# Úřední věstník C 384/2016

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 384 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5918. října 2016 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 384

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5918. října 2016

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2016/C 384/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.8185 – Atlantia/EDF/ACA) (
  1
  ) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2016/C 384/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.8185 – Atlantia/EDF/ACA) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2016/C 384/02 | Oznámení pro osoby, na něž se vztahují opatření stanovená v rozhodnutí Rady 2010/638/SZBP ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/1839, a v nařízení Rady (EU) č. 1284/2009 o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice | 2 |
| | Evropská komise |
| 2016/C 384/03 | Směnné kurzy vůči euru | 3 |
| 2016/C 384/04 | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 14. října 2016 o zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie jediného dokladu podle čl. 94 odst. 1 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 a odkazu na zveřejnění specifikace výrobku chráněného označení v odvětví vína (Bürgstadter Berg (CHOP)) | 4 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2016/C 384/05 | Reorganizační opatření – Rozhodnutí o přijetí reorganizačního opatření vůči pojišťovně Euroins România Asigurare Reasigurare | 10 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2016/C 384/02

Oznámení pro osoby, na něž se vztahují opatření stanovená v rozhodnutí Rady 2010/638/SZBP ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/1839, a v nařízení Rady (EU) č. 1284/2009 o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice

2

Evropská komise

2016/C 384/03

Směnné kurzy vůči euru

3

2016/C 384/04

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 14. října 2016 o zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie jediného dokladu podle čl. 94 odst. 1 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 a odkazu na zveřejnění specifikace výrobku chráněného označení v odvětví vína (Bürgstadter Berg (CHOP))

Úředním věstníku Evropské unie

4

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2016/C 384/05

Reorganizační opatření – Rozhodnutí o přijetí reorganizačního opatření vůči pojišťovně Euroins România Asigurare Reasigurare

10

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Evropská komise |
| 2016/C 384/06 | Výzva k předkládání návrhů – EACEA 40/2016 v rámci programu Erasmus+ – KA 3 – Partnerství v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a podnikání zaměřená na učení se prací a učňovskou přípravu | 11 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY |
| | Evropská komise |
| 2016/C 384/07 | Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky | 15 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2016/C 384/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 18 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2016/C 384/09 | Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 19 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

2016/C 384/06

Výzva k předkládání návrhů – EACEA 40/2016 v rámci programu Erasmus+ – KA 3 – Partnerství v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a podnikání zaměřená na učení se prací a učňovskou přípravu

11

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

2016/C 384/07

Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky

15

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2016/C 384/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

18

JINÉ AKTY

Evropská komise

2016/C 384/09

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

19

---

| | Opravy |
| --- | --- |
| 2016/C 384/10 | Dodatek k Úřednímu věstníku Evropské unie C 291 ze dne 30. listopadu 2006 | 22 |

Opravy

2016/C 384/10

Dodatek k Úřednímu věstníku Evropské unie C 291 ze dne 30. listopadu 2006

Úřednímu věstníku Evropské unie

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 18.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 384/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 384/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.8185 – Atlantia/EDF/ACA)

(Text s významem pro EHP)

(2016/C 384/01)

Dne 12. října 2016 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v francouzštině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví; |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví;

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32016M8185. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32016M8185. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 18.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 384/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 384/2

---

Oznámení pro osoby, na něž se vztahují opatření stanovená v rozhodnutí Rady 2010/638/SZBP ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/1839, a v nařízení Rady (EU) č. 1284/2009 o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice

(2016/C 384/02)

Osobám uvedeným v příloze rozhodnutí Rady 2010/638/SZBP (1) ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/1839 (2) a v příloze II nařízení Rady (EU) č. 1284/2009 (3) se dávají na vědomí níže uvedené informace.

Rada Evropské unie rozhodla, že osoby uvedené ve výše zmíněných přílohách nadále splňují kritérium stanovené v rozhodnutí 2010/638/SZBP a v nařízení (EU) č. 1284/2009 o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice, a měla by se na ně proto i nadále vztahovat opatření, jejichž platnost byla prodloužena rozhodnutím (SZBP) 2016/1839.

Dotčené osoby se upozorňují, že mohou požádat příslušné orgány daného členského státu (členských států) uvedené na internetových stránkách, jejichž seznam je obsažen v příloze III nařízení (EU) č. 1284/2009, o povolení použít zmrazené finanční prostředky na základní potřeby nebo konkrétní platby (viz článek 8 uvedeného nařízení).

Dotčené osoby mohou do dne 30. června 2017 zaslat Radě žádost včetně podpůrných dokumentů, aby rozhodnutí o jejich zařazení na výše uvedený seznam bylo znovu zváženo, a to na tuto adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Dotčené osoby se rovněž upozorňují, že mají možnost rozhodnutí Rady napadnout u Tribunálu Evropské unie v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 275 druhém pododstavci a čl. 263 čtvrtém a šestém pododstavci Smlouvy o fungování Evropské unie.

---

(1)  Úř. věst. L 280, 26.10.2010, s. 10.

(2)  Úř. věst. L 280, 18.10.2016, s. 32.

(3)  Úř. věst. L 346, 23.12.2009, s. 26.

---

Evropská komise

| 18.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 384/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 384/3

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

17. října 2016

(2016/C 384/03)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0994 |
| JPY | japonský jen | 114,46 |
| DKK | dánská koruna | 7,4400 |
| GBP | britská libra | 0,90485 |
| SEK | švédská koruna | 9,7028 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0872 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 9,0315 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,024 |
| HUF | maďarský forint | 306,93 |
| PLN | polský zlotý | 4,3281 |
| RON | rumunský lei | 4,5065 |
| TRY | turecká lira | 3,4017 |
| AUD | australský dolar | 1,4436 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4433 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,5304 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,5433 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5270 |
| KRW | jihokorejský won | 1 253,18 |
| ZAR | jihoafrický rand | 15,6533 |
| CNY | čínský juan | 7,4075 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5065 |
| IDR | indonéská rupie | 14 355,97 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6367 |
| PHP | filipínské peso | 53,357 |
| RUB | ruský rubl | 69,0709 |
| THB | thajský baht | 38,776 |
| BRL | brazilský real | 3,5147 |
| MXN | mexické peso | 20,8199 |
| INR | indická rupie | 73,4565 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0994

JPY

japonský jen

114,46

DKK

dánská koruna

7,4400

GBP

britská libra

0,90485

SEK

švédská koruna

9,7028

CHF

švýcarský frank

1,0872

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

9,0315

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,024

HUF

maďarský forint

306,93

PLN

polský zlotý

4,3281

RON

rumunský lei

4,5065

TRY

turecká lira

3,4017

AUD

australský dolar

1,4436

CAD

kanadský dolar

1,4433

HKD

hongkongský dolar

8,5304

NZD

novozélandský dolar

1,5433

SGD

singapurský dolar

1,5270

KRW

jihokorejský won

1 253,18

ZAR

jihoafrický rand

15,6533

CNY

čínský juan

7,4075

HRK

chorvatská kuna

7,5065

IDR

indonéská rupie

14 355,97

MYR

malajsijský ringgit

4,6367

PHP

filipínské peso

53,357

RUB

ruský rubl

69,0709

THB

thajský baht

38,776

BRL

brazilský real

3,5147

MXN

mexické peso

20,8199

INR

indická rupie

73,4565

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 18.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 384/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 384/4

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 14. října 2016

o zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie jediného dokladu podle čl. 94 odst. 1 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 a odkazu na zveřejnění specifikace výrobku chráněného označení v odvětví vína

(Bürgstadter Berg (CHOP))

(2016/C 384/04)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 97 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Německo požádalo o ochranu názvu „Bürgstadter Berg“ v souladu s ustanoveními nařízení (EU) č. 1308/2013 o ochraně označení původu a zeměpisných označení v odvětví vína. Komise v souladu s čl. 97 odst. 2 uvedeného nařízení žádost Německa posoudila. |
| --- | --- |

(1)

Německo požádalo o ochranu názvu „Bürgstadter Berg“ v souladu s ustanoveními nařízení (EU) č. 1308/2013 o ochraně označení původu a zeměpisných označení v odvětví vína. Komise v souladu s čl. 97 odst. 2 uvedeného nařízení žádost Německa posoudila.

| (2) | Podmínky stanovené v článcích 93 až 96, čl. 97 odst. 1 a článcích 100 až 102 nařízení (EU) č. 1308/2013 jsou splněny. |
| --- | --- |

(2)

Podmínky stanovené v článcích 93 až 96, čl. 97 odst. 1 a článcích 100 až 102 nařízení (EU) č. 1308/2013 jsou splněny.

| (3) | Aby bylo možno v souladu s článkem 98 nařízení (EU) č. 1308/2013 předložit prohlášení o námitce, měl by být v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněn jediný doklad podle čl. 94 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení a odkaz na zveřejnění specifikace výrobku provedené během předběžného vnitrostátního řízení týkajícího se posouzení žádosti o ochranu názvu „Bürgstadter Berg“, |
| --- | --- |

(3)

Aby bylo možno v souladu s článkem 98 nařízení (EU) č. 1308/2013 předložit prohlášení o námitce, měl by být v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněn jediný doklad podle čl. 94 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení a odkaz na zveřejnění specifikace výrobku provedené během předběžného vnitrostátního řízení týkajícího se posouzení žádosti o ochranu názvu „Bürgstadter Berg“,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

Jediný doklad podle čl. 94 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1308/2013 a odkaz na zveřejnění specifikace výrobku chráněného označení „Bürgstadter Berg“ (CHOP) jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.

V souladu s článkem 98 nařízení (EU) č. 1308/2013 se zveřejněním tohoto rozhodnutí uděluje právo vznést proti ochraně názvu uvedeného v prvním odstavci tohoto článku námitku, a to do dvou měsíců ode dne jeho zveřejnění.

V Bruselu dne 14. října 2016.

Za Komisi

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

---

PŘÍLOHA

JEDINÝ DOKLAD

1.   Název, který má být zapsán

Bürgstadter Berg

2.   Typ zeměpisného označení

CHOP – chráněné označení původu

3.   Druhy výrobků z révy vinné

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

Víno

| 5. | Jakostní šumivé víno |
| --- | --- |

5.

Jakostní šumivé víno

4.   Popis vína

Bürgstadter Berg (víno), bílé, růžové

Organoleptické

V oblasti Bürgstadter Berg se vyrábí bílé víno, červené víno, víno „blanc de noirs“ a růžové víno (rosé, weissherbst).

Charakteristickými vlastnostmi výrobků s chráněným označením původu „Bürgstadter Berg“ jsou:

| — | výrazná hustota a plnost s elegancí, |
| --- | --- |

—

výrazná hustota a plnost s elegancí,

| — | elegance a jemná struktura kyselin v důsledku vyšší soudržnosti půdy a nižší hodnoty pH, než se běžně vyskytuje v půdách v regionu Franky, |
| --- | --- |

—

elegance a jemná struktura kyselin v důsledku vyšší soudržnosti půdy a nižší hodnoty pH, než se běžně vyskytuje v půdách v regionu Franky,

| — | mineralita podmíněná pěstováním na lehkých zvětralých pískovcových půdách. Vína v důsledku geologických podmínek nikdy nejsou opulentní a bohatá, a proto mají výraznou mineralitu, |
| --- | --- |

—

mineralita podmíněná pěstováním na lehkých zvětralých pískovcových půdách. Vína v důsledku geologických podmínek nikdy nejsou opulentní a bohatá, a proto mají výraznou mineralitu,

| — | jemný ovocný nádech charakteristický pro odrůdy většiny suchých vín. |
| --- | --- |

—

jemný ovocný nádech charakteristický pro odrůdy většiny suchých vín.

Pro tradiční, ale velmi zřídka produkovaná sladká vína (Auslese, Beerenauslese, Trockenbeerenauslese a Eiswein) platí hodnoty nadřazeného CHOP Franken.

Všeobecné analytické vlastnosti

| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | 15 |
| --- | --- |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 7 |
| Minimální celková kyselost | 3,5 vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 18 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | 200 |

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

15

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

7

Minimální celková kyselost

3,5 vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

18

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

200

Bürgstadter Berg (víno), červené

Organoleptické

V oblasti Bürgstadter Berg se vyrábí bílé víno, červené víno, víno „blanc de noirs“ a růžové víno (rosé, weissherbst).

Charakteristickými vlastnostmi výrobků s chráněným označením původu „Bürgstadter Berg“ jsou:

| — | výrazná hustota a plnost s elegancí, |
| --- | --- |

—

výrazná hustota a plnost s elegancí,

| — | elegance a jemná struktura kyselin v důsledku vyšší soudržnosti půdy a nižší hodnoty pH, než se běžně vyskytuje v půdách v regionu Franky, |
| --- | --- |

—

elegance a jemná struktura kyselin v důsledku vyšší soudržnosti půdy a nižší hodnoty pH, než se běžně vyskytuje v půdách v regionu Franky,

| — | mineralita podmíněná pěstováním na lehkých zvětralých pískovcových půdách. Vína v důsledku geologických podmínek nikdy nejsou opulentní a bohatá, a proto mají výraznou mineralitu, |
| --- | --- |

—

mineralita podmíněná pěstováním na lehkých zvětralých pískovcových půdách. Vína v důsledku geologických podmínek nikdy nejsou opulentní a bohatá, a proto mají výraznou mineralitu,

| — | jemný ovocný nádech charakteristický pro odrůdy většiny suchých vín. |
| --- | --- |

—

jemný ovocný nádech charakteristický pro odrůdy většiny suchých vín.

Všeobecné analytické vlastnosti

| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | 15 |
| --- | --- |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 7 |
| Minimální celková kyselost | 3,5 vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 20 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | 150 |

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

15

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

7

Minimální celková kyselost

3,5 vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

20

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

150

Bürgstadter Berg (jakostní šumivé víno)

Obsah oxidu uhličitého:

Oxid uhličitý jakostního šumivého vína z vymezených regionů musí v uzavřené nádobě při teplotě 20 °C vykazovat nadměrný tlak minimálně 3,5 bar způsobený oxidem uhličitým v roztoku.

Organoleptické

V oblasti Bürgstadter Berg se vyrábí bílé víno, červené víno, víno „blanc de noirs“ a růžové víno (rosé, weissherbst). Vína s chráněným označením původu „Bürgstadter Berg“ lze použít k výrobě jakostního šumivého vína.

Charakteristickými vlastnostmi výrobků s chráněným označením původu „Bürgstadter Berg“ jsou:

| — | výrazná hustota a plnost s elegancí, |
| --- | --- |

—

výrazná hustota a plnost s elegancí,

| — | elegance a jemná struktura kyselin v důsledku vyšší soudržnosti půdy a nižší hodnoty pH, než se běžně vyskytuje v půdách v regionu Franky, |
| --- | --- |

—

elegance a jemná struktura kyselin v důsledku vyšší soudržnosti půdy a nižší hodnoty pH, než se běžně vyskytuje v půdách v regionu Franky,

| — | mineralita podmíněná pěstováním na lehkých zvětralých pískovcových půdách. |
| --- | --- |

—

mineralita podmíněná pěstováním na lehkých zvětralých pískovcových půdách.

| — | jemný ovocný nádech charakteristický pro odrůdy většiny Brut (suchých) šumivých vín. |
| --- | --- |

—

jemný ovocný nádech charakteristický pro odrůdy většiny Brut (suchých) šumivých vín.

Všeobecné analytické vlastnosti

| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | 14 |
| --- | --- |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 3,5 vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 18 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | 185 |

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

14

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

3,5 vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

18

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

185

5.   Enologické postupy

a.   Základní enologické postupy

Bürgstadter Berg (víno), jakostní vína

Zvláštní enologické postupy

Minimální přirozený obsah alkoholu/minimální obsah moštu (vyjádřený v % obj. alkoholu/stupních Oechsle)

Jakostní vína

| | Alkohol
  % obj. | °Oechsle |
| --- | --- | --- |
| Pro všechny odrůdy révy | 8,0 | 63 |
| Pro víno „Bocksbeutel“ | 9,4 | 72 |

Alkohol

% obj.

°Oechsle

Pro všechny odrůdy révy

8,0

63

Pro víno „Bocksbeutel“

9,4

72

Obohacování: jakostní vína lze obohatit na nejvýše 14 % celkového objemu alkoholu. V obecné rovině nelze vína obohacovat zahuštěným hroznovým moštem nebo zahuštěním chladem.

V ostatních případech se na výrobu vína s chráněným označením původu „Bürgstadter Berg“ vztahují povolené enologické postupy stanovené v nařízení (EU) č. 1308/2013, nařízení (ES) č. 606/2009 a vnitrostátních právních předpisech.

Bürgstadter Berg (víno), víno s přívlastkem

Zvláštní enologické postupy

Minimální přirozený obsah alkoholu/minimální obsah moštu (vyjádřený v % obj. alkoholu/stupních Oechsle)

Víno s přívlastkem

| | Alkohol
  % obj. | °Oechsle |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kabinett |

Alkohol

% obj.

°Oechsle

1.

Kabinett

Riesling, Silvaner,

10,3

78

Ostatní druhy bílého vína, víno Weissherbst, růžové víno

10,6

80

Červené víno

11,4

85

| 2. | Spätlese |
| --- | --- |

2.

Spätlese

Riesling, Silvaner

11,7

87

Všechny ostatní druhy bílého vína, červeného vína a růžového vína

12,2

90

| 3. | Auslese |
| --- | --- |

3.

Auslese

Všechny odrůdy révy

13,8

100

| 4. | Beerenauslese |
| --- | --- |

4.

Beerenauslese

Všechny odrůdy révy

17,7

125

| 5. | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

5.

Trockenbeerenauslese

Všechny odrůdy révy

21,5

150

| 6. | Eiswein |
| --- | --- |

6.

Eiswein

Všechny odrůdy révy

17,7

125

Víno s přívlastkem nelze obohacovat.

V ostatních případech se na výrobu vína s chráněným označením původu „Bürgstadter Berg“ vztahují povolené enologické postupy stanovené v nařízení (EU) č. 1308/2013, nařízení (ES) č. 606/2009 a vnitrostátních právních předpisech.

Bürgstadter Berg (jakostní šumivé víno) Sekt b.A. (jakostní šumivé víno z vymezených oblastí)

Zvláštní enologické postupy

Minimální přirozený obsah alkoholu/minimální obsah moštu (vyjádřený v % obj. alkoholu/stupních Oechsle)

| | Alkohol
  % obj. | °Oechsle |
| --- | --- | --- |
| Sekt b.A. | | |
| Všechny odrůdy révy | 8,0 | 63 |

Alkohol

% obj.

°Oechsle

Sekt b.A.

Všechny odrůdy révy

8,0

63

b.   Maximální výnosy

Bürgstadter Berg (víno, Sekt b.A.)

80 hektolitrů na hektar

6.   Vymezená oblast

Chráněné označení původu se vztahuje na plochy vinic nebo plochy, na kterých se dočasně réva nepěstuje, a jiné plochy, na kterých se réva nepěstuje, ve vymezené oblasti Bürgstadt mezi úpatím a krajem lesa na vrchu Bürgstadter Berg na levé straně toku Mohanu.

Rozloha oblasti včetně stezek pro pěší činí 113,808 ha.

7.   Hlavní moštové odrůdy

| | Blauer Zweigelt |
| --- | --- |

Blauer Zweigelt

| | Blauer Frühburgunder |
| --- | --- |

Blauer Frühburgunder

| | Weißer Burgunder |
| --- | --- |

Weißer Burgunder

| | Grüner Silvaner |
| --- | --- |

Grüner Silvaner

| | Blauer Spätburgunder |
| --- | --- |

Blauer Spätburgunder

| | Müller Thurgau |
| --- | --- |

Müller Thurgau

| | Weißer Riesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling

| | Chardonnay |
| --- | --- |

Chardonnay

8.   Popis souvislostí

Bürgstadter Berg (víno, Sekt b.A.)

Oblast Bürgstadter Berg má výrazný dopad na vlastnosti vína a sektu b. A.

Bürgstadter Berg je oblast pěstování révy v jihozápadní části oblasti produkce v regionu Franky. Převážně jižně orientovaný svah, jenž je trvale vystaven světlu, a kamenitá půda ze zvětralého pískovce dodává těmto vínům lahodnost a eleganci, jež je činí mimořádně osobitá a které spolu s nízkou hodnotou pH představují jedinečný rys vína s CHOP z regionu Franky (kde jsou půdy převážně soudržné). Poloha svahu v kotlině a skutečnost, že se nachází mezi plošinami Spessart a Odenwald, vytvářejí mikroklima vyznačující se mírně vyšší roční průměrnou teplotou a poněkud vyšším ročním úhrnem srážek (650 mm) než v oblastech, v nichž se produkuje víno s CHOP z regionu Franky. Kombinace těchto faktorů dává vzniknout vínu, které se mezi víny s CHOP z regionu Franky odlišuje svou elegancí a strukturou. Všechny tyto abiotické faktory jsou určující pro chuťový profil vín „Bürgstadter Berg“, kterými se odlišují od vín s CHOP z regionu Franky. Vína z oblasti Bürgstadter Berg nejsou nikdy opulentní a bohatá. Delikátní jemná struktura kyselin, která je výraznější než u franckých vín z hlavní části oblasti produkce, je typická pro většinu vín s CHOP „Bürgstadter Berg“ a je dána nižší soudržností půdy a nižší hodnotou pH než ve většině půd v regionu Franky. I jemné ovocné aroma, například jemné broskvové aroma vín Riesling a jemné mandlové aroma vín Spätburgunder, lze přičíst zvláštním geologickým a klimatickým podmínkám. Chemické složení půdy a voda v půdě zajišťují kořenům révy živiny a minerální látky. Mošty z oblasti Bürgstadter Berg vykazují v důsledku nízkého obsahu vápna v půdě vysoký obsah kyselin, a tedy nízké hodnoty pH. Tato skutečnost je způsobena nízkým obsahem vápence v půdě. Jelikož hodnota pH odpovídá za „kyselý dojem“ z vína, je chuť vín z oblasti Bürgstadter Berg ve srovnání s podobnými víny z vápenitých půd kyselejší, jednodušší, přímější a jemnější. Kyselost a hodnoty pH vín z oblasti Bürgstadter Berg ovlivňují mikrobiální stabilitu, jakož i míru možného vzniku esterů, které ovlivňují aroma, a anthokyanů, které podmiňují zbarvení červených vín. Jemné ovocné aroma, například jemné broskvové aroma vín Riesling a jemné mandlové aroma vín Spätburgunder, lze tedy rovněž přičíst výše zmíněným zvláštním geologickým a klimatickým podmínkám.

Rovněž šumivá vína se vyznačují osobitými rysy, jež jim dodává příslušná malá oblast, z níž pocházejí.

9.   Další základní podmínky

Bürgstadter Berg (víno, Sekt b.A.)

Právní rámec:

v rámci vnitrostátních právních předpisů

Typ dalších podmínek:

Další ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

Aby se etiketa mohla opatřit chráněným označením původu a tradičním výrazem, musí se víno nejdříve podrobit úřední kontrole. Pouze pokud se v rámci této úřední kontroly potvrdí, že víno splňuje určité specifické požadavky, přidělí se mu úřední vícečíselné kontrolní číslo (A. P. č.). Jakostní víno a Sekt b. A. s chráněným označením „Bürgstadter Berg“ musí být vyrobeno v regionu Franky. Víno „Bürgstadter Berg“ se plní do lahví Burgunderflasche („burgundská“ lahev), Schlegelflasche („štíhlá“ lahev) a Bocksbeutel („kulatá“ lahev), jejichž tvary jsou pro dané víno typické.

Odkaz na specifikaci produktu

http://www.ble.de/DE/04_Programme/09_EU-Qualitaetskennzeichen/02_EUBezeichnungenWein/Antraege.html

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 18.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 384/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 384/10

---

Reorganizační opatření

Rozhodnutí o přijetí reorganizačního opatření vůči pojišťovně „Euroins România Asigurare Reasigurare“

(2016/C 384/05)

Zveřejnění v souladu s článkem 271 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II)

| Pojišťovna | „Euroins România Asigurare Reasigurare – S.A.“ se sídlem na adrese şos. Bucureşti Nord nr. 10, Global City Business Park, budova 023, 4. patro, Voluntari, Ilfov, J23/2823/2011, 5328123/15.03.1994, RA-010010/04.10.2003 |
| --- | --- |
| Datum, vstup v platnost a povaha rozhodnutí | Rozhodnutí č. 2691 ze dne 15. října 2015 o zahájení postupu finančního ozdravení na základě plánu na ozdravení pojišťovny „Euroins România Asigurare Reasigurare – S.A.“ uveřejněné v Úředním věstníku Rumunska č. 775 dne 16. října 2015 |
| Příslušné orgány | Úřad pro finanční dohled (Autoritatea de Supraveghere Financiară, A.S.F.) se sídlem na adrese Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, Bukurešť, Rumunsko |
| Orgán dozoru | Úřad pro finanční dohled (Autoritatea de Supraveghere Financiară, A.S.F.) se sídlem na adrese Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, Bukurešť, Rumunsko |
| Stanovený správce | — |
| Rozhodné právo | Rumunsko
  mimořádné vládní nařízení č. 93/2012, o zřízení, organizaci a fungování Úřadu pro finanční dohled, schválené a pozměněné zákonem č. 113/2013, ve znění pozdějších předpisů,
  zákon č. 503/2004 o finančním ozdravení, insolvenci, dobrovolném rozpuštění a likvidaci při podnikání v pojišťovnictví, znovu zveřejněný,
  zákon č. 32/2000 o pojišťovnictví a dohledu nad pojišťovnami ve znění pozdějších předpisů, |

Pojišťovna

„Euroins România Asigurare Reasigurare – S.A.“ se sídlem na adrese şos. Bucureşti Nord nr. 10, Global City Business Park, budova 023, 4. patro, Voluntari, Ilfov, J23/2823/2011, 5328123/15.03.1994, RA-010010/04.10.2003

Datum, vstup v platnost a povaha rozhodnutí

Rozhodnutí č. 2691 ze dne 15. října 2015 o zahájení postupu finančního ozdravení na základě plánu na ozdravení pojišťovny „Euroins România Asigurare Reasigurare – S.A.“ uveřejněné v Úředním věstníku Rumunska č. 775 dne 16. října 2015

Příslušné orgány

Úřad pro finanční dohled (Autoritatea de Supraveghere Financiară, A.S.F.) se sídlem na adrese Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, Bukurešť, Rumunsko

Orgán dozoru

Úřad pro finanční dohled (Autoritatea de Supraveghere Financiară, A.S.F.) se sídlem na adrese Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, Bukurešť, Rumunsko

Stanovený správce

—

Rozhodné právo

Rumunsko

mimořádné vládní nařízení č. 93/2012, o zřízení, organizaci a fungování Úřadu pro finanční dohled, schválené a pozměněné zákonem č. 113/2013, ve znění pozdějších předpisů,

zákon č. 503/2004 o finančním ozdravení, insolvenci, dobrovolném rozpuštění a likvidaci při podnikání v pojišťovnictví, znovu zveřejněný,

zákon č. 32/2000 o pojišťovnictví a dohledu nad pojišťovnami ve znění pozdějších předpisů,

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

| 18.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 384/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 384/11

---

VÝZVA K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ – EACEA 40/2016

v rámci programu Erasmus+

„KA 3 – Partnerství v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a podnikání zaměřená na učení se prací a učňovskou přípravu“

(2016/C 384/06)

1.   Cíle a popis

Vzhledem k vysoké nezaměstnanosti mladých lidí a nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi je všeobecným cílem této výzvy překlenout mezeru mezi vzděláváním a podnikáním, zlepšit relevantnost vzdělávání a odborné přípravy tak, aby odpovídaly potřebám trhu práce, a zvýšit excelenci.

V této souvislosti se uchazeči vyzývají k překládání návrhů zaměřených na partnerství v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a podnikání, jejichž cílem je rozvíjet učení se prací a tím přispívat ke splnění cíle vytyčeného v prohlášení z Rigy, kterým je podporovat učení se prací ve všech podobách se zvláštním zaměřením na učňovskou přípravu.

Uvedená partnerství by měla podporovat zapojení podniků a sociálních partnerů do koncipování a poskytování odborného vzdělávání a přípravy a zajistit, aby učení se prací bylo významným prvkem odborného vzdělávání a přípravy.

Záměrem této výzvy je také zlepšit kvalitu učení se prací a učňovské přípravy podporováním partnerství, která zahrnují podniky, poskytovatele odborného vzdělávání a přípravy, další příslušné zúčastněné subjekty a zprostředkující organizace, s cílem vytvářet relevantnější, systematičtější a udržitelnější přístupy předáváním poznatků a učením se ze zavedených modelů a praktik.

Výzva se zaměřuje na regionální a místní rozměr, aby bylo možné získat konkrétní a udržitelné výsledky v praxi.

2.   Způsobilí žadatelé

Skupina 1:

Žadatelem (koordinátorem projektu) musí být jedna z těchto organizací:

| — | poskytovatel odborného vzdělávání a přípravy (na vyšší sekundární nebo postsekundární úrovni), |
| --- | --- |

—

poskytovatel odborného vzdělávání a přípravy (na vyšší sekundární nebo postsekundární úrovni),

| — | malý, střední nebo velký podnik (veřejný či soukromý), |
| --- | --- |

—

malý, střední nebo velký podnik (veřejný či soukromý),

| — | průmyslová, obchodní a živnostenská komora nebo podobně významná odvětvová/profesní organizace, |
| --- | --- |

—

průmyslová, obchodní a živnostenská komora nebo podobně významná odvětvová/profesní organizace,

| — | místní či regionální orgán. |
| --- | --- |

—

místní či regionální orgán.

Partnerství musí být složeno alespoň ze tří plnohodnotných partnerů alespoň ze dvou různých zemí programu Erasmus+.

Tyto tři subjekty musí zahrnovat:

| — | 1 poskytovatele odborného vzdělávání a přípravy, |
| --- | --- |

—

1 poskytovatele odborného vzdělávání a přípravy,

| — | 1 místní či regionální orgán, |
| --- | --- |

—

1 místní či regionální orgán,

| — | 1 malý, střední nebo velký podnik (veřejný či soukromý) nebo 1 komoru nebo 1 odvětvovou/profesní organizaci. |
| --- | --- |

—

1 malý, střední nebo velký podnik (veřejný či soukromý) nebo 1 komoru nebo 1 odvětvovou/profesní organizaci.

Partnerství by dále mělo zahrnovat alespoň 1 organizaci zaměstnavatelů a 1 organizaci zaměstnanců (sociální partneři) jako přidružené partnery.

Skupina 2:

Žadatelem (koordinátorem projektu) musí být evropská zastřešující organizace, jejíž členové či afilace se nacházejí alespoň ve 12 zemích, které se podílejí na programu Erasmus+, přičemž alespoň 6 z nich se projektu účastní jako partneři.

Způsobilé zúčastněné organizace (skupina 1 a skupina 2) zahrnují:

| — | místní či regionální veřejné orgány, |
| --- | --- |

—

místní či regionální veřejné orgány,

| — | sociální partnery (zaměstnavatelské a zaměstnanecké organizace), |
| --- | --- |

—

sociální partnery (zaměstnavatelské a zaměstnanecké organizace),

| — | malé, střední nebo velké podniky (veřejné či soukromé), |
| --- | --- |

—

malé, střední nebo velké podniky (veřejné či soukromé),

| — | průmyslové, obchodní a živnostenské komory nebo podobně významné odvětvové/profesní organizace, |
| --- | --- |

—

průmyslové, obchodní a živnostenské komory nebo podobně významné odvětvové/profesní organizace,

| — | veřejné služby zaměstnanosti, |
| --- | --- |

—

veřejné služby zaměstnanosti,

| — | školy odborného vzdělávání a přípravy a poskytovatele odborného vzdělávání a přípravy, agentury, centra (včetně postsekundárního odborného vzdělávání a přípravy), |
| --- | --- |

—

školy odborného vzdělávání a přípravy a poskytovatele odborného vzdělávání a přípravy, agentury, centra (včetně postsekundárního odborného vzdělávání a přípravy),

| — | mládežnické organizace, |
| --- | --- |

—

mládežnické organizace,

| — | rodičovská sdružení, |
| --- | --- |

—

rodičovská sdružení,

| — | další příslušné subjekty. |
| --- | --- |

—

další příslušné subjekty.

Způsobilými zeměmi jsou:

Pro skupinu 1 a skupinu 2:

Země, které se podílejí na programu Erasmus+:

| — | 28 členských států Evropské unie, |
| --- | --- |

—

28 členských států Evropské unie,

| — | země ESVO/EHP: Island, Lichtenštejnsko a Norsko, |
| --- | --- |

—

země ESVO/EHP: Island, Lichtenštejnsko a Norsko,

| — | kandidátské země EU: Albánie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora, Srbsko a Turecko. |
| --- | --- |

—

kandidátské země EU: Albánie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora, Srbsko a Turecko.

Návrhy žadatelů ze zemí ESVO/EHP nebo z kandidátských či přidružených zemí mohou být vybrány za podmínky, že k datu udělení grantu byly podepsány dohody, které upravují účast těchto zemí na programu.

3.   Způsobilé činnosti

Výzva k předkládání návrhů rozlišuje dva různé typy partnerství. Žádosti by proto měly být předkládány v rámci jedné z těchto dvou skupin:

1.   Místní a regionální partnerství (skupina 1)

Výzva podporuje partnerství mezi i) poskytovatelem odborného vzdělávání a přípravy; ii) malým, středním nebo velkým podnikem (veřejným či soukromým) nebo komorou či jinou odvětvovou/profesní organizací a iii) místním nebo regionálním orgánem.

Účelem těchto projektů je posilovat partnerství v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a podnikání zaměřená na učení se prací a učňovskou přípravu v místním nebo regionálním kontextu.

Partnerství by mělo zahrnovat organizaci zaměstnavatelů a zaměstnanců (sociální partneři) jako přidružené partnery.

2.   Partnerství mezi evropskou zastřešující organizací a jejími vnitrostátními členy nebo afilacemi (skupina 2)

Výzva též podporuje omezený počet projektů prováděných evropskými zastřešujícími organizacemi. Účelem uvedených projektů je podporovat cílené a strategické činnosti mezi těmito zastřešujícími organizacemi na evropské úrovni a jejich vnitrostátními členy nebo afilacemi, jejichž cílem je posilovat partnerství v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a podnikání zaměřená na učení se prací a učňovskou přípravu v místním nebo regionálním kontextu.

Příjemci vykonávají tyto činnosti:

V obou skupinách příjemci vytvářejí a provádějí nové struktury spolupráce zaměřené na udržitelná partnerství v oblasti odborné přípravy a vzdělávání a podnikání na základě posouzení potřeby dovedností a případně s přihlédnutím k odvětvovému rozměru.

Činnosti musí být propojené se strategiemi pro přeshraniční nebo meziregionální spolupráci, se strategiemi pro místní nebo regionální hospodářský rozvoj nebo makroregionálními strategiemi.

Měly by zahrnovat vytváření kapacit, předávání poznatků a výměnu zkušeností nebo zajištění větší systematičnosti, zacílení nebo udržitelnosti stávající spolupráce umožňující lepší poskytování učňovské přípravy a učení se prací z hlediska kvality a kvantity.

Kromě toho u obou skupin musí příjemci vykonávat dvě z těchto tří činností:

| — | koncipování a provádění osnov, kurzů a modulů, vzdělávacích materiálů o učení se prací a učňovské přípravě podle požadovaných dovedností a v souladu s evropskými nástroji pro zajišťování transparentnosti (např. EQF, EQAVET, ECVET) a případně s využitím digitálních a inovativních technologií, |
| --- | --- |

—

koncipování a provádění osnov, kurzů a modulů, vzdělávacích materiálů o učení se prací a učňovské přípravě podle požadovaných dovedností a v souladu s evropskými nástroji pro zajišťování transparentnosti (např. EQF, EQAVET, ECVET) a případně s využitím digitálních a inovativních technologií,

| — | budování struktur efektivní spolupráce mezi pedagogy odborného vzdělávání a přípravy a podnikovými školiteli umožňující poskytování učení se prací a učňovské přípravy, |
| --- | --- |

—

budování struktur efektivní spolupráce mezi pedagogy odborného vzdělávání a přípravy a podnikovými školiteli umožňující poskytování učení se prací a učňovské přípravy,

| — | zavádění a posilování učení se prací a učňovské přípravy ve vyšším odborném vzdělávání a přípravě na terciární úrovni (1) prostřednictvím usnadňování spolupráce mezi poskytovateli odborného vzdělávání a přípravy na sekundární a terciární úrovni a podniky, včetně podpory výzkumných vazeb na univerzity nebo univerzity aplikovaných věd, které umožní reagovat na nedostatek dovedností a posilovat program excellence (2). |
| --- | --- |

—

zavádění a posilování učení se prací a učňovské přípravy ve vyšším odborném vzdělávání a přípravě na terciární úrovni (1) prostřednictvím usnadňování spolupráce mezi poskytovateli odborného vzdělávání a přípravy na sekundární a terciární úrovni a podniky, včetně podpory výzkumných vazeb na univerzity nebo univerzity aplikovaných věd, které umožní reagovat na nedostatek dovedností a posilovat program excellence (2).

4.   Kritéria pro udělení grantu

Způsobilost žádostí bude posouzena na základě těchto kritérií:

| 1. | Význam projektu (maximálně 30 bodů – práh minimálně 16 bodů) |
| --- | --- |

1.

Význam projektu (maximálně 30 bodů – práh minimálně 16 bodů)

| 2. | Kvalita návrhu a provádění projektu (maximálně 25 bodů – práh minimálně 13 bodů) |
| --- | --- |

2.

Kvalita návrhu a provádění projektu (maximálně 25 bodů – práh minimálně 13 bodů)

| 3. | Kvalita konsorcia projektu a dohod o spolupráci (maximálně 25 bodů – práh minimálně 13 bodů) |
| --- | --- |

3.

Kvalita konsorcia projektu a dohod o spolupráci (maximálně 25 bodů – práh minimálně 13 bodů)

| 4. | Dopad a šíření (maximálně 20 bodů – práh minimálně 11 bodů) |
| --- | --- |

4.

Dopad a šíření (maximálně 20 bodů – práh minimálně 11 bodů)

Hodnotícímu výboru budou předloženy návrhy, které dosáhnou minimálně 60 bodů (z celkových 100 bodů).

5.   Rozpočet

Celkový rozpočet vyčleněný na spolufinancování projektů se odhaduje maximálně na 6 milionu EUR (4,5 milionu EUR na skupinu 1 a 1,5 milionu EUR na skupinu 2).

Každý grant bude činit 250 000 až 350 000 EUR. Agentura předpokládá, že bude financovat asi 20 návrhů (až 15 projektů v rámci skupiny 1 a až 5 projektů v rámci skupiny 2).

Agentura si vyhrazuje právo nerozdělit všechny dostupné finanční prostředky.

6.   Lhůta pro podání žádostí

Žádosti musí být předloženy nejpozději v poledne dne 17. ledna 2017 do 12:00 hod. (bruselského času).

Žádosti musí splňovat tyto požadavky:

| — | musí být předloženy výlučně prostřednictvím správného úředního on-line formuláře žádosti, |
| --- | --- |

—

musí být předloženy výlučně prostřednictvím správného úředního on-line formuláře žádosti,

| — | musí být zpracovány v kterémkoli úředním jazyce EU. |
| --- | --- |

—

musí být zpracovány v kterémkoli úředním jazyce EU.

V případě nesplnění uvedených požadavků bude žádost zamítnuta.

7.   Úplné informace

Pokyny společně s elektronickým formulářem žádosti naleznete na této internetové adrese:

http://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/actions/vet-business-partnerships-apprenticeshipswork-based-learning_en

Žádosti musí splňovat všechny podmínky pokynů.

---

(1)  Oblast působnosti odborného vzdělávání a přípravy sahá za hranice vyššího sekundárního vzdělávání a zahrnuje také postsekundární vzdělávání, neterciární vzdělávání i terciární vzdělávání za předpokladu, že osnovy zahrnují výrazný prvek učení se prací.

(2)  K tématu excelence v oblasti odborného vzdělávání a přípravy viz sdělení EK o „přehodnocení vzdělávání“ (2012) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1389778594543&uri=CELEX:52012DC0669.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

| 18.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 384/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 384/15

---

Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky

(2016/C 384/07)

Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“).

1.   Žádost o přezkum

Žádost o přezkum podal Taylor Wessing jménem společnosti American & Efird (A&E Europe) (dále jen „žadatel“), dovozce zvláštních typů vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“).

Přezkum se omezuje na posouzení rozsahu definice výrobku s cílem objasnit, zda určité typy výrobků, tj. režné šicí nitě, spadají do oblasti působnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z dotčené země.

2.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumu, jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.

3.   Stávající opatření

V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (EU) č. 1105/2010 (2).

Dne 28. listopadu 2015 zveřejnila Komise oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingového cla použitelného na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (3). Do ukončení přezkumu před pozbytím platnosti zůstávají uvedená opatření nadále v platnosti.

4.   Odůvodnění přezkumu

Žadatel požaduje vyloučit režné šicí nitě z oblasti působnosti stávajících antidumpingových opatření a změnit kritéria pro vyloučení takto: „vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než nitě s pravým zákrutem (Z) připravené pro barvení a konečnou úpravu, na podložkách o hmotnosti (včetně podložky) nepřesahující 2 000 g), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, v současnosti kódu KN ex 5402 20 00, pocházející z Čínské lidové republiky“.

Žádost podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se zakládá na důkazech prima facie poskytnutých žadatelem o tom, že se základní fyzické a technické vlastnosti výrobků, které mají být vyňaty z působnosti opatření, významně liší od vlastností výrobku, který je předmětem přezkumu.

5.   Postup

Jelikož Komise poté, co informovala členské státy, zjistila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se omezuje na posouzení rozsahu definice výrobku.

Jakékoliv nařízení, které může z tohoto přezkumu vyplynout, může mít zpětnou působnost ode dne uložení stávajících opatření nebo případně od pozdějšího data, například od data zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Všechny zúčastněné strany a zejména dovozci se vyzývají, aby k této záležitosti oznámili svá stanoviska a předložili důkazy na podporu těchto stanovisek.

5.1   Písemná podání

Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy. Není-li stanoveno jinak, musí Komise tyto informace a důkazy obdržet do 37 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

Aby Komise získala informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle žadateli jakožto dovozci dotazník. Kromě toho může Komise zaslat dotazníky zúčastněným stranám, které se přihlásily. Není-li stanoveno jinak, musí Komise tyto informace a důkazy obdržet do 37 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

5.2   Možnost slyšení útvary Komise, které provádějí šetření

Všechny zúčastněné strany mohou požádat o slyšení u útvarů Komise provádějících šetření. Jakákoli žádost o slyšení musí být podána písemně s uvedením důvodů žádosti. Žádost o slyšení ohledně záležitostí týkajících se počáteční fáze šetření musí být podána do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Později musí být žádosti o slyšení předkládány v jednotlivých lhůtách stanovených Komisí v rámci její komunikace se zúčastněnými stranami.

5.3   Pokyny pro písemná podání, zasílání vyplněných dotazníků a korespondenci

Na informace předkládané Komisi v rámci šetření týkajících se ochrany obchodu se nesmí vztahovat autorská práva. Zúčastněné strany musí před tím, než předloží Komisi informace a/nebo údaje, na které se vztahují autorská práva třetích stran, požádat držitele těchto práv o zvláštní povolení, které výslovně a) umožňuje, aby Komise použila tyto informace a údaje pro účely tohoto řízení na ochranu obchodu, a b) umožňuje poskytnutí těchto informací a/nebo údajů zúčastněným stranám tohoto šetření ve formě, která jim umožní uplatnit své právo na obhajobu.

Všechna písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, vyplněných dotazníků a korespondence, pro které je vyžadováno důvěrné zacházení, se označí poznámkou „Limited“ (4). Každá žádost o důvěrné zacházení musí být řádně odůvodněna.

Zúčastněné strany, které sdělily informace označené poznámkou „Limited“, mají podle čl. 19 odst. 2 základního nařízení předložit jejich výtah, který nemá důvěrnou povahu a který se označí poznámkou „For inspection by interested parties“. Tento výtah musí být natolik podrobný, aby umožňoval přiměřené pochopení podstaty důvěrně sdělených informací. Pokud zúčastněná strana, která sdělila důvěrné informace, nepředloží v požadovaném formátu a kvalitě jejich výtah, který nemá důvěrnou povahu, nemusí se k takovým informacím přihlédnout.

Zúčastněné strany se vyzývají, aby veškerá podání a žádosti předkládaly e-mailem, včetně naskenovaných plných mocí a osvědčení; výjimkou jsou objemné odpovědi, které se předkládají na nosičích CD-ROM nebo DVD přímým předáním nebo doporučeným dopisem. Použitím e-mailu vyjadřují zúčastněné strany svůj souhlas s pravidly platnými pro elektronická podání uvedenými v dokumentu „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“ zveřejněném na internetové stránce Generálního ředitelství pro obchod: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zúčastněné strany musí uvést své jméno (název), adresu, telefonní číslo a platnou e-mailovou adresu a měly by zajistit, aby uvedená e-mailová adresa byla funkčním oficiálním pracovním e-mailem, který se kontroluje denně. Poté, co Komise obdrží tyto kontaktní údaje, bude se zúčastněnými stranami dále komunikovat pouze elektronickou poštou, pokud výslovně nepožádají o zasílání všech dokumentů Komise za použití jiných komunikačních prostředků nebo pokud povaha dokumentů, které mají být zaslány, nevyžaduje formu doporučeného dopisu. Další pravidla a informace týkající se korespondence s Komisí včetně zásad, které platí pro podání elektronickou poštou, naleznou zúčastněné strany ve výše zmíněných pokynech pro komunikaci se zúčastněnými stranami.

Korespondenční adresa Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: TRADE-R653-HTY-PRODUCT-SCOPE@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: TRADE-R653-HTY-PRODUCT-SCOPE@ec.europa.eu

6.   Nedostatečná spolupráce

Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.

Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nemusí se k nim přihlédnout a lze vycházet z dostupných údajů.

Nespolupracuje-li zúčastněná strana vůbec nebo spolupracuje-li jen částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může to vést k výsledku, který pro ni bude méně příznivý, než kdyby spolupracovala.

Skutečnost, že informace nebyly předloženy na elektronickém nosiči dat, se nepovažuje za odmítnutí spolupráce, pokud zúčastněná strana prokáže, že předložení informací v požadované formě by pro ni znamenalo neúměrnou mimořádnou zátěž nebo neúměrné dodatečné náklady. Zúčastněná strana by se měla okamžitě obrátit na Komisi.

7.   Úředník pro slyšení

Zúčastněné strany mohou požádat o intervenci úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Úředník pro slyšení slouží jako prostředník mezi zúčastněnými stranami a útvary Komise provádějícími šetření. Úředník pro slyšení přezkoumává žádosti o přístup ke spisu, spory ohledně důvěrné povahy dokumentů, žádosti o prodloužení lhůt a žádosti třetích stran o slyšení. Úředník pro slyšení může uspořádat slyšení jednotlivé zúčastněné strany a působit jako prostředník, aby bylo zajištěno úplné uplatnění práva zúčastněných stran na obhajobu.

Žádost o slyšení u úředníka pro slyšení by měla být podána písemně s uvedením důvodů žádosti. Žádost o slyšení ohledně záležitostí týkajících se počáteční fáze šetření musí být podána do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Později musí být žádosti o slyšení předkládány v jednotlivých lhůtách stanovených Komisí v rámci její komunikace se zúčastněnými stranami.

Úředník pro slyšení rovněž umožní uspořádání slyšení pro strany, při němž budou moci vyjádřit svá stanoviska a předložit protiargumenty týkající se mimo jiné definice výrobku v rámci stávajících opatření.

Další informace a kontaktní údaje naleznou zúčastněné strany na internetových stránkách úředníka pro slyšení na internetové stránce GŘ pro obchod: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   Časový rozvrh šetření

Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

9.   Zpracování osobních údajů

S veškerými osobními údaji shromážděnými v rámci tohoto šetření bude nakládáno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5).

---

(1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1105/2010 ze dne 29. listopadu 2010 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu (Úř. věst. L 315, 1.12.2010, s. 1).

(3)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (2015/C-397/05) (Úř. věst. C 397, 28.11.2015, s. 10).

(4)  Dokument označený poznámkou „Limited“ je považován za důvěrný podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda). Je to také chráněný dokument podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).

(5)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 18.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 384/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 384/18

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2016/C 384/08)

| 1. | Komise dne 11. října 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Platinum Equity Group („Platinum“, Spojené státy americké) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem podílů a aktiv výlučnou kontrolu nad celým podnikem Emerson Network Power Business („ENP“, Spojené státy americké). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 11. října 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Platinum Equity Group („Platinum“, Spojené státy americké) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem podílů a aktiv výlučnou kontrolu nad celým podnikem Emerson Network Power Business („ENP“, Spojené státy americké).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | Platinum se specializuje na fúze, akvizice a činnost společností, které poskytují služby a řešení zákazníkům působícím v širokém spektru odvětví podnikání, včetně informačních technologií, telekomunikací, logistiky, služeb v oblasti kovů, výroby a distribuce, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

Platinum se specializuje na fúze, akvizice a činnost společností, které poskytují služby a řešení zákazníkům působícím v širokém spektru odvětví podnikání, včetně informačních technologií, telekomunikací, logistiky, služeb v oblasti kovů, výroby a distribuce,

| — | ENP poskytuje produkty v oblasti řízení elektrického napájení, tepelných řídicích systémů a řízení v oblasti infrastruktury a souvisejících služeb po celém světě. Produkty v oblasti řízení elektrického napájení zahrnují systémy napájení pro kritické použití a systémy nepřerušovaného napájení. Produkty v oblasti tepelných řídicích systémů nabízejí energeticky účinné, spolehlivé a nákladově efektivní řízení environmentálních podmínek v zařízeních zásadního významu. Řízení a řešení infrastruktury tvoří komplexní systémy řízení zdrojů infrastruktury datových center a zahrnuje software i zařízení IT. |
| --- | --- |

—

ENP poskytuje produkty v oblasti řízení elektrického napájení, tepelných řídicích systémů a řízení v oblasti infrastruktury a souvisejících služeb po celém světě. Produkty v oblasti řízení elektrického napájení zahrnují systémy napájení pro kritické použití a systémy nepřerušovaného napájení. Produkty v oblasti tepelných řídicích systémů nabízejí energeticky účinné, spolehlivé a nákladově efektivní řízení environmentálních podmínek v zařízeních zásadního významu. Řízení a řešení infrastruktury tvoří komplexní systémy řízení zdrojů infrastruktury datových center a zahrnuje software i zařízení IT.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business lze Evropské komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  Commission européenne/Europese Commissie |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business lze Evropské komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 18.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 384/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 384/19

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2016/C 384/09)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„FOLAR DE VALPAÇOS“

č. EU: PT-PGI-0005-01392 – 23.10.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1.   Název

„Folar de Valpaços“

2.   Členský stát nebo třetí země

Portugalsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 2.3 Cukrovinky, pečivo, cukrářské výrobky, sušenky a jiné pekařské výrobky

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Folar de Valpaços“ je pekařský výrobek ve tvaru obdélníku z těsta z pšeničné mouky, vajec, olivového oleje s CHOP z Trás-os-Montes nebo jiného olivového oleje s podobnými organoleptickými vlastnostmi, rostlinného tuku a/nebo vepřového sádla plněný tučným vepřovým masem a/nebo sušenou slaninou (neuzenou), sušeným a soleným vepřovým bůčkem (neuzeným), uzenými vepřovými klobásami („salpicão“ a „linguiça“), uzenou nebo sušenou šunkou a/nebo uzenou vepřovou plecí.

Při uvedení do dodavatelského řetězce musí produkt „Folar de Valpaços“ vykazovat tyto fyzikální a organoleptické vlastnosti:

Tabulka 1

Minimální a maximální hodnoty každého fyzikálního parametru produktu „Folar de Valpaços“

| | „Folar de Valpaços“ |
| --- | --- |
| Nejméně | Nejvíce |
| Délka (v cm) | 15 | 40 |
| Šířka (v cm) | 10 | 25 |
| Výška (cm) | 8 | 12 |
| Hmotnost (v kg) | 0,5 | 2 |
| Poměr těsto/náplň
  po upečení | 25 % | 50 % |

„Folar de Valpaços“

Nejméně

Nejvíce

Délka (v cm)

15

40

Šířka (v cm)

10

25

Výška (cm)

8

12

Hmotnost (v kg)

0,5

2

Poměr těsto/náplň

po upečení

25 %

50 %

Tabulka 2

Vizuální a organoleptické vlastnosti produktu „Folar de Valpaços“

| Vzhled z vnějšku | Pečivo typu „folar“ obdélníkového tvaru, který má po upečení tenkou, hladkou a lesklou kůrku žluté až světle hnědé barvy. |
| --- | --- |
| Vzhled uvnitř | Při nakrojení se objeví měkké mírně porézní těsto nažloutlé barvy s mírně mastnými skvrnami načervenalé barvy kolem zapečených kousků uzenin (salpicão, linguiça nebo jiných uzenin kořeněných červenou paprikou) a nepravidelně rozptýlenými kousky masa, které tvoří náplň a jehož rozmanité zbarvení je viditelné v mozaice, kterou kousky masa vytvářejí. |
| Organoleptické vlastnosti | Těsto je aromatické, vláčné, mírně slané, mastné, s chutí po vejcích a olivovém oleji, aroma připomíná vůni uzenin. Při konzumaci je cítit chuť a charakteristické aroma jak olivového oleje, tak uzeniny a různých druhů mas. Náplň má pak podle konkrétního složení různou chuť, aroma a texturu. |

Vzhled z vnějšku

Pečivo typu „folar“ obdélníkového tvaru, který má po upečení tenkou, hladkou a lesklou kůrku žluté až světle hnědé barvy.

Vzhled uvnitř

Při nakrojení se objeví měkké mírně porézní těsto nažloutlé barvy s mírně mastnými skvrnami načervenalé barvy kolem zapečených kousků uzenin (salpicão, linguiça nebo jiných uzenin kořeněných červenou paprikou) a nepravidelně rozptýlenými kousky masa, které tvoří náplň a jehož rozmanité zbarvení je viditelné v mozaice, kterou kousky masa vytvářejí.

Organoleptické vlastnosti

Těsto je aromatické, vláčné, mírně slané, mastné, s chutí po vejcích a olivovém oleji, aroma připomíná vůni uzenin. Při konzumaci je cítit chuť a charakteristické aroma jak olivového oleje, tak uzeniny a různých druhů mas. Náplň má pak podle konkrétního složení různou chuť, aroma a texturu.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Při produkci pečiva „Folar de Valpaços“ se používá extra panenský olivový olej s CHOP z Trás-os-Montes (nebo jiný olivový olej s podobnými organoleptickými vlastnostmi), jehož mimořádná chuť a aroma pronikají do těsta, a tedy i do konečného produktu. „Ovocná“ chuť těsta pečiva „Folar de Valpaços“ je dána nasládle hořkou a pikantní chutí a vůní po zelených olivách, jež vykazuje používaný olivový olej připomínající čerstvé plody.

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Příprava a mísení těsta, kynutí, plnění a předzmrazení.

Předzmrazení – po vykynutí těsta lze produkt „Folar de Valpaços“ předzmrazit nebo hluboce zmrazit. Tyto úkony se provádějí v místě produkce, aby se zabránilo mikrobiální kontaminaci, protože přeprava produktu na jiná místa za účelem dalšího zpracování by představovala riziko nepřípustné kontaminace.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Pečivo „Folar de Valpaços“ se prodává jako jednotlivé (celé) kusy nebo naporcované v těchto druzích balení:

| a) | k přímému prodeji v místě produkce: na jednotlivých podnosech; |
| --- | --- |

a)

k přímému prodeji v místě produkce: na jednotlivých podnosech;

| b) | při expedování na jiná místa spotřeby:






  — | balené v papíře nebo v uzavřeném papírovém sáčku, |
| --- | --- | --- |

b)

při expedování na jiná místa spotřeby:

—

balené v papíře nebo v uzavřeném papírovém sáčku,

| — | vakuově balené, |
| --- | --- |

—

vakuově balené,

| — | balené zmrazené nebo hluboce zmrazené. Pozn.: Pečivo „Folar de Valpaços“ lze po upečení zmrazit či hluboce zmrazit, pokud předtím nebylo předzmrazené nebo hluboce zmrazené. |
| --- | --- |

—

balené zmrazené nebo hluboce zmrazené. Pozn.: Pečivo „Folar de Valpaços“ lze po upečení zmrazit či hluboce zmrazit, pokud předtím nebylo předzmrazené nebo hluboce zmrazené.

Produkt se vakuově balí či zmrazuje/hluboce zmrazuje v místě produkce, aby se zabránilo mikrobiální kontaminaci, protože přeprava produktu na jiná místa za účelem dalšího zpracování by představovala riziko nepřípustné kontaminace.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Na etiketě produktu „Folar de Valpaços“ musí být vedle povinných údajů uvedeny:

| — | výrazy „Folar de Valpaços – chráněné zeměpisné označení“ nebo „Folar de Valpaços – CHZO“ (umístěné ve středu horní části pečiva) a |
| --- | --- |

—

výrazy „Folar de Valpaços – chráněné zeměpisné označení“ nebo „Folar de Valpaços – CHZO“ (umístěné ve středu horní části pečiva) a

| — | logo produktu „Folar de Valpaços“: |
| --- | --- |

—

logo produktu „Folar de Valpaços“:

Image

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Katastrální území obce Valpaços.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost produktu „Folar de Valpaços“ se zeměpisnou oblastí se zakládá na jeho reputaci.

Portugalské slovo „folar“ se často spojuje s pojmem dárek či dar a vyjadřuje „to nejlepší“. Tradičně se pečivo „folar“ peklo na Velikonoce, aby ho duchovní na velikonoční neděli při příležitosti návštěvy věřících rodin (tzv. „Compasso“) od nich vybrali. Pečivo se peklo z toho nejvybranějšího, co země dala a lidé vyprodukovali: mouky, vajec, olivového oleje získaného z odrůd Madural, Verdial a Cobrançosa, konzervovaného vepřového masa a uzenin typických pro oblast Valpaços – kořeněných marinádou „vinha de alho“ (z vína a česneku) a uzených nad ohněm ze dřeva, jež v této oblasti hojně rostlo (dub, borovice a réva).

Přestože v současnosti stále zůstává neodmyslitelnou součástí velikonočních tradic, často má své místo na stole při rodinných či oficiálních oslavách během celého roku.

Pečivo „Folar de Valpaços“ se vyznačuje způsobem přípravy těsta, a to konkrétně dvěma fázemi kvašení, což je v obci Valpaços specifický postup.

První zmínka o receptu pod názvem „Folar de Valpaços“ pochází z roku 1959 z kuchařky Livro de Pantagruel (Pantagruelova kniha) (Bertha Rosa Limpo, 1959). Později se objevily záznamy ve více dílech o portugalské kuchyni, přičemž nejvýznamnější z nich byla kniha autorky Marii de Lourdes Modesto s názvem Cozinha Tradicional Portuguesa (Tradiční portugalská kuchyně) z roku 1982.

V roce 1961 Maria Eugénia Cerqueira da Mota z Valpaços vyhrála se svým pečivem „Folar de Valpaços“ první cenu v celostátní soutěži portugalské kuchyně a cukrovinek (Concurso Nacional de Cozinha e Doçaria Portuguesa), již uspořádal portugalský rozhlas a televize (RTP) (Barroso da Fonte, 2003).

Název a dobrou pověst pečiva „Folar de Valpaços“ zmiňuje i Virgilio Nogueiro Gomes ve svém díle „Transmontanices – Causas de Comer“ (2010) a kronikách „Folares e a Pascoa“ (2009) a „Cadernos de Receitas“ (2012).

Používané suroviny, znalosti a dovednosti producentů v regionu, kteří dodržují historickou tradici předávanou z generace na generaci, jakož i dobrá pověst a dějiny spojené s tímto produktem a městem Valpaços odůvodňují skutečnost, že oblast produkce tohoto pečiva je ohraničena obcí Valpaços.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_Folar_Valpacos.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

Opravy

| 18.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 384/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 384/22

---

Dodatek k

  Úřednímu věstníku Evropské unie C 291 ze dne 30. listopadu 2006

(2016/C 384/10)

SDĚLENÍ KOMISE

Pokyny k pojmu ovlivnění obchodu podle článků 81 a 82 Smlouvy

(2006/C 291/17)

(Text s významem pro EHP)

1.   ÚVOD

| 1. | Články 81 a 82 Smlouvy jsou použitelné pro horizontální i vertikální dohody a jednání podniků, které „mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy“. |
| --- | --- |

1.

Články 81 a 82 Smlouvy jsou použitelné pro horizontální i vertikální dohody a jednání podniků, které „mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy“.

| 2. | Soudy Společenství ve svém výkladu článků 81 a 82 již v podstatě objasnily obsah a rozsah pojmu ovlivnění obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

2.

Soudy Společenství ve svém výkladu článků 81 a 82 již v podstatě objasnily obsah a rozsah pojmu ovlivnění obchodu mezi členskými státy.

| 3. | Tyto pokyny vysvětlují zásady rozpracované soudy Společenství v souvislosti s výkladem pojmu ovlivnění obchodu ve smyslu článků 81 a 82. Pokyny dále podrobně objasňují pravidlo stanovící, za jakých okolností je obecně nepravděpodobné, že dohody výrazně ovlivní obchod mezi členskými státy (pravidlo neexistence výrazného ovlivnění obchodu neboli pravidlo NAAT). Pokyny nemají být vyčerpávající. Cílem je vysvětlit metodiku používání pojmu ovlivnění obchodu a poskytnout návod na jeho používání u nejčastěji se objevujících případů. Ačkoliv tyto pokyny nejsou závazné pro soudy a orgány členských států, chtějí jim poskytnout návod na používání pojmu ovlivnění obchodu podle článků 81 a 82. |
| --- | --- |

3.

Tyto pokyny vysvětlují zásady rozpracované soudy Společenství v souvislosti s výkladem pojmu ovlivnění obchodu ve smyslu článků 81 a 82. Pokyny dále podrobně objasňují pravidlo stanovící, za jakých okolností je obecně nepravděpodobné, že dohody výrazně ovlivní obchod mezi členskými státy (pravidlo neexistence výrazného ovlivnění obchodu neboli pravidlo NAAT). Pokyny nemají být vyčerpávající. Cílem je vysvětlit metodiku používání pojmu ovlivnění obchodu a poskytnout návod na jeho používání u nejčastěji se objevujících případů. Ačkoliv tyto pokyny nejsou závazné pro soudy a orgány členských států, chtějí jim poskytnout návod na používání pojmu ovlivnění obchodu podle článků 81 a 82.

| 4. | Tyto pokyny se nezabývají otázkou, v čem spočívá výrazné omezení hospodářské soutěže podle čl. 81 odst. 1. Tuto otázku, která je odlišná od otázky schopnosti smluv výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy, upravuje oznámení Komise o dohodách menšího významu, které výrazně neomezují hospodářskou soutěž podle čl. 81 odst. 1 Smlouvy (1) (pravidlo de minimis). Účelem pokynů rovněž není poskytnout vysvětlení pojmu ovlivnění obchodu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy při poskytování státní podpory. |
| --- | --- |

4.

Tyto pokyny se nezabývají otázkou, v čem spočívá výrazné omezení hospodářské soutěže podle čl. 81 odst. 1. Tuto otázku, která je odlišná od otázky schopnosti smluv výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy, upravuje oznámení Komise o dohodách menšího významu, které výrazně neomezují hospodářskou soutěž podle čl. 81 odst. 1 Smlouvy (1) (pravidlo de minimis). Účelem pokynů rovněž není poskytnout vysvětlení pojmu ovlivnění obchodu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy při poskytování státní podpory.

| 5. | Těmito pokyny, včetně pravidla NAAT, není dotčen výklad článků 81 a 82, který může učinit Soudní dvůr nebo Soud prvního stupně. |
| --- | --- |

5.

Těmito pokyny, včetně pravidla NAAT, není dotčen výklad článků 81 a 82, který může učinit Soudní dvůr nebo Soud prvního stupně.

2.   KRITÉRIUM OVLIVNĚNÍ OBCHODU

2.1.   Obecné zásady

| 6. | Čl. 81 odst. 1 stanoví, že „se společným trhem jsou neslučitelné, a proto zakázané, veškeré dohody mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve vzájemné shodě, které by mohly ovlivnit obchod mezi členskými státy a jejichž cílem nebo výsledkem je vyloučení, omezení nebo narušení hospodářské soutěže na společném trhu.“ Z důvodu zjednodušení se pojmy „dohody, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve vzájemné shodě“ budou společně označovat jako „dohody“. |
| --- | --- |

6.

Čl. 81 odst. 1 stanoví, že „se společným trhem jsou neslučitelné, a proto zakázané, veškeré dohody mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve vzájemné shodě, které by mohly ovlivnit obchod mezi členskými státy a jejichž cílem nebo výsledkem je vyloučení, omezení nebo narušení hospodářské soutěže na společném trhu.“ Z důvodu zjednodušení se pojmy „dohody, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve vzájemné shodě“ budou společně označovat jako „dohody“.

| 7. | Článek 82 stanoví, že „se společným trhem je neslučitelné, a proto zakázané, pokud to může ovlivnit obchod mezi členskými státy, aby jeden nebo více podniků zneužívaly dominantního postavení na společném trhu nebo jeho podstatné části.“ V následujícím textu se bude používat pojem „postupy“, kterým se míní chování dominantních podniků. |
| --- | --- |

7.

Článek 82 stanoví, že „se společným trhem je neslučitelné, a proto zakázané, pokud to může ovlivnit obchod mezi členskými státy, aby jeden nebo více podniků zneužívaly dominantního postavení na společném trhu nebo jeho podstatné části.“ V následujícím textu se bude používat pojem „postupy“, kterým se míní chování dominantních podniků.

| 8. | Kritérium ovlivnění obchodu také vymezuje použití článku 3 nařízení č. 1/2003 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (2). |
| --- | --- |

8.

Kritérium ovlivnění obchodu také vymezuje použití článku 3 nařízení č. 1/2003 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (2).

| 9. | Podle čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení musí orgány pro hospodářskou soutěž a soudy členských států použít článek 81 na dohody, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě ve smyslu čl. 81 odst. 1 Smlouvy, které by ve smyslu uvedeného ustanovení mohly ovlivnit obchod mezi členskými státy, pokud na tyto dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě použijí vnitrostátní právní předpisy o hospodářské soutěži. Pokud orgány pro hospodářskou soutěž a soudy členských států použijí vnitrostátní soutěžní právo na jakékoliv zneužití zakázané článkem 82 Smlouvy, použijí také článek 82 Smlouvy. Ustanovení čl. 3 odst. 1 tedy ukládá orgánům pro hospodářskou soutěž a soudům členských států použít články 81 a 82 také tehdy, když používají vnitrostátní právní předpisy o hospodářské soutěži na dohody a zneužití, které mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Na druhé straně čl. 3 odst. 1 neukládá vnitrostátním orgánům pro hospodářskou soutěž a soudům povinnost používat vnitrostátní právní předpisy o hospodářské soutěži, pokud používají články 81 a 82 na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě a na zneužívání, které mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. V takových případech mohou použít pouze pravidla hospodářské soutěže Společenství. |
| --- | --- |

9.

Podle čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení musí orgány pro hospodářskou soutěž a soudy členských států použít článek 81 na dohody, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě ve smyslu čl. 81 odst. 1 Smlouvy, které by ve smyslu uvedeného ustanovení mohly ovlivnit obchod mezi členskými státy, pokud na tyto dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě použijí vnitrostátní právní předpisy o hospodářské soutěži. Pokud orgány pro hospodářskou soutěž a soudy členských států použijí vnitrostátní soutěžní právo na jakékoliv zneužití zakázané článkem 82 Smlouvy, použijí také článek 82 Smlouvy. Ustanovení čl. 3 odst. 1 tedy ukládá orgánům pro hospodářskou soutěž a soudům členských států použít články 81 a 82 také tehdy, když používají vnitrostátní právní předpisy o hospodářské soutěži na dohody a zneužití, které mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Na druhé straně čl. 3 odst. 1 neukládá vnitrostátním orgánům pro hospodářskou soutěž a soudům povinnost používat vnitrostátní právní předpisy o hospodářské soutěži, pokud používají články 81 a 82 na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě a na zneužívání, které mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. V takových případech mohou použít pouze pravidla hospodářské soutěže Společenství.

| 10. | Z čl. 3 odst. 2 vyplývá, že použití vnitrostátních právních předpisů o hospodářské soutěži nesmí vést k zákazu dohod, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě, které mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy, ale které neomezují hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 81 odst. 1 Smlouvy nebo které splňují podmínky čl. 81 odst. 3 Smlouvy nebo na které se vztahuje nařízení o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy. Nařízení č. 1/2003 však nebrání členským státům přijmout a uplatňovat na svém území přísnější vnitrostátní právní předpisy, které zakazují nebo postihují jednostranná jednání podniků. |
| --- | --- |

10.

Z čl. 3 odst. 2 vyplývá, že použití vnitrostátních právních předpisů o hospodářské soutěži nesmí vést k zákazu dohod, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě, které mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy, ale které neomezují hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 81 odst. 1 Smlouvy nebo které splňují podmínky čl. 81 odst. 3 Smlouvy nebo na které se vztahuje nařízení o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy. Nařízení č. 1/2003 však nebrání členským státům přijmout a uplatňovat na svém území přísnější vnitrostátní právní předpisy, které zakazují nebo postihují jednostranná jednání podniků.

| 11. | Na závěr je třeba uvést, že čl. 3 odst. 3 stanoví, že aniž jsou dotčeny obecné zásady a ostatní ustanovení práva Společenství, čl. 3 odst. 1 a 2 se nepoužijí, pokud orgány pro hospodářskou soutěž a soudy členských států uplatňují vnitrostátní právní předpisy o kontrole fúzí, a rovněž nebrání použití ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které sledují převážně jiný cíl než články 81 a 82 Smlouvy. |
| --- | --- |

11.

Na závěr je třeba uvést, že čl. 3 odst. 3 stanoví, že aniž jsou dotčeny obecné zásady a ostatní ustanovení práva Společenství, čl. 3 odst. 1 a 2 se nepoužijí, pokud orgány pro hospodářskou soutěž a soudy členských států uplatňují vnitrostátní právní předpisy o kontrole fúzí, a rovněž nebrání použití ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které sledují převážně jiný cíl než články 81 a 82 Smlouvy.

| 12. | Kritérium ovlivnění obchodu je samostatné kritérium práva Společenství, které se musí v každém případě posuzovat samostatně. Je to jurisdikční kritérium, které definuje oblast působnosti soutěžního práva Společenství (3). Soutěžní právo Společenství není použitelné na dohody a postupy, které nemohou výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

12.

Kritérium ovlivnění obchodu je samostatné kritérium práva Společenství, které se musí v každém případě posuzovat samostatně. Je to jurisdikční kritérium, které definuje oblast působnosti soutěžního práva Společenství (3). Soutěžní právo Společenství není použitelné na dohody a postupy, které nemohou výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| 13. | Kritérium ovlivnění obchodu omezuje platnost článků 81 a 82 na dohody a postupy, které mohou mít i určitý minimální přeshraniční dopad v rámci Společenství. Slovy Soudního dvora, způsobilost dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi členskými státy musí být „výrazná“ (4). |
| --- | --- |

13.

Kritérium ovlivnění obchodu omezuje platnost článků 81 a 82 na dohody a postupy, které mohou mít i určitý minimální přeshraniční dopad v rámci Společenství. Slovy Soudního dvora, způsobilost dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi členskými státy musí být „výrazná“ (4).

| 14. | V případě článku 81 Smlouvy se jedná o dohodu, která musí být schopna ovlivnit obchod mezi členskými státy. Nepožaduje se, aby obchod ovlivňovala každá jednotlivá část dohody, včetně veškerých omezení hospodářské soutěže, která mohou z dohody vyplývat (5). Pokud je dohoda jako taková schopna ovlivnit obchod mezi členskými státy, potom celá spadá do oblasti působnosti práva Společenství, včetně těch částí, které samostatně obchod mezi členskými státy neovlivňují. V případech, kdy smluvní vztahy mezi stejnými stranami pokrývají různé činnosti, potom tyto činnosti tvoří část téže dohody, jsou-li přímo propojeny a jsou-li nedílnou součástí téhož obecného obchodního ujednání (6). Pokud tomu tak není, potom každá činnost představuje samostatnou dohodu. |
| --- | --- |

14.

V případě článku 81 Smlouvy se jedná o dohodu, která musí být schopna ovlivnit obchod mezi členskými státy. Nepožaduje se, aby obchod ovlivňovala každá jednotlivá část dohody, včetně veškerých omezení hospodářské soutěže, která mohou z dohody vyplývat (5). Pokud je dohoda jako taková schopna ovlivnit obchod mezi členskými státy, potom celá spadá do oblasti působnosti práva Společenství, včetně těch částí, které samostatně obchod mezi členskými státy neovlivňují. V případech, kdy smluvní vztahy mezi stejnými stranami pokrývají různé činnosti, potom tyto činnosti tvoří část téže dohody, jsou-li přímo propojeny a jsou-li nedílnou součástí téhož obecného obchodního ujednání (6). Pokud tomu tak není, potom každá činnost představuje samostatnou dohodu.

| 15. | Je také nepodstatné, zda účast konkrétního podniku na dohodě má nebo nemá výrazný vliv na obchod mezi členskými státy (7). Podnik nemůže nespadat do oblasti působnosti práva Společenství jenom proto, že jeho vlastní příspěvek k dohodě, která sama o sobě může ovlivnit obchod mezi členskými státy, je nepatrný. |
| --- | --- |

15.

Je také nepodstatné, zda účast konkrétního podniku na dohodě má nebo nemá výrazný vliv na obchod mezi členskými státy (7). Podnik nemůže nespadat do oblasti působnosti práva Společenství jenom proto, že jeho vlastní příspěvek k dohodě, která sama o sobě může ovlivnit obchod mezi členskými státy, je nepatrný.

| 16. | Pro účely stanovení působnosti práva Společenství není nutné určit souvislost mezi údajným omezením hospodářské soutěže a schopností dohody ovlivnit obchod mezi členskými státy. Obchod mezi členskými státy mohou ovlivnit také dohody, které neomezují hospodářskou soutěž. Například dohody o selektivní distribuci, které jsou založeny pouze na kritériu výběru podle kvality, zdůvodněného povahou výrobků. Takové dohody neomezují hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 81 odst. 1, mohou však ovlivnit obchod mezi členskými státy. Údajná omezení hospodářské soutěže vyplývající z dohody však mohou poskytnout informace o schopnosti dohody ovlivnit obchod mezi členskými státy. Například distribuční smlouva o zákazu vývozu je svou samotnou podstatou schopna ovlivnit obchod mezi členskými státy, i když to nutně nemusí být ve výrazném rozsahu (8). |
| --- | --- |

16.

Pro účely stanovení působnosti práva Společenství není nutné určit souvislost mezi údajným omezením hospodářské soutěže a schopností dohody ovlivnit obchod mezi členskými státy. Obchod mezi členskými státy mohou ovlivnit také dohody, které neomezují hospodářskou soutěž. Například dohody o selektivní distribuci, které jsou založeny pouze na kritériu výběru podle kvality, zdůvodněného povahou výrobků. Takové dohody neomezují hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 81 odst. 1, mohou však ovlivnit obchod mezi členskými státy. Údajná omezení hospodářské soutěže vyplývající z dohody však mohou poskytnout informace o schopnosti dohody ovlivnit obchod mezi členskými státy. Například distribuční smlouva o zákazu vývozu je svou samotnou podstatou schopna ovlivnit obchod mezi členskými státy, i když to nutně nemusí být ve výrazném rozsahu (8).

| 17. | V případě článku 82 se jedná o zneužití, které musí ovlivnit obchod mezi členskými státy. To však neznamená, že každý prvek chování se musí posuzovat odděleně. Chování, které tvoří část celkové strategie prováděné dominantním podnikem, se musí posuzovat podle jeho celkového dopadu. Tam, kde dominantní podnik používá různé postupy za účelem dosažení stejného cíle, používá například postupy, jejichž cílem je omezení nebo vyloučení konkurentů, postačuje k tomu, aby byl článek 82 použitelný na veškeré postupy tvořící část této celkové strategie, jestliže je alespoň jeden postup schopen ovlivnit obchod mezi členskými státy (9). |
| --- | --- |

17.

V případě článku 82 se jedná o zneužití, které musí ovlivnit obchod mezi členskými státy. To však neznamená, že každý prvek chování se musí posuzovat odděleně. Chování, které tvoří část celkové strategie prováděné dominantním podnikem, se musí posuzovat podle jeho celkového dopadu. Tam, kde dominantní podnik používá různé postupy za účelem dosažení stejného cíle, používá například postupy, jejichž cílem je omezení nebo vyloučení konkurentů, postačuje k tomu, aby byl článek 82 použitelný na veškeré postupy tvořící část této celkové strategie, jestliže je alespoň jeden postup schopen ovlivnit obchod mezi členskými státy (9).

| 18. | Z formulace článků 81 a 82 a z předchozích rozsudků soudů Společenství vyplývá, že při uplatnění kritéria ovlivnění obchodu je nutno vzít v úvahu zejména tři prvky:






  a) | pojem „obchod mezi členskými státy“, |
| --- | --- | --- |

18.

Z formulace článků 81 a 82 a z předchozích rozsudků soudů Společenství vyplývá, že při uplatnění kritéria ovlivnění obchodu je nutno vzít v úvahu zejména tři prvky:

a)

pojem „obchod mezi členskými státy“,

| b) | význam spojení „může ovlivnit“ a |
| --- | --- |

b)

význam spojení „může ovlivnit“ a

| c) | pojem „výrazně“. |
| --- | --- |

c)

pojem „výrazně“.

2.2.   Pojem „obchod mezi členskými státy“

| 19. | Pojem „obchod“ není omezen na tradiční přeshraniční výměnu zboží a služeb (10). Je to širší pojem, který pokrývá veškeré přeshraniční hospodářské činnosti, včetně usazení (11). Tento výklad je v souladu se základním cílem Smlouvy, kterým je podporovat volný pohyb zboží, služeb, osob a kapitálu. |
| --- | --- |

19.

Pojem „obchod“ není omezen na tradiční přeshraniční výměnu zboží a služeb (10). Je to širší pojem, který pokrývá veškeré přeshraniční hospodářské činnosti, včetně usazení (11). Tento výklad je v souladu se základním cílem Smlouvy, kterým je podporovat volný pohyb zboží, služeb, osob a kapitálu.

| 20. | Podle zavedeného precedenčního práva zahrnuje pojem „obchod“ také případy, kdy dohody nebo postupy ovlivňují strukturu hospodářské soutěže na trhu. Pravidlům hospodářské soutěže Společenství mohou podléhat postupy a dohody, které ovlivňují strukturu hospodářské soutěže uvnitř Společenství tím, že vedou nebo by mohly vést k zániku konkurenčního podniku ve Společenství (12). Pokud podnik zanikne, nebo pokud existuje nebezpečí, že zanikne, je dotčena struktura hospodářské soutěže uvnitř Společenství a jsou dotčeny hospodářské činnosti, do kterých je podnik zapojen. |
| --- | --- |

20.

Podle zavedeného precedenčního práva zahrnuje pojem „obchod“ také případy, kdy dohody nebo postupy ovlivňují strukturu hospodářské soutěže na trhu. Pravidlům hospodářské soutěže Společenství mohou podléhat postupy a dohody, které ovlivňují strukturu hospodářské soutěže uvnitř Společenství tím, že vedou nebo by mohly vést k zániku konkurenčního podniku ve Společenství (12). Pokud podnik zanikne, nebo pokud existuje nebezpečí, že zanikne, je dotčena struktura hospodářské soutěže uvnitř Společenství a jsou dotčeny hospodářské činnosti, do kterých je podnik zapojen.

| 21. | Požadavek, že musí být ovlivněn obchod „mezi členskými státy“ znamená, že musí být ovlivněny přeshraniční hospodářské činnosti, a to nejméně dvou členských států. Nepožaduje se, aby dohoda nebo postup ovlivňovala obchod mezi celým jedním členským státem a celým jiným členským státem. Články 81 a 82 mohou být použitelné také v případech, které se týkají pouze části členského státu, za předpokladu, že dochází k výraznému ovlivnění obchodu (13). |
| --- | --- |

21.

Požadavek, že musí být ovlivněn obchod „mezi členskými státy“ znamená, že musí být ovlivněny přeshraniční hospodářské činnosti, a to nejméně dvou členských států. Nepožaduje se, aby dohoda nebo postup ovlivňovala obchod mezi celým jedním členským státem a celým jiným členským státem. Články 81 a 82 mohou být použitelné také v případech, které se týkají pouze části členského státu, za předpokladu, že dochází k výraznému ovlivnění obchodu (13).

| 22. | Uplatnění kritéria ovlivnění obchodu není závislé na definici relevantních zeměpisných trhů. Obchod mezi členskými státy může být ovlivněn také v těch případech, kdy je relevantním trhem vnitrostátní trh nebo jeho část (14). |
| --- | --- |

22.

Uplatnění kritéria ovlivnění obchodu není závislé na definici relevantních zeměpisných trhů. Obchod mezi členskými státy může být ovlivněn také v těch případech, kdy je relevantním trhem vnitrostátní trh nebo jeho část (14).

2.3.   Význam spojení „může ovlivnit“

| 23. | Účelem spojení „může ovlivnit“ je definovat povahu požadovaného vlivu na obchod mezi členskými státy. Podle standardních testů vypracovaných Soudním dvorem znamená spojení „může ovlivnit“, že s určitou mírou pravděpodobnosti musí být na základě souhrnu objektivních právních nebo věcných faktorů možné předvídat, že dohoda nebo postup může mít vliv, přímý nebo nepřímý, skutečný nebo pravděpodobný, na strukturu obchodování mezi členskými státy (15)
   (16). Jak je uvedeno v bodě 20 výše, Soudní dvůr dále vypracoval test založený na tom, zda dohoda nebo postup ovlivňuje nebo neovlivňuje strukturu hospodářské soutěže. V případech, kdy dohoda nebo postup mohou ovlivnit strukturu hospodářské soutěže uvnitř Společenství, spadají do působnosti práva Společenství. |
| --- | --- |

23.

Účelem spojení „může ovlivnit“ je definovat povahu požadovaného vlivu na obchod mezi členskými státy. Podle standardních testů vypracovaných Soudním dvorem znamená spojení „může ovlivnit“, že s určitou mírou pravděpodobnosti musí být na základě souhrnu objektivních právních nebo věcných faktorů možné předvídat, že dohoda nebo postup může mít vliv, přímý nebo nepřímý, skutečný nebo pravděpodobný, na strukturu obchodování mezi členskými státy (15)
   (16). Jak je uvedeno v bodě 20 výše, Soudní dvůr dále vypracoval test založený na tom, zda dohoda nebo postup ovlivňuje nebo neovlivňuje strukturu hospodářské soutěže. V případech, kdy dohoda nebo postup mohou ovlivnit strukturu hospodářské soutěže uvnitř Společenství, spadají do působnosti práva Společenství.

| 24. | Test „strukturou obchodování“, vypracovaný Soudním dvorem, obsahuje následující hlavní prvky, které jsou podrobně popsány v následujících kapitolách:






  a) | „dostatečný stupeň pravděpodobnosti na základě souhrnu objektivních právních nebo věcných faktorů“, |
| --- | --- | --- |

24.

Test „strukturou obchodování“, vypracovaný Soudním dvorem, obsahuje následující hlavní prvky, které jsou podrobně popsány v následujících kapitolách:

a)

„dostatečný stupeň pravděpodobnosti na základě souhrnu objektivních právních nebo věcných faktorů“,

| b) | vliv na „strukturu obchodování mezi členskými státy“, |
| --- | --- |

b)

vliv na „strukturu obchodování mezi členskými státy“,

| c) | „přímý nebo nepřímý, skutečný nebo pravděpodobný vliv“ na strukturu obchodování. |
| --- | --- |

c)

„přímý nebo nepřímý, skutečný nebo pravděpodobný vliv“ na strukturu obchodování.

2.3.1.   Dostatečný stupeň pravděpodobnosti na základě souhrnu objektivních právních nebo věcných faktorů

| 25. | Posouzení vlivu na obchod je závislé na objektivních okolnostech. Nepožaduje se subjektivní záměr dotčeného podniku. Pokud však existují důkazy o tom, že podnik měl v úmyslu ovlivnit obchod mezi členskými státy, například tím, že se snažil zabránit vývozu do jiného členského státu nebo dovozu z jiného členského státu, je to důležitá okolnost, která se musí vzít v úvahu. |
| --- | --- |

25.

Posouzení vlivu na obchod je závislé na objektivních okolnostech. Nepožaduje se subjektivní záměr dotčeného podniku. Pokud však existují důkazy o tom, že podnik měl v úmyslu ovlivnit obchod mezi členskými státy, například tím, že se snažil zabránit vývozu do jiného členského státu nebo dovozu z jiného členského státu, je to důležitá okolnost, která se musí vzít v úvahu.

| 26. | Slova „může ovlivnit“ a odkaz Soudního dvora na „dostatečnou míru pravděpodobnosti“ znamená, že aby mohl případ spadat do působnosti práva Společenství, nepožaduje se, aby dohoda nebo postup v budoucnosti nebo v minulosti měla vliv na obchod mezi členskými státy. Postačuje, že dohoda nebo postup „může mít“ takový vliv (17). |
| --- | --- |

26.

Slova „může ovlivnit“ a odkaz Soudního dvora na „dostatečnou míru pravděpodobnosti“ znamená, že aby mohl případ spadat do působnosti práva Společenství, nepožaduje se, aby dohoda nebo postup v budoucnosti nebo v minulosti měla vliv na obchod mezi členskými státy. Postačuje, že dohoda nebo postup „může mít“ takový vliv (17).

| 27. | Není povinné ani nutné vypočítat skutečný objem obchodu mezi členskými státy, který je ovlivněn dohodou nebo postupem. Například u dohod zakazujících vývoz do jiných členských států není nutno odhadovat, jaká by byla úroveň paralelních obchodů mezi dotčenými členskými státy, pokud by dohoda neexistovala. Tento výklad je v souladu s právní povahou kritéria ovlivnění obchodu. Působnost práva Společenství se týká kategorií dohod a postupů, které mohou mít přeshraniční dopady, bez ohledu na to, zda konkrétní dohoda nebo postup takové dopady opravdu má. |
| --- | --- |

27.

Není povinné ani nutné vypočítat skutečný objem obchodu mezi členskými státy, který je ovlivněn dohodou nebo postupem. Například u dohod zakazujících vývoz do jiných členských států není nutno odhadovat, jaká by byla úroveň paralelních obchodů mezi dotčenými členskými státy, pokud by dohoda neexistovala. Tento výklad je v souladu s právní povahou kritéria ovlivnění obchodu. Působnost práva Společenství se týká kategorií dohod a postupů, které mohou mít přeshraniční dopady, bez ohledu na to, zda konkrétní dohoda nebo postup takové dopady opravdu má.

| 28. | Posouzení podle kritéria ovlivnění obchodu závisí na řadě okolností, které samostatně nemusí být rozhodující (18). Mezi důležité okolnosti patří povaha dohody a postupu, povaha výrobků, jichž se dohoda nebo postup týká, a pozice a význam dotčených podniků (19). |
| --- | --- |

28.

Posouzení podle kritéria ovlivnění obchodu závisí na řadě okolností, které samostatně nemusí být rozhodující (18). Mezi důležité okolnosti patří povaha dohody a postupu, povaha výrobků, jichž se dohoda nebo postup týká, a pozice a význam dotčených podniků (19).

| 29. | Povaha dohody a postupu poskytuje informaci o schopnosti dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi členskými státy z hlediska kvality. Některé dohody a postupy mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy, zatímco jiné v tomto ohledu vyžadují podrobnější analýzu. Příkladem první možnosti jsou mezinárodní kartely, příkladem druhé možnosti jsou společné podniky omezené na území jednoho členského státu. Toto hledisko je dále zkoumáno v kapitole 3 níže, která pojednává o různých kategoriích dohod a postupů. |
| --- | --- |

29.

Povaha dohody a postupu poskytuje informaci o schopnosti dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi členskými státy z hlediska kvality. Některé dohody a postupy mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy, zatímco jiné v tomto ohledu vyžadují podrobnější analýzu. Příkladem první možnosti jsou mezinárodní kartely, příkladem druhé možnosti jsou společné podniky omezené na území jednoho členského státu. Toto hledisko je dále zkoumáno v kapitole 3 níže, která pojednává o různých kategoriích dohod a postupů.

| 30. | Informaci o tom, zda může být ovlivněn obchod mezi členskými státy, poskytuje také povaha výrobků, jichž se dohody a postupy týkají. To, že výrobky spadají do oblasti působnosti práva Společenství, je více zřejmé tehdy, pokud jsou kvůli své povaze snadno obchodovatelné na mezinárodní úrovni nebo pokud jsou důležité pro podniky, které chtějí vstoupit na trh jiného členského státu nebo tam rozšířit svoji činnost, než v případech, kdy je kvůli povaze výrobků poptávka po výrobcích nabízených dodavateli z jiných členských států omezená, nebo v případech, kdy výrobky nemají velký význam pro usazení v jiném členském státě nebo pro rozšíření hospodářské činnosti prováděné z takového místa usazení (20). Pojem usazení zahrnuje i případy, kdy podnik se sídlem v jednom členském státu založí v jiném členském státu své zastoupení, pobočky nebo dceřiné podniky. |
| --- | --- |

30.

Informaci o tom, zda může být ovlivněn obchod mezi členskými státy, poskytuje také povaha výrobků, jichž se dohody a postupy týkají. To, že výrobky spadají do oblasti působnosti práva Společenství, je více zřejmé tehdy, pokud jsou kvůli své povaze snadno obchodovatelné na mezinárodní úrovni nebo pokud jsou důležité pro podniky, které chtějí vstoupit na trh jiného členského státu nebo tam rozšířit svoji činnost, než v případech, kdy je kvůli povaze výrobků poptávka po výrobcích nabízených dodavateli z jiných členských států omezená, nebo v případech, kdy výrobky nemají velký význam pro usazení v jiném členském státě nebo pro rozšíření hospodářské činnosti prováděné z takového místa usazení (20). Pojem usazení zahrnuje i případy, kdy podnik se sídlem v jednom členském státu založí v jiném členském státu své zastoupení, pobočky nebo dceřiné podniky.

| 31. | Pozice dotčených podniků na trhu a objemy jejich prodeje poskytují informaci o schopnosti příslušné dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi členskými státy z hlediska množství. Toto hledisko, které tvoří nedílnou část posouzení pojmu „výrazně ovlivnit“, je řešeno v oddíle 2.4 níže. |
| --- | --- |

31.

Pozice dotčených podniků na trhu a objemy jejich prodeje poskytují informaci o schopnosti příslušné dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi členskými státy z hlediska množství. Toto hledisko, které tvoří nedílnou část posouzení pojmu „výrazně ovlivnit“, je řešeno v oddíle 2.4 níže.

| 32. | Kromě okolností, které již byly uvedeny, je nutné brát v úvahu právní a skutečné prostředí, ve kterém dohoda nebo postup fungují. Příslušné ekonomické a právní souvislosti pomáhají pochopit možný rozsah ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Pokud je obchod mezi členskými státy omezen absolutními překážkami, které existují nezávisle na dohodě nebo postupu, může dojít k ovlivnění obchodu pouze tehdy, jestliže je pravděpodobné, že tyto překážky v dohledné době zmizí. V případech, kdy tyto překážky nejsou absolutní, ale pouze znesnadňují mezinárodní činnosti, je nanejvýš důležité zajistit, aby dohody a postupy těmto činnostem ještě více nebránily. Dohody a postupy, které takto působí, mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

32.

Kromě okolností, které již byly uvedeny, je nutné brát v úvahu právní a skutečné prostředí, ve kterém dohoda nebo postup fungují. Příslušné ekonomické a právní souvislosti pomáhají pochopit možný rozsah ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Pokud je obchod mezi členskými státy omezen absolutními překážkami, které existují nezávisle na dohodě nebo postupu, může dojít k ovlivnění obchodu pouze tehdy, jestliže je pravděpodobné, že tyto překážky v dohledné době zmizí. V případech, kdy tyto překážky nejsou absolutní, ale pouze znesnadňují mezinárodní činnosti, je nanejvýš důležité zajistit, aby dohody a postupy těmto činnostem ještě více nebránily. Dohody a postupy, které takto působí, mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy.

2.3.2.   Vliv na „strukturu obchodování mezi členskými státy“

| 33. | Aby bylo možno použít články 81 a 82, musí existovat vliv na „strukturu obchodování mezi členskými státy“. |
| --- | --- |

33.

Aby bylo možno použít články 81 a 82, musí existovat vliv na „strukturu obchodování mezi členskými státy“.

| 34. | Pojem „struktura obchodování“ je neutrální. Podmínkou není snížení či omezení obchodu (21). Struktura obchodování může být ovlivněna také tehdy, pokud dohoda nebo postup způsobí zvýšení obchodu. Věc spadá do působnosti práva Společenství, pokud je pravděpodobné, že se obchod mezi členskými státy pod vlivem dohody nebo postupu vyvine jinak, než jak by se pravděpodobně vyvíjel bez dohody nebo postupu (22). |
| --- | --- |

34.

Pojem „struktura obchodování“ je neutrální. Podmínkou není snížení či omezení obchodu (21). Struktura obchodování může být ovlivněna také tehdy, pokud dohoda nebo postup způsobí zvýšení obchodu. Věc spadá do působnosti práva Společenství, pokud je pravděpodobné, že se obchod mezi členskými státy pod vlivem dohody nebo postupu vyvine jinak, než jak by se pravděpodobně vyvíjel bez dohody nebo postupu (22).

| 35. | Tento výklad odráží skutečnost, že kritérium ovlivnění obchodu je právní kritérium, které slouží k odlišení dohod a postupů, které mohou mít mezinárodní dopad, a proto je oprávněné zahájit jejich šetření podle pravidel hospodářské soutěže Společenství, od dohod a postupů, které mezinárodní dopad nemají. |
| --- | --- |

35.

Tento výklad odráží skutečnost, že kritérium ovlivnění obchodu je právní kritérium, které slouží k odlišení dohod a postupů, které mohou mít mezinárodní dopad, a proto je oprávněné zahájit jejich šetření podle pravidel hospodářské soutěže Společenství, od dohod a postupů, které mezinárodní dopad nemají.

2.3.3.   „Přímý nebo nepřímý, skutečný nebo pravděpodobný vliv“ na strukturu obchodování

| 36. | Vliv dohod a postupů na strukturu obchodování mezi členskými státy může být „přímý nebo nepřímý, skutečný nebo pravděpodobný“. |
| --- | --- |

36.

Vliv dohod a postupů na strukturu obchodování mezi členskými státy může být „přímý nebo nepřímý, skutečný nebo pravděpodobný“.

| 37. | K přímému ovlivnění obchodu mezi členskými státy obvykle dochází u výrobků, na něž se přímo vztahují dohody a postupy. Pokud se například výrobci jednoho konkrétního výrobku z různých členských států dohodnou na rozdělení trhu, je na trhu s příslušným výrobkem přímo ovlivněn obchod mezi členskými státy. Jiným příkladem vzniku přímého vlivu je případ, kdy dodavatel sníží distributorům slevy na výrobky prodávané v členském státě, ve kterém mají distributoři sídlo. Takové postupy zvyšují relativní cenu výrobků určených na vývoz a způsobují, že prodej na vývoz je méně zajímavý a méně konkurenceschopný. |
| --- | --- |

37.

K přímému ovlivnění obchodu mezi členskými státy obvykle dochází u výrobků, na něž se přímo vztahují dohody a postupy. Pokud se například výrobci jednoho konkrétního výrobku z různých členských států dohodnou na rozdělení trhu, je na trhu s příslušným výrobkem přímo ovlivněn obchod mezi členskými státy. Jiným příkladem vzniku přímého vlivu je případ, kdy dodavatel sníží distributorům slevy na výrobky prodávané v členském státě, ve kterém mají distributoři sídlo. Takové postupy zvyšují relativní cenu výrobků určených na vývoz a způsobují, že prodej na vývoz je méně zajímavý a méně konkurenceschopný.

| 38. | K nepřímému ovlivnění obchodu často dochází u výrobků, které mají určitý vztah k výrobkům, na něž se vztahují dohody nebo postupy. Nepřímé vlivy mohou například nastat tehdy, když má dohoda nebo postup dopad na mezinárodní hospodářskou činnost podniků, které používají výrobek, na nějž se dohoda nebo postup vztahuje, nebo na tomto výrobku jiným způsobem závisejí (23). Takové vlivy mohou například nastat tehdy, pokud se dohoda nebo postup týkají polotovaru, s nímž se neobchoduje, ale využívá se jako součást konečného výrobku, s nímž se obchoduje. Soudní dvůr měl za to, že obchod mezi členskými státy mohl být ovlivněn v případě dohody týkající se stanovení cen lihu používaného pro výrobu koňaku (24). Zatímco surovina se nevyvážela, konečný výrobek – koňak – se vyvážel. V takových případech jsou pravidla hospodářské soutěže Společenství použitelná tehdy, pokud může být výrazně ovlivněn obchod s konečným výrobkem. |
| --- | --- |

38.

K nepřímému ovlivnění obchodu často dochází u výrobků, které mají určitý vztah k výrobkům, na něž se vztahují dohody nebo postupy. Nepřímé vlivy mohou například nastat tehdy, když má dohoda nebo postup dopad na mezinárodní hospodářskou činnost podniků, které používají výrobek, na nějž se dohoda nebo postup vztahuje, nebo na tomto výrobku jiným způsobem závisejí (23). Takové vlivy mohou například nastat tehdy, pokud se dohoda nebo postup týkají polotovaru, s nímž se neobchoduje, ale využívá se jako součást konečného výrobku, s nímž se obchoduje. Soudní dvůr měl za to, že obchod mezi členskými státy mohl být ovlivněn v případě dohody týkající se stanovení cen lihu používaného pro výrobu koňaku (24). Zatímco surovina se nevyvážela, konečný výrobek – koňak – se vyvážel. V takových případech jsou pravidla hospodářské soutěže Společenství použitelná tehdy, pokud může být výrazně ovlivněn obchod s konečným výrobkem.

| 39. | K nepřímému ovlivnění obchodu mezi členskými státy může dojít také v souvislosti s výrobky, na něž se přímo vztahují dohody nebo postupy. Například dohody, kterými výrobce omezí záruku na své výrobky prodávané distributory, takže tato záruka platí pouze na území členského státu, v němž má distributor sídlo, odradí od nákupu těchto výrobků spotřebitele z jiných členských států, protože by nebyli schopni domáhat se záruky (25). Vývoz prováděný oficiálními distributory a paralelními obchodníky je obtížnější, protože v očích spotřebitelů jsou výrobky bez záruky výrobce méně zajímavé (26). |
| --- | --- |

39.

K nepřímému ovlivnění obchodu mezi členskými státy může dojít také v souvislosti s výrobky, na něž se přímo vztahují dohody nebo postupy. Například dohody, kterými výrobce omezí záruku na své výrobky prodávané distributory, takže tato záruka platí pouze na území členského státu, v němž má distributor sídlo, odradí od nákupu těchto výrobků spotřebitele z jiných členských států, protože by nebyli schopni domáhat se záruky (25). Vývoz prováděný oficiálními distributory a paralelními obchodníky je obtížnější, protože v očích spotřebitelů jsou výrobky bez záruky výrobce méně zajímavé (26).

| 40. | Skutečné vlivy na obchod mezi členskými státy jsou takové, které vzniknou, jakmile nastane plnění dohody nebo postupu. Dohoda mezi dodavatelem a distributorem v rámci stejného členského státu, například o zákazu vývozu do jiného členského státu, může mít skutečný vliv na obchod mezi členskými státy. Bez dohody by prodejce mohl volně vyvážet. Je však nutno připomenout, že se nepožaduje prokázání skutečných vlivů. Postačuje, že dohoda nebo postup takové vlivy může mít. |
| --- | --- |

40.

Skutečné vlivy na obchod mezi členskými státy jsou takové, které vzniknou, jakmile nastane plnění dohody nebo postupu. Dohoda mezi dodavatelem a distributorem v rámci stejného členského státu, například o zákazu vývozu do jiného členského státu, může mít skutečný vliv na obchod mezi členskými státy. Bez dohody by prodejce mohl volně vyvážet. Je však nutno připomenout, že se nepožaduje prokázání skutečných vlivů. Postačuje, že dohoda nebo postup takové vlivy může mít.

| 41. | Pravděpodobné vlivy jsou takové, které mohou s určitou mírou pravděpodobnosti vzniknout v budoucnosti. Jinými slovy, musí se vzít v úvahu předvídatelný vývoj trhu (27). I když v okamžiku uzavření dohody nebo v okamžiku uskutečnění postupu nemůže být obchod ovlivněn, články 81 a 82 zůstávají použitelné, jestliže je pravděpodobné, že se okolnosti, které vedly k tomuto závěru, v dohledné budoucnosti změní. V této souvislosti má význam posoudit dopad liberalizačních opatření přijatých Společenstvím nebo dotčeným členským státem i dopad jiných předvídatelných opatření usilujících o odstranění právních překážek obchodu. |
| --- | --- |

41.

Pravděpodobné vlivy jsou takové, které mohou s určitou mírou pravděpodobnosti vzniknout v budoucnosti. Jinými slovy, musí se vzít v úvahu předvídatelný vývoj trhu (27). I když v okamžiku uzavření dohody nebo v okamžiku uskutečnění postupu nemůže být obchod ovlivněn, články 81 a 82 zůstávají použitelné, jestliže je pravděpodobné, že se okolnosti, které vedly k tomuto závěru, v dohledné budoucnosti změní. V této souvislosti má význam posoudit dopad liberalizačních opatření přijatých Společenstvím nebo dotčeným členským státem i dopad jiných předvídatelných opatření usilujících o odstranění právních překážek obchodu.

| 42. | Kromě toho, i kdyby podmínky trhu byly pro mezinárodní obchod v daném časovém okamžiku nevýhodné, například proto, že ceny jsou v dotčených členských státech podobné, obchod může být ovlivněn, pokud se v důsledku změny tržních podmínek změní situace (28). Důležité je to, zda dohoda nebo postup může ovlivnit obchod mezi členskými státy, a ne, zda jej v daném okamžiku skutečně ovlivňuje. |
| --- | --- |

42.

Kromě toho, i kdyby podmínky trhu byly pro mezinárodní obchod v daném časovém okamžiku nevýhodné, například proto, že ceny jsou v dotčených členských státech podobné, obchod může být ovlivněn, pokud se v důsledku změny tržních podmínek změní situace (28). Důležité je to, zda dohoda nebo postup může ovlivnit obchod mezi členskými státy, a ne, zda jej v daném okamžiku skutečně ovlivňuje.

| 43. | Zařazení nepřímých nebo pravděpodobných vlivů do analýzy ovlivnění obchodu mezi členskými státy neznamená, že analýza může být založena na vzdálených nebo hypotetických okolnostech. Pravděpodobnost, že konkrétní dohoda vyvolá nepřímé nebo pravděpodobné vlivy, musí být vysvětlena orgánem nebo stranou, která tvrdí, že obchod mezi členskými státy může být výrazně ovlivněn. Hypotetické nebo spekulativní vlivy nepostačují pro to, aby věc spadala do působnosti práva Společenství. Například dohoda, která zvyšuje cenu výrobku, který není obchodovatelný, snižuje čisté příjmy spotřebitelů. Jsou-li spotřebitelé finančně limitováni, nakupují méně výrobků dovážených z jiných členských států. Avšak souvislost mezi takovými vlivy na příjmy a obchodem mezi členskými státy je obecně sama o sobě příliš vzdálená na to, aby věc spadala do působnosti práva Společenství. |
| --- | --- |

43.

Zařazení nepřímých nebo pravděpodobných vlivů do analýzy ovlivnění obchodu mezi členskými státy neznamená, že analýza může být založena na vzdálených nebo hypotetických okolnostech. Pravděpodobnost, že konkrétní dohoda vyvolá nepřímé nebo pravděpodobné vlivy, musí být vysvětlena orgánem nebo stranou, která tvrdí, že obchod mezi členskými státy může být výrazně ovlivněn. Hypotetické nebo spekulativní vlivy nepostačují pro to, aby věc spadala do působnosti práva Společenství. Například dohoda, která zvyšuje cenu výrobku, který není obchodovatelný, snižuje čisté příjmy spotřebitelů. Jsou-li spotřebitelé finančně limitováni, nakupují méně výrobků dovážených z jiných členských států. Avšak souvislost mezi takovými vlivy na příjmy a obchodem mezi členskými státy je obecně sama o sobě příliš vzdálená na to, aby věc spadala do působnosti práva Společenství.

2.4.   Pojem „výrazně ovlivnit“

2.4.1.   Obecné zásady

| 44. | Kritérium ovlivnění obchodu obsahuje množstevní prvek omezující působnost práva Společenství na dohody a postupy, které mohou mít vliv určitého významu. Dohody a postupy nespadají do působnosti článků 81 a 82, pokud vzhledem ke slabému postavení dotčených podniků na trhu daných výrobků ovlivňují trh pouze nepatrně (29). Skutečnost, zda se jedná o výrazné ovlivnění, může být vyhodnocena zejména podle postavení a významu dotčených podniků na trhu daných výrobků (30). |
| --- | --- |

44.

Kritérium ovlivnění obchodu obsahuje množstevní prvek omezující působnost práva Společenství na dohody a postupy, které mohou mít vliv určitého významu. Dohody a postupy nespadají do působnosti článků 81 a 82, pokud vzhledem ke slabému postavení dotčených podniků na trhu daných výrobků ovlivňují trh pouze nepatrně (29). Skutečnost, zda se jedná o výrazné ovlivnění, může být vyhodnocena zejména podle postavení a významu dotčených podniků na trhu daných výrobků (30).

| 45. | Posouzení míry ovlivnění závisí na okolnostech každého jednotlivého případu, zejména na povaze dohody a postupu, na povaze daného výrobku a na postavení dotčeného podniku na trhu. Pokud dohoda nebo postup může svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy, potom je práh, kdy nabývá výrazného rozsahu, nižší než v případech dohod nebo postupů, které nemohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Čím silnější je pozice dotčených podniků na trhu, tím je pravděpodobnější, že na dohodu nebo postup bude nahlíženo tak, že může výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy (31). |
| --- | --- |

45.

Posouzení míry ovlivnění závisí na okolnostech každého jednotlivého případu, zejména na povaze dohody a postupu, na povaze daného výrobku a na postavení dotčeného podniku na trhu. Pokud dohoda nebo postup může svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy, potom je práh, kdy nabývá výrazného rozsahu, nižší než v případech dohod nebo postupů, které nemohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Čím silnější je pozice dotčených podniků na trhu, tím je pravděpodobnější, že na dohodu nebo postup bude nahlíženo tak, že může výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy (31).

| 46. | U velkého počtu případů týkajících se dovozů a vývozů měl Soudní dvůr za to, že požadavek výrazného ovlivnění byl splněn tehdy, pokud odbyt dotčených podniků odpovídal přibližně 5 % celkového prodeje na trhu (32). Samotný podíl na trhu však nebyl vždy považován za rozhodující prvek. Je třeba vzít v úvahu také například obrat podniků u daných výrobků (33). |
| --- | --- |

46.

U velkého počtu případů týkajících se dovozů a vývozů měl Soudní dvůr za to, že požadavek výrazného ovlivnění byl splněn tehdy, pokud odbyt dotčených podniků odpovídal přibližně 5 % celkového prodeje na trhu (32). Samotný podíl na trhu však nebyl vždy považován za rozhodující prvek. Je třeba vzít v úvahu také například obrat podniků u daných výrobků (33).

| 47. | Míra ovlivnění trhu tedy může být posuzována jednak absolutně, podle obratu, jednak relativně, porovnáním postavení dotčeného podniku (dotčených podniků) s postavením jiných tržních subjektů (podíl na trhu). Zaměření na postavení a význam dotčených podniků je v souladu s pojmem „může ovlivnit“, což naznačuje, že posouzení je založeno spíše na schopnosti dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi členskými státy než na dopadu na skutečné toky zboží a služeb v mezinárodním měřítku. Postavení dotčených podniků na trhu a jejich obrat u daných výrobků poskytují informaci o schopnosti dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi členskými státy. Tyto dva prvky se odrážejí v předpokladech uvedených v bodech 52 a 53 níže. |
| --- | --- |

47.

Míra ovlivnění trhu tedy může být posuzována jednak absolutně, podle obratu, jednak relativně, porovnáním postavení dotčeného podniku (dotčených podniků) s postavením jiných tržních subjektů (podíl na trhu). Zaměření na postavení a význam dotčených podniků je v souladu s pojmem „může ovlivnit“, což naznačuje, že posouzení je založeno spíše na schopnosti dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi členskými státy než na dopadu na skutečné toky zboží a služeb v mezinárodním měřítku. Postavení dotčených podniků na trhu a jejich obrat u daných výrobků poskytují informaci o schopnosti dohody nebo postupu ovlivnit obchod mezi členskými státy. Tyto dva prvky se odrážejí v předpokladech uvedených v bodech 52 a 53 níže.

| 48. | Při zjišťování výrazného ovlivnění trhu není nutné, aby byly definovány relevantní trhy a aby se vypočítaly podíly na trhu (34). Pro podporu závěru, že vliv na obchod je výrazný, mohou být postačující tržby podniku v absolutním vyjádření. Je tomu tak zejména v případech dohod a postupů, které mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy, například proto, že se týkají dovozů nebo vývozů, nebo proto, že se vztahují na několik členských států. Skutečnost, že za takových okolností může být obrat u výrobků pokrytých dohodou dostatečný pro zjištění výrazného ovlivnění obchodu mezi členskými státy, se odráží v pozitivním předpokladu vysvětleném v bodě 53 níže. |
| --- | --- |

48.

Při zjišťování výrazného ovlivnění trhu není nutné, aby byly definovány relevantní trhy a aby se vypočítaly podíly na trhu (34). Pro podporu závěru, že vliv na obchod je výrazný, mohou být postačující tržby podniku v absolutním vyjádření. Je tomu tak zejména v případech dohod a postupů, které mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy, například proto, že se týkají dovozů nebo vývozů, nebo proto, že se vztahují na několik členských států. Skutečnost, že za takových okolností může být obrat u výrobků pokrytých dohodou dostatečný pro zjištění výrazného ovlivnění obchodu mezi členskými státy, se odráží v pozitivním předpokladu vysvětleném v bodě 53 níže.

| 49. | Dohody a postupy musí být vždy posuzovány v ekonomických a právních souvislostech, za kterých vznikly. V případě vertikálních dohod může být nutné přihlížet k veškerým kumulativním vlivům paralelních sítí podobných dohod (35). I když jedna dohoda nebo síť dohod nemůže výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy, mohou obchod ovlivnit účinky paralelních sítí dohod posuzovaných jako celek. Je však nutné, aby daná jednotlivá dohoda nebo síť dohod významně přispívala k celkovému ovlivnění obchodu (36). |
| --- | --- |

49.

Dohody a postupy musí být vždy posuzovány v ekonomických a právních souvislostech, za kterých vznikly. V případě vertikálních dohod může být nutné přihlížet k veškerým kumulativním vlivům paralelních sítí podobných dohod (35). I když jedna dohoda nebo síť dohod nemůže výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy, mohou obchod ovlivnit účinky paralelních sítí dohod posuzovaných jako celek. Je však nutné, aby daná jednotlivá dohoda nebo síť dohod významně přispívala k celkovému ovlivnění obchodu (36).

2.4.2.   Vyčíslení výrazného ovlivnění obchodu

| 50. | Není možné stanovit obecná množstevní pravidla, která by zahrnovala všechny kategorie dohod a stanovila, kdy může dojít k výraznému ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Je však možné stanovit, kdy obchod obvykle nemůže být výrazně ovlivněn. Komise zaprvé ve svém oznámení o dohodách menšího významu, které výrazně neomezují hospodářskou soutěž podle čl. 81 odst. 1 Smlouvy (pravidlo de minimis) (37) uvedla, že dohody mezi malými a středními podniky, jak jsou definovány v příloze k doporučení Komise č. 96/280/ES (38), obvykle nemohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Důvodem pro tento předpoklad je skutečnost, že činnosti malých a středních podniků mají obvykle místní nebo nanejvýš regionální povahu. Avšak malé a střední podniky mohou spadat do působnosti práva Společenství zejména tehdy, pokud se zabývají mezinárodní hospodářskou činností. Zadruhé, Komise považuje za vhodné stanovit obecné zásady, které uvedou, v jakých případech nemůže být obchod mezi členskými státy obvykle ovlivněn, tj. pravidlo neexistence výrazného ovlivnění obchodu mezi členskými státy (pravidlo NAAT). Komise bude při používání článku 81 považovat toto pravidlo za negativní vyvratitelný předpoklad, a to u všech dohod ve smyslu čl. 81 odst. 1 bez ohledu na povahu omezení obsažených v dohodě, včetně omezení, která byla v nařízeních Komise o blokových výjimkách a příslušných pokynech vymezena jako základní omezení. V případech, kdy se tento předpoklad použije, Komise obvykle nezahájí řízení ani na žádost třetí strany, ani ze své vlastní iniciativy. Pokud podniky budou v dobré víře předpokládat, že dohoda je pokryta tímto negativním předpokladem, Komise neuloží sankce. |
| --- | --- |

50.

Není možné stanovit obecná množstevní pravidla, která by zahrnovala všechny kategorie dohod a stanovila, kdy může dojít k výraznému ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Je však možné stanovit, kdy obchod obvykle nemůže být výrazně ovlivněn. Komise zaprvé ve svém oznámení o dohodách menšího významu, které výrazně neomezují hospodářskou soutěž podle čl. 81 odst. 1 Smlouvy (pravidlo de minimis) (37) uvedla, že dohody mezi malými a středními podniky, jak jsou definovány v příloze k doporučení Komise č. 96/280/ES (38), obvykle nemohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Důvodem pro tento předpoklad je skutečnost, že činnosti malých a středních podniků mají obvykle místní nebo nanejvýš regionální povahu. Avšak malé a střední podniky mohou spadat do působnosti práva Společenství zejména tehdy, pokud se zabývají mezinárodní hospodářskou činností. Zadruhé, Komise považuje za vhodné stanovit obecné zásady, které uvedou, v jakých případech nemůže být obchod mezi členskými státy obvykle ovlivněn, tj. pravidlo neexistence výrazného ovlivnění obchodu mezi členskými státy (pravidlo NAAT). Komise bude při používání článku 81 považovat toto pravidlo za negativní vyvratitelný předpoklad, a to u všech dohod ve smyslu čl. 81 odst. 1 bez ohledu na povahu omezení obsažených v dohodě, včetně omezení, která byla v nařízeních Komise o blokových výjimkách a příslušných pokynech vymezena jako základní omezení. V případech, kdy se tento předpoklad použije, Komise obvykle nezahájí řízení ani na žádost třetí strany, ani ze své vlastní iniciativy. Pokud podniky budou v dobré víře předpokládat, že dohoda je pokryta tímto negativním předpokladem, Komise neuloží sankce.

| 51. | Aniž je dotčen bod 53 níže, tato negativní definice výrazného ovlivnění neznamená, že dohody, které nesplňují níže uvedená kritéria, mohou automaticky výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy. Je nutné provést analýzu každého jednotlivého případu. |
| --- | --- |

51.

Aniž je dotčen bod 53 níže, tato negativní definice výrazného ovlivnění neznamená, že dohody, které nesplňují níže uvedená kritéria, mohou automaticky výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy. Je nutné provést analýzu každého jednotlivého případu.

| 52. | Komise zastává názor, že dohody v zásadě nemohou výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy, pokud jsou splněny obě tyto podmínky:






  a) | celkový podíl stran na každém relevantním trhu uvnitř Společenství, kterého se dohoda týká, není vyšší než 5 % a |
| --- | --- | --- |

52.

Komise zastává názor, že dohody v zásadě nemohou výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy, pokud jsou splněny obě tyto podmínky:

a)

celkový podíl stran na každém relevantním trhu uvnitř Společenství, kterého se dohoda týká, není vyšší než 5 % a

| b) | v případě horizontálních dohod nepřekročí celkový roční obrat dotčených podniků (39) v rámci Společenství u výrobků pokrytých dohodou 40 milionů EUR. U dohod o společném nákupu výrobků bude odpovídající obrat představovat součet nákupů výrobků pokrytých dohodou provedených jednotlivými stranami.
  V případě vertikálních dohod nepřekročí celkový roční obrat dodavatele výrobků pokrytých dohodou v rámci Společenství 40 milionů EUR. V případě licenčních dohod bude odpovídající obrat představovat celkový obrat nabyvatelů licence na výrobky, včetně licencované technologie a vlastního obratu poskytovatele licence na dané výrobky. U dohod uzavřených mezi kupujícím a několika dodavateli se příslušný obrat zjistí součtem všech nákupů výrobků pokrytých dohodami, které kupující provedl. |
| --- | --- |

b)

v případě horizontálních dohod nepřekročí celkový roční obrat dotčených podniků (39) v rámci Společenství u výrobků pokrytých dohodou 40 milionů EUR. U dohod o společném nákupu výrobků bude odpovídající obrat představovat součet nákupů výrobků pokrytých dohodou provedených jednotlivými stranami.

V případě vertikálních dohod nepřekročí celkový roční obrat dodavatele výrobků pokrytých dohodou v rámci Společenství 40 milionů EUR. V případě licenčních dohod bude odpovídající obrat představovat celkový obrat nabyvatelů licence na výrobky, včetně licencované technologie a vlastního obratu poskytovatele licence na dané výrobky. U dohod uzavřených mezi kupujícím a několika dodavateli se příslušný obrat zjistí součtem všech nákupů výrobků pokrytých dohodami, které kupující provedl.

Komise použije stejné předpoklady tam, kde výše uvedené prahové hodnoty obratu nebudou během dvou po sobě jdoucích kalendářních roků překročeny o více než 10 % a tam, kde výše uvedené prahové podíly na trhu nebudou překročeny o více než 2 procentní body. Pokud se dohoda týká nově vznikajícího, dosud neexistujícího trhu a pokud následkem jejího působení strany nevytvoří příslušný obrat ani nezískají příslušný podíl na trhu, Komise tyto předpoklady nepoužije. V těchto případech může být míra ovlivnění trhu odhadnuta na základě postavení stran na relevantních výrobkových trzích nebo jejich vyspělosti v technologiích souvisejících s dohodou.

| 53. | Komise bude také zastávat názor, že pokud dohoda může svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy, například proto, že se týká dovozů a vývozů nebo že pokrývá několik členských států, existuje vyvratitelný pozitivní předpoklad toho, že takové vlivy na obchod jsou výrazné, pokud je obrat stran u výrobků pokrytých dohodou, vypočítaný postupem podle bodů 52 a 54, vyšší než 40 milionů EUR. U dohod, které mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy, lze také často předpokládat, že tyto vlivy jsou výrazné, pokud je podíl stran na trhu vyšší než prahová hodnota 5 %, uvedená v předchozím odstavci. Tento předpoklad se však nepoužije tam, kde dohody pokrývají pouze část členského státu (viz bod 90 níže). |
| --- | --- |

53.

Komise bude také zastávat názor, že pokud dohoda může svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy, například proto, že se týká dovozů a vývozů nebo že pokrývá několik členských států, existuje vyvratitelný pozitivní předpoklad toho, že takové vlivy na obchod jsou výrazné, pokud je obrat stran u výrobků pokrytých dohodou, vypočítaný postupem podle bodů 52 a 54, vyšší než 40 milionů EUR. U dohod, které mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy, lze také často předpokládat, že tyto vlivy jsou výrazné, pokud je podíl stran na trhu vyšší než prahová hodnota 5 %, uvedená v předchozím odstavci. Tento předpoklad se však nepoužije tam, kde dohody pokrývají pouze část členského státu (viz bod 90 níže).

| 54. | Pokud se jedná o prahovou hodnotu 40 milionů EUR (viz bod 52 výše), je obrat vypočten na základě celkového prodeje výrobků pokrytých dohodou (smluvní výrobky) realizovaného dotčeným podnikem za předchozí finanční rok ve Společenství, kromě daní. Vyloučeny jsou prodeje mezi jednotkami, které jsou součástí jednoho podniku (40). |
| --- | --- |

54.

Pokud se jedná o prahovou hodnotu 40 milionů EUR (viz bod 52 výše), je obrat vypočten na základě celkového prodeje výrobků pokrytých dohodou (smluvní výrobky) realizovaného dotčeným podnikem za předchozí finanční rok ve Společenství, kromě daní. Vyloučeny jsou prodeje mezi jednotkami, které jsou součástí jednoho podniku (40).

| 55. | Aby se mohla použít prahová hodnota podílu na trhu, je nutné vymezit relevantní trh (41). Ten sestává z relevantního výrobkového trhu a relevantního zeměpisného trhu. Podíly na trhu se mají vypočítat na základě údajů o hodnotě prodejů na trhu, případně údajů o hodnotě nákupů na trhu. Pokud tyto hodnoty nejsou dostupné, mohou se použít odhady založené na jiných spolehlivých obchodních informacích, včetně údajů o objemech. |
| --- | --- |

55.

Aby se mohla použít prahová hodnota podílu na trhu, je nutné vymezit relevantní trh (41). Ten sestává z relevantního výrobkového trhu a relevantního zeměpisného trhu. Podíly na trhu se mají vypočítat na základě údajů o hodnotě prodejů na trhu, případně údajů o hodnotě nákupů na trhu. Pokud tyto hodnoty nejsou dostupné, mohou se použít odhady založené na jiných spolehlivých obchodních informacích, včetně údajů o objemech.

| 56. | U síťových dohod, které uzavřel stejný dodavatel s různými prodejci, se berou v úvahu prodeje v celé síti. |
| --- | --- |

56.

U síťových dohod, které uzavřel stejný dodavatel s různými prodejci, se berou v úvahu prodeje v celé síti.

| 57. | Smlouvy, které tvoří část obecných obchodních ujednání, představují pro účely pravidla NAAT jednu dohodu (42). Podniky se nemohou dostat pod prahové hodnoty tak, že rozdělí dohodu, která z ekonomického hlediska tvoří jeden celek. |
| --- | --- |

57.

Smlouvy, které tvoří část obecných obchodních ujednání, představují pro účely pravidla NAAT jednu dohodu (42). Podniky se nemohou dostat pod prahové hodnoty tak, že rozdělí dohodu, která z ekonomického hlediska tvoří jeden celek.

3.   UPLATNĚNÍ VÝŠE UVEDENÝCH ZÁSAD NA BĚŽNÉ TYPY DOHOD A ZNEUŽÍVÁNÍ

| 58. | Komise použije negativní předpoklady stanovené v předcházející kapitole na všechny dohody, včetně dohod, které mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy, a také na dohody, které se týkají obchodu s podniky, které mají sídlo ve třetích zemích (viz kapitola 3.3 níže). |
| --- | --- |

58.

Komise použije negativní předpoklady stanovené v předcházející kapitole na všechny dohody, včetně dohod, které mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy, a také na dohody, které se týkají obchodu s podniky, které mají sídlo ve třetích zemích (viz kapitola 3.3 níže).

| 59. | Kromě negativních předpokladů Komise vezme v úvahu množstevní prvky související s povahou dohody nebo postupu a povahu výrobků, kterých se týkají (viz body 29 a 30 výše). Význam povahy dohody se také odráží v pozitivním předpokladu stanoveném v bodě 53 výše, který se týká výrazného vlivu v případě dohod, které mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Aby bylo možno poskytnout doplňující vodítko k použití pojmu ovlivnění obchodu, je tedy účelné brát v úvahu různé běžné typy dohod a postupů. |
| --- | --- |

59.

Kromě negativních předpokladů Komise vezme v úvahu množstevní prvky související s povahou dohody nebo postupu a povahu výrobků, kterých se týkají (viz body 29 a 30 výše). Význam povahy dohody se také odráží v pozitivním předpokladu stanoveném v bodě 53 výše, který se týká výrazného vlivu v případě dohod, které mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Aby bylo možno poskytnout doplňující vodítko k použití pojmu ovlivnění obchodu, je tedy účelné brát v úvahu různé běžné typy dohod a postupů.

| 60. | V následující kapitole je naznačen základní rozdíl mezi dohodami a postupy, které pokrývají několik členských států, a dohodami a postupy, které jsou omezeny na jeden členský stát nebo na část jednoho členského státu. Tyto dvě hlavní skupiny jsou dále rozděleny do podskupin podle povahy příslušných dohod nebo postupů. Zahrnuty jsou také dohody a postupy, které se týkají třetích zemí. |
| --- | --- |

60.

V následující kapitole je naznačen základní rozdíl mezi dohodami a postupy, které pokrývají několik členských států, a dohodami a postupy, které jsou omezeny na jeden členský stát nebo na část jednoho členského státu. Tyto dvě hlavní skupiny jsou dále rozděleny do podskupin podle povahy příslušných dohod nebo postupů. Zahrnuty jsou také dohody a postupy, které se týkají třetích zemí.

3.1.   Dohody a zneužívání týkající se několika členských států nebo uskutečněné v několika členských státech

| 61. | Dohody a postupy týkající se několika členských států nebo uskutečněné v několika členských státech mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy téměř ve všech případech. Pokud příslušný obrat překročí prahovou hodnotu uvedenou v bodě 53 výše, nebude tedy ve většině případů nutné provádět podrobnou analýzu toho, zda je možno ovlivnit obchod mezi členskými státy. Aby však byl poskytnut určitý návod i pro tyto případy a aby byly vysvětleny zásady uvedené v kapitole 2 výše, je užitečné vysvětlit okolnosti, které se obvykle používají na podporu zjištění, že daný případ spadá do působnosti práva Společenství. |
| --- | --- |

61.

Dohody a postupy týkající se několika členských států nebo uskutečněné v několika členských státech mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy téměř ve všech případech. Pokud příslušný obrat překročí prahovou hodnotu uvedenou v bodě 53 výše, nebude tedy ve většině případů nutné provádět podrobnou analýzu toho, zda je možno ovlivnit obchod mezi členskými státy. Aby však byl poskytnut určitý návod i pro tyto případy a aby byly vysvětleny zásady uvedené v kapitole 2 výše, je užitečné vysvětlit okolnosti, které se obvykle používají na podporu zjištění, že daný případ spadá do působnosti práva Společenství.

3.1.1.   Dohody o dovozu a vývozu

| 62. | Dohody mezi podniky ve dvou nebo více členských státech, které se týkají dovozu a vývozu, mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Takové dohody, bez ohledu na to, zda omezují nebo neomezují hospodářskou soutěž, mají přímý vliv na strukturu obchodování mezi členskými státy. Například ve věci Kerpen & Kerpen, která se týkala dohody mezi francouzským výrobcem a německým distributorem a která představovala více než 10 % objemu vývozu cementu z Francie do Německa, celkem 350 000 tun za rok, rozhodl Soudní dvůr, že není možné dojít k závěru, že taková dohoda nemůže (výrazně) ovlivnit obchod mezi členskými státy (43). |
| --- | --- |

62.

Dohody mezi podniky ve dvou nebo více členských státech, které se týkají dovozu a vývozu, mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Takové dohody, bez ohledu na to, zda omezují nebo neomezují hospodářskou soutěž, mají přímý vliv na strukturu obchodování mezi členskými státy. Například ve věci Kerpen & Kerpen, která se týkala dohody mezi francouzským výrobcem a německým distributorem a která představovala více než 10 % objemu vývozu cementu z Francie do Německa, celkem 350 000 tun za rok, rozhodl Soudní dvůr, že není možné dojít k závěru, že taková dohoda nemůže (výrazně) ovlivnit obchod mezi členskými státy (43).

| 63. | Tato skupina zahrnuje dohody, které zavádějí omezení dovozu a vývozu, včetně omezení aktivního i pasivního prodeje a opětovného prodeje, v němž kupující prodává zákazníkům v jiném členském státu (44). V těchto případech existuje neodmyslitelná souvislost mezi údajným omezením hospodářské soutěže a vlivem na obchod, protože samotným účelem omezení je zabránit toku zboží a služeb mezi členskými státy, který by byl jinak možný. Není důležité, zda smluvní strany mají sídlo ve stejném členském státu nebo v různých členských státech. |
| --- | --- |

63.

Tato skupina zahrnuje dohody, které zavádějí omezení dovozu a vývozu, včetně omezení aktivního i pasivního prodeje a opětovného prodeje, v němž kupující prodává zákazníkům v jiném členském státu (44). V těchto případech existuje neodmyslitelná souvislost mezi údajným omezením hospodářské soutěže a vlivem na obchod, protože samotným účelem omezení je zabránit toku zboží a služeb mezi členskými státy, který by byl jinak možný. Není důležité, zda smluvní strany mají sídlo ve stejném členském státu nebo v různých členských státech.

3.1.2.   Kartelové dohody pokrývající několik členských států

| 64. | Kartelové dohody, jako jsou dohody týkající se stanovení cen a rozdělení trhu, které se týkají několika členských států, mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Přeshraniční kartely harmonizují podmínky hospodářské soutěže a ovlivňují vzájemné pronikání na trh upevněním tradiční struktury obchodování (45). Když se podniky dohodnou na rozdělení zeměpisných území, může dojít k omezení nebo snížení prodeje z jiných území do rozdělených území. Když se podniky dohodnou na stanovení cen, zlikvidují hospodářskou soutěž a všechny z toho vyplývající rozdíly cen, které by motivovaly konkurenty i zákazníky k zapojení do mezinárodního obchodu. Když se podniky dohodnou na prodejních kvótách, zakonzervuje se tradiční struktura obchodování. Dotčené podniky nemohou rozšiřovat výrobu, a tím ani možný okruh zákazníků v jiných členských státech. |
| --- | --- |

64.

Kartelové dohody, jako jsou dohody týkající se stanovení cen a rozdělení trhu, které se týkají několika členských států, mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Přeshraniční kartely harmonizují podmínky hospodářské soutěže a ovlivňují vzájemné pronikání na trh upevněním tradiční struktury obchodování (45). Když se podniky dohodnou na rozdělení zeměpisných území, může dojít k omezení nebo snížení prodeje z jiných území do rozdělených území. Když se podniky dohodnou na stanovení cen, zlikvidují hospodářskou soutěž a všechny z toho vyplývající rozdíly cen, které by motivovaly konkurenty i zákazníky k zapojení do mezinárodního obchodu. Když se podniky dohodnou na prodejních kvótách, zakonzervuje se tradiční struktura obchodování. Dotčené podniky nemohou rozšiřovat výrobu, a tím ani možný okruh zákazníků v jiných členských státech.

| 65. | Také vliv přeshraničních kartelů na obchod je obecně svou samotnou podstatou výrazný kvůli postavení stran kartelu. Kartely se obvykle vytvoří tehdy, pokud zúčastněné podniky mají společně velký podíl na trhu, protože to jim umožňuje zvýšit cenu nebo snížit výrobu. |
| --- | --- |

65.

Také vliv přeshraničních kartelů na obchod je obecně svou samotnou podstatou výrazný kvůli postavení stran kartelu. Kartely se obvykle vytvoří tehdy, pokud zúčastněné podniky mají společně velký podíl na trhu, protože to jim umožňuje zvýšit cenu nebo snížit výrobu.

3.1.3.   Horizontální dohody o spolupráci pokrývající několik členských států

| 66. | Tato kapitola pojednává o různých typech horizontálních dohod o spolupráci. Horizontální dohody o spolupráci mohou mít například formu dohody, podle které dva nebo více podniků spolupracují při konkrétní hospodářské činnosti, jako je výroba a distribuce (46). Tyto dohody se často označují jako společné podniky. Avšak pro společné podniky, které trvale vykonávají všechny činnosti samostatné hospodářské jednotky, platí nařízení o spojování podniků (47). Na úrovni Společenství se taková plná funkce společných podniků neřeší podle článků 81 a 82, kromě případů, kdy je použitelný čl. 2 odst. 4 nařízení o spojování podniků (48). Tato kapitola proto nepojednává o plně funkčních společných podnicích. V případě částečně funkčních společných podniků nepůsobí společné subjekty na žádném trhu jako samostatní dodavatelé (nebo odběratelé). Tyto subjekty pouze slouží mateřským podnikům, které samy působí na trhu (49). |
| --- | --- |

66.

Tato kapitola pojednává o různých typech horizontálních dohod o spolupráci. Horizontální dohody o spolupráci mohou mít například formu dohody, podle které dva nebo více podniků spolupracují při konkrétní hospodářské činnosti, jako je výroba a distribuce (46). Tyto dohody se často označují jako společné podniky. Avšak pro společné podniky, které trvale vykonávají všechny činnosti samostatné hospodářské jednotky, platí nařízení o spojování podniků (47). Na úrovni Společenství se taková plná funkce společných podniků neřeší podle článků 81 a 82, kromě případů, kdy je použitelný čl. 2 odst. 4 nařízení o spojování podniků (48). Tato kapitola proto nepojednává o plně funkčních společných podnicích. V případě částečně funkčních společných podniků nepůsobí společné subjekty na žádném trhu jako samostatní dodavatelé (nebo odběratelé). Tyto subjekty pouze slouží mateřským podnikům, které samy působí na trhu (49).

| 67. | Společné podniky, které působí ve dvou nebo více členských státech nebo které vytvářejí výstup prodávaný mateřským podnikem ve dvou nebo více členských státech, ovlivňují obchodní činnosti stran působících v těchto oblastech Společenství. Takové dohody tedy obvykle mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy v porovnání se stavem bez dohody (50). Struktura obchodování je ovlivněna tehdy, pokud podniky převedou svou činnost na společný podnik nebo pokud takový podnik použijí za účelem vytvoření nového zdroje dodávek ve Společenství. |
| --- | --- |

67.

Společné podniky, které působí ve dvou nebo více členských státech nebo které vytvářejí výstup prodávaný mateřským podnikem ve dvou nebo více členských státech, ovlivňují obchodní činnosti stran působících v těchto oblastech Společenství. Takové dohody tedy obvykle mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy v porovnání se stavem bez dohody (50). Struktura obchodování je ovlivněna tehdy, pokud podniky převedou svou činnost na společný podnik nebo pokud takový podnik použijí za účelem vytvoření nového zdroje dodávek ve Společenství.

| 68. | Obchod může být ovlivněn také tehdy, pokud společné podniky vytvářejí vstup pro mateřské společnosti, který je potom dále zpracováván nebo použit pro výrobek mateřských podniků. To může být případ, kdy takový vstup byl dříve dodáván dodavateli z jiných členských států, kdy mateřské podniky dříve vyráběly vstupy v jiných členských státech nebo kdy je konečný výrobek prodáván ve více než v jednom členském státě. |
| --- | --- |

68.

Obchod může být ovlivněn také tehdy, pokud společné podniky vytvářejí vstup pro mateřské společnosti, který je potom dále zpracováván nebo použit pro výrobek mateřských podniků. To může být případ, kdy takový vstup byl dříve dodáván dodavateli z jiných členských států, kdy mateřské podniky dříve vyráběly vstupy v jiných členských státech nebo kdy je konečný výrobek prodáván ve více než v jednom členském státě.

| 69. | Při posouzení toho, zda se jedná o výrazný vliv, je důležité vzít v úvahu objem prodeje mateřských podniků realizovaný u výrobků spojených s dohodou, a ne pouze objem prodeje realizovaný u společného subjektu vytvořeného dohodou, pokud společný podnik nepůsobí na trhu jako samostatný subjekt. |
| --- | --- |

69.

Při posouzení toho, zda se jedná o výrazný vliv, je důležité vzít v úvahu objem prodeje mateřských podniků realizovaný u výrobků spojených s dohodou, a ne pouze objem prodeje realizovaný u společného subjektu vytvořeného dohodou, pokud společný podnik nepůsobí na trhu jako samostatný subjekt.

3.1.4.   Vertikální dohody realizované v několika členských státech

| 70. | Vertikální dohody a sítě podobných vertikálních dohod existující v několika členských státech mohou obvykle ovlivnit obchod mezi členskými státy, pokud nasměrují obchod jedním konkrétním směrem. Například sítě dohod o selektivní distribuci ve dvou nebo více členských státech nasměrují obchod jedním konkrétním směrem, protože omezí obchod na členy sítě, a tím ovlivní strukturu obchodování v porovnání se stavem bez dohody (51). |
| --- | --- |

70.

Vertikální dohody a sítě podobných vertikálních dohod existující v několika členských státech mohou obvykle ovlivnit obchod mezi členskými státy, pokud nasměrují obchod jedním konkrétním směrem. Například sítě dohod o selektivní distribuci ve dvou nebo více členských státech nasměrují obchod jedním konkrétním směrem, protože omezí obchod na členy sítě, a tím ovlivní strukturu obchodování v porovnání se stavem bez dohody (51).

| 71. | Obchod mezi členskými státy může být ovlivněn také vertikálními dohodami, jejichž výsledkem je vyloučení. Příkladem mohou být dohody, kdy se prodejci z několika členských států dohodnou, že budou nakupovat pouze od jednoho konkrétního dodavatele nebo prodávat pouze jeho výrobky. Takové dohody mohou omezit obchod mezi těmi členskými státy, ve kterých byly realizovány, nebo obchod z členských států, které dohodami nejsou pokryty. Vyloučení může vyplynout z jednotlivých dohod nebo ze sítě dohod. Pokud má dohoda nebo síť dohod pokrývající několik členských států vylučující vliv, může obvykle dohoda nebo dohody svou samotnou podstatou výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

71.

Obchod mezi členskými státy může být ovlivněn také vertikálními dohodami, jejichž výsledkem je vyloučení. Příkladem mohou být dohody, kdy se prodejci z několika členských států dohodnou, že budou nakupovat pouze od jednoho konkrétního dodavatele nebo prodávat pouze jeho výrobky. Takové dohody mohou omezit obchod mezi těmi členskými státy, ve kterých byly realizovány, nebo obchod z členských států, které dohodami nejsou pokryty. Vyloučení může vyplynout z jednotlivých dohod nebo ze sítě dohod. Pokud má dohoda nebo síť dohod pokrývající několik členských států vylučující vliv, může obvykle dohoda nebo dohody svou samotnou podstatou výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| 72. | Také dohody mezi dodavateli a distributory, které stanovují ceny pro další prodej a které pokrývají dva nebo více členských států, mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy (52). Takové dohody mění cenové hladiny, které by pravděpodobně existovaly bez dohod, a tím ovlivňují strukturu obchodování. |
| --- | --- |

72.

Také dohody mezi dodavateli a distributory, které stanovují ceny pro další prodej a které pokrývají dva nebo více členských států, mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy (52). Takové dohody mění cenové hladiny, které by pravděpodobně existovaly bez dohod, a tím ovlivňují strukturu obchodování.

3.1.5.   Zneužití dominantního postavení v několika členských státech

| 73. | V případě zneužití dominantního postavení je účelné rozlišovat mezi zneužíváním, které vytváří překážky vstupu nebo vylučuje konkurenty (zneužívání s vylučujícím účinkem) a mezi zneužíváním, kdy dominantní podnik zneužívá své hospodářské síly například tím, že stanoví nepřiměřené nebo diskriminační ceny (zneužívání s cílem vykořisťovat). Oba typy zneužití se mohou uskutečnit buďto dohodami, které spadají do působnosti čl. 81 odst. 1, nebo jednostranným chováním, které z pohledu soutěžního práva Společenství spadá do působnosti článku 82. |
| --- | --- |

73.

V případě zneužití dominantního postavení je účelné rozlišovat mezi zneužíváním, které vytváří překážky vstupu nebo vylučuje konkurenty (zneužívání s vylučujícím účinkem) a mezi zneužíváním, kdy dominantní podnik zneužívá své hospodářské síly například tím, že stanoví nepřiměřené nebo diskriminační ceny (zneužívání s cílem vykořisťovat). Oba typy zneužití se mohou uskutečnit buďto dohodami, které spadají do působnosti čl. 81 odst. 1, nebo jednostranným chováním, které z pohledu soutěžního práva Společenství spadá do působnosti článku 82.

| 74. | Zneužívání, jehož cílem je vykořisťování, například diskriminační slevy, působí na závislé obchodní partnery, kteří z něho buď mají prospěch, nebo jím trpí. Tento typ zneužívání mění jejich konkurenční postavení, a tím ovlivňuje strukturu obchodování mezi členskými státy. |
| --- | --- |

74.

Zneužívání, jehož cílem je vykořisťování, například diskriminační slevy, působí na závislé obchodní partnery, kteří z něho buď mají prospěch, nebo jím trpí. Tento typ zneužívání mění jejich konkurenční postavení, a tím ovlivňuje strukturu obchodování mezi členskými státy.

| 75. | Pokud se dominantní podnik chová ve více než jednom členském státě diskriminačně, potom takové zneužití může svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Takové chování má negativní dopad na hospodářskou soutěž přesahující hranice jednoho členského státu, neboť pravděpodobně odkloní obchod od směru, kterým by se vyvíjel, pokud by ke zneužití nedošlo. Struktura obchodování může být ovlivněna například tam, kde dominantní podnik zaručí věrnostní slevy. Zákazníci, kteří spadají do oblasti pokryté diskriminačním systémem slev, mají sklon nakupovat méně od konkurentů dominantní společnosti, než kolik by jinak nakupovali. Diskriminační chování, jako například nepřiměřeně nízké ceny, jehož cílem je přímo odstranit konkurenta, také může ovlivnit obchod mezi členskými státy, protože má vliv na strukturu hospodářské soutěže na trhu uvnitř Společenství (53). Pokud dominantní společnost jedná s cílem odstranit konkurenta, který působí ve více než jednom členském státu, může být obchod ovlivněn několika způsoby. Zaprvé, existuje nebezpečí, že dotčený konkurent ukončí své dodávky v rámci Společenství. I kdyby cílový podnik nebyl omezen, může být ovlivněna budoucnost jeho konkurenčního chování, což také může mít vliv na obchod mezi členskými státy. Zadruhé, zneužití může mít vliv na ostatní konkurenty. Dominantní podnik může svým konkurentům svým chováním signalizovat, že potrestá pokusy o skutečnou hospodářskou soutěž. Zatřetí, i vyloučení jednoho konkurenta může postačovat k tomu, aby došlo k ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Tak tomu může být i tehdy, pokud podnik, jemuž hrozí vyloučení z trhu, vyváží hlavně do třetích zemí (54). Jakmile hrozí, že účinná struktura hospodářské soutěže na trhu uvnitř Společenství bude dále narušená, jedná se o případ spadající do působnosti práva Společenství. |
| --- | --- |

75.

Pokud se dominantní podnik chová ve více než jednom členském státě diskriminačně, potom takové zneužití může svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Takové chování má negativní dopad na hospodářskou soutěž přesahující hranice jednoho členského státu, neboť pravděpodobně odkloní obchod od směru, kterým by se vyvíjel, pokud by ke zneužití nedošlo. Struktura obchodování může být ovlivněna například tam, kde dominantní podnik zaručí věrnostní slevy. Zákazníci, kteří spadají do oblasti pokryté diskriminačním systémem slev, mají sklon nakupovat méně od konkurentů dominantní společnosti, než kolik by jinak nakupovali. Diskriminační chování, jako například nepřiměřeně nízké ceny, jehož cílem je přímo odstranit konkurenta, také může ovlivnit obchod mezi členskými státy, protože má vliv na strukturu hospodářské soutěže na trhu uvnitř Společenství (53). Pokud dominantní společnost jedná s cílem odstranit konkurenta, který působí ve více než jednom členském státu, může být obchod ovlivněn několika způsoby. Zaprvé, existuje nebezpečí, že dotčený konkurent ukončí své dodávky v rámci Společenství. I kdyby cílový podnik nebyl omezen, může být ovlivněna budoucnost jeho konkurenčního chování, což také může mít vliv na obchod mezi členskými státy. Zadruhé, zneužití může mít vliv na ostatní konkurenty. Dominantní podnik může svým konkurentům svým chováním signalizovat, že potrestá pokusy o skutečnou hospodářskou soutěž. Zatřetí, i vyloučení jednoho konkurenta může postačovat k tomu, aby došlo k ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Tak tomu může být i tehdy, pokud podnik, jemuž hrozí vyloučení z trhu, vyváží hlavně do třetích zemí (54). Jakmile hrozí, že účinná struktura hospodářské soutěže na trhu uvnitř Společenství bude dále narušená, jedná se o případ spadající do působnosti práva Společenství.

| 76. | Pokud se dominantní podnik ve více než v jednom členském státu dopouští zneužívání svého postavení s cílem vylučovat z trhu nebo vykořisťovat, bude schopnost takového jednání ovlivnit trh už kvůli své podstatě výrazná. Při dané pozici dotčeného dominantního podniku na trhu a při skutečnosti, že ke zneužití dochází v několika členských státech, je rozsah zneužití a jeho možný vliv na strukturu obchodování obvykle takový, že může být výrazně ovlivněn obchod mezi členskými státy. U vykořisťovatelského zneužití, jako je cenová diskriminace, mění zneužití konkurenční pozici obchodních partnerů v několika členských státech. U vylučujícího zneužití, včetně zneužití, jehož cílem je odstranit konkurenty, je ovlivněna hospodářská činnost konkurentů v několika členských státech. Už jen z pouhé existence dominantního postavení v několika členských státech vyplývá, že je již oslabena hospodářská soutěž v podstatné části společného trhu (55). Pokud dominantní podnik dále oslabuje svým jednáním hospodářskou soutěž, například odstraněním konkurenta, má se za to, že možnost ovlivnit obchod mezi členskými státy je obvykle výrazná. |
| --- | --- |

76.

Pokud se dominantní podnik ve více než v jednom členském státu dopouští zneužívání svého postavení s cílem vylučovat z trhu nebo vykořisťovat, bude schopnost takového jednání ovlivnit trh už kvůli své podstatě výrazná. Při dané pozici dotčeného dominantního podniku na trhu a při skutečnosti, že ke zneužití dochází v několika členských státech, je rozsah zneužití a jeho možný vliv na strukturu obchodování obvykle takový, že může být výrazně ovlivněn obchod mezi členskými státy. U vykořisťovatelského zneužití, jako je cenová diskriminace, mění zneužití konkurenční pozici obchodních partnerů v několika členských státech. U vylučujícího zneužití, včetně zneužití, jehož cílem je odstranit konkurenty, je ovlivněna hospodářská činnost konkurentů v několika členských státech. Už jen z pouhé existence dominantního postavení v několika členských státech vyplývá, že je již oslabena hospodářská soutěž v podstatné části společného trhu (55). Pokud dominantní podnik dále oslabuje svým jednáním hospodářskou soutěž, například odstraněním konkurenta, má se za to, že možnost ovlivnit obchod mezi členskými státy je obvykle výrazná.

3.2.   Dohody a zneužívání, které mají vliv pouze na jeden členský stát nebo jeho část

| 77. | Pokud dohody nebo nekalé jednání pokrývají území jednoho členského státu, může být nutné podrobněji prošetřit schopnost dohod nebo nekalého jednání ovlivnit obchod mezi členskými státy. Je nutno připomenout, že aby došlo k ovlivnění obchodu mezi členskými státy, nepožaduje se, aby se snížil obchod. Postačuje, aby výrazná změna mohla působit na strukturu obchodování mezi členskými státy. Přesto však v mnoha případech týkajících se jednoho členského státu dává povaha domnělého narušení, zejména jeho sklon vyloučit národní trh, dobrý náznak toho, že dohoda nebo postup mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Níže uvedené příklady nejsou vyčerpávající. Jsou to pouze příklady případů, kdy lze dohody omezené na území jednoho členského státu považovat za dohody, které mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

77.

Pokud dohody nebo nekalé jednání pokrývají území jednoho členského státu, může být nutné podrobněji prošetřit schopnost dohod nebo nekalého jednání ovlivnit obchod mezi členskými státy. Je nutno připomenout, že aby došlo k ovlivnění obchodu mezi členskými státy, nepožaduje se, aby se snížil obchod. Postačuje, aby výrazná změna mohla působit na strukturu obchodování mezi členskými státy. Přesto však v mnoha případech týkajících se jednoho členského státu dává povaha domnělého narušení, zejména jeho sklon vyloučit národní trh, dobrý náznak toho, že dohoda nebo postup mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Níže uvedené příklady nejsou vyčerpávající. Jsou to pouze příklady případů, kdy lze dohody omezené na území jednoho členského státu považovat za dohody, které mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy.

3.2.1.   Kartelové dohody pokrývající jeden členský stát

| 78. | Horizontální kartelové dohody, které pokrývají území celého členského státu, obvykle mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Soudy Společenství v několika věcech rozhodly, že dohody platné pro celé území členského státu svou samotnou podstatou posilují rozdělení trhů na národním základě tím, že brání hospodářskému průniku, který je jedním z cílů Smlouvy (56). |
| --- | --- |

78.

Horizontální kartelové dohody, které pokrývají území celého členského státu, obvykle mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Soudy Společenství v několika věcech rozhodly, že dohody platné pro celé území členského státu svou samotnou podstatou posilují rozdělení trhů na národním základě tím, že brání hospodářskému průniku, který je jedním z cílů Smlouvy (56).

| 79. | Schopnost takových dohod rozdělit vnitřní trh vyplývá ze skutečnosti, že podniky, které se podílejí na kartelových dohodách jenom v jednom členském státu, obvykle musejí podniknout kroky k vyloučení konkurentů z jiných členských států (57). Pokud tak nečiní, a výrobek pokrytý dohodou je obchodovatelný (58), potom kartel podstupuje riziko, že bude zničen konkurencí podniků z jiných členských států. Takové dohody mohou obvykle svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy, vzhledem k tomu, jaké pokrytí trhů je nutné proto, aby byly účinné. |
| --- | --- |

79.

Schopnost takových dohod rozdělit vnitřní trh vyplývá ze skutečnosti, že podniky, které se podílejí na kartelových dohodách jenom v jednom členském státu, obvykle musejí podniknout kroky k vyloučení konkurentů z jiných členských států (57). Pokud tak nečiní, a výrobek pokrytý dohodou je obchodovatelný (58), potom kartel podstupuje riziko, že bude zničen konkurencí podniků z jiných členských států. Takové dohody mohou obvykle svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy, vzhledem k tomu, jaké pokrytí trhů je nutné proto, aby byly účinné.

| 80. | Vzhledem k tomu, že pojem ovlivnění trhu zahrnuje možné vlivy, není rozhodující, zda jsou takové kroky proti konkurentům z jiných členských států v nějakém časovém okamžiku opravdu přijaty. Pokud je kartelová cena podobná ceně převládající v jiných členských státech, nemusí členové kartelu cítit okamžitou potřebu provést kroky proti konkurentům z jiných členských států. Důležité je to, zda by takové kroky podnikli nebo nepodnikli, pokud by se změnily podmínky trhu. Pravděpodobnost takového chování závisí na existenci nebo neexistenci přirozených překážek obchodu na trhu, zejména na tom, zda daný výrobek je nebo není obchodovatelný. Soudní dvůr například ve věci některých maloobchodních bankovních služeb (59) rozhodl, že obchod nemohl být citelně ovlivněn, protože možnosti obchodu u daných zvláštních výrobků byly velice omezené a protože nebyly významným faktorem při rozhodování podniků z jiných členských států o případném usazení v daném členském státu (60). |
| --- | --- |

80.

Vzhledem k tomu, že pojem ovlivnění trhu zahrnuje možné vlivy, není rozhodující, zda jsou takové kroky proti konkurentům z jiných členských států v nějakém časovém okamžiku opravdu přijaty. Pokud je kartelová cena podobná ceně převládající v jiných členských státech, nemusí členové kartelu cítit okamžitou potřebu provést kroky proti konkurentům z jiných členských států. Důležité je to, zda by takové kroky podnikli nebo nepodnikli, pokud by se změnily podmínky trhu. Pravděpodobnost takového chování závisí na existenci nebo neexistenci přirozených překážek obchodu na trhu, zejména na tom, zda daný výrobek je nebo není obchodovatelný. Soudní dvůr například ve věci některých maloobchodních bankovních služeb (59) rozhodl, že obchod nemohl být citelně ovlivněn, protože možnosti obchodu u daných zvláštních výrobků byly velice omezené a protože nebyly významným faktorem při rozhodování podniků z jiných členských států o případném usazení v daném členském státu (60).

| 81. | Rozsah, v jakém členové kartelu sledují ceny a konkurenty z jiných členských států, může poskytnout informace o míře, v níž lze obchodovat s výrobky pokrytými kartelovou dohodou. Sledování svědčí o tom, že hospodářská soutěž a konkurenti z jiných členských států jsou chápáni jako možné nebezpečí pro kartel. Kromě toho, pokud existují důkazy, že členové kartelu úmyslně stanovili hladinu cen s ohledem na hladinu cen převládající v jiných členských státech (limitní tvorba cen), je to známka toho, že příslušné výrobky jsou obchodovatelné a že může být ovlivněn obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

81.

Rozsah, v jakém členové kartelu sledují ceny a konkurenty z jiných členských států, může poskytnout informace o míře, v níž lze obchodovat s výrobky pokrytými kartelovou dohodou. Sledování svědčí o tom, že hospodářská soutěž a konkurenti z jiných členských států jsou chápáni jako možné nebezpečí pro kartel. Kromě toho, pokud existují důkazy, že členové kartelu úmyslně stanovili hladinu cen s ohledem na hladinu cen převládající v jiných členských státech (limitní tvorba cen), je to známka toho, že příslušné výrobky jsou obchodovatelné a že může být ovlivněn obchod mezi členskými státy.

| 82. | Obchod může být obvykle ovlivněn také tehdy, pokud členové národního kartelu zmírní konkurenční tlak vyvolaný konkurenty z jiných členských států tak, že je přinutí připojit se k omezující dohodě, nebo pokud vyloučení z dohody je pro ostatní konkurenty nevýhodné z hlediska jejich konkurenceschopnosti (61). V takových případech dohoda buďto brání těmto konkurentům využívat svou konkurenční výhodu nebo zvyšuje jejich náklady, a tím má negativní dopad na jejich konkurenceschopnost a na jejich odbyt. V obou případech dohoda brání činnosti konkurentů z jiných členských států na dotčeném národním trhu. Totéž platí i v případě, kdy je kartelová dohoda omezená na jeden členský stát uzavřena mezi podniky, které dále prodávají výrobky dovážené z jiných členských států (62). |
| --- | --- |

82.

Obchod může být obvykle ovlivněn také tehdy, pokud členové národního kartelu zmírní konkurenční tlak vyvolaný konkurenty z jiných členských států tak, že je přinutí připojit se k omezující dohodě, nebo pokud vyloučení z dohody je pro ostatní konkurenty nevýhodné z hlediska jejich konkurenceschopnosti (61). V takových případech dohoda buďto brání těmto konkurentům využívat svou konkurenční výhodu nebo zvyšuje jejich náklady, a tím má negativní dopad na jejich konkurenceschopnost a na jejich odbyt. V obou případech dohoda brání činnosti konkurentů z jiných členských států na dotčeném národním trhu. Totéž platí i v případě, kdy je kartelová dohoda omezená na jeden členský stát uzavřena mezi podniky, které dále prodávají výrobky dovážené z jiných členských států (62).

3.2.2.   Horizontální dohody o spolupráci pokrývající jeden členský stát

| 83. | Horizontální dohody o spolupráci, a zejména částečně funkční společné podniky (viz také bod 66 výše), které se dotýkají pouze jednoho členského státu a které přímo nesouvisejí s dovozem a vývozem, nepatří do kategorie dohod, které svou samotnou podstatou mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Proto se může požadovat pečlivé posouzení schopnosti jednotlivých dohod ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

83.

Horizontální dohody o spolupráci, a zejména částečně funkční společné podniky (viz také bod 66 výše), které se dotýkají pouze jednoho členského státu a které přímo nesouvisejí s dovozem a vývozem, nepatří do kategorie dohod, které svou samotnou podstatou mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Proto se může požadovat pečlivé posouzení schopnosti jednotlivých dohod ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| 84. | Horizontální dohody o spolupráci mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy zejména tehdy, pokud mají účinek vyloučení. Tak tomu může být u dohod, které v celém odvětví zavádějí systémy standardizace a certifikace, protože buď vylučují podniky z jiných členských států, nebo je mohou snáze splnit podniky z dotčených členských států díky tomu, že tyto systémy jsou založeny na národních pravidlech a tradicích. Za takových podmínek dohoda způsobí, že podniky z jiných členských států obtížněji pronikají na národní trh. |
| --- | --- |

84.

Horizontální dohody o spolupráci mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy zejména tehdy, pokud mají účinek vyloučení. Tak tomu může být u dohod, které v celém odvětví zavádějí systémy standardizace a certifikace, protože buď vylučují podniky z jiných členských států, nebo je mohou snáze splnit podniky z dotčených členských států díky tomu, že tyto systémy jsou založeny na národních pravidlech a tradicích. Za takových podmínek dohoda způsobí, že podniky z jiných členských států obtížněji pronikají na národní trh.

| 85. | Obchod může být ovlivněn také tehdy, když vytvoření společného podniku vede k odříznutí podniků z jiných členských států od důležitého prodejního kanálu nebo zdroje poptávky. Pokud například dva nebo více dodavatelů se sídlem ve stejném členském státu, kteří mají významný podíl na dovozu daných výrobků, založí společný nákupní podnik za účelem sloučení nákupu těchto výrobků, potom výsledné snížení počtu distribučních kanálů omezuje možnosti dodavatelů z jiných členských států získat přístup na dotčený národní trh. Proto může být obchod ovlivněn (63). Obchod může být ovlivněn také tehdy, pokud podniky, které dříve dovážely konkrétní výrobek, vytvoří společný podnik a pověří ho výrobou stejného výrobku. V tomto případě dohoda změní strukturu obchodování mezi členskými státy v porovnání se stavem před uzavřením dohody. |
| --- | --- |

85.

Obchod může být ovlivněn také tehdy, když vytvoření společného podniku vede k odříznutí podniků z jiných členských států od důležitého prodejního kanálu nebo zdroje poptávky. Pokud například dva nebo více dodavatelů se sídlem ve stejném členském státu, kteří mají významný podíl na dovozu daných výrobků, založí společný nákupní podnik za účelem sloučení nákupu těchto výrobků, potom výsledné snížení počtu distribučních kanálů omezuje možnosti dodavatelů z jiných členských států získat přístup na dotčený národní trh. Proto může být obchod ovlivněn (63). Obchod může být ovlivněn také tehdy, pokud podniky, které dříve dovážely konkrétní výrobek, vytvoří společný podnik a pověří ho výrobou stejného výrobku. V tomto případě dohoda změní strukturu obchodování mezi členskými státy v porovnání se stavem před uzavřením dohody.

3.2.3.   Vertikální dohody pokrývající jeden členský stát

| 86. | Vertikální dohody pokrývající celé území členského státu mohou ovlivnit charakter obchodování mezi členskými státy zejména tehdy, pokud podnikům z jiných členských států znesnadňují proniknutí na dotčený národní trh, ať už se jedná o proniknutí v podobě vývozů nebo usazení (vliv vyloučení). Pokud vertikální dohody mají takový vylučující vliv, přispívají k rozdělení trhu na národním základě, a tím brání hospodářskému průniku, který je jedním z cílů Smlouvy (64). |
| --- | --- |

86.

Vertikální dohody pokrývající celé území členského státu mohou ovlivnit charakter obchodování mezi členskými státy zejména tehdy, pokud podnikům z jiných členských států znesnadňují proniknutí na dotčený národní trh, ať už se jedná o proniknutí v podobě vývozů nebo usazení (vliv vyloučení). Pokud vertikální dohody mají takový vylučující vliv, přispívají k rozdělení trhu na národním základě, a tím brání hospodářskému průniku, který je jedním z cílů Smlouvy (64).

| 87. | Vyloučení může nastat například tehdy, když dodavatelé zavedou pro kupující výhradní povinnosti nákupu (65). Ve věci Delimitis
   (66), která se týkala dohod mezi pivovarem a majiteli objektů, ve kterých se konzumovalo pivo, kdy se tito majitelé zavázali nakupovat pivo výhradně od pivovaru, definoval Soudní dvůr vyloučení jako nepřítomnost, z důvodu dohody, skutečných a konkrétních možností získat přístup na trh. Dohody obvykle vytvářejí významné překážky vstupu pouze tehdy, pokud pokrývají významnou část trhu. Jako ukazatel lze v této souvislosti použít podíl na trhu a pokrytí trhu. Při posuzování se musí vzít v úvahu nejen konkrétní dohoda nebo příslušná síť dohod, ale také ostatní paralelní sítě dohod, které mají podobné účinky (67). |
| --- | --- |

87.

Vyloučení může nastat například tehdy, když dodavatelé zavedou pro kupující výhradní povinnosti nákupu (65). Ve věci Delimitis
   (66), která se týkala dohod mezi pivovarem a majiteli objektů, ve kterých se konzumovalo pivo, kdy se tito majitelé zavázali nakupovat pivo výhradně od pivovaru, definoval Soudní dvůr vyloučení jako nepřítomnost, z důvodu dohody, skutečných a konkrétních možností získat přístup na trh. Dohody obvykle vytvářejí významné překážky vstupu pouze tehdy, pokud pokrývají významnou část trhu. Jako ukazatel lze v této souvislosti použít podíl na trhu a pokrytí trhu. Při posuzování se musí vzít v úvahu nejen konkrétní dohoda nebo příslušná síť dohod, ale také ostatní paralelní sítě dohod, které mají podobné účinky (67).

| 88. | Také vertikální dohody, které pokrývají celé území členského státu a které se týkají obchodovatelných výrobků, mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy, i pokud nevytvářejí přímé překážky obchodu. Dohody, podle kterých podniky stanovují ceny pro další prodej, mohou mít přímý vliv na obchod mezi členskými státy tím, že zvyšují dovoz z jiných členských států a snižují vývoz z dotčeného členského státu (68). Dohody týkající se stanovování cen pro další prodej mohou také ovlivnit strukturu obchodování zcela stejným způsobem jako horizontální kartelové dohody. Je-li cena vyplývající z cenové dohody vyšší než cena převládající v jiném členském státu, je taková cenová hladina udržitelná pouze tehdy, pokud lze kontrolovat dovoz z jiných členských států. |
| --- | --- |

88.

Také vertikální dohody, které pokrývají celé území členského státu a které se týkají obchodovatelných výrobků, mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy, i pokud nevytvářejí přímé překážky obchodu. Dohody, podle kterých podniky stanovují ceny pro další prodej, mohou mít přímý vliv na obchod mezi členskými státy tím, že zvyšují dovoz z jiných členských států a snižují vývoz z dotčeného členského státu (68). Dohody týkající se stanovování cen pro další prodej mohou také ovlivnit strukturu obchodování zcela stejným způsobem jako horizontální kartelové dohody. Je-li cena vyplývající z cenové dohody vyšší než cena převládající v jiném členském státu, je taková cenová hladina udržitelná pouze tehdy, pokud lze kontrolovat dovoz z jiných členských států.

3.2.4.   Dohody pokrývající pouze část členského státu

| 89. | Z kvalitativního hlediska se dohody, které pokrývají pouze část členského státu, posuzují stejným způsobem, jako dohody pokrývající celé území členského státu. To znamená, že se použije analýza podle kapitoly 2. Při posuzování míry ovlivnění se však musí rozlišovat mezi dvěma kategoriemi, protože se musí vzít v úvahu, že smlouvou je pokrytá pouze část členského státu. Musí se také vzít v úvahu to, jak velkou část národního území lze obchodem ovlivnit. Pokud například náklady na dopravu nebo provozní rádius zařízení způsobí, že pro podniky z jiných členských států je ekonomicky nevýhodné používat ho pro obsluhu celého území jiného členského státu, potom může být obchod ovlivněn tehdy, jestliže dohoda vylučuje přístup na část území členského státu, na níž by bylo možné obchodovat, za předpokladu, že tato část není bezvýznamná (69). |
| --- | --- |

89.

Z kvalitativního hlediska se dohody, které pokrývají pouze část členského státu, posuzují stejným způsobem, jako dohody pokrývající celé území členského státu. To znamená, že se použije analýza podle kapitoly 2. Při posuzování míry ovlivnění se však musí rozlišovat mezi dvěma kategoriemi, protože se musí vzít v úvahu, že smlouvou je pokrytá pouze část členského státu. Musí se také vzít v úvahu to, jak velkou část národního území lze obchodem ovlivnit. Pokud například náklady na dopravu nebo provozní rádius zařízení způsobí, že pro podniky z jiných členských států je ekonomicky nevýhodné používat ho pro obsluhu celého území jiného členského státu, potom může být obchod ovlivněn tehdy, jestliže dohoda vylučuje přístup na část území členského státu, na níž by bylo možné obchodovat, za předpokladu, že tato část není bezvýznamná (69).

| 90. | Pokud dohoda vylučuje přístup na regionální trh, potom aby byl obchod výrazně ovlivněn, musí být objem ovlivněného prodeje významný v poměru k celkovému objemu prodeje daných výrobků v dotčeném členském státu. Toto posouzení se nemůže provádět pouze na základě zeměpisného pokrytí. Musí se přiřadit spravedlivá, přiměřená váha také podílu smluvních stran na trhu. I kdyby měly strany na vhodně definovaném regionálním trhu velký podíl, velikost tohoto trhu z hlediska objemu může být stále bezvýznamná v porovnání s celkovým prodejem daných výrobků na celém území dotčeného členského státu. Proto je obecně nejlepším ukazatelem schopnosti dohody (výrazně) ovlivnit obchod mezi členskými státy posouzení podílu na národním trhu ve vztahu k objemu, který bude vyloučen. Dohody pokrývající oblasti s vysokou koncentrací poptávky budou tedy mít větší váhu než dohody pokrývající oblasti s nižší poptávkou. Aby konkrétní případ spadal do působnosti práva Společenství, musí být podíl uzavřeného národního trhu významný. |
| --- | --- |

90.

Pokud dohoda vylučuje přístup na regionální trh, potom aby byl obchod výrazně ovlivněn, musí být objem ovlivněného prodeje významný v poměru k celkovému objemu prodeje daných výrobků v dotčeném členském státu. Toto posouzení se nemůže provádět pouze na základě zeměpisného pokrytí. Musí se přiřadit spravedlivá, přiměřená váha také podílu smluvních stran na trhu. I kdyby měly strany na vhodně definovaném regionálním trhu velký podíl, velikost tohoto trhu z hlediska objemu může být stále bezvýznamná v porovnání s celkovým prodejem daných výrobků na celém území dotčeného členského státu. Proto je obecně nejlepším ukazatelem schopnosti dohody (výrazně) ovlivnit obchod mezi členskými státy posouzení podílu na národním trhu ve vztahu k objemu, který bude vyloučen. Dohody pokrývající oblasti s vysokou koncentrací poptávky budou tedy mít větší váhu než dohody pokrývající oblasti s nižší poptávkou. Aby konkrétní případ spadal do působnosti práva Společenství, musí být podíl uzavřeného národního trhu významný.

| 91. | Dohody, které jsou místní povahy, nemohou samy o sobě výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy. A to i v případě, že je místní trh umístěn v příhraničním regionu. Naopak, pokud je vyloučený podíl národního trhu významný, obchod může být ovlivněn, i když dotčený trh není umístěný v regionu u hranic. |
| --- | --- |

91.

Dohody, které jsou místní povahy, nemohou samy o sobě výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy. A to i v případě, že je místní trh umístěn v příhraničním regionu. Naopak, pokud je vyloučený podíl národního trhu významný, obchod může být ovlivněn, i když dotčený trh není umístěný v regionu u hranic.

| 92. | U případů této kategorie může poskytnout určité vodítko precedenční právo týkající se pojetí článku 82 o významné části společného trhu (70). Dohody, které například vytvářejí překážky přístupu konkurentů z jiných členských států do části členského státu, která představuje značnou část společného trhu, musí být považovány za dohody, které mají výrazný vliv na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

92.

U případů této kategorie může poskytnout určité vodítko precedenční právo týkající se pojetí článku 82 o významné části společného trhu (70). Dohody, které například vytvářejí překážky přístupu konkurentů z jiných členských států do části členského státu, která představuje značnou část společného trhu, musí být považovány za dohody, které mají výrazný vliv na obchod mezi členskými státy.

3.2.5.   Zneužití dominantního postavení na území jednoho členského státu

| 93. | Pokud podnik, který má dominantní postavení na celém území členského státu, zneužívá svého postavení k diskriminačnímu chování, může být obvykle ovlivněn obchod mezi členskými státy. Takové nezákonné chování obvykle zhoršuje možnosti konkurentů z jiných členských států proniknout na trh a v takovém případě může být ovlivněna struktura obchodování (71). Například ve věci Michelin
   (72) Soudní dvůr rozhodl, že systém věrnostních slev vyloučil konkurenty z jiných členských států, a proto ovlivnil obchod ve smyslu článku 82. Ve věci Rennet
   (73) Soudní dvůr podobným způsobem rozhodl, že zneužití v podobě povinnosti výhradního nákupu, vyloučilo výrobky z jiných členských států. |
| --- | --- |

93.

Pokud podnik, který má dominantní postavení na celém území členského státu, zneužívá svého postavení k diskriminačnímu chování, může být obvykle ovlivněn obchod mezi členskými státy. Takové nezákonné chování obvykle zhoršuje možnosti konkurentů z jiných členských států proniknout na trh a v takovém případě může být ovlivněna struktura obchodování (71). Například ve věci Michelin
   (72) Soudní dvůr rozhodl, že systém věrnostních slev vyloučil konkurenty z jiných členských států, a proto ovlivnil obchod ve smyslu článku 82. Ve věci Rennet
   (73) Soudní dvůr podobným způsobem rozhodl, že zneužití v podobě povinnosti výhradního nákupu, vyloučilo výrobky z jiných členských států.

| 94. | Obchod mezi členskými státy může ovlivnit také vylučující zneužití, které ovlivňuje strukturu hospodářské soutěže na trhu uvnitř členského státu, například zlikvidováním nebo hrozbou zlikvidování konkurentů. Pokud podnik, kterému hrozí, že bude zlikvidován, působí pouze v jednom členském státu, potom takové zneužití neovlivní obchod mezi členskými státy. Avšak obchod mezi členskými státy může být ovlivněn, pokud postižený podnik vyváží nebo dováží z jiných členských států (74) a také pokud působí v jiných členských státech (75). Obchod může být ovlivněn, když má zneužití dominantního postavení odstrašující účinek na ostatní konkurenty. Pokud si dominantní podnik svým opakovaným chováním získal pověst subjektu, který zavádí diskriminující opatření vůči konkurentům, kteří se snaží o přímou hospodářskou soutěž, snaží se konkurenti z jiných členských států soupeřit méně agresivně, a v tomto případě může být obchod ovlivněn i tehdy, když postižený konkurent, o něhož se jedná, není z jiného členského státu. |
| --- | --- |

94.

Obchod mezi členskými státy může ovlivnit také vylučující zneužití, které ovlivňuje strukturu hospodářské soutěže na trhu uvnitř členského státu, například zlikvidováním nebo hrozbou zlikvidování konkurentů. Pokud podnik, kterému hrozí, že bude zlikvidován, působí pouze v jednom členském státu, potom takové zneužití neovlivní obchod mezi členskými státy. Avšak obchod mezi členskými státy může být ovlivněn, pokud postižený podnik vyváží nebo dováží z jiných členských států (74) a také pokud působí v jiných členských státech (75). Obchod může být ovlivněn, když má zneužití dominantního postavení odstrašující účinek na ostatní konkurenty. Pokud si dominantní podnik svým opakovaným chováním získal pověst subjektu, který zavádí diskriminující opatření vůči konkurentům, kteří se snaží o přímou hospodářskou soutěž, snaží se konkurenti z jiných členských států soupeřit méně agresivně, a v tomto případě může být obchod ovlivněn i tehdy, když postižený konkurent, o něhož se jedná, není z jiného členského státu.

| 95. | Situace může být složitější u vykořisťovatelského zneužití, jako je cenová diskriminace a stanovení nepřiměřených cen. Cenová diskriminace mezi domácími zákazníky obvykle obchod mezi členskými státy neovlivní. Avšak může jej ovlivnit, pokud se kupující zabývají vývozem a jsou diskriminační cenou znevýhodněni nebo pokud se takový postup používá za účelem zabránit dovozu (76). Postupy spočívající v nabízení nižších cen zákazníkům, kteří by rádi dováželi výrobky z jiných členských států, mohou způsobit, že pro konkurenty z jiných členských států může být obtížnější vstoupit na trh. V takových případech může být ovlivněn obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

95.

Situace může být složitější u vykořisťovatelského zneužití, jako je cenová diskriminace a stanovení nepřiměřených cen. Cenová diskriminace mezi domácími zákazníky obvykle obchod mezi členskými státy neovlivní. Avšak může jej ovlivnit, pokud se kupující zabývají vývozem a jsou diskriminační cenou znevýhodněni nebo pokud se takový postup používá za účelem zabránit dovozu (76). Postupy spočívající v nabízení nižších cen zákazníkům, kteří by rádi dováželi výrobky z jiných členských států, mohou způsobit, že pro konkurenty z jiných členských států může být obtížnější vstoupit na trh. V takových případech může být ovlivněn obchod mezi členskými státy.

| 96. | Pokud má podnik dominantní postavení na celém území členského státu, potom obvykle není důležité, zda určité zneužití prováděné dominantním podnikem pokrývá pouze část území nebo zda se dotýká určitých kupujících na území celého státu. Dominantní podnik může výrazně bránit obchodu tak, že zneužívá svého postavení v oblastech nebo vůči zákazníkům, na které se mohou nejvíce zaměřit konkurenti z jiných členských států. Může to být například tehdy, když konkrétní distribuční kanál představuje zvlášť důležitý prostředek pro získání přístupu k mnoha skupinám spotřebitelů. Zabránění přístupu k takovým kanálům může mít značný vliv na obchod mezi členskými státy. Při posouzení míry ovlivnění se musí vzít v úvahu také to, že pouhá přítomnost dominantního podniku pokrývajícího celé území členského státu může způsobit, že proniknutí na trh je obtížnější. Každé zneužití, jehož následkem je obtížnější proniknutí na trh by tedy mělo být posuzováno jako postup, který výrazně ovlivňuje obchod. Kombinace pozice dominantního podniku na trhu a protikonkurenční povaha jeho chování naznačuje, že takové zneužití má obvykle svou samotnou podstatou výrazný vliv na obchod. Pokud má však zneužití pouze místní charakter nebo pokud se týká pouze nevýznamného podílu obchodu dominantního podniku na území dotčeného členského státu, nemůže být obchod výrazně ovlivněn. |
| --- | --- |

96.

Pokud má podnik dominantní postavení na celém území členského státu, potom obvykle není důležité, zda určité zneužití prováděné dominantním podnikem pokrývá pouze část území nebo zda se dotýká určitých kupujících na území celého státu. Dominantní podnik může výrazně bránit obchodu tak, že zneužívá svého postavení v oblastech nebo vůči zákazníkům, na které se mohou nejvíce zaměřit konkurenti z jiných členských států. Může to být například tehdy, když konkrétní distribuční kanál představuje zvlášť důležitý prostředek pro získání přístupu k mnoha skupinám spotřebitelů. Zabránění přístupu k takovým kanálům může mít značný vliv na obchod mezi členskými státy. Při posouzení míry ovlivnění se musí vzít v úvahu také to, že pouhá přítomnost dominantního podniku pokrývajícího celé území členského státu může způsobit, že proniknutí na trh je obtížnější. Každé zneužití, jehož následkem je obtížnější proniknutí na trh by tedy mělo být posuzováno jako postup, který výrazně ovlivňuje obchod. Kombinace pozice dominantního podniku na trhu a protikonkurenční povaha jeho chování naznačuje, že takové zneužití má obvykle svou samotnou podstatou výrazný vliv na obchod. Pokud má však zneužití pouze místní charakter nebo pokud se týká pouze nevýznamného podílu obchodu dominantního podniku na území dotčeného členského státu, nemůže být obchod výrazně ovlivněn.

3.2.6.   Zneužití dominantního postavení na části území členského státu

| 97. | Pokud se dominantní postavení týká pouze části území členského státu, lze určitý návod, stejně jako v případě dohod, odvodit z podmínky uvedené v článku 82, že dominantní postavení musí pokrývat podstatnou část společného trhu. Pokud dominantní postavení pokrývá část členského státu, která tvoří podstatnou část společného trhu, a zneužití způsobí, že konkurenti z jiných členských států mají obtížnější přístup na trh, na kterém má podnik dominantní postavení, musí se obvykle mít za to, že obchod mezi členskými státy může být výrazně ovlivněn. |
| --- | --- |

97.

Pokud se dominantní postavení týká pouze části území členského státu, lze určitý návod, stejně jako v případě dohod, odvodit z podmínky uvedené v článku 82, že dominantní postavení musí pokrývat podstatnou část společného trhu. Pokud dominantní postavení pokrývá část členského státu, která tvoří podstatnou část společného trhu, a zneužití způsobí, že konkurenti z jiných členských států mají obtížnější přístup na trh, na kterém má podnik dominantní postavení, musí se obvykle mít za to, že obchod mezi členskými státy může být výrazně ovlivněn.

| 98. | Při uplatnění tohoto kritéria se musí vzít v úvahu zejména objem dotčeného trhu. Regiony a dokonce i přístav nebo letiště umístěné na území členského státu mohou, v závislosti na jejich významu, představovat podstatnou část společného trhu (77). U posledně uvedených případů se musí vzít v úvahu to, zda příslušná infrastruktura je použita pro poskytování mezinárodních služeb, a pokud tomu tak je, v jakém rozsahu. Pokud je infrastruktura, jako letiště a přístavy, pro poskytování mezinárodních služeb významná, může být ovlivněn obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

98.

Při uplatnění tohoto kritéria se musí vzít v úvahu zejména objem dotčeného trhu. Regiony a dokonce i přístav nebo letiště umístěné na území členského státu mohou, v závislosti na jejich významu, představovat podstatnou část společného trhu (77). U posledně uvedených případů se musí vzít v úvahu to, zda příslušná infrastruktura je použita pro poskytování mezinárodních služeb, a pokud tomu tak je, v jakém rozsahu. Pokud je infrastruktura, jako letiště a přístavy, pro poskytování mezinárodních služeb významná, může být ovlivněn obchod mezi členskými státy.

| 99. | Stejně jako v případě dominantního postavení pokrývajícího celé území členského státu (viz bod 95 výše) nemusí být obchod mezi členskými státy výrazně ovlivněn, pokud je zneužití pouze místního charakteru nebo pokud se týká pouze nepodstatného podílu odbytu dominantního podniku. |
| --- | --- |

99.

Stejně jako v případě dominantního postavení pokrývajícího celé území členského státu (viz bod 95 výše) nemusí být obchod mezi členskými státy výrazně ovlivněn, pokud je zneužití pouze místního charakteru nebo pokud se týká pouze nepodstatného podílu odbytu dominantního podniku.

3.3.   Dohody a zneužití, které se týkají dovozu a vývozu s podniky se sídlem ve třetích zemích, a dohody a postupy, do nichž jsou zapojeny podniky se sídlem ve třetích zemích

3.3.1.   Obecné poznámky

| 100. | Články 81 a 82 se týkají dohod a postupů, které mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy, i když jedna nebo více stran má sídlo mimo Společenství (78). Články 81 a 82 se použijí bez ohledu na to, kde mají podniky sídlo nebo kde byla dohoda uzavřena, za předpokladu, že dohoda nebo postup se provádí v rámci Společenství (79) nebo že se její vliv v rámci Společenství projeví (80). Články 81 a 82 se také mohou použít pro dohody a postupy, které se týkají třetích zemí, za předpokladu, že mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Obecná zásada, stanovená výše v kapitole 2, podle které dohoda nebo postup musí mít výrazný vliv, přímý nebo nepřímý, skutečný nebo pravděpodobný, na strukturu obchodování mezi členskými státy, se použije také u dohod a zneužití, které se týkají podniků se sídlem ve třetích zemích nebo které souvisejí s dovozem ze třetích zemí nebo vývozem do třetích zemí. |
| --- | --- |

100.

Články 81 a 82 se týkají dohod a postupů, které mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy, i když jedna nebo více stran má sídlo mimo Společenství (78). Články 81 a 82 se použijí bez ohledu na to, kde mají podniky sídlo nebo kde byla dohoda uzavřena, za předpokladu, že dohoda nebo postup se provádí v rámci Společenství (79) nebo že se její vliv v rámci Společenství projeví (80). Články 81 a 82 se také mohou použít pro dohody a postupy, které se týkají třetích zemí, za předpokladu, že mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. Obecná zásada, stanovená výše v kapitole 2, podle které dohoda nebo postup musí mít výrazný vliv, přímý nebo nepřímý, skutečný nebo pravděpodobný, na strukturu obchodování mezi členskými státy, se použije také u dohod a zneužití, které se týkají podniků se sídlem ve třetích zemích nebo které souvisejí s dovozem ze třetích zemí nebo vývozem do třetích zemí.

| 101. | Pro účely rozhodnutí, zda věc spadá do působnosti práva Společenství, postačuje, aby dohoda nebo postup týkající se třetích zemí nebo podniků se sídlem ve třetích zemích mohla ovlivnit přeshraniční hospodářskou činnost uvnitř Společenství. Pro vznik takových vlivů může postačovat dovoz do jednoho členského státu. Dovoz může ovlivnit podmínky hospodářské soutěže v členském státu, do kterého se dováží, a to zase může mít vliv na vývoz a dovoz konkurenčních výrobků z jiných členských států a do jiných členských států. Jinými slovy, dovoz ze třetích zemí, který je výsledkem dohody nebo postupu, může narušit obchod mezi členskými státy, a tím ovlivnit strukturu obchodování. |
| --- | --- |

101.

Pro účely rozhodnutí, zda věc spadá do působnosti práva Společenství, postačuje, aby dohoda nebo postup týkající se třetích zemí nebo podniků se sídlem ve třetích zemích mohla ovlivnit přeshraniční hospodářskou činnost uvnitř Společenství. Pro vznik takových vlivů může postačovat dovoz do jednoho členského státu. Dovoz může ovlivnit podmínky hospodářské soutěže v členském státu, do kterého se dováží, a to zase může mít vliv na vývoz a dovoz konkurenčních výrobků z jiných členských států a do jiných členských států. Jinými slovy, dovoz ze třetích zemí, který je výsledkem dohody nebo postupu, může narušit obchod mezi členskými státy, a tím ovlivnit strukturu obchodování.

| 102. | Při uplatnění kritéria ovlivnění obchodu na výše uvedené dohody a postupy je důležité mimo jiné přezkoumat, co je předmětem dohody nebo postupu, jak je naznačeno jejich obsahem nebo základním úmyslem dotčeného podniku (81). |
| --- | --- |

102.

Při uplatnění kritéria ovlivnění obchodu na výše uvedené dohody a postupy je důležité mimo jiné přezkoumat, co je předmětem dohody nebo postupu, jak je naznačeno jejich obsahem nebo základním úmyslem dotčeného podniku (81).

| 103. | Tam, kde je cílem dohody omezit hospodářskou soutěž uvnitř Společenství, je mnohem snazší konstatovat vliv na obchod mezi členskými státy než tam, kde cílem je převážně usměrňovat hospodářskou soutěž mimo rámec Společenství. V prvním případě má dohoda nebo postup opravdu přímý vliv na hospodářskou soutěž uvnitř Společenství a na obchod mezi členskými státy. Dohody a postupy, které se mohou týkat jak dovozu, tak i vývozu, obvykle mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

103.

Tam, kde je cílem dohody omezit hospodářskou soutěž uvnitř Společenství, je mnohem snazší konstatovat vliv na obchod mezi členskými státy než tam, kde cílem je převážně usměrňovat hospodářskou soutěž mimo rámec Společenství. V prvním případě má dohoda nebo postup opravdu přímý vliv na hospodářskou soutěž uvnitř Společenství a na obchod mezi členskými státy. Dohody a postupy, které se mohou týkat jak dovozu, tak i vývozu, obvykle mohou svou samotnou podstatou ovlivnit obchod mezi členskými státy.

3.3.2.   Dohody, jejichž cílem je omezení hospodářské soutěže uvnitř Společenství

| 104. | V případě dovozu zahrnuje tato kategorie dohody, které způsobí izolaci vnitřního trhu (82). Tak je tomu například u dohod, podle kterých si konkurenti ze Společenství a ze třetích zemí rozdělí trh, např. dohodou, že nebudou navzájem prodávat na svých domácích trzích nebo že uzavřou dvoustranné (výhradní) dohody o distribuci (83). |
| --- | --- |

104.

V případě dovozu zahrnuje tato kategorie dohody, které způsobí izolaci vnitřního trhu (82). Tak je tomu například u dohod, podle kterých si konkurenti ze Společenství a ze třetích zemí rozdělí trh, např. dohodou, že nebudou navzájem prodávat na svých domácích trzích nebo že uzavřou dvoustranné (výhradní) dohody o distribuci (83).

| 105. | V případě vývozu zahrnuje tato kategorie případy, kdy se podniky, které si konkurují ve dvou nebo více členských státech, dohodnou vyvážet určité (nadbytečné) množství do třetích zemí za účelem sjednocení svého tržního chování uvnitř Společenství. Takové dohody o vývozu slouží ke zmírnění cenové války tím, že omezí výstup uvnitř Společenství a tím ovlivní obchod mezi členskými státy. Bez dohody o vývozu by se toto množství mohlo prodávat uvnitř Společenství (84). |
| --- | --- |

105.

V případě vývozu zahrnuje tato kategorie případy, kdy se podniky, které si konkurují ve dvou nebo více členských státech, dohodnou vyvážet určité (nadbytečné) množství do třetích zemí za účelem sjednocení svého tržního chování uvnitř Společenství. Takové dohody o vývozu slouží ke zmírnění cenové války tím, že omezí výstup uvnitř Společenství a tím ovlivní obchod mezi členskými státy. Bez dohody o vývozu by se toto množství mohlo prodávat uvnitř Společenství (84).

3.3.3.   Ostatní ujednání

| 106. | U dohod a postupů, jejichž cílem není omezit hospodářskou soutěž uvnitř Společenství, je obvykle nutné provést podrobnější analýzu toho, zda může nebo nemůže být ovlivněna přeshraniční hospodářská činnost uvnitř Společenství, a tím i charakter obchodování mezi členskými státy. |
| --- | --- |

106.

U dohod a postupů, jejichž cílem není omezit hospodářskou soutěž uvnitř Společenství, je obvykle nutné provést podrobnější analýzu toho, zda může nebo nemůže být ovlivněna přeshraniční hospodářská činnost uvnitř Společenství, a tím i charakter obchodování mezi členskými státy.

| 107. | V tomto ohledu je důležité přezkoumat vlivy dohody nebo postupu na zákazníky a jiné subjekty uvnitř Společenství, kteří se spoléhají na výrobky podniků, jež jsou stranami dohody nebo postupu (85). Ve věci Compagnie maritime belge
   (86), která se týká dohod mezi lodními společnostmi působícími mezi přístavy Společenství a mezi přístavy v západní Africe, se dospělo k názoru, že dohody mohou nepřímo ovlivnit obchod mezi členskými státy, protože upravují spádové oblasti přístavů Společenství pokrytých dohodami a protože ovlivňují činnost jiných podniků v těchto oblastech. Konkrétněji, dohody ovlivnily činnost podniků, které se spoléhaly na strany poskytující služby v dopravě, jednak v oblasti dopravy zboží nakoupeného nebo prodaného ve třetích zemích, jednak v oblasti důležitých služeb, které poskytovaly samotné přístavy. |
| --- | --- |

107.

V tomto ohledu je důležité přezkoumat vlivy dohody nebo postupu na zákazníky a jiné subjekty uvnitř Společenství, kteří se spoléhají na výrobky podniků, jež jsou stranami dohody nebo postupu (85). Ve věci Compagnie maritime belge
   (86), která se týká dohod mezi lodními společnostmi působícími mezi přístavy Společenství a mezi přístavy v západní Africe, se dospělo k názoru, že dohody mohou nepřímo ovlivnit obchod mezi členskými státy, protože upravují spádové oblasti přístavů Společenství pokrytých dohodami a protože ovlivňují činnost jiných podniků v těchto oblastech. Konkrétněji, dohody ovlivnily činnost podniků, které se spoléhaly na strany poskytující služby v dopravě, jednak v oblasti dopravy zboží nakoupeného nebo prodaného ve třetích zemích, jednak v oblasti důležitých služeb, které poskytovaly samotné přístavy.

| 108. | Obchod může být ovlivněn také tehdy, pokud dohody brání opětovnému dovozu do Společenství. To může být například případ vertikálních dohod mezi dodavateli ze Společenství a prodejci z třetích zemí, které omezují zpětný prodej mimo vyhrazené území, včetně Společenství. Pokud by při neuzavření dohody byl možný a pravděpodobný zpětný prodej do Společenství, může takový dovoz ovlivnit charakter obchodování uvnitř Společenství (87). |
| --- | --- |

108.

Obchod může být ovlivněn také tehdy, pokud dohody brání opětovnému dovozu do Společenství. To může být například případ vertikálních dohod mezi dodavateli ze Společenství a prodejci z třetích zemí, které omezují zpětný prodej mimo vyhrazené území, včetně Společenství. Pokud by při neuzavření dohody byl možný a pravděpodobný zpětný prodej do Společenství, může takový dovoz ovlivnit charakter obchodování uvnitř Společenství (87).

| 109. | Aby však byly takové účinky pravděpodobné, musí existovat citelný rozdíl mezi cenami za výrobky ve Společenství a cenami za výrobky mimo Společenství a tento cenový rozdíl nesmí být zkreslen celními poplatky a náklady na dopravu. Kromě toho nesmí být objemy vyvážených výrobků bezvýznamné v porovnání s celkovým trhem těchto výrobků na území společného trhu (88). Pokud jsou objemy těchto výrobků bezvýznamné v porovnání s objemem prodávaným uvnitř Společenství, potom se má za to, že dopad opětného dovozu na obchod mezi členskými státy není významný. Při provádění takového hodnocení je nutno brát ohled nejen na jednotlivé dohody uzavřené mezi stranami, ale také na všechny kumulované vlivy podobných dohod uzavřených stejnými a konkurenčními dodavateli. Může se například stát, že objemy výrobků pokrytých jednou dohodou jsou velice malé, avšak objemy výrobků pokrytých několika takovými dohodami jsou významné. V takovém případě dohody, považované za jeden celek, mohou výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy. Je však nutno připomenout (viz bod 49 výše), že daná jednotlivá dohoda nebo síť dohod musí významně přispívat k celkovému ovlivnění obchodu. |
| --- | --- |

109.

Aby však byly takové účinky pravděpodobné, musí existovat citelný rozdíl mezi cenami za výrobky ve Společenství a cenami za výrobky mimo Společenství a tento cenový rozdíl nesmí být zkreslen celními poplatky a náklady na dopravu. Kromě toho nesmí být objemy vyvážených výrobků bezvýznamné v porovnání s celkovým trhem těchto výrobků na území společného trhu (88). Pokud jsou objemy těchto výrobků bezvýznamné v porovnání s objemem prodávaným uvnitř Společenství, potom se má za to, že dopad opětného dovozu na obchod mezi členskými státy není významný. Při provádění takového hodnocení je nutno brát ohled nejen na jednotlivé dohody uzavřené mezi stranami, ale také na všechny kumulované vlivy podobných dohod uzavřených stejnými a konkurenčními dodavateli. Může se například stát, že objemy výrobků pokrytých jednou dohodou jsou velice malé, avšak objemy výrobků pokrytých několika takovými dohodami jsou významné. V takovém případě dohody, považované za jeden celek, mohou výrazně ovlivnit obchod mezi členskými státy. Je však nutno připomenout (viz bod 49 výše), že daná jednotlivá dohoda nebo síť dohod musí významně přispívat k celkovému ovlivnění obchodu.

---

(1)  Úř. věst. C 368, 22.12.2001, s. 13.

1

(2)  Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1.

2

(3)  Viz např. spojené věci Consten and Grundig, 56/64 a 58/64, Recueil 1966, s. 429, a spojené věci Commercial Solvents, 6/73 a 7/73, Recueil 1974, s. 223.

3

Consten and Grundig

Commercial Solvents

(4)  V této souvislosti viz věc Béguelin, 22/71, Recueil 1971, s. 949, bod 16.

4

Béguelin

(5)  Viz věc Windsurfing, 193/83, Recueil 1986, s. 611, bod 96, a věc Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten, T-77/94, Recueil 1997, s. II-759, bod 126.

5

Windsurfing

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten

(6)  Viz body 142 až 144 rozsudku ve věci Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukteten, citované v předcházející poznámce pod čarou.

6

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukteten

(7)  Viz například věc Petrofina, T-2/89, Recueil 1991, s. II-1087, bod 226.

7

Petrofina

(8)  Pojem výrazné ovlivnění je probírán v kapitole 2.4 níže.

8

(9)  V této souvislosti viz věc Hoffmann-La Roche, 85/76, Recueil 1979, s. 461, bod 126.

9

Hoffmann-La Roche

(10)  V těchto pokynech výraz „výrobky“ zahrnuje zboží i služby.

10

výrobky

(11)  Viz věc Züchner, 172/80, Recueil 1981, s. 2021, bod 18. Viz také věc Wouters, C-309/99, Recueil 2002, s. I-1577, bod 95, věc Ambulanz Glöckner, C-475/99, Recueil 2001, s. I-8089, bod 49, spojené věci Bagnasco, C-215/96 a 216/96, Recueil 1999, s. I-135, bod 51, věc Job Centre, C-55/96, Recueil 1997, s. I-7119, bod 37, a věc Höfner and Elser, C-41/90, Recueil 1991, s. I-1979, bod 33.

11

Züchner,

Wouters,

Ambulanz Glöckner

Bagnasco,

Job Centre

Höfner and Elser

(12)  Viz například spojené věci Compagnie maritime belge, T-24/93 a ostatní, Recueil 1996, s. II-1201, bod 203, a bod 23 rozsudku ve věci Commercial Solvents, citovaného v poznámce pod čarou 3.

12

Compagnie maritime belge

Commercial Solvents

(13)  Viz například spojené věci SCK and FNK, T-213/95 a T-18/96, Recueil 1997, s. II-1739, a body 3.2.4 a 3.2.6 níže.

13

SCK and FNK

(14)  Viz kapitola 3.2 níže.

14

(15)  Viz například rozsudek ve věci Züchner, citovaný v poznámce pod čarou 11, a věc Kerpen & Kerpen, 319/82, Recueil 1983, s. 4173, spojené věci Stichting Sigarettenindustrie, 240/82 a ostatní, Recueil 1985, s. 3831, bod 48, a spojené věci Cimenteries CBR, T-25/95 a ostatní, Recueil 2000, s. II-491, bod 3930.

15

Züchner

Kerpen & Kerpen

Stichting Sigarettenindustrie

Cimenteries CBR

(16)  V některých rozsudcích, které se týkaly hlavně vertikálních dohod, k tomu Soudní dvůr doplnil, že dohoda mohla bránit dosažení cíle vytvoření jednotného trhu mezi členskými státy, viz například věc Volkswagen, T-62/98, Recueil 2000, s. II-2707, bod 179, a bod 47 rozsudku Bagnasco, citovaného v poznámce pod čarou 11, a věc Société Technique Minière, 56/65, Recueil 1966, s. 337. Vliv dohody na cíl jednotného trhu je tedy prvkem, který se může vzít v úvahu.

16

Volkswagen

Bagnasco

Société Technique Minière

(17)  Viz například věc Irish Sugar, T-228/97, Recueil 1999, s. II-2969, bod 170, a věc Miller, 19/77, Recueil 1978, s. 131, bod 15.

17

Irish Sugar

Miller

(18)  Viz například věc Gøttrup-Klim, C-250/92, Recueil 1994, s. II-5641, bod 54.

18

Gøttrup-Klim

(19)  Viz například věc Javico, C-306/96, Recueil 1998, s. I-1983, bod 17, a bod 18 rozsudku ve věci Béguelin, citovaného v poznámce pod čarou 4.

19

Javico

Béguelin

(20)  V této souvislosti srovnej rozsudky ve věci Bagnasco a Wouters citované v poznámce pod čarou 11.

20

Bagnasco

Wouters

(21)  Viz například věc Tréfileurope, T-141/89, Recueil 1995, s. II-791, věc Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO), T-29/92, Recueil 1995, s. II-289, pokud se jedná o vývoz, a rozhodnutí Komise ve věci Volkswagen (II) (Úř. věst. L 264, 4.10.2001, s. 14).

21

Tréfileurope

Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO)

Volkswagen

(22)  V této souvislosti viz věc Frubo, 71/74, Recueil 1975, s. 563, bod 38, spojené věci Van Landewyck, 209/78 a ostatní, Recueil 1980, s. 3125, bod 172, věc Dansk Pelsdyravler Forening, T-61/89, Recueil 1992, s. II-1931, bod 143, a věc BPB Industries and British Gypsum, T-65/89, Recueil 1993, s. II-389, bod 135.

22

Frubo

Van Landewyck

Dansk Pelsdyravler Forening

BPB Industries and British Gypsum

(23)  V této souvislosti viz věc Compagnie Générale Maritime and others, T-86/95, Recueil 2002, s. II-1011, bod 148, a bod 202 rozsudku ve věci Compagnie maritime belge, citovaného v poznámce pod čarou 12.

23

Compagnie Générale Maritime and others

Compagnie maritime belge

(24)  Viz věc BNIC v Clair, 123/83, Recueil 1985, s. 391, bod 29.

24

BNIC v Clair

(25)  Viz rozhodnutí Komise ve věci Zanussi (Úř. věst. L 322, 16.11.1978, s. 36), bod 11.

25

Zanussi

(26)  V této souvislosti viz věc ETA Fabrique d’Ebauches, 31/85, Recueil 1985, s. 3933, body 12 a 13.

26

Fabrique d’Ebauches

(27)  Viz spojené věci RTE (Magill), C-241/91 P a C-242/91 P, Recueil 1995, s. I-743, bod 70, a věc AEG, 107/82, Recueil 1983, s. 3151, bod 60.

27

RTE (Magill)

AEG

(28)  Viz bod 60 rozsudku ve věci AEG, citovaného v předcházející poznámce pod čarou.

28

AEG

(29)  Viz věc Völk, 5/69, Recueil 1969, s. 295, bod 7.

29

Völk

(30)  Viz například bod 17 rozsudku ve věci Javico, citovaného v poznámce pod čarou 19, a bod 138 rozsudku ve věci BPB Industries and British Gypsum, citovaného v poznámce pod čarou 22.

30

Javico

BPB Industries and British Gypsum

(31)  Viz bod 138 rozsudku ve věci BPB Industries and British Gypsum, citovaného v poznámce pod čarou 22.

31

BPB Industries and British Gypsum

(32)  Viz například body 9 a 10 rozsudku ve věci Miller, citovaného v poznámce pod čarou 17, a bod 58 rozsudku ve věci AEG, citovaného v poznámce pod čarou 27.

32

Miller

AEG

(33)  Viz spojené věci Musique Diffusion Française, 100/80 a ostatní, Recueil 1983, s. 1825, bod 86. V této věci byl objem prodeje daných výrobků mírně nad 3 % objemu prodeje u dotčených národních trhů. Soud rozhodnul, že dohody, které bránily paralelnímu obchodu, mohly citelně ovlivnit obchod mezi členskými státy z důvodu vysokého obratu stran a relativní pozici výrobků na trhu v porovnání s výrobky, které vyráběli konkurenční dodavatelé.

33

Musique Diffusion Française

(34)  V této souvislosti viz body 179 a 231 rozsudku ve věci Volkswagen, citovaného v poznámce pod čarou 16, a věc CMA CGM and others, T-213/00, Recueil 2003, s. I-, body 219 a 220.

34

Volkswagen

CMA CGM and others

(35)  Viz například Langnese-Iglo, věc T-7/93, Recueil 1995, s. II-1533, bod 120.

35

Langnese-Iglo

(36)  Viz body 140 a 141 rozsudku ve věci Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten, citovaného v poznámce pod čarou 5.

36

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten

(37)  Viz oznámení Komise o dohodách menšího významu, které významně neomezují hospodářskou soutěž podle čl. 81 odst. 1 Smlouvy (Úř. věst. C 368, 22.12.2001, s. 13), bod 3.

37

(38)  Úř. věst. L 107, 30.4.1996, s. 4. Toto doporučení bude od 1.1.2005 nahrazeno doporučením Komise č. 2003/361/EC o definici mikro-, malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

38

(39)  Pojem „dotčené podniky“ musí zahrnovat propojené podniky, jak je definováno v bodě 12.2 oznámení Komise o dohodách menšího významu, které výrazně neomezují hospodářskou soutěž podle čl. 81 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství (Úř. věst. C 368, 22.12.2001, s. 13).

39

dotčené podniky

(40)  Viz předcházející poznámka pod čarou.

40

(41)  Při definici relevantního trhu je třeba použít sdělení o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (Úř. věst. C 372, 9.12.1997, s. 5).

41

(42)  Viz také bod 14 výše.

42

(43)  Viz bod 8 rozsudku ve věci Kerpen & Kerpen, citovaného v poznámce pod čarou 15. Je nutno poznamenat, že Soudní dvůr neodkazuje na podíl na trhu, ale na podíl vývozu Francie a na objem daného výrobku.

43

Kerpen & Kerpen

(44)  Viz například rozsudek ve věci Volkswagen, citovaný v poznámce pod čarou 16, a věc BASF Coatings, T-175/95, Recueil 1999, s. II-1581. Pro horizontální dohody k zabránění paralelního obchodu viz spojené věci IAZ International, 96/82 a ostatní, Recueil 1983, s. 3369, bod 27.

44

Volkswagen

BASF Coatings

IAZ International

(45)  Viz například věc Usines Gustave Boël, T-142/89, Recueil 1995, s. II-867, bod 102.

45

Usines Gustave Boël

(46)  O horizontálních dohodách o spolupráci pojednávají pokyny Komise k použití článku 81 Smlouvy o ES na horizontální dohody o spolupráci (Úř. věst. C 3, 6.1.2001, s. 2). Tyto pokyny pojednávají o základním posouzení různých typů dohod z hlediska hospodářské soutěže, avšak neřeší vliv na obchod.

46

(47)  Viz nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1).

47

(48)  Sdělení Komise o pojmu plně funkčních společných podniků podle nařízení o spojování podniků (Úř. věst. C 66, 2.3.1998, s. 1) uvádí pokyny k obsahu této představy.

48

(49)  Viz například rozhodnutí komise ve věci Ford/Volkswagen (Úř. věst. L 20, 28.1.1993, s. 14).

49

Ford/Volkswagen

(50)  V této souvislosti viz bod 146 rozsudku ve věci Compagnie Générale Maritime, citovaného v poznámce pod čarou 23 výše.

50

Compagnie Générale Maritime

(51)  V této souvislosti viz spojené věci VBVB and VBBB, 43/82 a 63/82, Recueil 1984, s. 19, bod 9.

51

VBVB and VBBB

(52)  V této souvislosti viz věc Publishers Association, T-66/89, Recueil 1992, s. II-1995.

52

Publishers Association

(53)  V této souvislosti viz rozsudek ve věci Commercial Solvents, citovaný v poznámce pod čarou 3, ve věci Hoffmann-La Roche, citovaný v poznámce pod čarou 9, bod 125, a ve věci RTE and ITP, citovaný v poznámce pod čarou 27, a také věc Continental Can, 6/72, Recueil 1973, s. 215, bod 16, a věc United Brands, 27/76, Recueil 1978, s. 207, body 197 až 203.

53

Commercial Solvents

Hoffmann-La Roche

RTE and ITP

Continental Can

United Brands

(54)  Viz body 32 a 33 rozsudku ve věci Commercial Solvents, citovaného v poznámce pod čarou 3.

54

Commercial Solvents

(55)  Podle ustálené judikatury znamená dominance hospodářskou sílu, kterou má podnik a která mu umožňuje bránit účinné hospodářské soutěži na příslušném trhu, protože tato síla mu dává možnost působit v citelném rozsahu nezávisle na svých konkurentech, zákaznících a na spotřebitelích. Viz například bod 38 rozsudku ve věci Hoffmann-La Roche, citovaného v poznámce pod čarou 9.

55

Hoffmann-La Roche

(56)  Pro tento příklad viz bod 95 rozsudku ve věci Wouters, citovaného v poznámce pod čarou 11.

56

Wouters

(57)  Viz například věc Belasco, 246/86, Recueil 1989, s. 2117, body 32–38.

57

Belasco

(58)  Viz bod 34 rozsudku ve věci Belasco, citovaného v předchozí poznámce pod čarou, a z nedávné doby spojené věci British Sugar, T-202/98 a ostatní, Recueil 2001, s. II-2035, bod 79. Na druhé straně tomu tak není, pokud trh není ovlivnitelný dovozem, viz bod 51 rozsudku ve věci Bagnasco, citovaného v poznámce pod čarou 11.

58

Belasco

British Sugar

Bagnasco

(59)  Záruky pro kontokorentní úvěry.

59

(60)  Viz bod 51 rozsudku ve věci Bagnasco, citovaného v poznámce pod čarou 11.

60

Bagnasco

(61)  V této souvislosti viz věc Verband der Sachversicherer, 45/85, Recueil 1987, s. 405, bod 50, a věc John Deere, C-7/95 P, Recueil 1998, s. I-3111. Viz také bod 172 rozsudku ve věci Van Landewyck, citovaného v poznámce pod čarou 22, kde soud zdůraznil, že projednávaná dohoda výrazně snižuje motivaci prodávat dovážené výrobky.

61

Verband der Sachversicherer

John Deere

Van Landewyck

(62)  Viz například rozsudek ve věci Stichting Sigarettenindustrie, citovaný v poznámce pod čarou 15, body 49 a 50.

62

Stichting Sigarettenindustrie

(63)  V této souvislosti viz věc Kesko, T-22/97, Recueil 1999, s. II-3775, bod 109.

63

Kesko

(64)  Viz například věc Van den Bergh Foods, T-65/98, Recueil 2003, s. II-, a rozsudek ve věci Langnese-Iglo, citovaný v poznámce pod čarou 35, bod 120.

64

Van den Bergh Foods

Langnese-Iglo

(65)  Viz například rozsudek ze dne 7. prosince 2000 ve věci Neste, C-214/99, Recueil 2000, s. I-11121.

65

Neste

(66)  Viz rozsudek ze dne 28. února 1991 ve věci Delimitis, C-234/89, Recueil 1991, s. I-935.

66

Delimitis

(67)  Viz bod 120 rozsudku ve věci Langnese-Iglo, citovaného v poznámce pod čarou 35.

67

Langnese-Iglo

(68)  Viz například rozhodnutí Komise ve věci Volkswagen (II), citované v poznámce pod čarou 21, body 81 a následující.

68

Volkswagen

(69)  V této souvislosti viz body 177 až 181 rozsudku ve věci SCK and FNK, citovaného v poznámce pod čarou 13.

69

SCK and FNK

(70)  V této souvislosti viz rozsudek ve věci Ambulanz Glöckner, citovaný v poznámce pod čarou 11, bod 38, a věc Merci convenzionali porto di Genova, C-179/90, Recueil 1991, s. I-5889, a věc GT-Link, C-242/95, Recueil 1997, s. I-4449.

70

Ambulanz Glöckner

Merci convenzionali porto di Genova

GT-Link

(71)  Viz například bod 135 rozsudku ve věci BPB Industries and British Gypsum, citovaného v poznámce pod čarou 22.

71

BPB Industries and British Gypsum

(72)  Viz věc Nederlandse Banden Industrie Michelin, 322/81, Recueil 1983, s. 3461.

72

Nederlandse Banden Industrie Michelin

(73)  Viz věc Coöperative Stremsel- en Kleurselfabriek, 61/80, Recueil 1981, s. 851, bod 15.

73

Coöperative Stremsel- en Kleurselfabriek

(74)  V této souvislosti viz rozsudek ve věci Irish Sugar, citovaný v poznámce pod čarou 17, bod 169.

74

Irish Sugar,

(75)  Viz bod 70 rozsudku ve věci RTE (Magill), citovaného v poznámce pod čarou 27.

75

RTE (Magill)

(76)  Viz rozsudek ve věci Irish Sugar, citovaný v poznámce pod čarou 17.

76

Irish Sugar

(77)  Viz například precedenční právo, citované v poznámce pod čarou 70.

77

(78)  V této souvislosti viz věc Tepea, 28/77, Recueil 1978, s. 1391, bod 48, a bod 16 rozsudku ve věci Continental Can, citovaného v poznámce pod čarou 53.

78

Tepea

Continental Can,

(79)  Viz spojené věci Ahlström Osakeyhtiö (Woodpulp), C-89/85 a ostatní, Recueil 1988, s. 651, bod 16.

79

Ahlström Osakeyhtiö (Woodpulp),

(80)  V této souvislosti viz věc Gencor, T-102/96, Recueil 1999, s. II-753, kde se posouzení podle vlivu použilo v oblasti slučování podniků.

80

Gencor

(81)  V této souvislosti viz bod 19 rozsudku ve věci Javico, citovaného v poznámce pod čarou 19.

81

Javico,

(82)  V této souvislosti viz věc EMI v CBS, 51/75, Recueil 1976, s. 811, body 28 a 29.

82

EMI v CBS

(83)  Viz rozhodnutí Komise ve věci Siemens/Fanuc (Úř. věst. L 376, 31.12.1985, s. 29).

83

Siemens/Fanuc

(84)  V této souvislosti viz spojené věci CRAM and Rheinzinc, 29/83 a 30/83, Recueil 1984, s. 1679, a spojené věci Suiker Unie, 40/73 a ostatní, Recueil 1975, s. 1663, body 564 a 580.

84

CRAM and Rheinzinc

Suiker Unie

(85)  Viz bod 22 rozsudku ve věci Javico, citovaného v poznámce pod čarou 19.

85

Javico

(86)  Viz bod 203 rozsudku ve věci Compagnie maritime belge, citovaného v poznámce pod čarou 12.

86

Compagnie maritime belge

(87)  V této souvislosti viz rozsudek ve věci Javico, citovaný v poznámce pod čarou 19.

87

Javico

(88)  V této souvislosti viz body 24 až 26 rozsudku ve věci Javico, citovaného v poznámce pod čarou 19.

88

Javico

---