# Jurnalul Oficial C 303/19 a

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 303 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5919 august 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 303

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5919 august 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 517-a sesiune plenară a CESE, din 25 și 26 mai 2016 |
| 2016/C 303/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Zăcămintele indigene de cărbune în cadrul tranziției energetice a UE (aviz din proprie inițiativă) | 1 |
| 2016/C 303/02 | Avizul Comitetului Economic şi Social European privind impactul concluziilor COP21 asupra politicii europene în domeniul transporturilor (aviz din proprie iniţiativă) | 10 |
| 2016/C 303/03 | Avizul Comitetului Economic şi Social European privind munca decentă în lanțurile de aprovizionare globale (aviz din proprie inițiativă) | 17 |
| 2016/C 303/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Inovarea ca motor al unor noi modele economice (aviz exploratoriu) | 28 |
| 2016/C 303/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind economia colaborativă și autoreglementarea (aviz exploratoriu) | 36 |
| 2016/C 303/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema: REFIT (aviz exploratoriu) | 45 |
| 2016/C 303/07 | Avizul Comitetului Economic şi Social European privind evoluția naturii relațiilor de muncă și impactul asupra menținerii unui venit de subzistență – impactul evoluțiilor tehnologice asupra sistemului de securitate socială și asupra legislației muncii (aviz exploratoriu) | 54 |
| 2016/C 303/08 | Avizul Comitetului Economic şi Social European privind sistemele alimentare mai durabile (aviz exploratoriu) | 64 |
| 2016/C 303/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema: Un forum european al societății civile pentru dezvoltarea durabilă (aviz exploratoriu) | 73 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 517-a sesiune plenară a CESE, din 25 și 26 mai 2016

2016/C 303/01

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Zăcămintele indigene de cărbune în cadrul tranziției energetice a UE (aviz din proprie inițiativă)

1

2016/C 303/02

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind impactul concluziilor COP21 asupra politicii europene în domeniul transporturilor (aviz din proprie iniţiativă)

10

2016/C 303/03

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind munca decentă în lanțurile de aprovizionare globale (aviz din proprie inițiativă)

17

2016/C 303/04

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Inovarea ca motor al unor noi modele economice (aviz exploratoriu)

28

2016/C 303/05

Avizul Comitetului Economic și Social European privind economia colaborativă și autoreglementarea (aviz exploratoriu)

36

2016/C 303/06

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema: REFIT (aviz exploratoriu)

45

2016/C 303/07

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind evoluția naturii relațiilor de muncă și impactul asupra menținerii unui venit de subzistență – impactul evoluțiilor tehnologice asupra sistemului de securitate socială și asupra legislației muncii (aviz exploratoriu)

54

2016/C 303/08

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind sistemele alimentare mai durabile (aviz exploratoriu)

64

2016/C 303/09

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema: Un forum european al societății civile pentru dezvoltarea durabilă (aviz exploratoriu)

73

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN |
| | A 517-a sesiune plenară a CESE, din 25 și 26 mai 2016 |
| 2016/C 303/10 | Avizul Comitetului Economic şi Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Programul de lucru anual al Uniunii privind standardizarea europeană pentru 2016 [COM(2015) 686 final] | 81 |
| 2016/C 303/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective [COM(2016) 31 final – 2016/0014 (COD)] | 86 |
| 2016/C 303/12 | Avizul Comitetului Economic şi Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește anumite date [COM(2016) 56 final – 2016/0033 (COD)] și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 privind piețele instrumentelor financiare, a Regulamentului (UE) nr. 596/2014 privind abuzul de piață și a Regulamentului (UE) nr. 909/2014 privind îmbunătățirea decontării titlurilor de valoare în Uniunea Europeană și privind depozitarii centrali de titluri de valoare în ceea ce privește anumite date [COM(2016) 57 final – 2016/0034 (COD)] | 91 |
| 2016/C 303/13 | Avizul Comitetul Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei – Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene [COM(2015) 639 final] | 94 |
| 2016/C 303/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor [COM(2015) 615 final – 2015/0278 (COD)] | 103 |
| 2016/C 303/15 | Avizul Comitetului Economic şi Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 768/2005 de instituire a unei Agenții Comunitare pentru Controlul Pescuitului [COM(2015) 669 final – 2015/0308 (COD)], Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: Paza europeană de frontieră și de coastă și gestionarea eficace a frontierelor externe ale Europei [COM(2015) 673 final] și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Paza europeană de frontieră și de coastă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004, a Regulamentului (CE) nr. 863/2007 și a Deciziei 2005/267/CE a Consiliului [COM(2015) 671 final – 2015/0310 (COD)] | 109 |
| 2016/C 303/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului [COM(2015) 636 final – 2015/0289 (COD)] | 116 |
| 2016/C 303/17 | Avizul Comitetului Economic şi Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 [COM(2016) 39 final – 2016/023 (COD)] | 122 |
| 2016/C 303/18 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European şi a Consiliului privind utilizarea benzii de frecvențe 470-790 MHz în Uniune [COM(2016) 43 final – 2016/0027 (COD)] | 127 |
| 2016/C 303/19 | Avizul Comitetului Economic şi Social European pe tema Viitorul relațiilor UE cu grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific | 131 |
| 2016/C 303/20 | Avizul Comitetului Economic şi Social European privind Comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Revizuirea politicii europene de vecinătate [JOIN(2015) 50 final] | 138 |
| 2016/C 303/21 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de Regulament al Parlamentului european și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 258/2014 de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020 [COM(2009) 202 final – 2016/0110 (COD)] | 147 |
| 2016/C 303/22 | Avizul Comitetului Economic şi Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a ratei de ajustare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 pentru plățile directe în ceea ce privește anul calendaristic 2016 [COM(2016) 159 final – 2016/0086 COD] | 148 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN

A 517-a sesiune plenară a CESE, din 25 și 26 mai 2016

2016/C 303/10

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Programul de lucru anual al Uniunii privind standardizarea europeană pentru 2016 [COM(2015) 686 final]

81

2016/C 303/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective [COM(2016) 31 final – 2016/0014 (COD)]

86

2016/C 303/12

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește anumite date [COM(2016) 56 final – 2016/0033 (COD)] și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 privind piețele instrumentelor financiare, a Regulamentului (UE) nr. 596/2014 privind abuzul de piață și a Regulamentului (UE) nr. 909/2014 privind îmbunătățirea decontării titlurilor de valoare în Uniunea Europeană și privind depozitarii centrali de titluri de valoare în ceea ce privește anumite date [COM(2016) 57 final – 2016/0034 (COD)]

91

2016/C 303/13

Avizul Comitetul Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei – Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene [COM(2015) 639 final]

94

2016/C 303/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor [COM(2015) 615 final – 2015/0278 (COD)]

103

2016/C 303/15

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 768/2005 de instituire a unei Agenții Comunitare pentru Controlul Pescuitului [COM(2015) 669 final – 2015/0308 (COD)], Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: Paza europeană de frontieră și de coastă și gestionarea eficace a frontierelor externe ale Europei [COM(2015) 673 final] și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Paza europeană de frontieră și de coastă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004, a Regulamentului (CE) nr. 863/2007 și a Deciziei 2005/267/CE a Consiliului [COM(2015) 671 final – 2015/0310 (COD)]

109

2016/C 303/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului [COM(2015) 636 final – 2015/0289 (COD)]

116

2016/C 303/17

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 [COM(2016) 39 final – 2016/023 (COD)]

122

2016/C 303/18

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European şi a Consiliului privind utilizarea benzii de frecvențe 470-790 MHz în Uniune [COM(2016) 43 final – 2016/0027 (COD)]

127

2016/C 303/19

Avizul Comitetului Economic şi Social European pe tema Viitorul relațiilor UE cu grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific

131

2016/C 303/20

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind Comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Revizuirea politicii europene de vecinătate [JOIN(2015) 50 final]

138

2016/C 303/21

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de Regulament al Parlamentului european și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 258/2014 de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020 [COM(2009) 202 final – 2016/0110 (COD)]

147

2016/C 303/22

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a ratei de ajustare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 pentru plățile directe în ceea ce privește anul calendaristic 2016 [COM(2016) 159 final – 2016/0086 COD]

148

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 517-a sesiune plenară a CESE, din 25 și 26 mai 2016

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Zăcămintele indigene de cărbune în cadrul tranziției energetice a UE”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 303/01)

| Raportor general: | domnul Dumitru FORNEA |
| --- | --- |
| Coraportor general: | doamna Renata EISENVORTOVÁ |

Raportor general:

domnul Dumitru FORNEA

Coraportor general:

doamna Renata EISENVORTOVÁ

La 19 februarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Contribuția zăcămintelor indigene de cărbune și lignit la securitatea energetică a UE

(aviz din proprie inițiativă).

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI), însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 5 noiembrie 2015.

În ședința sa din 24 mai 2016, Biroul a decis să modifice titlul avizului după cum urmează:

Zăcămintele indigene de cărbune în cadrul tranziției energetice a UE.

În cea de-a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 139 de voturi pentru, 17 voturi împotrivă și 54 de abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | În cadrul tranziției energetice către o economie cu emisii scăzute de carbon, sistemul energetic al UE va traversa o perioadă de profunde mutații economice, sociale și tehnologice, care vor afecta multe sectoare energetice, inclusiv industria cărbunelui și, prin urmare, regiunile UE în care se exploatează cărbunele. |
| --- | --- |

1.1

În cadrul tranziției energetice către o economie cu emisii scăzute de carbon, sistemul energetic al UE va traversa o perioadă de profunde mutații economice, sociale și tehnologice, care vor afecta multe sectoare energetice, inclusiv industria cărbunelui și, prin urmare, regiunile UE în care se exploatează cărbunele.

| 1.2 | În unele state membre, zăcămintele indigene de cărbune și lignit reprezintă încă surse importante de energie electrică și termică. Ele contribuie la o aprovizionare cu energie sigură și la prețuri accesibile, precum și la competitivitatea economică și joacă un rol stabilizator în sistemul energetic, atât din punct de vedere tehnic cât și economic. |
| --- | --- |

1.2

În unele state membre, zăcămintele indigene de cărbune și lignit reprezintă încă surse importante de energie electrică și termică. Ele contribuie la o aprovizionare cu energie sigură și la prețuri accesibile, precum și la competitivitatea economică și joacă un rol stabilizator în sistemul energetic, atât din punct de vedere tehnic cât și economic.

| 1.3 | Cu toate acestea, regiunile miniere încă active trebuie să se pregătească să elimine treptat producția de cărbune, atât pentru a se conforma deciziilor politicilor UE în domeniul energiei și climei referitoare la utilizarea combustibililor fosili, cât și din motive economice. |
| --- | --- |

1.3

Cu toate acestea, regiunile miniere încă active trebuie să se pregătească să elimine treptat producția de cărbune, atât pentru a se conforma deciziilor politicilor UE în domeniul energiei și climei referitoare la utilizarea combustibililor fosili, cât și din motive economice.

| 1.4 | Viitorul regiunilor care depind în prezent de utilizarea cărbunelui și viitoarele condiții de trai din aceste zone sunt aspecte care trebuie incluse în planificarea prospectivă pentru următoarele două generații – altfel spus, pentru următorii 25-50 de ani. Nu trebuie să se permită ca eliminarea treptată a utilizării cărbunelui în scopuri energetice în aceste regiuni să aibă ca efect stagnarea acestora. Aceste regiuni, dat fiind potențialul economic și social de care dispun, trebuie să fie implicate în punerea în aplicare a politicii UE privind energia și clima. Dezvoltarea durabilă a acestor regiuni trebuie să se facă prin garantarea desfășurării de dialoguri – pe plan politic, civic și social – prin care să se asigure existența unor planuri în vederea tranziției, atât la nivel național, cât și la nivelul întreprinderilor și al industriei. |
| --- | --- |

1.4

Viitorul regiunilor care depind în prezent de utilizarea cărbunelui și viitoarele condiții de trai din aceste zone sunt aspecte care trebuie incluse în planificarea prospectivă pentru următoarele două generații – altfel spus, pentru următorii 25-50 de ani. Nu trebuie să se permită ca eliminarea treptată a utilizării cărbunelui în scopuri energetice în aceste regiuni să aibă ca efect stagnarea acestora. Aceste regiuni, dat fiind potențialul economic și social de care dispun, trebuie să fie implicate în punerea în aplicare a politicii UE privind energia și clima. Dezvoltarea durabilă a acestor regiuni trebuie să se facă prin garantarea desfășurării de dialoguri – pe plan politic, civic și social – prin care să se asigure existența unor planuri în vederea tranziției, atât la nivel național, cât și la nivelul întreprinderilor și al industriei.

| 1.5 | Pentru ca securitatea energetică, competitivitatea industriei, protecția mediului, respectarea obligațiilor în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și coeziunea socială să poată fi menținute în regiunile în care se exploatează cărbunele, CESE recomandă definirea unui „plan de sprijinire a tranziției pentru comunitățile și regiunile dependente de producția de cărbune” (numit în continuare „Planul”), care să abordeze chestiunile legate de restructurarea industriei cărbunelui în cursul tranziției energetice, astfel încât regiunile în care se exploatează cărbunele să se poată adapta la schimbări. |
| --- | --- |

1.5

Pentru ca securitatea energetică, competitivitatea industriei, protecția mediului, respectarea obligațiilor în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și coeziunea socială să poată fi menținute în regiunile în care se exploatează cărbunele, CESE recomandă definirea unui „plan de sprijinire a tranziției pentru comunitățile și regiunile dependente de producția de cărbune” (numit în continuare „Planul”), care să abordeze chestiunile legate de restructurarea industriei cărbunelui în cursul tranziției energetice, astfel încât regiunile în care se exploatează cărbunele să se poată adapta la schimbări.

| 1.6 | Planul ar putea fi conceput de către un grup consultativ, în cooperare cu Comisia Europeană și cu Parlamentul European. Din acest grup consultativ ar trebui să facă parte reprezentanți ai regiunilor miniere, ai sindicatelor, ai ONG-urilor, ai sectorului cercetării și dezvoltării și ai industriei cărbunelui. |
| --- | --- |

1.6

Planul ar putea fi conceput de către un grup consultativ, în cooperare cu Comisia Europeană și cu Parlamentul European. Din acest grup consultativ ar trebui să facă parte reprezentanți ai regiunilor miniere, ai sindicatelor, ai ONG-urilor, ai sectorului cercetării și dezvoltării și ai industriei cărbunelui.

| 1.7 | Planul ar trebui să se bazeze pe trei piloni: (i) dialogul politic, dialogul civil și dialogul social; (ii) investițiile economice, sociale și de mediu; și (iii) investițiile în educație, formare, cercetare și dezvoltare, inovare și cultură. |
| --- | --- |

1.7

Planul ar trebui să se bazeze pe trei piloni: (i) dialogul politic, dialogul civil și dialogul social; (ii) investițiile economice, sociale și de mediu; și (iii) investițiile în educație, formare, cercetare și dezvoltare, inovare și cultură.

| 1.8 | Planul ar trebui să încurajeze regiunile să intre într-un proces de schimbare, să stimuleze dezvoltarea inovatoare, să-și mențină atractivitatea pentru investiții și să creeze oportunități pentru ocuparea forței de muncă și pentru o viață decentă. În acest proces de tranziție, este necesar să se valorifice pe deplin know-how-ul și potențialul regiunilor miniere. |
| --- | --- |

1.8

Planul ar trebui să încurajeze regiunile să intre într-un proces de schimbare, să stimuleze dezvoltarea inovatoare, să-și mențină atractivitatea pentru investiții și să creeze oportunități pentru ocuparea forței de muncă și pentru o viață decentă. În acest proces de tranziție, este necesar să se valorifice pe deplin know-how-ul și potențialul regiunilor miniere.

| 1.9 | Autoritățile regionale, guvernele statelor membre și instituțiile UE trebuie să se implice, fără excepție, în tranziția energetică și în restructurarea corelată cu această tranziție a regiunilor în care se exploatează cărbunele. |
| --- | --- |

1.9

Autoritățile regionale, guvernele statelor membre și instituțiile UE trebuie să se implice, fără excepție, în tranziția energetică și în restructurarea corelată cu această tranziție a regiunilor în care se exploatează cărbunele.

| 1.10 | Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor dispun de experiența necesară pentru a fi implicate în acest proces, atât la nivel european, cât și la nivel național. Ele sunt, de asemenea, în măsură să ofere un cadru eficient pentru dialogul politic, dialogul social și dialogul civic necesare pentru consultarea cu locuitorii regiunilor în care se exploatează cărbunele. |
| --- | --- |

1.10

Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor dispun de experiența necesară pentru a fi implicate în acest proces, atât la nivel european, cât și la nivel național. Ele sunt, de asemenea, în măsură să ofere un cadru eficient pentru dialogul politic, dialogul social și dialogul civic necesare pentru consultarea cu locuitorii regiunilor în care se exploatează cărbunele.

| 1.11 | În ceea ce privește tranziția energetică, una dintre principalele preocupări ale regiunilor din UE în care se exploatează cărbunele este existența unui cadru politic și instituțional adecvat care să fie în măsură să stimuleze investițiile publice și private de care va fi nevoie în următorii ani. |
| --- | --- |

1.11

În ceea ce privește tranziția energetică, una dintre principalele preocupări ale regiunilor din UE în care se exploatează cărbunele este existența unui cadru politic și instituțional adecvat care să fie în măsură să stimuleze investițiile publice și private de care va fi nevoie în următorii ani.

2.   Tranziția energetică a UE

| 2.1 | În ultimul deceniu, UE a cunoscut modificări majore ale sistemului său energetic. UE este pe calea cea bună în ce privește trecerea la o economie cu emisii scăzute de carbon și îndeplinirea obiectivelor în materie de emisii de gaze cu efect de seră, eficiență energetică și surse regenerabile de energie, pe care și le-a stabilit în perspectiva obiectivelor „20-20-20”. În 2014, UE a aprobat cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030, care prevede o reducere cu 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră, o cotă de cel puțin 27 % din consum a energiei din surse regenerabile și realizarea unei economii de energie de 27 %. Aceste obiective intermediare au scopul de a ajuta UE să își îndeplinească obiectivul pe termen lung de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu 80-95 % până în 2050. |
| --- | --- |

2.1

În ultimul deceniu, UE a cunoscut modificări majore ale sistemului său energetic. UE este pe calea cea bună în ce privește trecerea la o economie cu emisii scăzute de carbon și îndeplinirea obiectivelor în materie de emisii de gaze cu efect de seră, eficiență energetică și surse regenerabile de energie, pe care și le-a stabilit în perspectiva obiectivelor „20-20-20”. În 2014, UE a aprobat cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030, care prevede o reducere cu 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră, o cotă de cel puțin 27 % din consum a energiei din surse regenerabile și realizarea unei economii de energie de 27 %. Aceste obiective intermediare au scopul de a ajuta UE să își îndeplinească obiectivul pe termen lung de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu 80-95 % până în 2050.

| 2.2 | Prin urmare, sistemul energetic al UE este în curs de trecere de la o eră dominată de combustibilii fosili și de la producerea centralizată de energie electrică pe bază de centrale de mari dimensiuni la producția de energie din surse de energie regenerabile și centrale descentralizate, maximizând în același timp oportunitățile disponibile prin creșterea eficienței energetice și printr-o mai bună gestionare a cererii de energie. |
| --- | --- |

2.2

Prin urmare, sistemul energetic al UE este în curs de trecere de la o eră dominată de combustibilii fosili și de la producerea centralizată de energie electrică pe bază de centrale de mari dimensiuni la producția de energie din surse de energie regenerabile și centrale descentralizate, maximizând în același timp oportunitățile disponibile prin creșterea eficienței energetice și printr-o mai bună gestionare a cererii de energie.

| 2.3 | Tranziția energetică și politica ambițioasă a UE în materie de climă s-au bucurat de un sprijin puternic în proiectul uniunii energetice și au fost intens promovate după încheierea Acordului de la Paris. Acesta transmite un semnal clar, solicitând ca emisiile să fie reduse într-o măsură suficientă pentru a permite menținerea creșterii temperaturii medii globale sub limita convenită de 2 oC, până la sfârșitul secolului. |
| --- | --- |

2.3

Tranziția energetică și politica ambițioasă a UE în materie de climă s-au bucurat de un sprijin puternic în proiectul uniunii energetice și au fost intens promovate după încheierea Acordului de la Paris. Acesta transmite un semnal clar, solicitând ca emisiile să fie reduse într-o măsură suficientă pentru a permite menținerea creșterii temperaturii medii globale sub limita convenită de 2 oC, până la sfârșitul secolului.

| 2.4 | Stabilizarea climei presupune în mod necesar
   (1) o serie de schimbări profunde în sistemele energetice din toate sectoarele economice. |
| --- | --- |

2.4

Stabilizarea climei presupune în mod necesar
   (1) o serie de schimbări profunde în sistemele energetice din toate sectoarele economice.

| 2.5 | Tranziția energetică cuprinde aspecte legate de tehnologie, cercetare, societate, cultură, economie și mediu, ceea ce înseamnă că atât cetățenilor, cât și comunităților le revine în mod clar un rol mai activ. Acest proces necesită punerea unui accent special pe cercetare și dezvoltare, deoarece generează noi provocări pentru sistemul energetic și sectoarele industriale care trebuie să reacționeze și să se adapteze la această situație. |
| --- | --- |

2.5

Tranziția energetică cuprinde aspecte legate de tehnologie, cercetare, societate, cultură, economie și mediu, ceea ce înseamnă că atât cetățenilor, cât și comunităților le revine în mod clar un rol mai activ. Acest proces necesită punerea unui accent special pe cercetare și dezvoltare, deoarece generează noi provocări pentru sistemul energetic și sectoarele industriale care trebuie să reacționeze și să se adapteze la această situație.

3.   Cărbunele și industria cărbunelui în Europa

| 3.1 | Industria cărbunelui se numără printre sectoarele care au fost puternic afectate de tranziția energetică. Timp de sute de ani, cărbunele s-a aflat în centrul dezvoltării industriale și societale din Europa și din întreaga lume. Însăși Uniunea Europeană a fost înființată prin actul de voință politică de punere în comun a producției de cărbune și oțel din primele șase state membre fondatoare (2). |
| --- | --- |

3.1

Industria cărbunelui se numără printre sectoarele care au fost puternic afectate de tranziția energetică. Timp de sute de ani, cărbunele s-a aflat în centrul dezvoltării industriale și societale din Europa și din întreaga lume. Însăși Uniunea Europeană a fost înființată prin actul de voință politică de punere în comun a producției de cărbune și oțel din primele șase state membre fondatoare (2).

| 3.2 | Preocupările actuale cu privire la protecția mediului, la schimbările climatice și la sănătatea umană
   (3) au dat naștere unei serii de abordări politice și societale care pun sub semnul întrebării necesitatea de a utiliza în continuare cărbunele și alți combustibili fosili pentru producerea de energie electrică și termică. |
| --- | --- |

3.2

Preocupările actuale cu privire la protecția mediului, la schimbările climatice și la sănătatea umană
   (3) au dat naștere unei serii de abordări politice și societale care pun sub semnul întrebării necesitatea de a utiliza în continuare cărbunele și alți combustibili fosili pentru producerea de energie electrică și termică.

| 3.3 | Odată cu această nouă orientare politică, zilele cărbunelui par să fie numărate, în ciuda faptului că, în prezent, peste un sfert din energia electrică a UE este încă generat de 280 de centrale electrice pe bază de cărbune situate în 22 de țări. Numai șase țări sunt complet independente de producția de energie electrică pe bază de cărbune: Cipru, Estonia, Letonia, Lituania, Luxemburg și Malta (4). |
| --- | --- |

3.3

Odată cu această nouă orientare politică, zilele cărbunelui par să fie numărate, în ciuda faptului că, în prezent, peste un sfert din energia electrică a UE este încă generat de 280 de centrale electrice pe bază de cărbune situate în 22 de țări. Numai șase țări sunt complet independente de producția de energie electrică pe bază de cărbune: Cipru, Estonia, Letonia, Lituania, Luxemburg și Malta (4).

| 3.4 | În timp ce ideea eliminării treptate a cărbunelui din mixul energetic pare să fie general acceptată în acele state membre în care nu se exploatează zăcăminte indigene de cărbune, situația este foarte diferită în cazul regiunilor din UE în care se exploatează cărbunele, unde acest sector oferă locuri de muncă directe pentru 240 000 de lucrători. Dacă se iau în considerare locurile de muncă din industria echipamentelor miniere, celelalte locuri de muncă din cadrul lanțului de aprovizionare și locurile de muncă indirecte, industria de profil susține aproape un milion de locuri de muncă, dintre care o mare parte se găsesc în regiuni în care există puține alternative de ocupare a forței de muncă (5). |
| --- | --- |

3.4

În timp ce ideea eliminării treptate a cărbunelui din mixul energetic pare să fie general acceptată în acele state membre în care nu se exploatează zăcăminte indigene de cărbune, situația este foarte diferită în cazul regiunilor din UE în care se exploatează cărbunele, unde acest sector oferă locuri de muncă directe pentru 240 000 de lucrători. Dacă se iau în considerare locurile de muncă din industria echipamentelor miniere, celelalte locuri de muncă din cadrul lanțului de aprovizionare și locurile de muncă indirecte, industria de profil susține aproape un milion de locuri de muncă, dintre care o mare parte se găsesc în regiuni în care există puține alternative de ocupare a forței de muncă (5).

| 3.5 | Șase state membre exploatează cărbunele superior: Republica Cehă, Germania, Polonia, România, Spania și Regatul Unit. Zece state membre exploatează lignitul ca combustibil competitiv pentru producerea de energie electrică: Bulgaria, Republica Cehă, Germania, Grecia, Polonia, România, Slovacia, Slovenia, Spania și Ungaria. |
| --- | --- |

3.5

Șase state membre exploatează cărbunele superior: Republica Cehă, Germania, Polonia, România, Spania și Regatul Unit. Zece state membre exploatează lignitul ca combustibil competitiv pentru producerea de energie electrică: Bulgaria, Republica Cehă, Germania, Grecia, Polonia, România, Slovacia, Slovenia, Spania și Ungaria.

| 3.6 | În aceste țări, zăcămintele indigene de cărbune și lignit joacă un rol important pentru securitatea aprovizionării și contribuie, astfel, la securitatea energetică a UE și la reducerea dependenței de import, în prezent foarte ridicată. Așa cum se menționează în Strategia europeană pentru securitate energetică (6), factura energetică externă a UE reprezintă peste 1 miliard EUR pe zi. În 2013, factura totală s-a ridicat la aproximativ 400 miliarde EUR, ceea ce reprezintă mai mult de o cincime din importurile totale ale UE. UE a trebuit să importe 90 % din petrolul brut, 66 % din gazele naturale, 42 % din combustibilii solizi și 40 % din combustibilul nuclear. În unele state membre ale UE care exploatează pe scară largă zăcămintele indigene de cărbune, de exemplu în Germania și Republica Cehă, aproximativ 50 % din energia electrică este generată în centrale electrice pe bază de cărbune. În Polonia, acest procent depășește 80 %. |
| --- | --- |

3.6

În aceste țări, zăcămintele indigene de cărbune și lignit joacă un rol important pentru securitatea aprovizionării și contribuie, astfel, la securitatea energetică a UE și la reducerea dependenței de import, în prezent foarte ridicată. Așa cum se menționează în Strategia europeană pentru securitate energetică (6), factura energetică externă a UE reprezintă peste 1 miliard EUR pe zi. În 2013, factura totală s-a ridicat la aproximativ 400 miliarde EUR, ceea ce reprezintă mai mult de o cincime din importurile totale ale UE. UE a trebuit să importe 90 % din petrolul brut, 66 % din gazele naturale, 42 % din combustibilii solizi și 40 % din combustibilul nuclear. În unele state membre ale UE care exploatează pe scară largă zăcămintele indigene de cărbune, de exemplu în Germania și Republica Cehă, aproximativ 50 % din energia electrică este generată în centrale electrice pe bază de cărbune. În Polonia, acest procent depășește 80 %.

| 3.7 | Pe lângă utilizarea sa pentru producerea de energie electrică, cărbunele are numeroase alte utilizări. El este folosit în procesul de fabricare a cimentului și poate fi transformat în combustibili lichizi. Printre ceilalți mari utilizatori de cărbune se numără industria siderurgică, producătorii de hârtie, industria chimică și cea farmaceutică, precum și sectorul prelucrării alimentelor. |
| --- | --- |

3.7

Pe lângă utilizarea sa pentru producerea de energie electrică, cărbunele are numeroase alte utilizări. El este folosit în procesul de fabricare a cimentului și poate fi transformat în combustibili lichizi. Printre ceilalți mari utilizatori de cărbune se numără industria siderurgică, producătorii de hârtie, industria chimică și cea farmaceutică, precum și sectorul prelucrării alimentelor.

| 3.8 | Cărbunele este, de asemenea, un ingredient esențial pentru fabricarea de produse specializate, cum ar fi cărbunele activ utilizat în filtre sau fibrele de carbon utilizate în industria aerospațială, în sectorul ingineriei civile, în sectorul militar etc. Există procese industriale care permit fabricarea de combustibili sintetici sau a unor produse chimice de bază pentru industrie, precum metanolul. Pornind de la metanol se poate fabrica o gamă largă de produse petrochimice care sunt în prezent produse pe baza altor combustibili fosili. |
| --- | --- |

3.8

Cărbunele este, de asemenea, un ingredient esențial pentru fabricarea de produse specializate, cum ar fi cărbunele activ utilizat în filtre sau fibrele de carbon utilizate în industria aerospațială, în sectorul ingineriei civile, în sectorul militar etc. Există procese industriale care permit fabricarea de combustibili sintetici sau a unor produse chimice de bază pentru industrie, precum metanolul. Pornind de la metanol se poate fabrica o gamă largă de produse petrochimice care sunt în prezent produse pe baza altor combustibili fosili.

| 3.9 | Pentru a atinge obiectivul unei uniuni energetice reziliente, cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice, sectoarele energetice din UE trebuie să se ocupe serios și intens de necesara tranziție energetică. Industria cărbunelui trebuie să se concentreze pe o utilizare mai eficientă și mai ecologică a cărbunelui și să dezvolte utilizări alternative ale acestuia. Prin urmare, UE ar trebui să aloce fondurile necesare pentru cercetarea și dezvoltarea în domeniul chimiei cărbunelui. |
| --- | --- |

3.9

Pentru a atinge obiectivul unei uniuni energetice reziliente, cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice, sectoarele energetice din UE trebuie să se ocupe serios și intens de necesara tranziție energetică. Industria cărbunelui trebuie să se concentreze pe o utilizare mai eficientă și mai ecologică a cărbunelui și să dezvolte utilizări alternative ale acestuia. Prin urmare, UE ar trebui să aloce fondurile necesare pentru cercetarea și dezvoltarea în domeniul chimiei cărbunelui.

4.   Măsuri pentru o utilizare mai eficientă și mai puțin dăunătoare a cărbunelui

| 4.1 | Chiar dacă este de așteptat ca la un moment dat, în viitor, eliminarea treptată a cărbunelui în UE să aibă loc efectiv, în anumite țări și regiuni miniere cărbunele va continua să fie folosit timp de cel puțin câteva decenii. Conform Tratatului de la Lisabona, statele membre au dreptul de a exploata propriile resurse energetice și de a determina mixul energetic, luându-se în considerare faptul că nu ar trebui să existe niciun fel de subvenții pentru producerea de energie, precum și toate obligațiile existente legate de schimbările climatice. Cu toate acestea, industria cărbunelui trebuie să reacționeze la tranziția energetică în curs, la trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și, în special, la obiectivul în materie de decarbonizare, utilizând toate măsurile și tehnicile disponibile pentru a se ajunge la o utilizare mai eficientă și mai puțin dăunătoare a cărbunelui. În acest sens, merită reamintite o serie de instrumente a căror utilitate a fost deja dovedită: creșterea eficienței, flexibilitatea și cogenerarea. |
| --- | --- |

4.1

Chiar dacă este de așteptat ca la un moment dat, în viitor, eliminarea treptată a cărbunelui în UE să aibă loc efectiv, în anumite țări și regiuni miniere cărbunele va continua să fie folosit timp de cel puțin câteva decenii. Conform Tratatului de la Lisabona, statele membre au dreptul de a exploata propriile resurse energetice și de a determina mixul energetic, luându-se în considerare faptul că nu ar trebui să existe niciun fel de subvenții pentru producerea de energie, precum și toate obligațiile existente legate de schimbările climatice. Cu toate acestea, industria cărbunelui trebuie să reacționeze la tranziția energetică în curs, la trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și, în special, la obiectivul în materie de decarbonizare, utilizând toate măsurile și tehnicile disponibile pentru a se ajunge la o utilizare mai eficientă și mai puțin dăunătoare a cărbunelui. În acest sens, merită reamintite o serie de instrumente a căror utilitate a fost deja dovedită: creșterea eficienței, flexibilitatea și cogenerarea.

| 4.2 | Întrucât producția de energie electrică reprezintă cea mai mare consumatoare de cărbune, creșterea eficienței este un instrument important prin care utilizarea cărbunelui poate deveni mai puțin poluantă. Prin creșterea eficienței se poate produce mai multă electricitate din fiecare tonă de cărbune, iar emisiile de CO2 pot fi reduse cu 30 % sau mai mult. Exemple utile de centrale electrice pe bază de cărbune cu randament ridicat pot fi găsite în Germania, în centrale electrice care funcționează pe baza tehnologiei sistemelor optimizate. Aceste centrale electrice pe cărbune sunt, de asemenea, foarte flexibile și pot crește sau scădea producția în mod rapid, venind astfel în sprijinul/completarea utilizării surselor regenerabile de energie intermitente. |
| --- | --- |

4.2

Întrucât producția de energie electrică reprezintă cea mai mare consumatoare de cărbune, creșterea eficienței este un instrument important prin care utilizarea cărbunelui poate deveni mai puțin poluantă. Prin creșterea eficienței se poate produce mai multă electricitate din fiecare tonă de cărbune, iar emisiile de CO2 pot fi reduse cu 30 % sau mai mult. Exemple utile de centrale electrice pe bază de cărbune cu randament ridicat pot fi găsite în Germania, în centrale electrice care funcționează pe baza tehnologiei sistemelor optimizate. Aceste centrale electrice pe cărbune sunt, de asemenea, foarte flexibile și pot crește sau scădea producția în mod rapid, venind astfel în sprijinul/completarea utilizării surselor regenerabile de energie intermitente.

| 4.3 | Cogenerarea (producerea combinată de energie electrică și energie termică sau CHP) este o modalitate eficace și eficientă de producere a energiei electrice, care oferă beneficii semnificative, atât în ceea ce privește energia, cât și mediul. Centralele electrice convenționale emit căldura reziduală în mediul înconjurător. Instalațiile de cogenerare captează această căldură și o utilizează, asigurând astfel o utilizare mai eficientă a combustibilului. În prezent, UE produce prin cogenerare 11,7 % din producția sa de energie electrică (7). |
| --- | --- |

4.3

Cogenerarea (producerea combinată de energie electrică și energie termică sau CHP) este o modalitate eficace și eficientă de producere a energiei electrice, care oferă beneficii semnificative, atât în ceea ce privește energia, cât și mediul. Centralele electrice convenționale emit căldura reziduală în mediul înconjurător. Instalațiile de cogenerare captează această căldură și o utilizează, asigurând astfel o utilizare mai eficientă a combustibilului. În prezent, UE produce prin cogenerare 11,7 % din producția sa de energie electrică (7).

| 4.4 | Pe termen mediu, există speranța că tehnologia captării și stocării dioxidului de carbon (CSC) ar putea juca un rol important în decarbonizarea economiei. Procesele existente trebuie să fie îmbunătățite la scară largă, infrastructura și stocarea trebuie să fie optimizate, iar competitivitatea electricității produse de centralele electrice pe bază de cărbune cu ajutorul tehnologiilor CSC trebuie să fie clar demonstrată, înainte de a lua orice măsuri de solicitare a CSC. Ar trebui efectuate o analiză cost-beneficiu și o analiză a impactului asupra mediului. |
| --- | --- |

4.4

Pe termen mediu, există speranța că tehnologia captării și stocării dioxidului de carbon (CSC) ar putea juca un rol important în decarbonizarea economiei. Procesele existente trebuie să fie îmbunătățite la scară largă, infrastructura și stocarea trebuie să fie optimizate, iar competitivitatea electricității produse de centralele electrice pe bază de cărbune cu ajutorul tehnologiilor CSC trebuie să fie clar demonstrată, înainte de a lua orice măsuri de solicitare a CSC. Ar trebui efectuate o analiză cost-beneficiu și o analiză a impactului asupra mediului.

| 4.5 | În perspectiva unei utilizări eficiente și mai puțin poluante a cărbunelui, trebuie menționate și utilizările alternative ale cărbunelui, de exemplu lichefierea cărbunelui. Cărbunele poate fi transformat în combustibili lichizi – benzină, motorină, combustibil pentru avioane cu reacție sau produse petrochimice. Tehnologiile sunt deja dezvoltate, însă trebuie luate în considerare costurile de investiții și costurile operaționale. |
| --- | --- |

4.5

În perspectiva unei utilizări eficiente și mai puțin poluante a cărbunelui, trebuie menționate și utilizările alternative ale cărbunelui, de exemplu lichefierea cărbunelui. Cărbunele poate fi transformat în combustibili lichizi – benzină, motorină, combustibil pentru avioane cu reacție sau produse petrochimice. Tehnologiile sunt deja dezvoltate, însă trebuie luate în considerare costurile de investiții și costurile operaționale.

5.   Regiunile europene care exploatează cărbunele și viitorul lor

5.1   
  Situația din regiunile europene care exploatează cărbunele

| 5.1.1 | Regiunile carbonifere sunt zone cu tradiție industrială, în care procesul de industrializare a fost asociat cu exploatarea resurselor minerale locale. Prin urmare, aceste regiuni sunt istoric legate de sectoarele tradiționale ale economiei, între care industria metalurgică grea, industria chimică și sectorul energetic au jucat un rol determinant. În ultimii ani, aceste sectoare, precum și întreprinderile respective au fost expuse unor schimbări rapide în mediul extern (în materie de condiții de piață, concurență, consumatori, tehnologii), precum și unor schimbări fundamentale pe plan intern (modificări în ce privește proprietatea, obiectivele proprietarilor și forța capitalului). |
| --- | --- |

5.1.1

Regiunile carbonifere sunt zone cu tradiție industrială, în care procesul de industrializare a fost asociat cu exploatarea resurselor minerale locale. Prin urmare, aceste regiuni sunt istoric legate de sectoarele tradiționale ale economiei, între care industria metalurgică grea, industria chimică și sectorul energetic au jucat un rol determinant. În ultimii ani, aceste sectoare, precum și întreprinderile respective au fost expuse unor schimbări rapide în mediul extern (în materie de condiții de piață, concurență, consumatori, tehnologii), precum și unor schimbări fundamentale pe plan intern (modificări în ce privește proprietatea, obiectivele proprietarilor și forța capitalului).

| 5.1.2 | Pe lângă aceste schimbări majore, unele industrii tradiționale au înregistrat o stagnare, o retragere din regiune sau chiar o încetare treptată a activității. În unele regiuni, cărbunele european nu a fost în măsură să concureze cu cărbunele importat sau cu alte surse de energie fosile, ceea ce a cauzat un declin spectaculos al extracției cărbunelui. Chiar și un singur exemplu este grăitor: în urmă cu 100 de ani, Marea Britanie producea anual circa 300 de milioane de tone de cărbune, mulțumită activității a peste un milion de mineri. Dezindustrializarea a dus la pierderea multor locuri de muncă, însă chiar și în aceste condiții, în anumite regiuni, întreprinderile de extracție a cărbunelui au continuat să se numere printre cei mai importanți angajatori. Prin urmare, eliminarea treptată sau sistarea completă a activității societăților de exploatare a cărbunelui are consecințe grave asupra regiunilor relevante. Această situație a avut un impact major asupra întreprinderilor mici și mijlocii legate de societățile miniere. |
| --- | --- |

5.1.2

Pe lângă aceste schimbări majore, unele industrii tradiționale au înregistrat o stagnare, o retragere din regiune sau chiar o încetare treptată a activității. În unele regiuni, cărbunele european nu a fost în măsură să concureze cu cărbunele importat sau cu alte surse de energie fosile, ceea ce a cauzat un declin spectaculos al extracției cărbunelui. Chiar și un singur exemplu este grăitor: în urmă cu 100 de ani, Marea Britanie producea anual circa 300 de milioane de tone de cărbune, mulțumită activității a peste un milion de mineri. Dezindustrializarea a dus la pierderea multor locuri de muncă, însă chiar și în aceste condiții, în anumite regiuni, întreprinderile de extracție a cărbunelui au continuat să se numere printre cei mai importanți angajatori. Prin urmare, eliminarea treptată sau sistarea completă a activității societăților de exploatare a cărbunelui are consecințe grave asupra regiunilor relevante. Această situație a avut un impact major asupra întreprinderilor mici și mijlocii legate de societățile miniere.

| 5.1.3 | În multe țări, regiunile carbonifere sunt caracterizate de o rată a șomajului mai mare decât media națională și de șomajul pe termen lung. Prin urmare, minerii disponibilizați vor avea dificultăți să găsească noi oportunități de locuri de muncă. Din aceste motive, sărăcia, stagnarea și deteriorarea nivelului de trai, precum și numărul zonelor și persoanelor defavorizate din punct de vedere social sunt în creștere. |
| --- | --- |

5.1.3

În multe țări, regiunile carbonifere sunt caracterizate de o rată a șomajului mai mare decât media națională și de șomajul pe termen lung. Prin urmare, minerii disponibilizați vor avea dificultăți să găsească noi oportunități de locuri de muncă. Din aceste motive, sărăcia, stagnarea și deteriorarea nivelului de trai, precum și numărul zonelor și persoanelor defavorizate din punct de vedere social sunt în creștere.

| 5.1.4 | Principala problemă legată de creșterea nivelului șomajului este dezechilibrul dintre cererea și oferta de pe piața forței de muncă. Cu alte cuvinte, se înregistrează atât o rată ridicată a șomajului, cât și o foarte clară cerere de forță de muncă, însă aceasta din urmă vizează competențe care răspund cerințelor de pe piața muncii. Profilul educațional al foștilor mineri, în rândul cărora predomină calificările manuale, nu este pe deplin compatibil cu cerințele pieței forței de muncă în ceea ce privește aspectele profesionale (calificările necesare) și aspectul personal (motivația). Atunci când un număr mare de mineri sunt concediați odată cu închiderea unei mine, foarte multe locuri de muncă dispar aproape peste noapte, ceea ce poate genera șocuri puternice la nivel local. |
| --- | --- |

5.1.4

Principala problemă legată de creșterea nivelului șomajului este dezechilibrul dintre cererea și oferta de pe piața forței de muncă. Cu alte cuvinte, se înregistrează atât o rată ridicată a șomajului, cât și o foarte clară cerere de forță de muncă, însă aceasta din urmă vizează competențe care răspund cerințelor de pe piața muncii. Profilul educațional al foștilor mineri, în rândul cărora predomină calificările manuale, nu este pe deplin compatibil cu cerințele pieței forței de muncă în ceea ce privește aspectele profesionale (calificările necesare) și aspectul personal (motivația). Atunci când un număr mare de mineri sunt concediați odată cu închiderea unei mine, foarte multe locuri de muncă dispar aproape peste noapte, ceea ce poate genera șocuri puternice la nivel local.

| 5.1.5 | De asemenea, lucrătorii din minerit prezintă un spirit antreprenorial mai puțin dezvoltat și o slabă înclinație de a se aventura în noi domenii de activitate. Lipsa lor de entuziasm pentru desfășurarea unei activități independente se datorează influenței durabile exercitate asupra lor de societățile miniere, mari și puternice, care au promovat în rândul lucrătorilor o cultură orientată către statutul de angajat, inclusiv o reticență față de asumarea de riscuri. Este adevărat, însă, că această tendință poate fi observată și la nivel mai general. Chiar și studenții ar prefera să aibă statutul de angajat după absolvire. |
| --- | --- |

5.1.5

De asemenea, lucrătorii din minerit prezintă un spirit antreprenorial mai puțin dezvoltat și o slabă înclinație de a se aventura în noi domenii de activitate. Lipsa lor de entuziasm pentru desfășurarea unei activități independente se datorează influenței durabile exercitate asupra lor de societățile miniere, mari și puternice, care au promovat în rândul lucrătorilor o cultură orientată către statutul de angajat, inclusiv o reticență față de asumarea de riscuri. Este adevărat, însă, că această tendință poate fi observată și la nivel mai general. Chiar și studenții ar prefera să aibă statutul de angajat după absolvire.

| 5.1.6 | Această situație este adesea exacerbată de lipsa de unor perspective promițătoare în materie de muncă și carieră, de condițiile mai puțin favorabile pentru desfășurarea activității independente, de indicii inferiori în ceea ce privește condițiile de viață și de performanțele insuficiente în materie de inovare – toate acestea fiind corelate cu un rol mai scăzut al științei, cercetării și dezvoltării. Capacitățile publice în domeniul cercetării și dezvoltării nu sunt suficient dezvoltate în toate zonele, iar transferul de cunoștințe și de aplicații către mediul de afaceri nu funcționează foarte bine. Tot aceste motive explică de ce transformarea economică se dovedește mai delicată și mai dificilă, iar în unele cazuri eșuează complet. |
| --- | --- |

5.1.6

Această situație este adesea exacerbată de lipsa de unor perspective promițătoare în materie de muncă și carieră, de condițiile mai puțin favorabile pentru desfășurarea activității independente, de indicii inferiori în ceea ce privește condițiile de viață și de performanțele insuficiente în materie de inovare – toate acestea fiind corelate cu un rol mai scăzut al științei, cercetării și dezvoltării. Capacitățile publice în domeniul cercetării și dezvoltării nu sunt suficient dezvoltate în toate zonele, iar transferul de cunoștințe și de aplicații către mediul de afaceri nu funcționează foarte bine. Tot aceste motive explică de ce transformarea economică se dovedește mai delicată și mai dificilă, iar în unele cazuri eșuează complet.

5.2   
  Probleme în ceea ce privește restructurarea regiunilor în care se exploatează cărbunele

| 5.2.1 | În țările producătoare de cărbune din UE, restructurarea a fost inițiată adesea ca răspuns la crize, fără să existe angajamente politice adecvate. În aceste condiții, ea a avut consecințe dramatice pentru calitatea vieții persoanelor din comunitățile miniere. Orice reducere a producției de cărbune poate duce la creșterea ratei șomajului, în special în regiunile miniere aflate într-un declin structural, pe termen lung. Numeroși foști mineri și lucrători din întreprinderi a căror activitate are legătură cu mineritul se confruntă cu șomajul de lungă durată, adesea permanent, ceea ce agravează și mai mult starea de sărăcie. |
| --- | --- |

5.2.1

În țările producătoare de cărbune din UE, restructurarea a fost inițiată adesea ca răspuns la crize, fără să existe angajamente politice adecvate. În aceste condiții, ea a avut consecințe dramatice pentru calitatea vieții persoanelor din comunitățile miniere. Orice reducere a producției de cărbune poate duce la creșterea ratei șomajului, în special în regiunile miniere aflate într-un declin structural, pe termen lung. Numeroși foști mineri și lucrători din întreprinderi a căror activitate are legătură cu mineritul se confruntă cu șomajul de lungă durată, adesea permanent, ceea ce agravează și mai mult starea de sărăcie.

| 5.2.2 | Din păcate, cu puține excepții, autoritățile relevante de la nivel european și național au adoptat până în prezent „politica struțului” în ceea ce privește efectele scontate ale politicilor privind schimbările climatice asupra industriei de extracție a cărbunelui, evitând orice angajament în cadrul dialogurilor corespunzătoare la nivel social și civic cu lucrătorii și cetățenii din comunitățile miniere. Experiența proceselor anterioare de restructurare, întreprinse pe baza unor promisiuni politice populiste care, în cele din urmă, nu s-au soldat cu măsuri concrete de redresare economică a acestor comunități, se reflectă chiar și în ziua de azi în neîncrederea tot mai mare a lucrătorilor în ce privește capacitatea autorităților de a soluționa eficient procesele de restructurare industrială. |
| --- | --- |

5.2.2

Din păcate, cu puține excepții, autoritățile relevante de la nivel european și național au adoptat până în prezent „politica struțului” în ceea ce privește efectele scontate ale politicilor privind schimbările climatice asupra industriei de extracție a cărbunelui, evitând orice angajament în cadrul dialogurilor corespunzătoare la nivel social și civic cu lucrătorii și cetățenii din comunitățile miniere. Experiența proceselor anterioare de restructurare, întreprinse pe baza unor promisiuni politice populiste care, în cele din urmă, nu s-au soldat cu măsuri concrete de redresare economică a acestor comunități, se reflectă chiar și în ziua de azi în neîncrederea tot mai mare a lucrătorilor în ce privește capacitatea autorităților de a soluționa eficient procesele de restructurare industrială.

| 5.2.3 | În același timp, la nivel european și național se constată un nivel scăzut de empatie, precum și lipsa unei înțelegeri reale a problemelor cu care se confruntă regiunile miniere. Există o tendință de politizare excesivă a dezbaterii privind viitorul mineritului în contextul politicilor privind clima, în special în regiunile în care activitățile de extracție minieră de cărbune nu necesită ajutoare de stat; cu toate acestea, chiar și în regiunile miniere în care industria cărbunelui se află deja într-un proces dureros de restructurare, politicienii evită acest subiect, deoarece măsurile de tranziție către un nou profil regional nu asigură în mod automat niciun fel de capital electoral, sunt nepopulare și au nevoie de decenii întregi pentru a da rezultate. |
| --- | --- |

5.2.3

În același timp, la nivel european și național se constată un nivel scăzut de empatie, precum și lipsa unei înțelegeri reale a problemelor cu care se confruntă regiunile miniere. Există o tendință de politizare excesivă a dezbaterii privind viitorul mineritului în contextul politicilor privind clima, în special în regiunile în care activitățile de extracție minieră de cărbune nu necesită ajutoare de stat; cu toate acestea, chiar și în regiunile miniere în care industria cărbunelui se află deja într-un proces dureros de restructurare, politicienii evită acest subiect, deoarece măsurile de tranziție către un nou profil regional nu asigură în mod automat niciun fel de capital electoral, sunt nepopulare și au nevoie de decenii întregi pentru a da rezultate.

| 5.2.4 | Întrucât există o legătură clară între eliminarea treptată a cărbunelui și politica privind schimbările climatice, o parte a politicii europene privind punerea în aplicare a obiectivelor legate de climă ar trebui să ofere asistență regiunilor afectate de schimbările structurale, altfel spus regiunilor miniere în care se exploatează cărbunele. |
| --- | --- |

5.2.4

Întrucât există o legătură clară între eliminarea treptată a cărbunelui și politica privind schimbările climatice, o parte a politicii europene privind punerea în aplicare a obiectivelor legate de climă ar trebui să ofere asistență regiunilor afectate de schimbările structurale, altfel spus regiunilor miniere în care se exploatează cărbunele.

| 5.2.5 | Există frecvent situații în care autoritățile locale nu dispun de capacitatea financiară și administrativă necesară pentru a subscrie la proiecte și a le gestiona în conformitate cu cerințele specifice ale Comisiei Europene și ale autorităților naționale, motiv pentru care fondurile europene au mai degrabă rezultate limitate în ceea ce privește oportunitățile și calitatea vieții locuitorilor din comunitățile miniere în care se exploatează cărbunele. |
| --- | --- |

5.2.5

Există frecvent situații în care autoritățile locale nu dispun de capacitatea financiară și administrativă necesară pentru a subscrie la proiecte și a le gestiona în conformitate cu cerințele specifice ale Comisiei Europene și ale autorităților naționale, motiv pentru care fondurile europene au mai degrabă rezultate limitate în ceea ce privește oportunitățile și calitatea vieții locuitorilor din comunitățile miniere în care se exploatează cărbunele.

5.3   
  Condițiile, posibilitățile și modalitățile privind restructurarea regiunilor în care se exploatează cărbunele

| 5.3.1 | Se poate garanta o „tranziție justă” (8) pentru comunitățile miniere, cu condiția ca autoritățile naționale și europene să fie în măsură să elaboreze în timp util un plan de măsuri bine orientate care să urmărească: menținerea unor salarii decente și a securității locului de muncă pentru lucrătorii vizați; facilitarea formării, a dezvoltării și a redistribuirii care să implice alternative de locuri de muncă în condiții decente; respectarea drepturilor omului și garantarea măsurilor de protecție socială, inclusiv a pensiilor, pentru a sprijini persoanele vizate pe durata procesului de tranziție; asigurarea unor investiții în reînnoirea comunității, inclusiv în închiderea minelor și în activitățile de reconvertire a siturilor miniere sau în construcțiile și serviciile asociate cu tranziția energetică. |
| --- | --- |

5.3.1

Se poate garanta o „tranziție justă” (8) pentru comunitățile miniere, cu condiția ca autoritățile naționale și europene să fie în măsură să elaboreze în timp util un plan de măsuri bine orientate care să urmărească: menținerea unor salarii decente și a securității locului de muncă pentru lucrătorii vizați; facilitarea formării, a dezvoltării și a redistribuirii care să implice alternative de locuri de muncă în condiții decente; respectarea drepturilor omului și garantarea măsurilor de protecție socială, inclusiv a pensiilor, pentru a sprijini persoanele vizate pe durata procesului de tranziție; asigurarea unor investiții în reînnoirea comunității, inclusiv în închiderea minelor și în activitățile de reconvertire a siturilor miniere sau în construcțiile și serviciile asociate cu tranziția energetică.

| 5.3.2 | Prin urmare, aceste regiuni vor avea nevoie în mod urgent de asistență științifică și financiară, nu numai pentru a evolua către un nou model economic și social, ci și pentru a gestiona, într-o perioadă rezonabilă de timp, numeroasele pericole pentru sănătatea umană și mediu asociate cu activitățile miniere trecute și actuale. În acest sens, organismele și autoritățile din domeniul cercetării geologice din statele membre responsabile cu închiderea și restaurarea minelor trebuie să coopereze pentru a colecta și stoca datele mineralogice și miniere și pentru a cartografia principalele riscuri legate de activitățile de minerit din trecut sau de închiderea sau conservarea minelor. |
| --- | --- |

5.3.2

Prin urmare, aceste regiuni vor avea nevoie în mod urgent de asistență științifică și financiară, nu numai pentru a evolua către un nou model economic și social, ci și pentru a gestiona, într-o perioadă rezonabilă de timp, numeroasele pericole pentru sănătatea umană și mediu asociate cu activitățile miniere trecute și actuale. În acest sens, organismele și autoritățile din domeniul cercetării geologice din statele membre responsabile cu închiderea și restaurarea minelor trebuie să coopereze pentru a colecta și stoca datele mineralogice și miniere și pentru a cartografia principalele riscuri legate de activitățile de minerit din trecut sau de închiderea sau conservarea minelor.

| 5.3.3 | Viitorul regiunilor care depind în prezent de utilizarea cărbunelui și viitoarele condiții de trai trebuie să fie incluse în planificarea prospectivă pentru următoarele două generații, altfel spus pentru următorii 25-50 de ani. Nu trebuie să se permită ca eliminarea treptată a utilizării cărbunelui în scopuri energetice în aceste regiuni să aibă ca efect stagnarea acestora. Aceste regiuni, dat fiind potențialul economic și social de care dispun, trebuie să fie implicate în punerea în aplicare a politicii UE privind energia și clima. Dezvoltarea durabilă a acestor regiuni trebuie să aibă loc prin garantarea desfășurării unor dialoguri pe plan politic, civic și social, care trebuie să garanteze că există planuri privind tranziția, atât la nivel național, cât și la nivel de industrii și de întreprinderi. |
| --- | --- |

5.3.3

Viitorul regiunilor care depind în prezent de utilizarea cărbunelui și viitoarele condiții de trai trebuie să fie incluse în planificarea prospectivă pentru următoarele două generații, altfel spus pentru următorii 25-50 de ani. Nu trebuie să se permită ca eliminarea treptată a utilizării cărbunelui în scopuri energetice în aceste regiuni să aibă ca efect stagnarea acestora. Aceste regiuni, dat fiind potențialul economic și social de care dispun, trebuie să fie implicate în punerea în aplicare a politicii UE privind energia și clima. Dezvoltarea durabilă a acestor regiuni trebuie să aibă loc prin garantarea desfășurării unor dialoguri pe plan politic, civic și social, care trebuie să garanteze că există planuri privind tranziția, atât la nivel național, cât și la nivel de industrii și de întreprinderi.

| 5.3.4 | De asemenea, trebuie luate măsuri pentru a stopa declinul atractivității pentru noii investitori, interni sau externi: pe lângă faptul că setul de competențe al forței de muncă este inadecvat, atractivitatea este afectată și de penuria de zone adecvate și bine pregătite pentru activități economice și de zone industriale de mari dimensiuni. |
| --- | --- |

5.3.4

De asemenea, trebuie luate măsuri pentru a stopa declinul atractivității pentru noii investitori, interni sau externi: pe lângă faptul că setul de competențe al forței de muncă este inadecvat, atractivitatea este afectată și de penuria de zone adecvate și bine pregătite pentru activități economice și de zone industriale de mari dimensiuni.

| 5.3.5 | Prin urmare, situația foștilor mineri din regiunile care exploatează cărbunele nu este deloc ușoară. Cei mai lucizi reprezentanți ai acestor regiuni ar trebui să facă apel la guvernele lor naționale pentru ca, împreună, să se pregătească pentru restructurarea și dezvoltarea regiunilor carbonifere cu mult timp înainte de orice plan concret de reducere sau eliminare treptată a exploatării miniere a cărbunelui. |
| --- | --- |

5.3.5

Prin urmare, situația foștilor mineri din regiunile care exploatează cărbunele nu este deloc ușoară. Cei mai lucizi reprezentanți ai acestor regiuni ar trebui să facă apel la guvernele lor naționale pentru ca, împreună, să se pregătească pentru restructurarea și dezvoltarea regiunilor carbonifere cu mult timp înainte de orice plan concret de reducere sau eliminare treptată a exploatării miniere a cărbunelui.

| 5.3.6 | Autoritățile regionale, guvernele statelor membre și instituțiile UE trebuie să se implice, fără excepție, în tranziția energetică și în restructurarea corelată cu această tranziție a regiunilor în care se exploatează cărbunele. |
| --- | --- |

5.3.6

Autoritățile regionale, guvernele statelor membre și instituțiile UE trebuie să se implice, fără excepție, în tranziția energetică și în restructurarea corelată cu această tranziție a regiunilor în care se exploatează cărbunele.

| 5.3.7 | Cu toate acestea, regiunile carbonifere au un potențial considerabil, atât în direcția restructurării, cât și în cea a dezvoltării. Ar trebui pregătit un set de măsuri de dezvoltare, inclusiv promovarea cercetării și dezvoltării într-un cadru inovator, cu includerea sectoarelor tradiționale și care au supraviețuit în regiunile carbonifere, dar și a unor noi sectoare aflate în expansiune. |
| --- | --- |

5.3.7

Cu toate acestea, regiunile carbonifere au un potențial considerabil, atât în direcția restructurării, cât și în cea a dezvoltării. Ar trebui pregătit un set de măsuri de dezvoltare, inclusiv promovarea cercetării și dezvoltării într-un cadru inovator, cu includerea sectoarelor tradiționale și care au supraviețuit în regiunile carbonifere, dar și a unor noi sectoare aflate în expansiune.

| 5.3.8 | Infrastructura energetică existentă și resursele umane calificate din regiunilor miniere care exploatează cărbunele trebuie să fie valorificate pe deplin, iar în această privință, printre măsurile care urmează să fie sprijinite ar trebui să se afle promovarea investițiilor publice și private. Întreprinderile existente și ceilalți actori de pe piață trebuie să investească masiv în noi instalații de producție, inclusiv în instalațiile de generare a energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

5.3.8

Infrastructura energetică existentă și resursele umane calificate din regiunilor miniere care exploatează cărbunele trebuie să fie valorificate pe deplin, iar în această privință, printre măsurile care urmează să fie sprijinite ar trebui să se afle promovarea investițiilor publice și private. Întreprinderile existente și ceilalți actori de pe piață trebuie să investească masiv în noi instalații de producție, inclusiv în instalațiile de generare a energiei din surse regenerabile.

| 5.3.9 | Este posibil ca studiile de fezabilitate să demonstreze că unele regiuni în care se exploatează cărbunele nu numai că au un potențial important pentru producerea de energie solară, eoliană sau geotermală, ci îndeplinesc mai ușor și alte condiții necesare pentru realizarea de investiții în tehnologiile energetice ecologice și adoptarea acestora: terenuri ușor accesibile pentru instalarea de noi unități de producție, resurse umane calificate sau dispuse să se recalifice, autorități locale familiarizate cu provocările din sectorul energetic și comunități locale obișnuite cu proiectele industriale. |
| --- | --- |

5.3.9

Este posibil ca studiile de fezabilitate să demonstreze că unele regiuni în care se exploatează cărbunele nu numai că au un potențial important pentru producerea de energie solară, eoliană sau geotermală, ci îndeplinesc mai ușor și alte condiții necesare pentru realizarea de investiții în tehnologiile energetice ecologice și adoptarea acestora: terenuri ușor accesibile pentru instalarea de noi unități de producție, resurse umane calificate sau dispuse să se recalifice, autorități locale familiarizate cu provocările din sectorul energetic și comunități locale obișnuite cu proiectele industriale.

| 5.3.10 | Societățile miniere actuale posedă sau dețin în concesiune suprafețe semnificative de terenuri și/sau sute de kilometri de galerii subterane care pot fi folosite în tranziția energetică. În plus, majoritatea unităților miniere dispun de o conexiune fiabilă la rețelele regionale și naționale de transport de energie. |
| --- | --- |

5.3.10

Societățile miniere actuale posedă sau dețin în concesiune suprafețe semnificative de terenuri și/sau sute de kilometri de galerii subterane care pot fi folosite în tranziția energetică. În plus, majoritatea unităților miniere dispun de o conexiune fiabilă la rețelele regionale și naționale de transport de energie.

| 5.3.11 | Pentru a incita la realizarea altor investiții de către sectorul privat, care joacă un rol esențial, fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) au alocat o sumă minimă de 27 miliarde EUR, specific dedicată investițiilor într-o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, inclusiv în eficiența energetică. Un procent de cel puțin 12 %, 15 % sau 20 % din alocările din Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) la nivel național trebuie reinvestit pentru a sprijini trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon în toate sectoarele în regiunile mai puțin dezvoltate, regiunile de tranziție și, respectiv, în regiunile mai dezvoltate din UE. Dacă Fondul de coeziune (FC) este utilizat pentru astfel de investiții, cota pentru regiunile mai puțin dezvoltate crește la 15 % (9). |
| --- | --- |

5.3.11

Pentru a incita la realizarea altor investiții de către sectorul privat, care joacă un rol esențial, fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) au alocat o sumă minimă de 27 miliarde EUR, specific dedicată investițiilor într-o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, inclusiv în eficiența energetică. Un procent de cel puțin 12 %, 15 % sau 20 % din alocările din Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) la nivel național trebuie reinvestit pentru a sprijini trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon în toate sectoarele în regiunile mai puțin dezvoltate, regiunile de tranziție și, respectiv, în regiunile mai dezvoltate din UE. Dacă Fondul de coeziune (FC) este utilizat pentru astfel de investiții, cota pentru regiunile mai puțin dezvoltate crește la 15 % (9).

| 5.3.12 | Fondurile europene pot sprijini parțial comunitățile miniere în eforturile lor în direcția diversificării economice și tranziției energetice, însă o mare parte din investițiile destinate dezvoltării economice trebuie să fie asigurată din fondurile publice ale statelor membre în cauză sau prin atragerea de noi investiții din sectorul privat. |
| --- | --- |

5.3.12

Fondurile europene pot sprijini parțial comunitățile miniere în eforturile lor în direcția diversificării economice și tranziției energetice, însă o mare parte din investițiile destinate dezvoltării economice trebuie să fie asigurată din fondurile publice ale statelor membre în cauză sau prin atragerea de noi investiții din sectorul privat.

| 5.3.13 | Elementele menționate anterior trebuie luate în considerare la elaborarea măsurilor destinate sprijinirii regiunilor în care se exploatează cărbunele în acest proces inevitabil de tranziție energetică și diversificare economică, iar partenerii sociali, societatea civilă și cetățenii în general din aceste regiuni trebuie implicați în identificarea de noi posibilități de dezvoltare pentru comunitățile lor. |
| --- | --- |

5.3.13

Elementele menționate anterior trebuie luate în considerare la elaborarea măsurilor destinate sprijinirii regiunilor în care se exploatează cărbunele în acest proces inevitabil de tranziție energetică și diversificare economică, iar partenerii sociali, societatea civilă și cetățenii în general din aceste regiuni trebuie implicați în identificarea de noi posibilități de dezvoltare pentru comunitățile lor.

| 5.3.14 | Un „Plan de sprijinire a tranziției pentru comunitățile și regiunile dependente de producția de cărbune” ar trebui să încurajeze regiunile să facă în mod concret această tranziție, să stimuleze dezvoltarea inovatoare, să mențină atractivitatea pentru investiții și să creeze oportunități pentru ocuparea forței de muncă și pentru o viață decentă. |
| --- | --- |

5.3.14

Un „Plan de sprijinire a tranziției pentru comunitățile și regiunile dependente de producția de cărbune” ar trebui să încurajeze regiunile să facă în mod concret această tranziție, să stimuleze dezvoltarea inovatoare, să mențină atractivitatea pentru investiții și să creeze oportunități pentru ocuparea forței de muncă și pentru o viață decentă.

| 5.3.15 | Planul ar putea fi dezvoltat de către un grup consultativ, în cooperare cu Comisia Europeană și cu Parlamentul European. Din acest grup consultativ ar trebui să facă parte reprezentanți ai regiunilor miniere, ai sindicatelor, ai ONG-urilor, ai sectorului cercetării și dezvoltării și ai industriei cărbunelui. |
| --- | --- |

5.3.15

Planul ar putea fi dezvoltat de către un grup consultativ, în cooperare cu Comisia Europeană și cu Parlamentul European. Din acest grup consultativ ar trebui să facă parte reprezentanți ai regiunilor miniere, ai sindicatelor, ai ONG-urilor, ai sectorului cercetării și dezvoltării și ai industriei cărbunelui.

| 5.3.16 | Planul de sprijinire a tranziției pentru comunitățile și regiunile dependente de producția de cărbune ar trebui să aibă la bază trei piloni:






  — | cele trei dialoguri: politic, civic și social; |
| --- | --- | --- |

5.3.16

Planul de sprijinire a tranziției pentru comunitățile și regiunile dependente de producția de cărbune ar trebui să aibă la bază trei piloni:

—

cele trei dialoguri: politic, civic și social;

| — | investițiile economice, sociale și de mediu; |
| --- | --- |

—

investițiile economice, sociale și de mediu;

| — | investițiile în educație, formare, cercetare și dezvoltare, inovare și cultură. |
| --- | --- |

—

investițiile în educație, formare, cercetare și dezvoltare, inovare și cultură.

5.4   
  Perspectivele de dezvoltare în regiunile care exploatează cărbunele

| 5.4.1 | În ce privește viitorul regiunilor miniere europene care exploatează cărbunele, se conturează două direcții. În unele astfel de regiuni miniere, se preconizează o eliminare rapidă sau chiar precipitată a producției de cărbune, în timp ce în altele, este posibil ca producția să continue timp de mai multe decenii. |
| --- | --- |

5.4.1

În ce privește viitorul regiunilor miniere europene care exploatează cărbunele, se conturează două direcții. În unele astfel de regiuni miniere, se preconizează o eliminare rapidă sau chiar precipitată a producției de cărbune, în timp ce în altele, este posibil ca producția să continue timp de mai multe decenii.

| 5.4.2 | În primul caz, eliminarea treptată ar putea fi o consecință a situației economice și de piață, care este complexă, în special în ceea ce privește industria europeană a antracitului, confruntată cu concurența importurilor de cărbune la prețuri extrem de scăzute. Situația minelor devine astfel foarte dificilă, chiar și pentru acele mine care au fost profitabile până de curând. În unele regiuni, este posibil ca administrația publică sau întreprinderile să ia decizii de închidere a minelor, în conformitate cu dispozițiile Tratatului de la Lisabona și cu dreptul statelor membre ale UE de a decide cu privire la propriile mixuri energetice. |
| --- | --- |

5.4.2

În primul caz, eliminarea treptată ar putea fi o consecință a situației economice și de piață, care este complexă, în special în ceea ce privește industria europeană a antracitului, confruntată cu concurența importurilor de cărbune la prețuri extrem de scăzute. Situația minelor devine astfel foarte dificilă, chiar și pentru acele mine care au fost profitabile până de curând. În unele regiuni, este posibil ca administrația publică sau întreprinderile să ia decizii de închidere a minelor, în conformitate cu dispozițiile Tratatului de la Lisabona și cu dreptul statelor membre ale UE de a decide cu privire la propriile mixuri energetice.

| 5.4.3 | Pentru aceste regiuni, ar fi util să se instituie fără întârziere un program social pe baza celor mai bune practici din diferite țări producătoare de cărbune din UE care au experiență cu eliminarea treptată a producției de cărbune sau care se pregătesc pentru un astfel de proces. În acest context, experiența germană poate fi utilă, întrucât în Germania, exploatarea minieră a cărbunelui va înceta în 2018, așa cum a fost prevăzut. Există multe alte foste regiuni miniere în care s-a exploatat cărbunele, de exemplu Regatul Unit, Franța, Țările de Jos și Belgia – toate având o bogată experiență. |
| --- | --- |

5.4.3

Pentru aceste regiuni, ar fi util să se instituie fără întârziere un program social pe baza celor mai bune practici din diferite țări producătoare de cărbune din UE care au experiență cu eliminarea treptată a producției de cărbune sau care se pregătesc pentru un astfel de proces. În acest context, experiența germană poate fi utilă, întrucât în Germania, exploatarea minieră a cărbunelui va înceta în 2018, așa cum a fost prevăzut. Există multe alte foste regiuni miniere în care s-a exploatat cărbunele, de exemplu Regatul Unit, Franța, Țările de Jos și Belgia – toate având o bogată experiență.

| 5.4.4 | În regiunile în care este de așteptat ca producția de cărbune să continue pe termen mai lung, este important să se pună accentul în primul rând pe utilizarea cărbunelui într-un mod mai eficient și mai puțin dăunător. În cazul utilizării cărbunelui pentru producerea de energie electrică, reducerea emisiilor va continua să reprezinte o prioritate. UE are instrumentele necesare în acest scop: sistemul revizuit de comercializare a cotelor de emisie, care impune să se ajungă la zero emisii de dioxid de carbon până în 2058, directiva privind emisiile industriale și noul document de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (BREF) pentru instalațiile mari de ardere, aflat în curs de finalizare. |
| --- | --- |

5.4.4

În regiunile în care este de așteptat ca producția de cărbune să continue pe termen mai lung, este important să se pună accentul în primul rând pe utilizarea cărbunelui într-un mod mai eficient și mai puțin dăunător. În cazul utilizării cărbunelui pentru producerea de energie electrică, reducerea emisiilor va continua să reprezinte o prioritate. UE are instrumentele necesare în acest scop: sistemul revizuit de comercializare a cotelor de emisie, care impune să se ajungă la zero emisii de dioxid de carbon până în 2058, directiva privind emisiile industriale și noul document de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (BREF) pentru instalațiile mari de ardere, aflat în curs de finalizare.

| 5.4.5 | În strategia pentru regiunile carbonifere care au un viitor pe termen mai lung, cercetarea și dezvoltarea vor juca un rol foarte important: creșterea eficienței centralelor electrice va duce la o și mai mare reducere a emisiilor și la scăderea consumului de combustibil. Creșterea flexibilității centralelor electrice poate contribui la sprijinirea surselor regenerabile de energie intermitente. În plus față de tehnologiile curate de ardere a cărbunelui sau de utilizare și stocare a CO2, ar trebui luate în considerare și alte opțiuni în materie de utilizare a cărbunelui. |
| --- | --- |

5.4.5

În strategia pentru regiunile carbonifere care au un viitor pe termen mai lung, cercetarea și dezvoltarea vor juca un rol foarte important: creșterea eficienței centralelor electrice va duce la o și mai mare reducere a emisiilor și la scăderea consumului de combustibil. Creșterea flexibilității centralelor electrice poate contribui la sprijinirea surselor regenerabile de energie intermitente. În plus față de tehnologiile curate de ardere a cărbunelui sau de utilizare și stocare a CO2, ar trebui luate în considerare și alte opțiuni în materie de utilizare a cărbunelui.

| 5.4.6 | Cu toate acestea, chiar și în regiunile în care extracția cărbunelui are perspective pe termen mai lung, prioritatea trebuie să fie pregătirea pentru sistarea extracției de cărbune și pentru restructurarea regiunilor miniere. |
| --- | --- |

5.4.6

Cu toate acestea, chiar și în regiunile în care extracția cărbunelui are perspective pe termen mai lung, prioritatea trebuie să fie pregătirea pentru sistarea extracției de cărbune și pentru restructurarea regiunilor miniere.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  În 2015, țările G7 au convenit că în cursul acestui secol se impune o decarbonizare completă a economiei mondiale și, prin urmare, o „transformare a sectoarelor energetice până în 2050”.

1

(2)  Tratatul de instituire a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului a fost semnat la Paris în 1951 și a reunit Franța, Germania, Italia și țările Benelux într-o Comunitate, cu scopul de a organiza libera circulație a cărbunelui și oțelului, precum și accesul liber la sursele de producție. Acest tratat stă la originea instituțiilor europene în forma lor actuală.

2

(3)  http://www.env-health.org/resources/press-releases/article/eur8-5-billion-in-health-costs.

3

(4)  Greenpeace Report „End of an Era: Why every European country needs a coal phase-out plan” (Sfârșitul unei epoci: de ce toate țările europene au nevoie de un plan de eliminare treptată a cărbunelui).

4

(5)  EURACOAL (2013) Coal industry across Europe, p. 20.

5

Coal industry across Europe

(6)  COM/2014/0330 final, 28.5.2014.

6

(7)  Cifre Eurostat din 2013, publicate în 2015.

7

(8)  ETUC Frontlines Briefing, October 2015, Climate justice: Paris and Beyond.

8

(9)  Securitatea energetică europeană, COM/2014/0330 final, 28.5.2014, capitolul 3, pagina 7.

9

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/10

---

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind impactul concluziilor COP21 asupra politicii europene în domeniul transporturilor

(aviz din proprie iniţiativă)

(2016/C 303/02)

| Raportor: | domnul Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Raymond HENCKS

La 21 ianuarie 2016, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema:

Impactul concluziilor COP21 asupra politicii europene în domeniul transporturilor

(aviz din proprie iniţiativă).

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 3 mai 2016.

În cea de-a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 26 mai), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 188 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 4 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE salută adoptarea Acordului de la Paris din cadrul celei de-a 21-a sesiuni (COP 21) a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și contribuția preconizată stabilită la nivel național (CPSN) a UE și a statelor membre, cu angajamentul de a reduce emisiile interne de gaze cu efect de seră (EGES) cu cel puțin 40 % până în 2030 și, în raport cu nivelul emisiilor din 1990, cu un procent cuprins între 80 și 95 % până în 2050. |
| --- | --- |

1.1

CESE salută adoptarea Acordului de la Paris din cadrul celei de-a 21-a sesiuni (COP 21) a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și contribuția preconizată stabilită la nivel național (CPSN) a UE și a statelor membre, cu angajamentul de a reduce emisiile interne de gaze cu efect de seră (EGES) cu cel puțin 40 % până în 2030 și, în raport cu nivelul emisiilor din 1990, cu un procent cuprins între 80 și 95 % până în 2050.

| 1.2 | De asemenea, Comitetul este de acord și cu faptul că acest obiectiv va trebui să fie îndeplinit în mod colectiv și printr-o responsabilitate partajată între UE și statele membre și că noile CPSN vor fi comunicate la fiecare cinci ani. |
| --- | --- |

1.2

De asemenea, Comitetul este de acord și cu faptul că acest obiectiv va trebui să fie îndeplinit în mod colectiv și printr-o responsabilitate partajată între UE și statele membre și că noile CPSN vor fi comunicate la fiecare cinci ani.

| 1.3 | În ceea ce privește transporturile, obiectivul reducerii cu 60 % a emisiilor de gaze cu efect de seră (EGES) în comparație cu nivelul emisiilor din 1990 rămâne foarte ambițios și necesită eforturi considerabile. Deși decizia privind distribuția sarcinilor pentru perioada în vigoare până în 2020 (Decizia 406/2009) și viitoarea decizie pentru perioada 2020-2030 vor lăsa în întregime la latitudinea statelor membre alegerea sectoarelor economice care vor trebui să își reducă EGES, Comisia sugerează, în cazul în care sunt necesare eforturi suplimentare, să se utilizeze cote internaționale și să se evite alte angajamente pentru acele sectoare care nu fac obiectul sistemului ETS [COM(2015) 81], considerând, în ceea ce privește transporturile, că „în alte sectoare ale economiei pot fi realizate reduceri mai semnificative” [COM(2011) 144]. Ca atare, obiectivul de reducere cu 60 % a EGES în domeniul transporturilor poate fi încă privit ca fiind actual și în concordanță cu obiectivul global al UE în cadrul COP 21, cu condiția ca acțiunile și inițiativele conexe să fie puse în aplicare urgent, cu hotărârea necesară și cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

1.3

În ceea ce privește transporturile, obiectivul reducerii cu 60 % a emisiilor de gaze cu efect de seră (EGES) în comparație cu nivelul emisiilor din 1990 rămâne foarte ambițios și necesită eforturi considerabile. Deși decizia privind distribuția sarcinilor pentru perioada în vigoare până în 2020 (Decizia 406/2009) și viitoarea decizie pentru perioada 2020-2030 vor lăsa în întregime la latitudinea statelor membre alegerea sectoarelor economice care vor trebui să își reducă EGES, Comisia sugerează, în cazul în care sunt necesare eforturi suplimentare, să se utilizeze cote internaționale și să se evite alte angajamente pentru acele sectoare care nu fac obiectul sistemului ETS [COM(2015) 81], considerând, în ceea ce privește transporturile, că „în alte sectoare ale economiei pot fi realizate reduceri mai semnificative” [COM(2011) 144]. Ca atare, obiectivul de reducere cu 60 % a EGES în domeniul transporturilor poate fi încă privit ca fiind actual și în concordanță cu obiectivul global al UE în cadrul COP 21, cu condiția ca acțiunile și inițiativele conexe să fie puse în aplicare urgent, cu hotărârea necesară și cât mai curând posibil.

| 1.4 | Cu toate acestea, acest aspect nu va scuti UE și statele membre de reevaluarea diverselor măsuri și inițiative lansate sau planificate în Cartea albă privind transporturile [COM(2011) 144 final] și în foaia de parcurs privind un cadru strategic pentru o uniune energetică stabilă [COM(2015) 80 final] din perspectiva eficienței și fezabilității lor și, în special, din perspectiva obiectivului de decarbonizare a transportului, și de reformare a lor și/sau lansarea altora noi în cadrul revizuirii Cărții albe privind transporturile (anunțată pentru 2016), fără însă a aduce atingere competitivității UE. Unele dintre ele sunt de natură legislativă, dar cele mai multe dintre ele vor trebui să se bazeze pe contribuții naționale voluntare pentru o schimbare de comportament sau de obișnuințe, elemente esențiale pentru reușită. |
| --- | --- |

1.4

Cu toate acestea, acest aspect nu va scuti UE și statele membre de reevaluarea diverselor măsuri și inițiative lansate sau planificate în Cartea albă privind transporturile [COM(2011) 144 final] și în foaia de parcurs privind un cadru strategic pentru o uniune energetică stabilă [COM(2015) 80 final] din perspectiva eficienței și fezabilității lor și, în special, din perspectiva obiectivului de decarbonizare a transportului, și de reformare a lor și/sau lansarea altora noi în cadrul revizuirii Cărții albe privind transporturile (anunțată pentru 2016), fără însă a aduce atingere competitivității UE. Unele dintre ele sunt de natură legislativă, dar cele mai multe dintre ele vor trebui să se bazeze pe contribuții naționale voluntare pentru o schimbare de comportament sau de obișnuințe, elemente esențiale pentru reușită.

| 1.5 | De asemenea, CESE atrage atenția asupra importanței acțiunii prevăzute în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), în vederea instituirii unui sistem mondial de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) în domeniul aviației, și în cel al Organizației Maritime Internaționale (OMI) pentru a monitoriza emisiile generate de transportul maritim, îndemnând la obținerea unor rezultate ambițioase în contextul negocierilor în curs cu aceste organizații. |
| --- | --- |

1.5

De asemenea, CESE atrage atenția asupra importanței acțiunii prevăzute în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), în vederea instituirii unui sistem mondial de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) în domeniul aviației, și în cel al Organizației Maritime Internaționale (OMI) pentru a monitoriza emisiile generate de transportul maritim, îndemnând la obținerea unor rezultate ambițioase în contextul negocierilor în curs cu aceste organizații.

| 1.6 | Comitetul subliniază necesitatea de a aplica principiul „poluatorul plătește” cu flexibilitate, în special în cazul zonelor rurale, îndepărtate, muntoase și insulare, pentru a evita efecte invers proporționale cu costurile și pentru a-l putea folosi în continuare ca mijloc de influențare a alegerii privind organizarea de operațiuni de transport, eliminând totodată orice concurență neloială între diferitele moduri de transport. CESE recomandă să se examineze posibilitatea unei organizări globale a transportului în regiunile rurale, astfel încât să se asigure atât respectarea acordului COP 21, cât și satisfacerea necesităților persoanelor vulnerabile. |
| --- | --- |

1.6

Comitetul subliniază necesitatea de a aplica principiul „poluatorul plătește” cu flexibilitate, în special în cazul zonelor rurale, îndepărtate, muntoase și insulare, pentru a evita efecte invers proporționale cu costurile și pentru a-l putea folosi în continuare ca mijloc de influențare a alegerii privind organizarea de operațiuni de transport, eliminând totodată orice concurență neloială între diferitele moduri de transport. CESE recomandă să se examineze posibilitatea unei organizări globale a transportului în regiunile rurale, astfel încât să se asigure atât respectarea acordului COP 21, cât și satisfacerea necesităților persoanelor vulnerabile.

| 1.7 | În orice caz, aplicarea principiului „poluatorul plătește” nu va fi suficientă pentru a asigura tranziția către o societate cu emisii reduse de carbon, fiind cu atât mai important să se ia măsuri suplimentare precum creșterea eficienței energetice, a electromobilității, a utilizării în comun a autoturismelor și a comodalității, dezvoltarea surselor alternative de energie, dezvoltarea standardelor de calitate ecologică și, înainte de toate, promovarea transporturilor publice. |
| --- | --- |

1.7

În orice caz, aplicarea principiului „poluatorul plătește” nu va fi suficientă pentru a asigura tranziția către o societate cu emisii reduse de carbon, fiind cu atât mai important să se ia măsuri suplimentare precum creșterea eficienței energetice, a electromobilității, a utilizării în comun a autoturismelor și a comodalității, dezvoltarea surselor alternative de energie, dezvoltarea standardelor de calitate ecologică și, înainte de toate, promovarea transporturilor publice.

| 1.8 | În ceea ce privește sursele de bioenergie, sunt necesare eforturi continue pentru a se ajunge la o reducere și mai drastică a gazelor cu efect de seră și a se evita schimbarea destinației terenurilor. De aceea, va trebui să fie promovată în continuare exploatarea energetică a reziduurilor, a subproduselor și a deșeurilor, pentru a produce carburanți. Transportul rutier de marfă, aviația sau transportul maritim mai au un oarecare potențial, dar biocombustibilii nu reprezintă o soluție în sine și este nevoie în continuare de dezvoltarea și de promovarea unor soluții de înlocuire a motorului cu combustie prin mobilitatea electrică și/sau tehnologiile cu hidrogen sau prin alte surse alternative și durabile de energie.
  În cele din urmă, nu mobilitatea în sine trebuie limitată, ci deplasările motorizate individuale, în cazurile în care există o alternativă valabilă, fiind important să se promoveze transportul public, atât în interesul general al mediului, cât și pentru a evita ca orașele să se sufoce în trafic. |
| --- | --- |

1.8

În ceea ce privește sursele de bioenergie, sunt necesare eforturi continue pentru a se ajunge la o reducere și mai drastică a gazelor cu efect de seră și a se evita schimbarea destinației terenurilor. De aceea, va trebui să fie promovată în continuare exploatarea energetică a reziduurilor, a subproduselor și a deșeurilor, pentru a produce carburanți. Transportul rutier de marfă, aviația sau transportul maritim mai au un oarecare potențial, dar biocombustibilii nu reprezintă o soluție în sine și este nevoie în continuare de dezvoltarea și de promovarea unor soluții de înlocuire a motorului cu combustie prin mobilitatea electrică și/sau tehnologiile cu hidrogen sau prin alte surse alternative și durabile de energie.

În cele din urmă, nu mobilitatea în sine trebuie limitată, ci deplasările motorizate individuale, în cazurile în care există o alternativă valabilă, fiind important să se promoveze transportul public, atât în interesul general al mediului, cât și pentru a evita ca orașele să se sufoce în trafic.

| 1.9 | Retragerea investițiilor din activitățile poluante nu ar trebui să fie doar problema guvernelor și nu va putea fi înfăptuită fără sensibilizarea și mobilizarea întregului lanț din transporturi, (constructori, transportatori, utilizatori), prin măsuri legislative, de stimulare sau chiar de descurajare. Consolidarea capacităților, acordarea de asistență tehnică și facilitarea accesului la finanțare la nivel local și național sunt cruciale pentru tranziția către un sistem de transport hipocarbonic. În procesele de integrare a tuturor modurilor de transport, programele de investiții ale Uniunii Europene trebuie să acorde prioritate celor mai eficiente proiecte legate de climă, prin utilizarea unor criterii de evaluare care să se coreleze cu concluziile COP21. |
| --- | --- |

1.9

Retragerea investițiilor din activitățile poluante nu ar trebui să fie doar problema guvernelor și nu va putea fi înfăptuită fără sensibilizarea și mobilizarea întregului lanț din transporturi, (constructori, transportatori, utilizatori), prin măsuri legislative, de stimulare sau chiar de descurajare. Consolidarea capacităților, acordarea de asistență tehnică și facilitarea accesului la finanțare la nivel local și național sunt cruciale pentru tranziția către un sistem de transport hipocarbonic. În procesele de integrare a tuturor modurilor de transport, programele de investiții ale Uniunii Europene trebuie să acorde prioritate celor mai eficiente proiecte legate de climă, prin utilizarea unor criterii de evaluare care să se coreleze cu concluziile COP21.

| 1.10 | Puternica implicare de care au dat dovadă organizațiile societății civile și actorii economici și sociali în cadrul COP 21 trebuie continuată, pentru a dezvolta o mișcare civică de justiție climatică și de retragere a investițiilor în activități poluante. |
| --- | --- |

1.10

Puternica implicare de care au dat dovadă organizațiile societății civile și actorii economici și sociali în cadrul COP 21 trebuie continuată, pentru a dezvolta o mișcare civică de justiție climatică și de retragere a investițiilor în activități poluante.

| 1.11 | Ca atare, CESE recomandă să se facă apel la dialogul participativ cu societatea civilă, în termenii definiți în avizul său exploratoriu din 11 iulie 2012 pe tema „Cartea albă privind transporturile: către adeziunea şi angajamentul societăţii civile” (CESE 1598/2012). |
| --- | --- |

1.11

Ca atare, CESE recomandă să se facă apel la dialogul participativ cu societatea civilă, în termenii definiți în avizul său exploratoriu din 11 iulie 2012 pe tema „Cartea albă privind transporturile: către adeziunea şi angajamentul societăţii civile” (CESE 1598/2012).

2.   Decizii-cheie ale COP 21– Acordul de la Paris

| 2.1 | Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (la care face referire acordul COP 21, din 2015) s-a limitat la stabilizarea concentrațiilor de gaze cu efect de seră (EGES) din atmosferă (cel mai important gaz cu efect de seră din sectorul transporturilor fiind CO2, care este eliberat în faza de producție în cazul electricității și în faza operațională în cazul carburanților), la un nivel care previne orice perturbare antropică periculoasă a sistemului climatic. Prin Acordul de la Paris din 12 decembrie 2015, toate cele 195 de părți semnatare ale Convenției-cadru mai sus menționate se angajează însă, pentru prima dată, să accelereze reducerea EGES, în vederea îndeplinirii obiectivului final pe termen lung de a limita creșterea temperaturii medii la nivel mondial la sub 2 oC (până în 2100) în raport cu nivelurile preindustriale și să continue eforturile depuse pentru a limita creșterea la 1,5 oC, spre deosebire de previziunile actuale de limitare a încălzirii globale la 3 oC până la sfârșitul secolului al XXI-lea. |
| --- | --- |

2.1

Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (la care face referire acordul COP 21, din 2015) s-a limitat la stabilizarea concentrațiilor de gaze cu efect de seră (EGES) din atmosferă (cel mai important gaz cu efect de seră din sectorul transporturilor fiind CO2, care este eliberat în faza de producție în cazul electricității și în faza operațională în cazul carburanților), la un nivel care previne orice perturbare antropică periculoasă a sistemului climatic. Prin Acordul de la Paris din 12 decembrie 2015, toate cele 195 de părți semnatare ale Convenției-cadru mai sus menționate se angajează însă, pentru prima dată, să accelereze reducerea EGES, în vederea îndeplinirii obiectivului final pe termen lung de a limita creșterea temperaturii medii la nivel mondial la sub 2 oC (până în 2100) în raport cu nivelurile preindustriale și să continue eforturile depuse pentru a limita creșterea la 1,5 oC, spre deosebire de previziunile actuale de limitare a încălzirii globale la 3 oC până la sfârșitul secolului al XXI-lea.

| 2.2 | După ratificarea acordului, va cădea în sarcina părților semnatare să angajeze și să comunice contribuțiile preconizate stabilite la nivel național (CPSN) în programe întinse de fiecare dată pe perioade de 5 ani, în vederea atingerii obiectivului final. |
| --- | --- |

2.2

După ratificarea acordului, va cădea în sarcina părților semnatare să angajeze și să comunice contribuțiile preconizate stabilite la nivel național (CPSN) în programe întinse de fiecare dată pe perioade de 5 ani, în vederea atingerii obiectivului final.

| 2.3 | Data intrării în vigoare a Acordului de la Paris este prevăzută începând cu 2020, cu condiția să fi fost ratificat de cel puțin 55 de state, reprezentând cel puțin 55 % din emisiile de gaze cu efect de seră la nivel mondial, fără a aduce atingere posibilității (recomandate cu insistență) de a-l pune în aplicare înainte de intrarea sa în vigoare. |
| --- | --- |

2.3

Data intrării în vigoare a Acordului de la Paris este prevăzută începând cu 2020, cu condiția să fi fost ratificat de cel puțin 55 de state, reprezentând cel puțin 55 % din emisiile de gaze cu efect de seră la nivel mondial, fără a aduce atingere posibilității (recomandate cu insistență) de a-l pune în aplicare înainte de intrarea sa în vigoare.

| 2.4 | La 6 martie 2015, în conformitate cu concluziile Consiliului European din 23 și 24 octombrie 2014, UE și statele sale membre au convenit un obiectiv obligatoriu de reducere a emisiilor interne de gaze cu efect de seră (EGES) cu cel puțin 40 % până în 2030 și cu 80-95 % până în 2050. |
| --- | --- |

2.4

La 6 martie 2015, în conformitate cu concluziile Consiliului European din 23 și 24 octombrie 2014, UE și statele sale membre au convenit un obiectiv obligatoriu de reducere a emisiilor interne de gaze cu efect de seră (EGES) cu cel puțin 40 % până în 2030 și cu 80-95 % până în 2050.

| 2.5 | În conformitate cu concluziile menționate anterior, obiectivul trebuie să fie realizat în comun de UE și de statele membre, în special prin reduceri cu 43 % până în 2030 în sectoarele care fac obiectul schemei de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) și cu 30 % (față de 2005) în sectoarele din afara acestei scheme, inclusiv printr-o participare care să concilieze echitatea cu solidaritatea. |
| --- | --- |

2.5

În conformitate cu concluziile menționate anterior, obiectivul trebuie să fie realizat în comun de UE și de statele membre, în special prin reduceri cu 43 % până în 2030 în sectoarele care fac obiectul schemei de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) și cu 30 % (față de 2005) în sectoarele din afara acestei scheme, inclusiv printr-o participare care să concilieze echitatea cu solidaritatea.

3.   Situația actuală în sectorul transporturilor din UE

| 3.1 | În Cartea albă din 2011 privind transporturile [COM(2011) 144 final], Comisia Europeană lansase deja un apel urgent cu privire la necesitatea de a reduce semnificativ EGES, astfel încât schimbările climatice să rămână sub 2 oC, subliniind, în același timp, că este imperativ să se reducă EGES din sectorul transporturilor cu cel puțin 60 % în raport cu nivelul din 1990, menționând, de asemenea, că „în alte sectoare ale economiei pot fi realizate reduceri mai semnificative”. |
| --- | --- |

3.1

În Cartea albă din 2011 privind transporturile [COM(2011) 144 final], Comisia Europeană lansase deja un apel urgent cu privire la necesitatea de a reduce semnificativ EGES, astfel încât schimbările climatice să rămână sub 2 oC, subliniind, în același timp, că este imperativ să se reducă EGES din sectorul transporturilor cu cel puțin 60 % în raport cu nivelul din 1990, menționând, de asemenea, că „în alte sectoare ale economiei pot fi realizate reduceri mai semnificative”.

| 3.2 | Transporturile sunt responsabile pentru circa un sfert din EGES ale UE: 12,7 % din totalul emisiilor din transporturi sunt generate de aviație, 13,5 % de transportul maritim, 0,7 % de cel feroviar, 1,8 % de navigația fluvială și 71,3 % de transportul rutier (date din 2008). Impactul ecologic al unui mijloc de transport nu depinde însă numai de emisiile directe, ci și de cele indirecte, care sunt cauzate în principal de producerea energiei necesare în scopuri de deplasare. |
| --- | --- |

3.2

Transporturile sunt responsabile pentru circa un sfert din EGES ale UE: 12,7 % din totalul emisiilor din transporturi sunt generate de aviație, 13,5 % de transportul maritim, 0,7 % de cel feroviar, 1,8 % de navigația fluvială și 71,3 % de transportul rutier (date din 2008). Impactul ecologic al unui mijloc de transport nu depinde însă numai de emisiile directe, ci și de cele indirecte, care sunt cauzate în principal de producerea energiei necesare în scopuri de deplasare.

| 3.3 | În general, transportul cunoaște cea mai mare creștere a emisiilor de CO2 dintre toate sectoarele industriale. La nivelul UE, sectorul transporturilor este al doilea mare producător de emisii de gaze cu efect de seră. În plus, emisiile generate de sectoarele aviației și maritim cunosc creșterea cea mai rapidă, aceste sectoare nefiind însă acoperite de Acordul de la Paris. |
| --- | --- |

3.3

În general, transportul cunoaște cea mai mare creștere a emisiilor de CO2 dintre toate sectoarele industriale. La nivelul UE, sectorul transporturilor este al doilea mare producător de emisii de gaze cu efect de seră. În plus, emisiile generate de sectoarele aviației și maritim cunosc creșterea cea mai rapidă, aceste sectoare nefiind însă acoperite de Acordul de la Paris.

| 3.4 | Cartea albă din 2011 privind transporturile constată că sistemul de transport al UE nu este încă durabil și prevede următoarele măsuri pentru a remedia această situație:






  — | să se pună capăt dependenței de petrol a sectorului transporturilor, fără însă a sacrifica eficiența acestuia și fără a compromite mobilitatea; |
| --- | --- | --- |

3.4

Cartea albă din 2011 privind transporturile constată că sistemul de transport al UE nu este încă durabil și prevede următoarele măsuri pentru a remedia această situație:

—

să se pună capăt dependenței de petrol a sectorului transporturilor, fără însă a sacrifica eficiența acestuia și fără a compromite mobilitatea;

| — | să se utilizeze mai puțină energie și să se îmbunătățească performanțele energetice ale vehiculelor pentru toate modurile de transport. |
| --- | --- |

—

să se utilizeze mai puțină energie și să se îmbunătățească performanțele energetice ale vehiculelor pentru toate modurile de transport.

| 3.5 | În Cartea albă privind transporturile și în foaia de parcurs privind cadrul strategic pentru o uniune energetică stabilă, Comisia propune o serie de acțiuni pentru dezvoltarea unui sector al transporturilor decarbonizat. |
| --- | --- |

3.5

În Cartea albă privind transporturile și în foaia de parcurs privind cadrul strategic pentru o uniune energetică stabilă, Comisia propune o serie de acțiuni pentru dezvoltarea unui sector al transporturilor decarbonizat.

| 3.6 | Măsurile sugerate cuprind standarde mai stricte privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și camionete după 2020, măsuri de îmbunătățire a eficienței carburanților, reducerea emisiilor vehiculelor grele și o mai bună gestionare a traficului. Trebuie încurajate sistemele de taxare rutieră bazate pe principiul „poluatorul/utilizatorul plătește” și introducerea combustibililor alternativi, inclusiv a electromobilității, ținând seama în special de nevoia de dezvoltare a unor infrastructuri adecvate. |
| --- | --- |

3.6

Măsurile sugerate cuprind standarde mai stricte privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și camionete după 2020, măsuri de îmbunătățire a eficienței carburanților, reducerea emisiilor vehiculelor grele și o mai bună gestionare a traficului. Trebuie încurajate sistemele de taxare rutieră bazate pe principiul „poluatorul/utilizatorul plătește” și introducerea combustibililor alternativi, inclusiv a electromobilității, ținând seama în special de nevoia de dezvoltare a unor infrastructuri adecvate.

4.   Necesitatea monitorizării Acordului de la Paris

| 4.1 | După ratificarea acordului (până la 21 aprilie 2017), va cădea în sarcina părților semnatare să angajeze și să comunice contribuțiile preconizate stabilite la nivel național în programe întinse de fiecare dată pe perioade de 5 ani, în vederea atingerii obiectivului final. |
| --- | --- |

4.1

După ratificarea acordului (până la 21 aprilie 2017), va cădea în sarcina părților semnatare să angajeze și să comunice contribuțiile preconizate stabilite la nivel național în programe întinse de fiecare dată pe perioade de 5 ani, în vederea atingerii obiectivului final.

| 4.2 | În temeiul articolului 4 alineatul (16) din Acordul de la Paris, Uniunea Europeană poate acționa împreună cu statele sale membre, în cadrul responsabilității partajate, și va trebui să comunice secretariatului Acordului de la Paris nivelurile emisiilor alocate fiecărui stat membru. |
| --- | --- |

4.2

În temeiul articolului 4 alineatul (16) din Acordul de la Paris, Uniunea Europeană poate acționa împreună cu statele sale membre, în cadrul responsabilității partajate, și va trebui să comunice secretariatului Acordului de la Paris nivelurile emisiilor alocate fiecărui stat membru.

| 4.3 | În conformitate cu articolul 4 alineatul (9) din Acordul de la Paris și al Deciziei 1/CP.21, contribuțiile stabilite după un calendar până în 2030 trebuie comunicate sau actualizate până în 2020, operație ce trebuie repetată o dată la 5 ani în cadrul unei strategii de dezvoltare cu EGES scăzute până în 2050. Contribuțiile succesive vor trebui să crească treptat în raport cu contribuția anterioară [articolul 4 alineatul (3)]. |
| --- | --- |

4.3

În conformitate cu articolul 4 alineatul (9) din Acordul de la Paris și al Deciziei 1/CP.21, contribuțiile stabilite după un calendar până în 2030 trebuie comunicate sau actualizate până în 2020, operație ce trebuie repetată o dată la 5 ani în cadrul unei strategii de dezvoltare cu EGES scăzute până în 2050. Contribuțiile succesive vor trebui să crească treptat în raport cu contribuția anterioară [articolul 4 alineatul (3)].

| 4.4 | Deși Uniunea Europeană și-a stabilit deja obiective și contribuții pentru 2030 și 2050, nivelul global al emisiilor reduse (pentru toate sectoarele economice) estimat de COP 21 pe baza contribuțiilor naționale din 2030 (55 de gigatone), este insuficient dacă obiectivul este de a menține creșterea temperaturii sub 2 oC, aceasta însemnând că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a reduce emisiile până la 40 gigatone. |
| --- | --- |

4.4

Deși Uniunea Europeană și-a stabilit deja obiective și contribuții pentru 2030 și 2050, nivelul global al emisiilor reduse (pentru toate sectoarele economice) estimat de COP 21 pe baza contribuțiilor naționale din 2030 (55 de gigatone), este insuficient dacă obiectivul este de a menține creșterea temperaturii sub 2 oC, aceasta însemnând că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a reduce emisiile până la 40 gigatone.

| 4.5 | Deși decizia privind distribuția sarcinilor pentru perioada în vigoare până în 2020 (Decizia 406/2009) și viitoarea decizie pentru perioada 2020-2030 vor lăsa în întregime la latitudinea statelor membre alegerea sectoarelor economice care vor trebui să își reducă EGES, Comisia sugerează, în comunicarea sa „Protocolul de la Paris – Un plan de acțiune pentru combaterea schimbărilor climatice după 2020” [COM(2015) 81 final] ca, în cazul în care sunt necesare eforturi suplimentare, să se utilizeze cote internaționale și să se evite alte angajamente pentru acele sectoare care nu fac obiectul sistemului ETS. CESE a susținut această poziție a UE (cf. avizul NAT/665 din 2015). În plus, Comisia a menționat în Cartea albă privind transporturile că „în alte sectoare ale economiei pot fi realizate reduceri mai semnificative”. |
| --- | --- |

4.5

Deși decizia privind distribuția sarcinilor pentru perioada în vigoare până în 2020 (Decizia 406/2009) și viitoarea decizie pentru perioada 2020-2030 vor lăsa în întregime la latitudinea statelor membre alegerea sectoarelor economice care vor trebui să își reducă EGES, Comisia sugerează, în comunicarea sa „Protocolul de la Paris – Un plan de acțiune pentru combaterea schimbărilor climatice după 2020” [COM(2015) 81 final] ca, în cazul în care sunt necesare eforturi suplimentare, să se utilizeze cote internaționale și să se evite alte angajamente pentru acele sectoare care nu fac obiectul sistemului ETS. CESE a susținut această poziție a UE (cf. avizul NAT/665 din 2015). În plus, Comisia a menționat în Cartea albă privind transporturile că „în alte sectoare ale economiei pot fi realizate reduceri mai semnificative”.

| 4.6 | Având în vedere cele de mai sus și dat fiind că reducerea cu 60 % a EGES în domeniul transporturilor fusese deja adoptată cu mult înainte de conferința de la Paris, în vederea menținerii schimbărilor climatice sub 2 oC, CESE consideră că obiectivul unei reduceri cu 60 % rămâne actual și este în conformitate cu deciziile COP 21. |
| --- | --- |

4.6

Având în vedere cele de mai sus și dat fiind că reducerea cu 60 % a EGES în domeniul transporturilor fusese deja adoptată cu mult înainte de conferința de la Paris, în vederea menținerii schimbărilor climatice sub 2 oC, CESE consideră că obiectivul unei reduceri cu 60 % rămâne actual și este în conformitate cu deciziile COP 21.

| 4.7 | Ar trebui menționat că angajamentul UE de a acționa în cadrul OACI, cu scopul de a sprijini dezvoltarea unui sistem global de comercializare a certificatelor de emisii pentru aviație și în cadrul OMI în ceea ce privește obligația de raportare a EGES în transporturile maritime, nu face parte din CPSN. UE ar trebui să promoveze rezultate ambițioase în contextul negocierilor în curs cu OACI și OMI. |
| --- | --- |

4.7

Ar trebui menționat că angajamentul UE de a acționa în cadrul OACI, cu scopul de a sprijini dezvoltarea unui sistem global de comercializare a certificatelor de emisii pentru aviație și în cadrul OMI în ceea ce privește obligația de raportare a EGES în transporturile maritime, nu face parte din CPSN. UE ar trebui să promoveze rezultate ambițioase în contextul negocierilor în curs cu OACI și OMI.

5.   Strategie: măsuri specifice necesare

| 5.1 | CESE constată că există o strânsă corelare între CPSN a UE și obiectivele definite în diversele comunicări ale Comisiei privind măsurile politice privind schimbările climatice în ceea ce privește transportul. Cu toate acestea, este urgent și imperativ ca cele 40 de acțiuni și cele 131 de inițiative din Cartea albă privind transporturile să fie puse în aplicare cu hotărâre și cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

5.1

CESE constată că există o strânsă corelare între CPSN a UE și obiectivele definite în diversele comunicări ale Comisiei privind măsurile politice privind schimbările climatice în ceea ce privește transportul. Cu toate acestea, este urgent și imperativ ca cele 40 de acțiuni și cele 131 de inițiative din Cartea albă privind transporturile să fie puse în aplicare cu hotărâre și cât mai curând posibil.

| 5.2 | Este necesar însă să se reevalueze măsurile din Cartea albă privind transporturile în ceea ce privește reducerea EGES având în vedere CPSN a UE și obiectivele definite în pachetul privind uniunea energetică în momentul revizuirii acestei cărți albe, anunțată de Comisie pentru 2016 (1). |
| --- | --- |

5.2

Este necesar însă să se reevalueze măsurile din Cartea albă privind transporturile în ceea ce privește reducerea EGES având în vedere CPSN a UE și obiectivele definite în pachetul privind uniunea energetică în momentul revizuirii acestei cărți albe, anunțată de Comisie pentru 2016 (1).

| 5.3 | Diversele inițiative lansate în virtutea Cărții albe privind transporturile și a pachetului privind uniunea energetică vor trebui evaluate prin prisma eficienței și fezabilității lor și, în special, din perspectiva obiectivului de decarbonizare a transportului, fiind nevoie de reformarea lor și/sau de lansarea altora noi. Unele dintre ele sunt de natură legislativă, dar cele mai multe dintre ele vor trebui să se bazeze pe contribuții naționale voluntare pentru o schimbare de comportament sau de obișnuințe, elemente esențiale pentru reușită. |
| --- | --- |

5.3

Diversele inițiative lansate în virtutea Cărții albe privind transporturile și a pachetului privind uniunea energetică vor trebui evaluate prin prisma eficienței și fezabilității lor și, în special, din perspectiva obiectivului de decarbonizare a transportului, fiind nevoie de reformarea lor și/sau de lansarea altora noi. Unele dintre ele sunt de natură legislativă, dar cele mai multe dintre ele vor trebui să se bazeze pe contribuții naționale voluntare pentru o schimbare de comportament sau de obișnuințe, elemente esențiale pentru reușită.

| 5.4 | Trecerea la transporturi cu emisii scăzute de dioxid de carbon prezintă următoarele mize:






  — | corelarea adecvată a imperativelor economice cu cele sociale; |
| --- | --- | --- |

5.4

Trecerea la transporturi cu emisii scăzute de dioxid de carbon prezintă următoarele mize:

—

corelarea adecvată a imperativelor economice cu cele sociale;

| — | reflectarea interesului public și a imperativelor de mediu; |
| --- | --- |

—

reflectarea interesului public și a imperativelor de mediu;

| — | evitarea reducerii mobilității înseși, reducerea considerabilă a traficului și a transportului privat în centrele urbane și periurbane (prin amenajare urbană și politici economice) și promovarea transportului în comun; |
| --- | --- |

—

evitarea reducerii mobilității înseși, reducerea considerabilă a traficului și a transportului privat în centrele urbane și periurbane (prin amenajare urbană și politici economice) și promovarea transportului în comun;

| — | influențarea comportamentelor, inclusiv a obișnuințelor de deplasare, împreună cu o logistică eficientă a transportului de mărfuri, inclusiv în mediu urban, prin promovarea unor soluții de cooperare, în vederea utilizării optime a resurselor; |
| --- | --- |

—

influențarea comportamentelor, inclusiv a obișnuințelor de deplasare, împreună cu o logistică eficientă a transportului de mărfuri, inclusiv în mediu urban, prin promovarea unor soluții de cooperare, în vederea utilizării optime a resurselor;

| — | promovarea comodalității. |
| --- | --- |

—

promovarea comodalității.

Unele activități specifice legate de transporturi, ce urmăresc reducerea emisiilor la nivel naţional și subnaţional ar putea determina orașele să diminueze emisiile cu 50 % până în 2050 în comparație cu scenariul status quo. Deja există soluții izolate care ar trebui să fie integrate în politicile de planificare a mobilității strategice, ceea ce ar permite îmbunătăţirea corelării politicii urbane cu cea în domeniul transporturilor. Consolidarea capacităților, acordarea de asistență tehnică și facilitarea accesului la finanțare la nivel local și național sunt cruciale pentru realizarea acestor obiective.

| 5.5 | Mecanismul pentru interconectarea Europei, fondurile structurale și de coeziune, Fondul european pentru investiții strategice, precum și orice alte programe UE care sprijină investițiile în domeniul transporturilor în ce privește finanțarea de proiecte trebuie să acorde prioritate celor mai eficiente proiecte legate de climă, dar și să integreze diferitele moduri de transport, pentru a permite realizarea unei rețele europene de transport. Criteriile de evaluare a cererilor de finanțare trebuie să includă trimiteri explicite la principiile care corespund concluziilor COP21. |
| --- | --- |

5.5

Mecanismul pentru interconectarea Europei, fondurile structurale și de coeziune, Fondul european pentru investiții strategice, precum și orice alte programe UE care sprijină investițiile în domeniul transporturilor în ce privește finanțarea de proiecte trebuie să acorde prioritate celor mai eficiente proiecte legate de climă, dar și să integreze diferitele moduri de transport, pentru a permite realizarea unei rețele europene de transport. Criteriile de evaluare a cererilor de finanțare trebuie să includă trimiteri explicite la principiile care corespund concluziilor COP21.

| 5.6 | Distribuția sarcinilor între statele membre și între sectoarele din cadrul și din afara ETS (inclusiv transporturile) va fi elementul-cheie al implementării CPSN a UE, fiind necesar și să se conformeze obiectivelor sale strategice. Această distribuție trebuie să țină seama de concluziile Consiliului European din octombrie 2014, astfel încât să se ajungă la un rezultat echilibrat, luând în considerare eficiența în raport cu costurile și cu competitivitatea. Acești parametri ar trebui să prevaleze în decizia privind eforturile pentru perioada 2020-2030, care va fi luată în 2016 [COM(2015)80, anexa 1], ținând seama totodată de menținerea competitivității UE. |
| --- | --- |

5.6

Distribuția sarcinilor între statele membre și între sectoarele din cadrul și din afara ETS (inclusiv transporturile) va fi elementul-cheie al implementării CPSN a UE, fiind necesar și să se conformeze obiectivelor sale strategice. Această distribuție trebuie să țină seama de concluziile Consiliului European din octombrie 2014, astfel încât să se ajungă la un rezultat echilibrat, luând în considerare eficiența în raport cu costurile și cu competitivitatea. Acești parametri ar trebui să prevaleze în decizia privind eforturile pentru perioada 2020-2030, care va fi luată în 2016 [COM(2015)80, anexa 1], ținând seama totodată de menținerea competitivității UE.

| 5.7 | Menționata revizuire a Cărții albe va trebui să prevadă și mijloace specifice de stimulare a unei dezbateri ample cu societatea civilă, având în vedere că acceptarea socială a măsurilor, uneori nepopulare, este esențială, iar toate acțiunile vor rămâne ineficiente dacă toți cei cărora li se adresează nu se identifică cu acest demers. Prin urmare, puternica implicare de care au dat dovadă organizațiile societății civile și actorii economici și sociali în cadrul COP 21 trebuie continuată, pentru a dezvolta o mișcare socială de justiție climatică și de retragere a investițiilor din activitățile poluante. |
| --- | --- |

5.7

Menționata revizuire a Cărții albe va trebui să prevadă și mijloace specifice de stimulare a unei dezbateri ample cu societatea civilă, având în vedere că acceptarea socială a măsurilor, uneori nepopulare, este esențială, iar toate acțiunile vor rămâne ineficiente dacă toți cei cărora li se adresează nu se identifică cu acest demers. Prin urmare, puternica implicare de care au dat dovadă organizațiile societății civile și actorii economici și sociali în cadrul COP 21 trebuie continuată, pentru a dezvolta o mișcare socială de justiție climatică și de retragere a investițiilor din activitățile poluante.

| 5.8 | Ar trebui promovate și extinse propuneri precum Inițiativa globală pentru economisirea carburanţilor (IGEC), care reunește țările ce se angajează să elaboreze politici și reglementări privind eficienţa energetică a vehiculelor, Declaraţia de la Paris privind electromobilitatea și schimbările climatice, chemarea la acțiune pe baza angajamentelor decisive asumate de sute de parteneri în favoarea electrificării durabile a transporturilor, inițiativa MobiliseYourCity (ce urmărește să sprijine orașele și țările în curs de dezvoltare și emergente în conceperea și implementarea planurilor de mobilitate urbană durabilă și a politicilor naționale de transport urban) sau Planul mondial de acțiune pentru transporturi de marfă ecologice. |
| --- | --- |

5.8

Ar trebui promovate și extinse propuneri precum Inițiativa globală pentru economisirea carburanţilor (IGEC), care reunește țările ce se angajează să elaboreze politici și reglementări privind eficienţa energetică a vehiculelor, Declaraţia de la Paris privind electromobilitatea și schimbările climatice, chemarea la acțiune pe baza angajamentelor decisive asumate de sute de parteneri în favoarea electrificării durabile a transporturilor, inițiativa MobiliseYourCity (ce urmărește să sprijine orașele și țările în curs de dezvoltare și emergente în conceperea și implementarea planurilor de mobilitate urbană durabilă și a politicilor naționale de transport urban) sau Planul mondial de acțiune pentru transporturi de marfă ecologice.

| 5.9 | Așa cum a subliniat deja CESE (2), pentru a deveni eficientă și a realiza obiectivele urmărite, guvernanța participativă necesită o bună structură organizatorică și procedurală. Implicarea părților interesate în dezvoltarea durabilă pe termen lung este mai eficientă dacă este organizată ca un proces continuu și integrator, mai degrabă decât printr-o implicare ad-hoc, izolată sau punctuală. |
| --- | --- |

5.9

Așa cum a subliniat deja CESE (2), pentru a deveni eficientă și a realiza obiectivele urmărite, guvernanța participativă necesită o bună structură organizatorică și procedurală. Implicarea părților interesate în dezvoltarea durabilă pe termen lung este mai eficientă dacă este organizată ca un proces continuu și integrator, mai degrabă decât printr-o implicare ad-hoc, izolată sau punctuală.

| 5.10 | CESE a decis crearea unui forum al societății civile europene în favoarea dezvoltării durabile, care ar trebui să ofere un cadru structurat și independent pentru participarea societății civile la implementarea, monitorizarea și revizuirea aspectelor orizontale din programul de dezvoltare durabilă până în 2030, în special a obiectivului său cu numărul 13 („Întreprinderea unor acțiuni concrete pentru combaterea schimbărilor climatice și a efectelor acestora”). În ceea ce privește sectorul transporturilor, este necesară utilizarea dialogului participativ gestionat de CESE și prevăzut pentru punerea în aplicare a Cărții albe din 2011 privind politica în domeniul transporturilor. |
| --- | --- |

5.10

CESE a decis crearea unui forum al societății civile europene în favoarea dezvoltării durabile, care ar trebui să ofere un cadru structurat și independent pentru participarea societății civile la implementarea, monitorizarea și revizuirea aspectelor orizontale din programul de dezvoltare durabilă până în 2030, în special a obiectivului său cu numărul 13 („Întreprinderea unor acțiuni concrete pentru combaterea schimbărilor climatice și a efectelor acestora”). În ceea ce privește sectorul transporturilor, este necesară utilizarea dialogului participativ gestionat de CESE și prevăzut pentru punerea în aplicare a Cărții albe din 2011 privind politica în domeniul transporturilor.

| 5.11 | De asemenea, în cadrul CESE se află în curs de elaborare avizul NAT/684, intitulat „Construirea unei coaliții a societății civile și a autorităților de la nivel subnațional pentru a transpune în realitate angajamentele Acordului de la Paris”. Acordul de la Paris nu ar trebui să genereze încă o platformă de înregistrare a angajamentelor asumate, ci mai degrabă să lanseze un cadru cuprinzător de armonizare pe termen lung a măsurilor neguvernamentale cu cele guvernamentale. Rolul societății civile în îndeplinirea angajamentelor este absolut indispensabil. |
| --- | --- |

5.11

De asemenea, în cadrul CESE se află în curs de elaborare avizul NAT/684, intitulat „Construirea unei coaliții a societății civile și a autorităților de la nivel subnațional pentru a transpune în realitate angajamentele Acordului de la Paris”. Acordul de la Paris nu ar trebui să genereze încă o platformă de înregistrare a angajamentelor asumate, ci mai degrabă să lanseze un cadru cuprinzător de armonizare pe termen lung a măsurilor neguvernamentale cu cele guvernamentale. Rolul societății civile în îndeplinirea angajamentelor este absolut indispensabil.

| 5.12 | Retragerea investițiilor din activitățile poluante nu ar trebui să fie doar problema guvernelor și nu va putea fi înfăptuită fără sensibilizarea și mobilizarea întregului lanț din transporturi, (constructori, transportatori, utilizatori), prin măsuri legislative, de stimulare sau chiar de descurajare. |
| --- | --- |

5.12

Retragerea investițiilor din activitățile poluante nu ar trebui să fie doar problema guvernelor și nu va putea fi înfăptuită fără sensibilizarea și mobilizarea întregului lanț din transporturi, (constructori, transportatori, utilizatori), prin măsuri legislative, de stimulare sau chiar de descurajare.

| 5.13 | Strategia angajamentelor voluntare adoptată de COP 21 implică pentru fiecare țară doar indicarea unor angajamente neobligatorii, în timp ce introducerea unei norme obligatorii privind emisiile ar fi cu siguranță cea mai eficientă soluție pentru a obține rezultatul dorit prin Acordul de la Paris. Cu toate acestea, distribuția sarcinilor în UE pentru perioada 2020-2030, așa cum s-a menționat la punctul 5.5 de mai sus, va consolida angajamentele luate. |
| --- | --- |

5.13

Strategia angajamentelor voluntare adoptată de COP 21 implică pentru fiecare țară doar indicarea unor angajamente neobligatorii, în timp ce introducerea unei norme obligatorii privind emisiile ar fi cu siguranță cea mai eficientă soluție pentru a obține rezultatul dorit prin Acordul de la Paris. Cu toate acestea, distribuția sarcinilor în UE pentru perioada 2020-2030, așa cum s-a menționat la punctul 5.5 de mai sus, va consolida angajamentele luate.

6.   Sistemul „poluatorul plătește”

| 6.1 | În conformitate cu Tratatul de la Lisabona [cf. Articolul 191 alineatul (2) din TFUE], politica de mediu a UE se bazează pe principiile precauției și acțiunii preventive, pe principiul remedierii, cu prioritate la sursă, a daunelor aduse mediului și pe principiul „poluatorul plătește”. |
| --- | --- |

6.1

În conformitate cu Tratatul de la Lisabona [cf. Articolul 191 alineatul (2) din TFUE], politica de mediu a UE se bazează pe principiile precauției și acțiunii preventive, pe principiul remedierii, cu prioritate la sursă, a daunelor aduse mediului și pe principiul „poluatorul plătește”.

| 6.2 | Scopul este ca poluatorii să plătească prețul daunelor pe care le-au adus mediului. În statele membre, însă, prețul carbonului se reflectă în mod foarte diferit în politicile privind clima, abordarea preponderentă fiind cea a impozitării, aceasta afectând, însă, mai ales puterea de cumpărare a gospodăriilor cu cele mai mici venituri și locurile de muncă. |
| --- | --- |

6.2

Scopul este ca poluatorii să plătească prețul daunelor pe care le-au adus mediului. În statele membre, însă, prețul carbonului se reflectă în mod foarte diferit în politicile privind clima, abordarea preponderentă fiind cea a impozitării, aceasta afectând, însă, mai ales puterea de cumpărare a gospodăriilor cu cele mai mici venituri și locurile de muncă.

| 6.3 | În conformitate cu Cartea albă privind transporturile, prețurile și impozitele trebuie restructurate, pentru a ține mai bine seama de principiul „poluatorul plătește” și „utilizatorul plătește”. |
| --- | --- |

6.3

În conformitate cu Cartea albă privind transporturile, prețurile și impozitele trebuie restructurate, pentru a ține mai bine seama de principiul „poluatorul plătește” și „utilizatorul plătește”.

| 6.4 | Abordarea concepută de Comisie se bazează pe principiul „poluatorul plătește” și pe posibilitățile oferite de taxele rutiere pentru a finanța construirea și întreținerea infrastructurii. Acest sistem urmărește promovarea modurilor de transport durabile (prin internalizarea costurilor externe) și asigurarea finanțării. |
| --- | --- |

6.4

Abordarea concepută de Comisie se bazează pe principiul „poluatorul plătește” și pe posibilitățile oferite de taxele rutiere pentru a finanța construirea și întreținerea infrastructurii. Acest sistem urmărește promovarea modurilor de transport durabile (prin internalizarea costurilor externe) și asigurarea finanțării.

| 6.5 | În UE există un mozaic incoerent de regimuri diferite, cuprinzând: sisteme de taxare rutieră electronică, viniete, taxe legate de congestia traficului, taxe pe kilometru parcurs calculate prin satelit (GNSS). În plus, normele UE privind taxarea transporturilor rutiere pentru vehiculele grele (Eurovigneta) nu se mai aplică decât în patru state membre, în timp ce alte state membre nu instituie deloc taxe rutiere. Această situație ridică probleme serioase pentru dezvoltarea pieței unice și pentru cetățeni, cu efecte negative asupra creșterii economice și cu adâncirea inegalităților sociale în multe state membre. În plus, necolectarea taxelor de utilizare a rețelei rutiere poate avea un impact (fără a mai vorbi de costurile consecințelor negative asupra mediului) asupra condițiilor de concurență în raport cu transportul feroviar, în măsura în care un serviciu feroviar este disponibil. |
| --- | --- |

6.5

În UE există un mozaic incoerent de regimuri diferite, cuprinzând: sisteme de taxare rutieră electronică, viniete, taxe legate de congestia traficului, taxe pe kilometru parcurs calculate prin satelit (GNSS). În plus, normele UE privind taxarea transporturilor rutiere pentru vehiculele grele (Eurovigneta) nu se mai aplică decât în patru state membre, în timp ce alte state membre nu instituie deloc taxe rutiere. Această situație ridică probleme serioase pentru dezvoltarea pieței unice și pentru cetățeni, cu efecte negative asupra creșterii economice și cu adâncirea inegalităților sociale în multe state membre. În plus, necolectarea taxelor de utilizare a rețelei rutiere poate avea un impact (fără a mai vorbi de costurile consecințelor negative asupra mediului) asupra condițiilor de concurență în raport cu transportul feroviar, în măsura în care un serviciu feroviar este disponibil.

| 6.6 | Cu toate acestea, într-un sistem european de taxare rutieră, este important să se prevadă o anumită flexibilitate, pentru a se putea ține seama de situația regiunilor periferice și a zonelor rurale, îndepărtate, muntoase și insulare (cu o densitate redusă a populației și fără alternativă viabilă la transportul rutier), astfel încât internalizarea costurilor externe să nu aibă impact asupra comportamentelor sau a organizării transporturilor, ci doar un efect de subminare a competitivității acestora. Bunăstarea economică și socială a regiunilor rurale depinde de existența unui sistem de transport care să fie atât eficient din punctul de vedere al costurilor, cât și ecologic. Ca mijloc de a reduce emisiile cauzate de transporturi, unele guverne au introdus diferite forme de taxe pe emisiile de dioxid de carbon, însă acestea nu au reușit să reducă emisiile generate de transporturi, crescând totodată semnificativ costurile suportate de gospodării, mai ales în zonele rurale, îndepărtate și în zonele de munte. |
| --- | --- |

6.6

Cu toate acestea, într-un sistem european de taxare rutieră, este important să se prevadă o anumită flexibilitate, pentru a se putea ține seama de situația regiunilor periferice și a zonelor rurale, îndepărtate, muntoase și insulare (cu o densitate redusă a populației și fără alternativă viabilă la transportul rutier), astfel încât internalizarea costurilor externe să nu aibă impact asupra comportamentelor sau a organizării transporturilor, ci doar un efect de subminare a competitivității acestora. Bunăstarea economică și socială a regiunilor rurale depinde de existența unui sistem de transport care să fie atât eficient din punctul de vedere al costurilor, cât și ecologic. Ca mijloc de a reduce emisiile cauzate de transporturi, unele guverne au introdus diferite forme de taxe pe emisiile de dioxid de carbon, însă acestea nu au reușit să reducă emisiile generate de transporturi, crescând totodată semnificativ costurile suportate de gospodării, mai ales în zonele rurale, îndepărtate și în zonele de munte.

| 6.7 | Potrivit comisarului pentru transporturi, Comisia urmează să propună, până la sfârșitul anului 2016, un sistem european pentru camioane și autoturisme cu o reglementare uniformă pentru taxarea rutieră în toate statele membre ale UE, bazată exclusiv pe numărul de kilometri parcurși. |
| --- | --- |

6.7

Potrivit comisarului pentru transporturi, Comisia urmează să propună, până la sfârșitul anului 2016, un sistem european pentru camioane și autoturisme cu o reglementare uniformă pentru taxarea rutieră în toate statele membre ale UE, bazată exclusiv pe numărul de kilometri parcurși.

| 6.8 | CESE salută intenția Comisiei de a armoniza la nivel european sistemul de taxare rutieră pe baza principiului „poluatorul plătește”, dar consideră că aspectele de internalizare a tarificării nu vor fi deloc suficiente pentru a se ajunge la o politică de transport durabilă, care să respecte angajamentele luate în cadrul COP 21 și să necesite măsuri suplimentare, precum sporirea eficienței energetice, a electromobilității, a utilizării în comun a autoturismelor și a comodalității, dezvoltarea surselor alternative de energie, elaborarea de standarde de calitate a mediului și, înainte de toate, promovarea transportului public. |
| --- | --- |

6.8

CESE salută intenția Comisiei de a armoniza la nivel european sistemul de taxare rutieră pe baza principiului „poluatorul plătește”, dar consideră că aspectele de internalizare a tarificării nu vor fi deloc suficiente pentru a se ajunge la o politică de transport durabilă, care să respecte angajamentele luate în cadrul COP 21 și să necesite măsuri suplimentare, precum sporirea eficienței energetice, a electromobilității, a utilizării în comun a autoturismelor și a comodalității, dezvoltarea surselor alternative de energie, elaborarea de standarde de calitate a mediului și, înainte de toate, promovarea transportului public.

| 6.9 | O altă măsură ar putea fi un preţ al carbonului care să se bazeze pe criterii economice şi sociale. Un preț prea scăzut al petrolului, cum este cazul în prezent, nu este cu siguranță un semnal pentru toți operatorii de transport ca să-și modifice comportamentul și să ia măsuri de reducere a consumului de energie. Cu toate acestea, introducerea unor norme și standarde mai stricte pentru carburanți, eficiența energetică, gestionarea informatizată a traficului și dezvoltarea carburanților alternativi poate deschide căi de reducere a emisiilor, fără însă a afecta în mod negativ competitivitatea. |
| --- | --- |

6.9

O altă măsură ar putea fi un preţ al carbonului care să se bazeze pe criterii economice şi sociale. Un preț prea scăzut al petrolului, cum este cazul în prezent, nu este cu siguranță un semnal pentru toți operatorii de transport ca să-și modifice comportamentul și să ia măsuri de reducere a consumului de energie. Cu toate acestea, introducerea unor norme și standarde mai stricte pentru carburanți, eficiența energetică, gestionarea informatizată a traficului și dezvoltarea carburanților alternativi poate deschide căi de reducere a emisiilor, fără însă a afecta în mod negativ competitivitatea.

7.   Inovare, cercetare și dezvoltare, carburanți alternativi

| 7.1 | CESE subliniază necesitatea absolută de a stabili o politică industrială activă și de a coordona cercetarea și dezvoltarea, în vederea susținerii tranziției la o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon. Este nevoie de eforturi susținute de cercetare și dezvoltare pentru a face compatibile creșterea inevitabilă din sectorul transporturilor și scăderea emisiilor poluante. |
| --- | --- |

7.1

CESE subliniază necesitatea absolută de a stabili o politică industrială activă și de a coordona cercetarea și dezvoltarea, în vederea susținerii tranziției la o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon. Este nevoie de eforturi susținute de cercetare și dezvoltare pentru a face compatibile creșterea inevitabilă din sectorul transporturilor și scăderea emisiilor poluante.

| 7.2 | Foaia de parcurs privind transporturile sugerează că va fi necesară dezvoltarea în continuare a biocarburanților, în special în sectorul aviației și al vehiculelor de mare tonaj, însă remarcă faptul că aspectele de securitate alimentară și de mediu sunt legate de dezvoltarea biocarburanților și subliniază importanța dezvoltării de biocombustibili mai durabili de a doua și a treia generație. |
| --- | --- |

7.2

Foaia de parcurs privind transporturile sugerează că va fi necesară dezvoltarea în continuare a biocarburanților, în special în sectorul aviației și al vehiculelor de mare tonaj, însă remarcă faptul că aspectele de securitate alimentară și de mediu sunt legate de dezvoltarea biocarburanților și subliniază importanța dezvoltării de biocombustibili mai durabili de a doua și a treia generație.

| 7.3 | În ceea ce privește sursele de bioenergie, sunt necesare eforturi continue pentru a se ajunge la o reducere și mai drastică a gazelor cu efect de seră și a se evita schimbarea destinației terenurilor. De aceea, va trebui să fie promovată în continuare exploatarea energetică a reziduurilor, a subproduselor și a deșeurilor, pentru a produce carburanți. Transportul rutier de marfă, aviația sau transportul maritim mai au un oarecare potențial, dar biocombustibilii nu reprezintă o soluție în sine și este nevoie în continuare de dezvoltarea și de promovarea unor soluții de înlocuire a motorului cu combustie prin mobilitatea electrică și/sau tehnologiile cu hidrogen sau prin alte surse alternative și durabile de energie. |
| --- | --- |

7.3

În ceea ce privește sursele de bioenergie, sunt necesare eforturi continue pentru a se ajunge la o reducere și mai drastică a gazelor cu efect de seră și a se evita schimbarea destinației terenurilor. De aceea, va trebui să fie promovată în continuare exploatarea energetică a reziduurilor, a subproduselor și a deșeurilor, pentru a produce carburanți. Transportul rutier de marfă, aviația sau transportul maritim mai au un oarecare potențial, dar biocombustibilii nu reprezintă o soluție în sine și este nevoie în continuare de dezvoltarea și de promovarea unor soluții de înlocuire a motorului cu combustie prin mobilitatea electrică și/sau tehnologiile cu hidrogen sau prin alte surse alternative și durabile de energie.

| 7.4 | Tranziția spre mobilitatea electrică va trebui să fie însoțită de tranziția spre utilizarea în comun a automobilului. Cu toate acestea, nu trebuie să se piardă din vedere că, chiar și dacă se trece în întregime la carburanți durabili, persistă riscul ca orașele să fie sufocate de trafic, atâta timp cât transportul în comun și sistemele eficiente de distribuție nu devin regula generală. |
| --- | --- |

7.4

Tranziția spre mobilitatea electrică va trebui să fie însoțită de tranziția spre utilizarea în comun a automobilului. Cu toate acestea, nu trebuie să se piardă din vedere că, chiar și dacă se trece în întregime la carburanți durabili, persistă riscul ca orașele să fie sufocate de trafic, atâta timp cât transportul în comun și sistemele eficiente de distribuție nu devin regula generală.

Bruxelles, 26 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  JO C 291, 4.9.2015, p. 14.

1

(2)  JO C 299, 4.10.2012, p. 170.

2

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/17

---

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind munca decentă în lanțurile de aprovizionare globale

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 303/03)

| Raportor: | doamna Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

La 21 ianuarie 2016, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Munca decentă în lanțurile de aprovizionare globale”

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 19 aprilie 2016.

În cea de a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 188 de voturi pentru și 1 vot împotrivă.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Chestiunea muncii decente în lanțurile de aprovizionare globale, cum ar fi cele pentru textile – confecții și încălțăminte, produse electronice, minerale și industria agroalimentară este, într-adevăr, o problemă crucială pentru toți actorii publici și privați implicați la nivel național și internațional în gestionarea lanțurilor de aprovizionare. |
| --- | --- |

1.1

Chestiunea muncii decente în lanțurile de aprovizionare globale, cum ar fi cele pentru textile – confecții și încălțăminte, produse electronice, minerale și industria agroalimentară este, într-adevăr, o problemă crucială pentru toți actorii publici și privați implicați la nivel național și internațional în gestionarea lanțurilor de aprovizionare.

| 1.2 | Comitetul Economic şi Social European (CESE) și-a adaptat procedurile interne pentru a fi în măsură să își elaboreze avizul înainte de cea de a 105-a sesiune a Conferinței Internaționale a Muncii (CIM) de la Geneva cu privire la chestiunea muncii decente în lanțurile de aprovizionare globale.
  CESE recomandă: |
| --- | --- |

1.2

Comitetul Economic şi Social European (CESE) și-a adaptat procedurile interne pentru a fi în măsură să își elaboreze avizul înainte de cea de a 105-a sesiune a Conferinței Internaționale a Muncii (CIM) de la Geneva cu privire la chestiunea muncii decente în lanțurile de aprovizionare globale.

CESE recomandă:

| 1.3 | Comitetul solicită Comisiei Europene să adopte o strategie cuprinzătoare și ambițioasă, cu scopul de a promova munca decentă în lanțurile de aprovizionare globale prin intermediul tuturor politicilor sale interne (acces la achizițiile publice ale UE, etichetare etc.) și externe (comerț, dezvoltare, politica de vecinătate etc.). |
| --- | --- |

1.3

Comitetul solicită Comisiei Europene să adopte o strategie cuprinzătoare și ambițioasă, cu scopul de a promova munca decentă în lanțurile de aprovizionare globale prin intermediul tuturor politicilor sale interne (acces la achizițiile publice ale UE, etichetare etc.) și externe (comerț, dezvoltare, politica de vecinătate etc.).

| 1.4 | Adoptarea unui limbaj comun, a unor definiții comune și evaluarea datelor statistice existente de către diferitele părți interesate: OCDE, OIM (1), OMC, Comisia Europeană, Banca Mondială și FMI, cu scopul de a evita confuzia și interpretările eronate, precum și elaborarea unei politici coerente de către organismele publice implicate, cu diferite competențe, în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.4

Adoptarea unui limbaj comun, a unor definiții comune și evaluarea datelor statistice existente de către diferitele părți interesate: OCDE, OIM (1), OMC, Comisia Europeană, Banca Mondială și FMI, cu scopul de a evita confuzia și interpretările eronate, precum și elaborarea unei politici coerente de către organismele publice implicate, cu diferite competențe, în acest domeniu.

| 1.5 | Luând în considerare Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, va trebui să recunoaștem și să promovăm cele mai bune practici și inițiative disponibile în setul de instrumente existent: Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, Orientările sectoriale ale OCDE privind diligența necesară (textile și confecții, minerale, agricultură și finanțe), ajutorul pentru comerț, schemele financiare pentru compensarea prejudiciului, codurile de conduită, etichetele, standardele și instrumentele de autoevaluare. Scopul este acela de a pune în aplicare o politică treptată, coerentă și durabilă de gestionare responsabilă a lanțurilor de aprovizionare. |
| --- | --- |

1.5

Luând în considerare Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, va trebui să recunoaștem și să promovăm cele mai bune practici și inițiative disponibile în setul de instrumente existent: Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, Orientările sectoriale ale OCDE privind diligența necesară (textile și confecții, minerale, agricultură și finanțe), ajutorul pentru comerț, schemele financiare pentru compensarea prejudiciului, codurile de conduită, etichetele, standardele și instrumentele de autoevaluare. Scopul este acela de a pune în aplicare o politică treptată, coerentă și durabilă de gestionare responsabilă a lanțurilor de aprovizionare.

| 1.6 | Promovarea unor abordări practice și adecvate, bazate pe risc, care vor lua în considerare natura specifică a lanțului valoric global și a lanțului de aprovizionare global (organizare liniară sau modulară, simplă sau complexă, scurtă sau lungă). |
| --- | --- |

1.6

Promovarea unor abordări practice și adecvate, bazate pe risc, care vor lua în considerare natura specifică a lanțului valoric global și a lanțului de aprovizionare global (organizare liniară sau modulară, simplă sau complexă, scurtă sau lungă).

| 1.7 | Pe baza unei evaluări a practicilor existente, promovarea implicării tuturor părților interesate, prin implicarea actorilor publici și privați, a partenerilor sociali, a ONG-urilor, a experților etc., cu scopul de a dezvolta cel mai bun portofoliu de acțiuni inspirate de orientările OCDE pentru identificarea riscurilor, pentru prevenirea și atenuarea acestora și pentru comunicarea și raportarea cu privire la planul de acțiune. Măsurile implicate în planurile de acțiune ar putea include măsuri legislative și fără caracter legislativ deopotrivă, cele mai bune practici, stimulente financiare, accesul la formare, precum și consolidarea capacităților pentru dialog social și sindicate. |
| --- | --- |

1.7

Pe baza unei evaluări a practicilor existente, promovarea implicării tuturor părților interesate, prin implicarea actorilor publici și privați, a partenerilor sociali, a ONG-urilor, a experților etc., cu scopul de a dezvolta cel mai bun portofoliu de acțiuni inspirate de orientările OCDE pentru identificarea riscurilor, pentru prevenirea și atenuarea acestora și pentru comunicarea și raportarea cu privire la planul de acțiune. Măsurile implicate în planurile de acțiune ar putea include măsuri legislative și fără caracter legislativ deopotrivă, cele mai bune practici, stimulente financiare, accesul la formare, precum și consolidarea capacităților pentru dialog social și sindicate.

| 1.8 | Promovarea unei reflecții specifice cu privire la tipul de instrumente de transparență care ar putea fi introduse, cu scopul de a informa consumatorii finali cu privire la condițiile sociale de producție. |
| --- | --- |

1.8

Promovarea unei reflecții specifice cu privire la tipul de instrumente de transparență care ar putea fi introduse, cu scopul de a informa consumatorii finali cu privire la condițiile sociale de producție.

| 1.9 | Viitoarea conferință a OIM ar trebui să analizeze posibilitatea ca această organizație să își asume un rol activ, asigurând condiții decente de muncă de-a lungul lanțurilor de aprovizionare globale și luând în considerare crearea și ulterior adoptarea unor instrumente relevante și adaptate care, datorită implicării părților interesate, să contribuie la îmbunătățirea efectivă a condițiilor de muncă. |
| --- | --- |

1.9

Viitoarea conferință a OIM ar trebui să analizeze posibilitatea ca această organizație să își asume un rol activ, asigurând condiții decente de muncă de-a lungul lanțurilor de aprovizionare globale și luând în considerare crearea și ulterior adoptarea unor instrumente relevante și adaptate care, datorită implicării părților interesate, să contribuie la îmbunătățirea efectivă a condițiilor de muncă.

2.   Chestiunea muncii decente în lanțurile de aprovizionare globale: definiții, context și mize

2.1   
  Definiții

| 2.1.1 | Lanț valoric global (LVG): acest concept a apărut la mijlocul anilor 1990 și descrie „întreaga gamă de activități necesare pentru a aduce un produs de la stadiul de concepție, la proiectare, materiile sale prime și produsele intermediare, comercializarea acestuia, distribuția și serviciile pentru clienții finali” (2).
  Menirea lanțurilor valorice globale este să favorizeze „modernizarea procesului” (producătorul adoptă o tehnologie mai bună pentru a îmbunătăți eficiența) și „modernizarea funcțională” (capacitatea unui producător de a dezvolta abilități de proiectare, branding si marketing). Cu toate acestea, o serie de exemple arată că nu se întâmplă întotdeauna astfel.
  Chestiunea gestionării durabile și responsabile a lanțurilor valorice globale este prioritară pe agenda internațională (OCDE, OIM, G7, G20, UE, ONU), având în vedere că schimburile comerciale și investițiile crescânde la nivel mondial au loc prin lanțurile valorice globale și că externalizarea și coordonarea transfrontalieră a producției globale de către firmele cu funcție nodală (lead firms) au efecte sociale semnificative. Unele dintre acestea sunt pozitive: de exemplu, locuri de muncă mai bine plătite, o mai mare inserție profesională a femeilor, crearea de locuri de muncă care să permită inserția profesională, dezvoltarea abilităților și difuzarea cunoștințelor și a tehnologiei. Altele reprezintă un motiv de îngrijorare, cum ar fi munca precară, condițiile precare de muncă (inclusiv în domeniul sănătății și al securității la locul de muncă), lipsa de drepturi sociale (inclusiv lipsa de asigurare socială), precum și încălcarea drepturilor omului și a drepturilor fundamentale ale lucrătorilor.
  Acest lucru conduce la dezvoltarea și punerea în aplicare a diverse instrumente la nivel național și internațional, cum ar fi convențiile OIM, orientările OCDE sau Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului (conform, de asemenea, punctului 2.3.3) și cadrele politice, cum ar fi Agenda pentru dezvoltare durabilă pentru 2030 (3) și Agenda pentru acțiune de la Addis Abeba privind finanțarea pentru dezvoltare (4), menite să susțină respectarea standardelor de muncă și promovarea muncii decente, precum și dezvoltarea în continuare a comerțului, a investițiilor, a sectorului privat și a lanțurilor de aprovizionare. |
| --- | --- |

2.1.1

Lanț valoric global (LVG): acest concept a apărut la mijlocul anilor 1990 și descrie „întreaga gamă de activități necesare pentru a aduce un produs de la stadiul de concepție, la proiectare, materiile sale prime și produsele intermediare, comercializarea acestuia, distribuția și serviciile pentru clienții finali” (2).

Menirea lanțurilor valorice globale este să favorizeze „modernizarea procesului” (producătorul adoptă o tehnologie mai bună pentru a îmbunătăți eficiența) și „modernizarea funcțională” (capacitatea unui producător de a dezvolta abilități de proiectare, branding si marketing). Cu toate acestea, o serie de exemple arată că nu se întâmplă întotdeauna astfel.

Chestiunea gestionării durabile și responsabile a lanțurilor valorice globale este prioritară pe agenda internațională (OCDE, OIM, G7, G20, UE, ONU), având în vedere că schimburile comerciale și investițiile crescânde la nivel mondial au loc prin lanțurile valorice globale și că externalizarea și coordonarea transfrontalieră a producției globale de către firmele cu funcție nodală (lead firms) au efecte sociale semnificative. Unele dintre acestea sunt pozitive: de exemplu, locuri de muncă mai bine plătite, o mai mare inserție profesională a femeilor, crearea de locuri de muncă care să permită inserția profesională, dezvoltarea abilităților și difuzarea cunoștințelor și a tehnologiei. Altele reprezintă un motiv de îngrijorare, cum ar fi munca precară, condițiile precare de muncă (inclusiv în domeniul sănătății și al securității la locul de muncă), lipsa de drepturi sociale (inclusiv lipsa de asigurare socială), precum și încălcarea drepturilor omului și a drepturilor fundamentale ale lucrătorilor.

Acest lucru conduce la dezvoltarea și punerea în aplicare a diverse instrumente la nivel național și internațional, cum ar fi convențiile OIM, orientările OCDE sau Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului (conform, de asemenea, punctului 2.3.3) și cadrele politice, cum ar fi Agenda pentru dezvoltare durabilă pentru 2030 (3) și Agenda pentru acțiune de la Addis Abeba privind finanțarea pentru dezvoltare (4), menite să susțină respectarea standardelor de muncă și promovarea muncii decente, precum și dezvoltarea în continuare a comerțului, a investițiilor, a sectorului privat și a lanțurilor de aprovizionare.

| 2.1.2 | Lanț de aprovizionare global (LAG): un lanț de aprovizionare global este alcătuit din organizațiile, resursele și procesele interdependente care creează și furnizează produse și servicii către clienții finali. Ca atare, acesta face parte din lanțul valoric global dedicat aprovizionării și nu concepției sau distribuției mărfurilor sau a serviciilor. |
| --- | --- |

2.1.2

Lanț de aprovizionare global (LAG): un lanț de aprovizionare global este alcătuit din organizațiile, resursele și procesele interdependente care creează și furnizează produse și servicii către clienții finali. Ca atare, acesta face parte din lanțul valoric global dedicat aprovizionării și nu concepției sau distribuției mărfurilor sau a serviciilor.

O discuție generală privind munca decentă în cadrul lanțurilor de aprovizionare globale va avea loc la sesiunea din iunie 2016 a CIM (organul decizional suprem al OIM). Această discuție este menită să ajute elementele constitutive ale OIM (de exemplu, guverne, angajatori și lucrători) să ajungă la o mai bună înțelegere a modului în care implicarea în cadrul lanțurilor de aprovizionare globale poate ajuta economiile naționale și locale să crească într-o manieră durabilă și favorabilă incluziunii, contribuind la crearea întreprinderilor și la creștere, precum și la promovarea locurilor de muncă de calitate și la respectarea standardelor de muncă. Prezentul aviz reprezintă contribuția CESE la această dezbatere.

| 2.1.3 | Muncă decentă: concept formulat de elementele constitutive ale OIM și adoptat de CIM în Declarația privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă (5) – se referă la programele naționale și locale puse în aplicare cu scopul de a atinge patru obiective strategice:






  — | promovarea creării de locuri de muncă, a dezvoltării abilităților și a mijloacelor de existență durabile; |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Muncă decentă: concept formulat de elementele constitutive ale OIM și adoptat de CIM în Declarația privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă (5) – se referă la programele naționale și locale puse în aplicare cu scopul de a atinge patru obiective strategice:

—

promovarea creării de locuri de muncă, a dezvoltării abilităților și a mijloacelor de existență durabile;

| — | garantarea drepturilor la locul de muncă, în special pentru lucrătorii defavorizați și săraci; |
| --- | --- |

—

garantarea drepturilor la locul de muncă, în special pentru lucrătorii defavorizați și săraci;

| — | extinderea protecției sociale pentru bărbați și femei, cu scopul de a oferi compensații corespunzătoare în cazul veniturilor pierdute sau reduse, și accesul la asistență medicală adecvată; |
| --- | --- |

—

extinderea protecției sociale pentru bărbați și femei, cu scopul de a oferi compensații corespunzătoare în cazul veniturilor pierdute sau reduse, și accesul la asistență medicală adecvată;

| — | promovarea dialogului social prin implicarea organizațiilor puternice și independente ale lucrătorilor și ale angajatorilor. |
| --- | --- |

—

promovarea dialogului social prin implicarea organizațiilor puternice și independente ale lucrătorilor și ale angajatorilor.

În calitate de organism de standardizare la nivel mondial, OIM a adoptat o serie de convenții relevante pentru lanțurile de aprovizionare globale. Acestea includ standarde fundamentale (de bază) ale muncii (de exemplu, promovarea libertății de asociere și dreptul la negociere colectivă, promovarea nediscriminării la locul de muncă, precum și interzicerea muncii forțate și a muncii copiilor), precum și convenții în domeniul sănătății și siguranței la locul de muncă, inspecția muncii și altele. Țările care le-au ratificat sunt obligate să își alinieze legislația și practicile la aceste convenții. Mai mult, în conformitate cu Declarația din 1998 a OIM cu privire la principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă (6), toate statele membre ale OIM sunt obligate să respecte și să transpună în legislație și în practică standardele de muncă fundamentale, chiar dacă acestea nu au ratificat convențiile relevante.

2.2   
  Structura și ponderea lanțurilor valorice globale și a lanțurilor de aprovizionare globale în comerțul internațional

| 2.2.1 | Ponderea lanțurilor valorice globale în comerțul mondial a crescut rapid și, în conformitate cu OMC, OCDE, OIM și UNCTAD 2013 (7), reprezintă între 60 % și 80 % din comerțul internațional și peste 20 % din locurile de muncă la nivel global (8). Sectoarele vizate de astfel de componente organizatorice interdependente precum concepția, producția, distribuția și consumul, conduse de întreprinderi multinaționale, includ agricultura, industria (de exemplu, automobile, aeronautică, textile-confecții, jucării, electronice) și serviciile (de exemplu, centre de intermediere telefonică, tehnologia informației). |
| --- | --- |

2.2.1

Ponderea lanțurilor valorice globale în comerțul mondial a crescut rapid și, în conformitate cu OMC, OCDE, OIM și UNCTAD 2013 (7), reprezintă între 60 % și 80 % din comerțul internațional și peste 20 % din locurile de muncă la nivel global (8). Sectoarele vizate de astfel de componente organizatorice interdependente precum concepția, producția, distribuția și consumul, conduse de întreprinderi multinaționale, includ agricultura, industria (de exemplu, automobile, aeronautică, textile-confecții, jucării, electronice) și serviciile (de exemplu, centre de intermediere telefonică, tehnologia informației).

| 2.2.2 | Formele și structurile acestor lanțuri valorice globale variază, de asemenea: unele dintre ele sunt destul de scurte (număr redus de activități), în timp ce altele sunt mai lungi, implicând legături economice, sociale și financiare între societăți înființate în țări numeroase și îndepărtate (din SUA, în UE și Asia). Potrivit lui Gary Gereffi (9), există trei tipuri dominante de guvernanță: lanțuri valorice globale determinate de cumpărător și, în cele mai multe cazuri, de costuri (acesta este cazul lanțurilor valorice globale pentru confecții și încălțăminte) și de producători cu unele competențe tehnologice ale furnizorilor în țările în curs de dezvoltare, inclusiv proiectarea și inovarea (produse electronice). |
| --- | --- |

2.2.2

Formele și structurile acestor lanțuri valorice globale variază, de asemenea: unele dintre ele sunt destul de scurte (număr redus de activități), în timp ce altele sunt mai lungi, implicând legături economice, sociale și financiare între societăți înființate în țări numeroase și îndepărtate (din SUA, în UE și Asia). Potrivit lui Gary Gereffi (9), există trei tipuri dominante de guvernanță: lanțuri valorice globale determinate de cumpărător și, în cele mai multe cazuri, de costuri (acesta este cazul lanțurilor valorice globale pentru confecții și încălțăminte) și de producători cu unele competențe tehnologice ale furnizorilor în țările în curs de dezvoltare, inclusiv proiectarea și inovarea (produse electronice).

| 2.2.3 | Întrucât lanțul de aprovizionare global este o componentă a lanțului valoric global, el se bazează pe relația dintre cumpărători și furnizori și potențiali subcontractanți. Acest „lanț” poate fi modelat în diverse moduri: integrare pe verticală, lanțuri captive, guvernanța modulară a lanțului (principalii furnizori sunt capabili să funcționeze independent de întreprinderea nodală) sau lanțurile bazate pe piață (piețele de mărfuri). |
| --- | --- |

2.2.3

Întrucât lanțul de aprovizionare global este o componentă a lanțului valoric global, el se bazează pe relația dintre cumpărători și furnizori și potențiali subcontractanți. Acest „lanț” poate fi modelat în diverse moduri: integrare pe verticală, lanțuri captive, guvernanța modulară a lanțului (principalii furnizori sunt capabili să funcționeze independent de întreprinderea nodală) sau lanțurile bazate pe piață (piețele de mărfuri).

2.3   
  Gestionarea lanțului global de aprovizionare în strategia de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI): actori principali și set de instrumente

| 2.3.1 | Definiția UE a RSI recunoaște „responsabilitatea întreprinderilor pentru impactul lor asupra societății” (10). |
| --- | --- |

2.3.1

Definiția UE a RSI recunoaște „responsabilitatea întreprinderilor pentru impactul lor asupra societății” (10).

| 2.3.2 | Ca urmare a unei serii de probleme întâmpinate în ultimii 20 de ani, în special în sectoare precum produsele electronice, articolele sportive și confecții, au fost identificate, în special de OCDE, următoarele chestiuni considerate critice pentru o gestionare durabilă de către o întreprindere multinațională, ca întreprindere cu funcție nodală (lead firm), a lanțului său valoric global și a lanțului de aprovizionare global:






  (a) | identificarea riscurilor de încălcări majore ale drepturilor omului și ale drepturilor lucrătorilor, de daune aduse mediului și de corupție; |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Ca urmare a unei serii de probleme întâmpinate în ultimii 20 de ani, în special în sectoare precum produsele electronice, articolele sportive și confecții, au fost identificate, în special de OCDE, următoarele chestiuni considerate critice pentru o gestionare durabilă de către o întreprindere multinațională, ca întreprindere cu funcție nodală (lead firm), a lanțului său valoric global și a lanțului de aprovizionare global:

(a)

identificarea riscurilor de încălcări majore ale drepturilor omului și ale drepturilor lucrătorilor, de daune aduse mediului și de corupție;

| (b) | prevenirea apariției unor astfel de riscuri pe baza principiului diligenței necesare și punerea în aplicare a gestionării durabile printr-o evaluare a profilului de risc de țară și evaluarea individuală a riscului prezentat de furnizor (11); |
| --- | --- |

(b)

prevenirea apariției unor astfel de riscuri pe baza principiului diligenței necesare și punerea în aplicare a gestionării durabile printr-o evaluare a profilului de risc de țară și evaluarea individuală a riscului prezentat de furnizor (11);

| (c) | atenuarea riscurilor prin politici coerente, solide și durabile în materie de RSI în ceea ce privește lanțul de aprovizionare: alegerea furnizorului, cerințe și contract cu furnizorii existenți, audituri sociale și criterii de modernizare pentru a evalua progresele realizate; |
| --- | --- |

(c)

atenuarea riscurilor prin politici coerente, solide și durabile în materie de RSI în ceea ce privește lanțul de aprovizionare: alegerea furnizorului, cerințe și contract cu furnizorii existenți, audituri sociale și criterii de modernizare pentru a evalua progresele realizate;

| (d) | raportarea și comunicarea cu diferite părți interesate din cadrul întreprinderii, cum ar fi sindicatele, și din afara întreprinderii, de exemplu, ONG-uri sau administrația publică responsabilă cu sănătatea și siguranța la locul de muncă sau punerea în aplicare a convențiilor OIM privind îmbunătățirea gestionării durabile a lanțurilor de aprovizionare globale. |
| --- | --- |

(d)

raportarea și comunicarea cu diferite părți interesate din cadrul întreprinderii, cum ar fi sindicatele, și din afara întreprinderii, de exemplu, ONG-uri sau administrația publică responsabilă cu sănătatea și siguranța la locul de muncă sau punerea în aplicare a convențiilor OIM privind îmbunătățirea gestionării durabile a lanțurilor de aprovizionare globale.

| 2.3.3 | În prezent, o gamă largă de actori – numeroase organizații și organisme publice și private, naționale, europene și internaționale – desfășoară activități cu privire la aceste aspecte, în special după tragedia din Rana Plaza (Bangladesh), care a ucis peste 1 100 de angajați în 2013:






  (a) | la nivel național, în plus față de măsurile legislative în domeniile acoperite de dreptul la o muncă decentă și de drepturile omului (de exemplu, Legea britanică din 2015 privind sclavia modernă, cu prevederi privind transparența în lanțurile de aprovizionare) (12), guvernul și parlamentul, cu sprijinul partenerilor sociali, al părților interesate, cum ar fi ONG-urile, și cu sprijinul Punctului național de contact al OCDE dezvoltă și pun în aplicare diverse inițiative (de exemplu, planuri naționale de acțiune pentru afaceri și drepturile omului sau privind RSI, și altele, cum ar fi inițiativele recente, de exemplu, în Franța sau Germania, privind obligația de diligență); |
| --- | --- | --- |

2.3.3

În prezent, o gamă largă de actori – numeroase organizații și organisme publice și private, naționale, europene și internaționale – desfășoară activități cu privire la aceste aspecte, în special după tragedia din Rana Plaza (Bangladesh), care a ucis peste 1 100 de angajați în 2013:

(a)

la nivel național, în plus față de măsurile legislative în domeniile acoperite de dreptul la o muncă decentă și de drepturile omului (de exemplu, Legea britanică din 2015 privind sclavia modernă, cu prevederi privind transparența în lanțurile de aprovizionare) (12), guvernul și parlamentul, cu sprijinul partenerilor sociali, al părților interesate, cum ar fi ONG-urile, și cu sprijinul Punctului național de contact al OCDE dezvoltă și pun în aplicare diverse inițiative (de exemplu, planuri naționale de acțiune pentru afaceri și drepturile omului sau privind RSI, și altele, cum ar fi inițiativele recente, de exemplu, în Franța sau Germania, privind obligația de diligență);

| (b) | la nivelul UE, au fost luate măsuri în diferite politici interne și externe, atât în cadrul unor parteneriate mai ample cu țările terțe, precum și prin intermediul unor inițiative sectoriale specifice. De exemplu, capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă în acordurile comerciale și de investiții ale UE (recent negociate și puse în aplicare) includ angajamentul obligatoriu al părților de a respecta standardele de muncă fundamentale (inclusiv prin avansarea către ratificarea convențiilor fundamentale ale OIM și depunerea de eforturi pentru niveluri mai ridicate de protecție a muncii în mediu casnic), pentru a pune în aplicare în mod eficient convențiile OIM ratificate, precum și pentru a promova munca decentă, sistemele comerciale echitabile și practicile în materie de RSI. Acestea prevăd, de asemenea, instituirea unui mecanism de monitorizare din partea societății civile (în plus față de organismul interguvernamental), inclusiv din partea partenerilor sociali, pentru a supraveghea punerea în aplicare a acestor dispoziții și pentru a consilia părțile cu privire la chestiuni legate, printre altele, de comerț și de muncă. Preferințele tarifare pentru țările în curs de dezvoltare acordate în cadrul sistemului SPG+ acordă o eliminare completă a tarifelor cu privire la peste 66 % dintre liniile tarifare pentru țările vulnerabile care își asumă un angajament obligatoriu de a ratifica și de a pune în aplicare în mod eficient 27 de convenții internaționale de bază, inclusiv cele opt convenții fundamentale ale OIM (13). De asemenea, UE pune în aplicare o strategie elaborată privind RSI, revizuirea Directivei 2013/34/UE privind raportarea extrafinanciară (chestiuni de mediu și sociale, drepturile omului, lupta împotriva corupției, diversitatea consiliilor de administrație ale întreprinderilor etc.); Pactul de sustenabilitate pentru Bangladesh (o inițiativă internațională condusă de UE având ca scop sporirea respectului pentru drepturile lucrătorilor, sănătatea și securitatea la locul de muncă și consolidarea standardelor de siguranță în sectorul confecțiilor în această țară) (14); o nouă strategie comercială și de investiții a UE, inclusiv gestionarea responsabilă a lanțurilor de aprovizionare globale (15), iar actuala Președinție (olandeză) a UE pune accent pe gestionarea responsabilă a lanțurilor de aprovizionare globale. |
| --- | --- |

(b)

la nivelul UE, au fost luate măsuri în diferite politici interne și externe, atât în cadrul unor parteneriate mai ample cu țările terțe, precum și prin intermediul unor inițiative sectoriale specifice. De exemplu, capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă în acordurile comerciale și de investiții ale UE (recent negociate și puse în aplicare) includ angajamentul obligatoriu al părților de a respecta standardele de muncă fundamentale (inclusiv prin avansarea către ratificarea convențiilor fundamentale ale OIM și depunerea de eforturi pentru niveluri mai ridicate de protecție a muncii în mediu casnic), pentru a pune în aplicare în mod eficient convențiile OIM ratificate, precum și pentru a promova munca decentă, sistemele comerciale echitabile și practicile în materie de RSI. Acestea prevăd, de asemenea, instituirea unui mecanism de monitorizare din partea societății civile (în plus față de organismul interguvernamental), inclusiv din partea partenerilor sociali, pentru a supraveghea punerea în aplicare a acestor dispoziții și pentru a consilia părțile cu privire la chestiuni legate, printre altele, de comerț și de muncă. Preferințele tarifare pentru țările în curs de dezvoltare acordate în cadrul sistemului SPG+ acordă o eliminare completă a tarifelor cu privire la peste 66 % dintre liniile tarifare pentru țările vulnerabile care își asumă un angajament obligatoriu de a ratifica și de a pune în aplicare în mod eficient 27 de convenții internaționale de bază, inclusiv cele opt convenții fundamentale ale OIM (13). De asemenea, UE pune în aplicare o strategie elaborată privind RSI, revizuirea Directivei 2013/34/UE privind raportarea extrafinanciară (chestiuni de mediu și sociale, drepturile omului, lupta împotriva corupției, diversitatea consiliilor de administrație ale întreprinderilor etc.); Pactul de sustenabilitate pentru Bangladesh (o inițiativă internațională condusă de UE având ca scop sporirea respectului pentru drepturile lucrătorilor, sănătatea și securitatea la locul de muncă și consolidarea standardelor de siguranță în sectorul confecțiilor în această țară) (14); o nouă strategie comercială și de investiții a UE, inclusiv gestionarea responsabilă a lanțurilor de aprovizionare globale (15), iar actuala Președinție (olandeză) a UE pune accent pe gestionarea responsabilă a lanțurilor de aprovizionare globale.

| (c) | la nivel internațional, discuțiile și activitățile se desfășoară în cadrul OCDE [de exemplu, pregătirea Orientărilor privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în sectorul articolelor de confecții și încălțăminte (16), Orientările pentru întreprinderile multinaționale (17), lansarea Orientărilor pentru lanțuri de aprovizionare agricole responsabile (18)], al ONU [de exemplu, Pactul mondial și Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului (19)] și al OIM (revizuirea Declarației tripartite privind întreprinderile multinaționale și politica socială și pregătirea dezbaterii în cadrul CIM din iunie 2016 dedicată muncii decente în cadrul lanțurilor de aprovizionare globale). |
| --- | --- |

(c)

la nivel internațional, discuțiile și activitățile se desfășoară în cadrul OCDE [de exemplu, pregătirea Orientărilor privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în sectorul articolelor de confecții și încălțăminte (16), Orientările pentru întreprinderile multinaționale (17), lansarea Orientărilor pentru lanțuri de aprovizionare agricole responsabile (18)], al ONU [de exemplu, Pactul mondial și Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului (19)] și al OIM (revizuirea Declarației tripartite privind întreprinderile multinaționale și politica socială și pregătirea dezbaterii în cadrul CIM din iunie 2016 dedicată muncii decente în cadrul lanțurilor de aprovizionare globale).

Diverse inițiative private au fost puse în aplicare, fie permanent sau temporar, de exemplu, pentru îmbunătățirea sănătății și a siguranței în fabricile de confecții din Bangladesh, după catastrofa din Rana Plaza (Acordul privind siguranța împotriva incendiilor și siguranța clădirilor în Bangladesh) (20).

| 2.3.4 | Toți acești actori publici și privați sunt implicați în elaborarea și punerea în aplicare a diferitelor instrumente care vizează îmbunătățirea condițiilor de muncă și a drepturilor la locul de muncă:






  — | regulamente, acte legislative, convenții; |
| --- | --- | --- |

2.3.4

Toți acești actori publici și privați sunt implicați în elaborarea și punerea în aplicare a diferitelor instrumente care vizează îmbunătățirea condițiilor de muncă și a drepturilor la locul de muncă:

—

regulamente, acte legislative, convenții;

| — | coduri de conduită; |
| --- | --- |

—

coduri de conduită;

| — | dialog social, inclusiv în context transfrontalier (21); |
| --- | --- |

—

dialog social, inclusiv în context transfrontalier (21);

| — | certificări în materie de RSI și răspundere socială; |
| --- | --- |

—

certificări în materie de RSI și răspundere socială;

| — | sisteme de finanțare pentru a compensa victimele; |
| --- | --- |

—

sisteme de finanțare pentru a compensa victimele;

| — | alte inițiative care implică mai multe părți interesate; |
| --- | --- |

—

alte inițiative care implică mai multe părți interesate;

| — | programe de ajutor și de dezvoltare, inclusiv consolidarea capacităților (sănătatea și siguranța la locul de muncă, dialogul social, punerea în aplicare a convențiilor OIM etc.). |
| --- | --- |

—

programe de ajutor și de dezvoltare, inclusiv consolidarea capacităților (sănătatea și siguranța la locul de muncă, dialogul social, punerea în aplicare a convențiilor OIM etc.).

3.   Evaluarea unor bune practici în două sectoare economice diferite

3.1   
  Lanțul de aprovizionare global în sectorul articolelor de îmbrăcăminte și încălțăminte

| 3.1.1 | Lanțul de aprovizionare din industria articolelor de confecții și de încălțăminte acoperă o serie de actori și procese de producție. Regiunea Asia-Pacific este responsabilă de exporturi mondiale în valoare de 601 miliarde de dolari aferente articolelor de confecții, textile și încălțăminte, ceea ce reprezintă 60 % din totalul comerțului mondial, China având cea mai mare parte. Țări precum Bangladesh sau Cambodgia și-au intensificat specializarea în producția și exportul de confecții și încălțăminte cu 89,2 % și, respectiv, 77,4 % din totalul exporturilor de mărfuri în 2014 (22). Acest lucru se datorează în principal unei creșteri bruște a salariilor în industria articolelor de îmbrăcăminte și textile din China, ceea ce a determinat cumpărătorii internaționali să caute noi furnizori în Asia.
  În conformitate cu datele OIM (23), în 2014, câștigurile medii au fost de mai puțin de 200 de dolari pe lună în majoritatea țărilor. Salarii minime lunare pentru lucrătorii necalificați în domeniul confecțiilor se aplică în China (până la 297 de dolari), Filipine, Malaysia, Indonezia (247 de dolari), Thailanda, Vietnam (145 de dolari), India (136 de dolari), Cambodgia (128 de dolari), Pakistan (119 dolari), Bangladesh (71 de dolari) și Sri Lanka (66 de dolari).
  Principalele riscuri sunt lipsa unui salariu decent, munca forțată sau munca copiilor, relațiile industriale deficitare din cauza protecției precare a libertății de asociere și din pricina negocierii colective limitate, nivelul deficitar al sănătății și siguranței la locul de muncă, inspecția muncii insuficientă, sistemele subdezvoltate pentru riscuri profesionale, poluarea apei, expunerea la substanțe chimice, precum și exploatarea forței de muncă de sex feminin. |
| --- | --- |

3.1.1

Lanțul de aprovizionare din industria articolelor de confecții și de încălțăminte acoperă o serie de actori și procese de producție. Regiunea Asia-Pacific este responsabilă de exporturi mondiale în valoare de 601 miliarde de dolari aferente articolelor de confecții, textile și încălțăminte, ceea ce reprezintă 60 % din totalul comerțului mondial, China având cea mai mare parte. Țări precum Bangladesh sau Cambodgia și-au intensificat specializarea în producția și exportul de confecții și încălțăminte cu 89,2 % și, respectiv, 77,4 % din totalul exporturilor de mărfuri în 2014 (22). Acest lucru se datorează în principal unei creșteri bruște a salariilor în industria articolelor de îmbrăcăminte și textile din China, ceea ce a determinat cumpărătorii internaționali să caute noi furnizori în Asia.

În conformitate cu datele OIM (23), în 2014, câștigurile medii au fost de mai puțin de 200 de dolari pe lună în majoritatea țărilor. Salarii minime lunare pentru lucrătorii necalificați în domeniul confecțiilor se aplică în China (până la 297 de dolari), Filipine, Malaysia, Indonezia (247 de dolari), Thailanda, Vietnam (145 de dolari), India (136 de dolari), Cambodgia (128 de dolari), Pakistan (119 dolari), Bangladesh (71 de dolari) și Sri Lanka (66 de dolari).

Principalele riscuri sunt lipsa unui salariu decent, munca forțată sau munca copiilor, relațiile industriale deficitare din cauza protecției precare a libertății de asociere și din pricina negocierii colective limitate, nivelul deficitar al sănătății și siguranței la locul de muncă, inspecția muncii insuficientă, sistemele subdezvoltate pentru riscuri profesionale, poluarea apei, expunerea la substanțe chimice, precum și exploatarea forței de muncă de sex feminin.

| 3.1.2 | La 24 aprilie 2013, prăbușirea clădirii Rana Plaza din Bangladesh, folosită de fabrici de confecții, a provocat moartea a 1 136 de angajați, în principal femei. Amploarea accidentului, cauzat de repararea deficitară a clădirii și de lipsa ieșirilor de incendiu, a dus la o mobilizare excepțională a guvernelor (UE și statele membre, SUA, Canada, Norvegia), a organizațiilor internaționale (OIM, OECD și Banca Mondială), a părților interesate internaționale și locale, cu o gamă ambițioasă de acțiuni care vizează încurajarea măsurilor naționale pe termen scurt (compensații pentru familiile victimelor, inspectarea fabricilor de confecții și acțiuni corective, noi metode de audit, revizuirea legislației muncii), a măsurilor naționale pe termen mediu (de exemplu, dezvoltarea unor sindicate comerciale independente și consolidarea inspecției muncii), precum și a unor măsuri sistematice, cu scopul de a promova gestionarea responsabilă a lanțurilor de aprovizionare globale.







  Graficul 1: Evaluarea progreselor înregistrate în sectorul confecțiilor din Bangladesh după prăbușirea clădirii Rana Plaza (ianuarie 2016)








  — | Acordul privind siguranța împotriva incendiilor și siguranța clădirilor în Bangladesh: semnat de 220 de cumpărători de confecții. |
| --- | --- | --- |

3.1.2

La 24 aprilie 2013, prăbușirea clădirii Rana Plaza din Bangladesh, folosită de fabrici de confecții, a provocat moartea a 1 136 de angajați, în principal femei. Amploarea accidentului, cauzat de repararea deficitară a clădirii și de lipsa ieșirilor de incendiu, a dus la o mobilizare excepțională a guvernelor (UE și statele membre, SUA, Canada, Norvegia), a organizațiilor internaționale (OIM, OECD și Banca Mondială), a părților interesate internaționale și locale, cu o gamă ambițioasă de acțiuni care vizează încurajarea măsurilor naționale pe termen scurt (compensații pentru familiile victimelor, inspectarea fabricilor de confecții și acțiuni corective, noi metode de audit, revizuirea legislației muncii), a măsurilor naționale pe termen mediu (de exemplu, dezvoltarea unor sindicate comerciale independente și consolidarea inspecției muncii), precum și a unor măsuri sistematice, cu scopul de a promova gestionarea responsabilă a lanțurilor de aprovizionare globale.

Graficul 1: Evaluarea progreselor înregistrate în sectorul confecțiilor din Bangladesh după prăbușirea clădirii Rana Plaza (ianuarie 2016)

—

Acordul privind siguranța împotriva incendiilor și siguranța clădirilor în Bangladesh: semnat de 220 de cumpărători de confecții.

| — | Alianța pentru siguranța lucrătorilor din Bangladesh: înființată în mai 2013 de 26 de mărci, în principal din America de Nord. |
| --- | --- |

—

Alianța pentru siguranța lucrătorilor din Bangladesh: înființată în mai 2013 de 26 de mărci, în principal din America de Nord.

| — | 341 de noi sindicate au fost create în sectorul confecțiilor din Bangladesh până în ianuarie 2016 (132 în 2014). |
| --- | --- |

—

341 de noi sindicate au fost create în sectorul confecțiilor din Bangladesh până în ianuarie 2016 (132 în 2014).

| — | Până în ianuarie 2016, au fost efectuate inspecții în 3 734 de fabrici de confecții pentru export, vizând siguranța structurală, protecția împotriva incendiilor și siguranța electrică. |
| --- | --- |

—

Până în ianuarie 2016, au fost efectuate inspecții în 3 734 de fabrici de confecții pentru export, vizând siguranța structurală, protecția împotriva incendiilor și siguranța electrică.

| — | Au fost angajați 235 de noi inspectori (24). |
| --- | --- |

—

Au fost angajați 235 de noi inspectori (24).

| — | Programul pentru condiții mai bune de muncă în Bangladesh: 38 de fabrici care furnizează confecții pentru 17 mărci și comercianți cu amănuntul. |
| --- | --- |

—

Programul pentru condiții mai bune de muncă în Bangladesh: 38 de fabrici care furnizează confecții pentru 17 mărci și comercianți cu amănuntul.

| — | Compensarea victimelor: 24,1 milioane de dolari pentru 3 490 de cereri primite. |
| --- | --- |

—

Compensarea victimelor: 24,1 milioane de dolari pentru 3 490 de cereri primite.

| 3.1.3 | OCDE elaborează orientări privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în sectorul de confecții și încălțăminte. |
| --- | --- |

3.1.3

OCDE elaborează orientări privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în sectorul de confecții și încălțăminte.

| 3.1.4 | OIM, în cooperare cu donatori internaționali, guverne, lucrători și angajatori, pune în aplicare proiecte în sectorul confecțiilor (de exemplu, în Asia), cu scopul de a spori accesul la informații cu privire la salarii, condiții de muncă și relațiile industriale, pentru a îmbunătăți calitatea dialogului social privind standardele de muncă, consolidarea capacității partenerilor sociali și a mecanismelor de negociere colectivă, precum și asigurarea standardelor de muncă la nivel de fabrică (25). |
| --- | --- |

3.1.4

OIM, în cooperare cu donatori internaționali, guverne, lucrători și angajatori, pune în aplicare proiecte în sectorul confecțiilor (de exemplu, în Asia), cu scopul de a spori accesul la informații cu privire la salarii, condiții de muncă și relațiile industriale, pentru a îmbunătăți calitatea dialogului social privind standardele de muncă, consolidarea capacității partenerilor sociali și a mecanismelor de negociere colectivă, precum și asigurarea standardelor de muncă la nivel de fabrică (25).

| 3.1.5 | Comisia Europeană elaborează o inițiativă emblematică privind un lanț de aprovizionare durabil în sectorul confecțiilor, inclusiv planificarea comună, finanțarea coordonată, punerea în aplicare în comun a programelor, sensibilizarea consumatorilor etc. |
| --- | --- |

3.1.5

Comisia Europeană elaborează o inițiativă emblematică privind un lanț de aprovizionare durabil în sectorul confecțiilor, inclusiv planificarea comună, finanțarea coordonată, punerea în aplicare în comun a programelor, sensibilizarea consumatorilor etc.

| 3.1.6 | Partenerii sociali ai UE din sectorul textilelor și al articolelor de îmbrăcăminte au elaborat o inițiativă comună, sprijinită de Comisia Europeană, care conține un instrument de evaluare a riscurilor privind RSI, relevant pentru lanțurile de aprovizionare globale. Inițiativa este în curs de finalizare, urmând să fie diseminată în rândul IMM-urilor și al altor părți interesate. |
| --- | --- |

3.1.6

Partenerii sociali ai UE din sectorul textilelor și al articolelor de îmbrăcăminte au elaborat o inițiativă comună, sprijinită de Comisia Europeană, care conține un instrument de evaluare a riscurilor privind RSI, relevant pentru lanțurile de aprovizionare globale. Inițiativa este în curs de finalizare, urmând să fie diseminată în rândul IMM-urilor și al altor părți interesate.

| 3.1.7 | Președinția olandeză a UE dorește să analizeze mijloacele de consolidare a sinergiilor dintre politicile comerciale și de dezvoltare ale UE, pentru a contribui la durabilitatea lanțurilor de aprovizionare globale. |
| --- | --- |

3.1.7

Președinția olandeză a UE dorește să analizeze mijloacele de consolidare a sinergiilor dintre politicile comerciale și de dezvoltare ale UE, pentru a contribui la durabilitatea lanțurilor de aprovizionare globale.

| 3.1.8 | Domnul Gerd Muller, ministrul federal german pentru economie, cooperare și dezvoltare, a pus bazele unei alianțe specifice pentru „textile durabile”, la care participă principalii parteneri. La ultimul summit G7, acesta a prezentat o sinteză foarte concretă a situației: „Asumarea responsabilității ar costa un euro, un singur euro pe rochie, pe sacou sau pereche de pantaloni, pentru a ne asigura că munca grea din Bangladesh, Cambodgia sau Africa este răsplătită, iar copiii și croitoresele au oportunități în viață” (26). |
| --- | --- |

3.1.8

Domnul Gerd Muller, ministrul federal german pentru economie, cooperare și dezvoltare, a pus bazele unei alianțe specifice pentru „textile durabile”, la care participă principalii parteneri. La ultimul summit G7, acesta a prezentat o sinteză foarte concretă a situației: „Asumarea responsabilității ar costa un euro, un singur euro pe rochie, pe sacou sau pereche de pantaloni, pentru a ne asigura că munca grea din Bangladesh, Cambodgia sau Africa este răsplătită, iar copiii și croitoresele au oportunități în viață” (26).

| 3.1.9 | Proliferare a inițiativelor private înlesnește acumularea experienței și contribuie la schimbul de bune practici. Printre acestea se numără ICS (Inițiativa privind clauza socială), cu 22 de importanți comercianți cu amănuntul, cum ar fi Monoprix, Carrefour sau Casino, reprezentând o cifră de afaceri de peste 243 de miliarde EUR, care împărtășesc o metodologie similară pentru auditurile lor sociale, și BSCI (Inițiativa privind conformitatea socială în afaceri), lansată în 2003 de către FTA (Asociația pentru comerț extern), cu sediul la Bruxelles, cu peste 1 700 de comercianți cu amănuntul și importatori din 36 de țări, având relații de afaceri cu 30 000 de fabrici. |
| --- | --- |

3.1.9

Proliferare a inițiativelor private înlesnește acumularea experienței și contribuie la schimbul de bune practici. Printre acestea se numără ICS (Inițiativa privind clauza socială), cu 22 de importanți comercianți cu amănuntul, cum ar fi Monoprix, Carrefour sau Casino, reprezentând o cifră de afaceri de peste 243 de miliarde EUR, care împărtășesc o metodologie similară pentru auditurile lor sociale, și BSCI (Inițiativa privind conformitatea socială în afaceri), lansată în 2003 de către FTA (Asociația pentru comerț extern), cu sediul la Bruxelles, cu peste 1 700 de comercianți cu amănuntul și importatori din 36 de țări, având relații de afaceri cu 30 000 de fabrici.

3.2   
  Lanțul valoric global și lanțul de aprovizionare global al produselor electronice

| 3.2.1 | Conform studiului privind lanțurile valorice globale, realizat de Sturgeon și Kawakami (27), „valoarea articolele intermediare din sectorul confecțiilor pare să fie mult mai scăzută, raportată la valoarea comerțului cu bunuri de consum intermediar, decât cea a articolelor corespondente din industria produselor electronice și din cea a automobilelor”. |
| --- | --- |

3.2.1

Conform studiului privind lanțurile valorice globale, realizat de Sturgeon și Kawakami (27), „valoarea articolele intermediare din sectorul confecțiilor pare să fie mult mai scăzută, raportată la valoarea comerțului cu bunuri de consum intermediar, decât cea a articolelor corespondente din industria produselor electronice și din cea a automobilelor”.

| 3.2.2 | Lanțul valoric global al produselor electronice este unul dintre cele mai importante din sectorul bunurilor, cu peste 17 % din totalul bunurilor de consum intermediar în 2006, comparativ cu 2,7 % pentru produse chimice și materiale plastice și 1,9 % pentru componente de aeronave. Cele două țări lider în exportul de produse electronice intermediare sunt China/Hong Kong și Statele Unite. |
| --- | --- |

3.2.2

Lanțul valoric global al produselor electronice este unul dintre cele mai importante din sectorul bunurilor, cu peste 17 % din totalul bunurilor de consum intermediar în 2006, comparativ cu 2,7 % pentru produse chimice și materiale plastice și 1,9 % pentru componente de aeronave. Cele două țări lider în exportul de produse electronice intermediare sunt China/Hong Kong și Statele Unite.

| 3.2.3 | Cei trei factori constanți care determină „modularitatea lanțului valoric” sunt următorii:






  — | întreprinderile nodale (lead firms) (îndeosebi în țările industrializate); |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Cei trei factori constanți care determină „modularitatea lanțului valoric” sunt următorii:

—

întreprinderile nodale (lead firms) (îndeosebi în țările industrializate);

| — | producătorii cu care s-a încheiat un contract, care se ocupă de cumpărarea componentelor, de asamblarea plăcilor de circuite, de asamblarea finală și de testare, în principal în China, Taiwan și Vietnam; |
| --- | --- |

—

producătorii cu care s-a încheiat un contract, care se ocupă de cumpărarea componentelor, de asamblarea plăcilor de circuite, de asamblarea finală și de testare, în principal în China, Taiwan și Vietnam;

| — | liderii platformelor, definiți ca fiind „întreprinderile care au avut succes în implantarea tehnologiei lor (sub formă de software, hardware sau o combinație a acestora) în produsele altor întreprinderi”. |
| --- | --- |

—

liderii platformelor, definiți ca fiind „întreprinderile care au avut succes în implantarea tehnologiei lor (sub formă de software, hardware sau o combinație a acestora) în produsele altor întreprinderi”.

Modularitatea acestui lanț valoric specific constă în codificarea și standardizarea principalelor procese de lucru, cum ar fi proiectarea asistată de calculator, planificarea producției, precum și inventarul și controlul logistic.

| 3.2.4 | Produsele electronice de consum au cicluri scurte de viață, între trei și 18 luni, cu o durată scurtă de perimare. Prin urmare, furnizorii acestor produse se confruntă tot mai mult cu comenzi rapide de introducere pe piață. De exemplu, atunci când iPhone Apple a fost introdus în 2007, durata de introducere pe piață era de șase luni; în 2012, aceasta a scăzut la mai puțin de două săptămâni (28). Pentru producători și lucrători, aceasta reprezintă o provocare și este necesar să se dezvolte și să se pună în aplicare soluții pentru a o aborda.
  În timp ce în unele întreprinderi s-a ajuns la un acord cu privire la orele suplimentare de lucru sau la munca în schimburi în sezonul de vârf și compensarea acestora în cursul anului, altele înregistrează o creștere substanțială a contractelor temporare și a angajării migranților sau a lucrătorilor prin intermediul agențiilor (de exemplu, în Mexic, în 2009, 60 % din forța de muncă în industria electronică era reprezentată de muncitori temporari, acest procent ridicându-se la 90 % în sezonul de vârf) (29). Acest lucru înseamnă adesea drepturi reduse pentru lucrători, cum ar fi salarii mai mici, lipsa asigurărilor sociale sau interdicția de a adera la sindicate. Soluțiile ar putea include, pe lângă legislația națională, acorduri la nivel de întreprindere și îmbunătățirea coordonării și a schimbului de informații între cumpărători și furnizori, permițând astfel o planificare mai bună a producției și angajarea de lucrători permanenți, mai degrabă decât temporari. |
| --- | --- |

3.2.4

Produsele electronice de consum au cicluri scurte de viață, între trei și 18 luni, cu o durată scurtă de perimare. Prin urmare, furnizorii acestor produse se confruntă tot mai mult cu comenzi rapide de introducere pe piață. De exemplu, atunci când iPhone Apple a fost introdus în 2007, durata de introducere pe piață era de șase luni; în 2012, aceasta a scăzut la mai puțin de două săptămâni (28). Pentru producători și lucrători, aceasta reprezintă o provocare și este necesar să se dezvolte și să se pună în aplicare soluții pentru a o aborda.

În timp ce în unele întreprinderi s-a ajuns la un acord cu privire la orele suplimentare de lucru sau la munca în schimburi în sezonul de vârf și compensarea acestora în cursul anului, altele înregistrează o creștere substanțială a contractelor temporare și a angajării migranților sau a lucrătorilor prin intermediul agențiilor (de exemplu, în Mexic, în 2009, 60 % din forța de muncă în industria electronică era reprezentată de muncitori temporari, acest procent ridicându-se la 90 % în sezonul de vârf) (29). Acest lucru înseamnă adesea drepturi reduse pentru lucrători, cum ar fi salarii mai mici, lipsa asigurărilor sociale sau interdicția de a adera la sindicate. Soluțiile ar putea include, pe lângă legislația națională, acorduri la nivel de întreprindere și îmbunătățirea coordonării și a schimbului de informații între cumpărători și furnizori, permițând astfel o planificare mai bună a producției și angajarea de lucrători permanenți, mai degrabă decât temporari.

| 3.2.5 | Aspectele legate de respectarea drepturilor omului și a drepturilor lucrătorilor din industria produselor electronice se extind și asupra problemei mineralelor provenite din zonele afectate de conflict și cu risc ridicat, cum ar fi regiunea Marilor Lacuri Africane (30). În urma adoptării unor acte legislative în SUA (Legea Dodd-Frank), Comisia Europeană a prezentat, în 2014, o propunere de regulament de stabilire a unui mecanism de autocertificare pentru importatorii de staniu, tantal, tungsten și aur pe piața UE, pentru a se asigura că veniturile din extracția și comerțul cu aceste minerale nu susțin conflictele armate locale. În schimb, obligația de diligență însoțită de alte măsuri ar trebui să contribuie la transparența de-a lungul lanțului de aprovizionare și să aibă un impact pozitiv asupra creării de locuri de muncă și asupra condițiilor de muncă în mine, cum ar fi sănătatea și siguranța la locul de muncă, nivelul veniturilor sau intrarea activității în circuitul legal. Acest lucru ar permite, de asemenea, o aprovizionare continuă din Africa, în loc să fie necesară orientarea spre alte regiuni din lume, care nu sunt afectate de conflict (31). |
| --- | --- |

3.2.5

Aspectele legate de respectarea drepturilor omului și a drepturilor lucrătorilor din industria produselor electronice se extind și asupra problemei mineralelor provenite din zonele afectate de conflict și cu risc ridicat, cum ar fi regiunea Marilor Lacuri Africane (30). În urma adoptării unor acte legislative în SUA (Legea Dodd-Frank), Comisia Europeană a prezentat, în 2014, o propunere de regulament de stabilire a unui mecanism de autocertificare pentru importatorii de staniu, tantal, tungsten și aur pe piața UE, pentru a se asigura că veniturile din extracția și comerțul cu aceste minerale nu susțin conflictele armate locale. În schimb, obligația de diligență însoțită de alte măsuri ar trebui să contribuie la transparența de-a lungul lanțului de aprovizionare și să aibă un impact pozitiv asupra creării de locuri de muncă și asupra condițiilor de muncă în mine, cum ar fi sănătatea și siguranța la locul de muncă, nivelul veniturilor sau intrarea activității în circuitul legal. Acest lucru ar permite, de asemenea, o aprovizionare continuă din Africa, în loc să fie necesară orientarea spre alte regiuni din lume, care nu sunt afectate de conflict (31).

| 3.2.6 | OCDE a elaborat Orientările privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone de conflict și din zone cu risc ridicat (32). |
| --- | --- |

3.2.6

OCDE a elaborat Orientările privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone de conflict și din zone cu risc ridicat (32).

3.3   
  Lanțuri valorice globale și lanțuri de aprovizionare globale în alte sectoare

| 3.3.1 | CESE ar dori, de asemenea, să sublinieze că lanțurile valorice globale și lanțurile de aprovizionare globale în alte sectoare, cum ar fi serviciile și industria agroalimentară, s-ar putea confrunta cu probleme în ceea ce privește condițiile de muncă, și în special sănătatea și siguranța la locul de muncă. |
| --- | --- |

3.3.1

CESE ar dori, de asemenea, să sublinieze că lanțurile valorice globale și lanțurile de aprovizionare globale în alte sectoare, cum ar fi serviciile și industria agroalimentară, s-ar putea confrunta cu probleme în ceea ce privește condițiile de muncă, și în special sănătatea și siguranța la locul de muncă.

| 3.3.2 | Sprijinul OIM pentru munca decentă în economia rurală (33) se concentrează pe trei domenii de acțiune prioritare: munca decentă pentru populațiile rurale defavorizate, marginalizate și vulnerabile, munca decentă pentru lucrătorii din mediul rural în lanțurile de aprovizionare, precum și munca decentă pentru lucrătorii din mediul rural pe plantații. |
| --- | --- |

3.3.2

Sprijinul OIM pentru munca decentă în economia rurală (33) se concentrează pe trei domenii de acțiune prioritare: munca decentă pentru populațiile rurale defavorizate, marginalizate și vulnerabile, munca decentă pentru lucrătorii din mediul rural în lanțurile de aprovizionare, precum și munca decentă pentru lucrătorii din mediul rural pe plantații.

4.   Contribuția CESE privind modalitățile de asigurare a unei munci decente în cadrul lanțurilor de aprovizionare globale

Având în vedere cea de a 105-a sesiune a Conferinței Internaționale a Muncii din iunie 2016 (Geneva), CESE ar dori să facă publică contribuția sa, aducând diverse recomandări cu privire la cele mai eficiente căi și mijloace de asigurare a unei îmbunătățiri a condițiilor de muncă ale lucrătorilor în întreprinderile-furnizor sau întreprinderile subcontractante implicate în capacități de producție în cadrul lanțului de aprovizionare global.

4.1   
  Clarificarea rolului fiecărei părți interesate

Rolurile și responsabilitățile fiecărei părți interesate ar trebui clarificate pentru a se evita confuziile:

| — | guvernele sunt responsabile de elaborarea, punerea în aplicare și respectarea legislației naționale sociale și a celei în domeniul muncii, de ratificarea și punerea în aplicare efectivă a convențiilor OIM, iar în cazul statelor membre ale Uniunii Europene, de asemenea, de transpunerea și punerea în aplicare a directivelor UE; de asemenea, este de datoria lor să furnizeze toate resursele administrative și financiare, inclusiv pentru inspecția muncii, pentru a asigura respectarea cadrului legal; |
| --- | --- |

—

guvernele sunt responsabile de elaborarea, punerea în aplicare și respectarea legislației naționale sociale și a celei în domeniul muncii, de ratificarea și punerea în aplicare efectivă a convențiilor OIM, iar în cazul statelor membre ale Uniunii Europene, de asemenea, de transpunerea și punerea în aplicare a directivelor UE; de asemenea, este de datoria lor să furnizeze toate resursele administrative și financiare, inclusiv pentru inspecția muncii, pentru a asigura respectarea cadrului legal;

| — | organizațiile internaționale stabilesc standarde și elaborează inițiative globale, cu scopul de a promova standarde internaționale în domeniul muncii și comportamentul responsabil în afaceri. În acest context, documente cum ar fi Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului (cadrul „Protecție, respect și remediere”) oferă indicații cu privire la rolurile și responsabilitățile principalilor actori; |
| --- | --- |

—

organizațiile internaționale stabilesc standarde și elaborează inițiative globale, cu scopul de a promova standarde internaționale în domeniul muncii și comportamentul responsabil în afaceri. În acest context, documente cum ar fi Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului (cadrul „Protecție, respect și remediere”) oferă indicații cu privire la rolurile și responsabilitățile principalilor actori;

| — | partenerii sociali sunt încurajați să se implice și să promoveze dialogul social privind standardele de muncă și condițiile de muncă, inclusiv în cadrul sectorului și în context transfrontalier, iar guvernele ar trebui să asigure că libertatea de asociere și de negociere colectivă este protejată și promovată în mod eficient; |
| --- | --- |

—

partenerii sociali sunt încurajați să se implice și să promoveze dialogul social privind standardele de muncă și condițiile de muncă, inclusiv în cadrul sectorului și în context transfrontalier, iar guvernele ar trebui să asigure că libertatea de asociere și de negociere colectivă este protejată și promovată în mod eficient;

| — | întreprinderile multinaționale ar trebui să se conformeze legilor în vigoare în țările în care își desfășoară activitatea; de asemenea, acestea sunt încurajate să se angajeze în acțiuni RSI și în procese de diligență; |
| --- | --- |

—

întreprinderile multinaționale ar trebui să se conformeze legilor în vigoare în țările în care își desfășoară activitatea; de asemenea, acestea sunt încurajate să se angajeze în acțiuni RSI și în procese de diligență;

| — | ONG-urile completează eforturile altor actori și joacă un rol-cheie în sporirea conștientizării cu privire la drepturile lucrătorilor și la denunțarea abuzurilor.
  Date fiind complexitatea și riscurile copleșitoare evidente care implică acești actori-cheie, CESE pledează în favoarea platformelor structurate, transparente și favorabile incluziunii părților interesate, pentru a aborda astfel de probleme complexe. |
| --- | --- |

—

ONG-urile completează eforturile altor actori și joacă un rol-cheie în sporirea conștientizării cu privire la drepturile lucrătorilor și la denunțarea abuzurilor.

Date fiind complexitatea și riscurile copleșitoare evidente care implică acești actori-cheie, CESE pledează în favoarea platformelor structurate, transparente și favorabile incluziunii părților interesate, pentru a aborda astfel de probleme complexe.

4.2   
  Chestiunea măsurării statistice a fluxurilor comerciale și de investiții

CESE are ambiția de a evalua realitatea lanțurilor valorice globale și a lanțurilor de aprovizionare globale în termeni de valoare, creștere și locuri de muncă, precum și evoluțiile lor calitative recente. Acest lucru înseamnă colaborarea, de exemplu cu Eurostat și DG Comerț, privind datele disponibile colectate de OMC și OCDE. O mai bună înțelegere a noii organizări a comerțului internațional va conduce cu siguranță la noi propuneri cu privire la utilizarea instrumentelor tradiționale ale acordurilor comerciale și de dezvoltare, cum ar fi eliminarea tarifelor, convergența reglementărilor, un acces mai bun la achizițiile publice, norme comune de origine, consolidarea capacităților și ajutorul comercial.

4.3   
  Stimularea unei abordări cu adevărat integrate a UE în ceea ce privește, de exemplu, comerțul, dezvoltarea și politica de vecinătate

CESE sprijină disponibilitatea Comisiei Europene, exprimată în recenta comunicare privind politica comercială și de investiții a UE, de a utiliza ansamblul politicilor externe ale UE pentru a încuraja dezvoltarea durabilă în țările terțe, în special în țări în curs de dezvoltare precum Bangladesh, Vietnam, Myanmar (34), Cambodgia sau Laos, precum și în țări de pe alte continente, prin diverse instrumente. Aceasta ar trebui să includă capitole comerciale și de dezvoltare durabilă care urmează să fie incluse în ALS negociate în prezent și în viitoarele ALS, o mai bună legătură între politica comercială și ajutoare/consolidarea capacităților, promovarea unui comportament comercial responsabil în politica de investiții și dezvoltarea sectorului privat, proiecte specifice care vizează o mai bună respectare a standardelor de muncă, sprijinirea partenerilor sociali naționali în formare și seminarii de informare etc.

4.4   
  Propunerea de angajamente realiste

CESE are multă experiență în domeniul durabilității, participând la punerea în aplicare și la monitorizarea unor capitole specifice în ALS, implicarea într-o gamă largă de comitete ale societății civile care îi permit să propună un echilibru corect între cerințele legale necesare în domeniul drepturilor omului și ale lucrătorilor, transparența, lupta împotriva corupției și flexibilitatea necesară a întreprinderilor multinaționale pentru a organiza și a își dezvolta lanțurile de aprovizionare globale într-o manieră eficientă adaptată diverselor situații locale.

4.5   
  Promovarea de măsuri eficiente de prevenire

La nivel mondial, IMM-urile se implică tot mai mult în lanțurile de aprovizionare globale și există încă un potențial neexploatat semnificativ pentru acestea în acest sens. Prin urmare, CESE ar dori să promoveze mai bine unele instrumente concrete disponibile pe piață, deja încercate și testate de întreprinderi, care vor ajuta IMM-urile să se implice în gestionarea durabilă a lanțurilor lor de aprovizionare globale, inclusiv cartografierea furnizorilor, instrumente de autoevaluare, standarde și propuneri de clauze contractuale.

4.6   
  Contribuția la crearea unei noi generații de audituri

Auditurile sociale au apărut în anii 1990 și au fost criticate atât din perspectivă tehnică (de exemplu, calificarea auditorilor, modalități de desfășurare a auditurilor, natura întrebărilor), cât și cu privire la aspectele de fond (evaluarea provizorie a unui furnizor, lipsa progresului sistemic și gradual, părți terțe responsabile de îmbunătățirea condițiilor sociale etc.). CESE ar dori să sprijine apariția unei noi generații de audituri care să acopere nu numai aspectele sociale, ci și pe cele de mediu și de guvernanță, cu obiective mai ambițioase. Scopul final va viza înlocuirea chestionarelor standardizate cu diagnostice privind mai multe criterii specifice întreprinderilor individuale într-un lanț de aprovizionare global specific și introducerea unei proceduri solide de monitorizare cu sprijinul partenerilor sociali.

4.7   
  Inventarea unor instrumente eficiente de transparență pentru consumator

Summitul G7 din decembrie 2015 a salutat, de exemplu, instrumente practice cum ar fi aplicațiile pe dispozitive mobile, care îi pot ajuta pe consumatori să compare și să înțeleagă etichetele produselor sociale și de mediu.

CESE sprijină eforturile actuale ale UE pentru măsurarea și afișarea amprentei de carbon a anumitor categorii de bunuri de consum și este gata să promoveze cele mai bune practici naționale în domeniul etichetării ecologice, cum ar fi experimentul în etichetarea cu mai multe criterii de mediu desfășurat în Franța în perioada 2010-2013.

4.8   
  Sprijinirea programelor de consolidare a capacităților și alte inițiative care vizează promovarea dialogului social și abordările privind implicarea mai multor părți interesate

Performanța economică globală a întreprinderilor și respectarea principiilor decente de muncă sunt strâns legate de existența sindicatelor independente și a organizațiilor patronale, de calitatea dialogului social și de bunăstarea forței de muncă.

CESE sprijină „Programul privind condițiile mai bune de muncă”, conceput de OIM, al cărui scop este acela de a ajuta partenerii sociali locali să joace un rol eficient și să fie capabili să efectueze negocieri colective.

Inițiativele la nivel de sector, cum ar fi Acordul din Bangladesh privind incendiile și siguranța clădirilor în sectorul confecțiilor, îi pot mobiliza pe cumpărători, pe producători și sindicatele să elaboreze și să pună în aplicare o abordare cuprinzătoare și eficientă care să acopere întreaga industrie.

CESE sprijină, de asemenea, dialogul social intersectorial, inclusiv ACC/ACI. ACC/ACI existente s-au dovedit a fi un instrument important de promovare a drepturilor lucrătorilor în cadrul lanțurilor de aprovizionare globale. Dezvoltarea suplimentară sau aplicarea mai largă ar trebui totuși să țină seama de necesitatea de a păstra flexibilitatea atât în conținutul, cât și cea privind mecanismele de monitorizare a unor astfel de acorduri. Pe baza învățămintelor trase în ceea ce privește punerea în aplicare, partenerii ar trebui să depună eforturi și în vederea îmbunătățirii continue a acestora.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  Organizația Internațională a Muncii.

1

(2)  www.globalvaluechains.org/concept-tools

2

(3)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

3

(4)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

4

(5)  http://www.ilo.org/global/meetings-and-events/campaigns/voices-on-social-justice/WCMS_099766/lang--en/index.htm

5

(6)  http://www.ilo.org/declaration/thedeclaration/textdeclaration/lang--en/index.htm

6

(7)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/wir2013_en.pdf

7

(8)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_368626.pdf

8

(9)  „The organisation of Buyer-Driven Global Commodity Chain: How US Retailers Shape Overseas Production Networks”, în „Commodity Chains and Global Capitalism” („Organizarea lanțului global de mărfuri determinat de cumpărător: modul în care distribuitorii din SUA modelează rețelele de producție de peste mări”, în „Lanțurile de mărfuri și capitalismul global”), Wesport, 1994.

9

(10)  http://ec.europa.eu/growth/industry/corporate-social-responsibility_ro

10

(11)  A se vedea, de exemplu, instrumentul de autoevaluare elaborat de Euratex și IndustriAll, cu sprijinul Comisiei Europene, pentru întreprinderile producătoare de textile și de articole de îmbrăcăminte din UE.

11

(12)  http://www.legislation.gov.uk/ukpga/2015/30/contents/enacted

12

(13)  În 2011, CESE a adoptat un aviz cu privire la acest sistem: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.rex-opinions.21735

13

(14)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/events/index.cfm?id=1433 și http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1447

14

(15)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

15

(16)  https://mneguidelines.oecd.org/responsible-supply-chains-textile-garment-sector.htm

16

(17)  https://mneguidelines.oecd.org/text/

17

(18)  http://www.oecd.org/daf/inv/investment-policy/rbc-agriculture-supply-chains.htm

18

(19)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

19

(20)  http://bangladeshaccord.org/

20

(21)  Acesta poate lua forma unor acorduri transnaționale de întreprindere (AIT), numite și acorduri-cadru internaționale (ACI). Pentru mai multe detalii, consultați Raportul de informare REX/443, pagina 8: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.rex-opinions.35349

21

(22)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---asia/---ro-bangkok/documents/publication/wcms_419798.pdf

22

(23)  Ibidem.

23

Ibidem

(24)  „Progress in implementation, outcome of the Review meeting on the Sustainability Compact for Bangladesh” (Progresul în punerea în aplicare, rezultatul reuniunii de revizuire a Pactului de sustenabilitate pentru Bangladesh), 11 ianuarie 2016.

24

(25)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---asia/---ro-bangkok/---ilo-islamabad/documents/publication/wcms_363149.pdf

25

(26)  http://www.bmz.de/g7/en/Entwicklungspolitische_Schwerpunkte/Menschenwuerdige_Arbeit/index.html

26

(27)  „Was the crisis a Window of Opportunity for Developing Countries?” (Criza economică – o ocazie pentru țările în curs de dezvoltare?), Timothy J. Sturgeon, Momoko Kawakami, document de cercetare politică al Băncii Mondiale.

27

(28)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/meetingdocument/wcms_345445.pdf

28

(29)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/meetingdocument/wcms_317267.pdf

29

(30)  În octombrie 2013, CESE a adoptat un aviz privind importurile esențiale în UE, inclusiv minerale și materii prime: JO C 67, 6.3.2014, p. 47.

30

(31)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-157_en.htm

31

(32)  http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm

32

(33)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_norm/---relconf/documents/meetingdocument/wcms_311653.pdf

33

(34)  De exemplu, Inițiativa pentru drepturile lucrătorilor din Myanmar (OIM, SUA, Japonia, Danemarca, UE).

34

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/28

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Inovarea ca motor al unor noi modele economice”

(aviz exploratoriu)

(2016/C 303/04)

| Raportor: | doamna Ariane RODERT |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Oliver RÖPKE |

Raportor:

doamna Ariane RODERT

Coraportor:

domnul Oliver RÖPKE

La 16 decembrie 2015, domnul Boereboom, director general în cadrul Ministerului pentru Afaceri Sociale și Ocuparea Forței de Muncă al Țărilor de Jos, a solicitat Comitetului Economic și Social European, în numele Președinției olandeze a Consiliului, care urma să înceapă, să elaboreze unui aviz exploratoriu pe tema

Inovarea ca motor al unor noi modele economice

(aviz exploratoriu).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 10 mai 2016.

În cea de-a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 131 de voturi pentru și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Europa se confruntă cu provocări complexe care necesită modele sociale și economice reînnoite. Pentru a asigura progresul, creșterea economică și bunăstarea în Europa este necesară tranziția către o economie bazată pe inovare. |
| --- | --- |

1.1

Europa se confruntă cu provocări complexe care necesită modele sociale și economice reînnoite. Pentru a asigura progresul, creșterea economică și bunăstarea în Europa este necesară tranziția către o economie bazată pe inovare.

| 1.2 | În acest context, apar concepte și modele economice inovatoare care indică o tranziție de la inovarea tradițională la inovarea care valorifică perspectivele tehnice, de mediu și sociale, concentrându-se asupra vieților și bunăstării oamenilor. |
| --- | --- |

1.2

În acest context, apar concepte și modele economice inovatoare care indică o tranziție de la inovarea tradițională la inovarea care valorifică perspectivele tehnice, de mediu și sociale, concentrându-se asupra vieților și bunăstării oamenilor.

| 1.3 | Prin urmare, CESE solicită Comisiei Europene să elaboreze un cadru de politică pentru sprijinirea apariției acestor noi modele economice. Modalitățile prin care poate face acest lucru sunt recunoașterea, conectarea și promovarea unor concepte centrale pentru aceste modele de afaceri, pornind de la teorii precum valoarea comună, impactul colectiv, măsurarea impactului, parteneriatul multipartit și inovarea socială. |
| --- | --- |

1.3

Prin urmare, CESE solicită Comisiei Europene să elaboreze un cadru de politică pentru sprijinirea apariției acestor noi modele economice. Modalitățile prin care poate face acest lucru sunt recunoașterea, conectarea și promovarea unor concepte centrale pentru aceste modele de afaceri, pornind de la teorii precum valoarea comună, impactul colectiv, măsurarea impactului, parteneriatul multipartit și inovarea socială.

| 1.4 | Cadrul respectiv include un mediu favorabil care să elimine barierele și să extindă conceptele de antreprenoriat tradiționale. Printre chestiunile care trebuie explorate se numără achizițiile publice, reglementarea favorabilă inovării, instrumentele financiare concepute pe măsură, un sprijin mai bine țintit din partea fondurilor structurale, eventuale stimulente fiscale, formarea, sprijinirea și actualizarea competențelor, aceasta din urmă ținând îndeosebi seama de digitalizare și robotizare. |
| --- | --- |

1.4

Cadrul respectiv include un mediu favorabil care să elimine barierele și să extindă conceptele de antreprenoriat tradiționale. Printre chestiunile care trebuie explorate se numără achizițiile publice, reglementarea favorabilă inovării, instrumentele financiare concepute pe măsură, un sprijin mai bine țintit din partea fondurilor structurale, eventuale stimulente fiscale, formarea, sprijinirea și actualizarea competențelor, aceasta din urmă ținând îndeosebi seama de digitalizare și robotizare.

| 1.5 | Este esențial ca statele membre și instituțiile europene să recunoască pe deplin și să promoveze modele economice „mai echitabile”, axate pe generarea de inovare pentru dezvoltarea socială, prin integrarea măsurării impactului social în paralel cu raportarea progresului economic. |
| --- | --- |

1.5

Este esențial ca statele membre și instituțiile europene să recunoască pe deplin și să promoveze modele economice „mai echitabile”, axate pe generarea de inovare pentru dezvoltarea socială, prin integrarea măsurării impactului social în paralel cu raportarea progresului economic.

| 1.6 | CESE solicită Comisiei să integreze pe deplin principiile pachetului privind investițiile sociale și relația acestuia cu inovarea socială în dezvoltarea pilonului european al drepturilor sociale, întrucât multe dintre noile modele economice în discuție constituie o expresie concretă a acestuia. |
| --- | --- |

1.6

CESE solicită Comisiei să integreze pe deplin principiile pachetului privind investițiile sociale și relația acestuia cu inovarea socială în dezvoltarea pilonului european al drepturilor sociale, întrucât multe dintre noile modele economice în discuție constituie o expresie concretă a acestuia.

| 1.7 | Statele membre și Comisia trebuie să se asigure că inovarea socială este integrată pe deplin în programele de inovare. Trebuie folosit pe deplin sprijinul UE pentru inovarea socială, ca de exemplu prin Orizont 2020, iar acesta ar trebui evaluat pe baza valorificării tehnice (de către fiecare parte interesată) și a impactului politic. |
| --- | --- |

1.7

Statele membre și Comisia trebuie să se asigure că inovarea socială este integrată pe deplin în programele de inovare. Trebuie folosit pe deplin sprijinul UE pentru inovarea socială, ca de exemplu prin Orizont 2020, iar acesta ar trebui evaluat pe baza valorificării tehnice (de către fiecare parte interesată) și a impactului politic.

| 1.8 | Statele membre și instituțiile UE trebuie să integreze principiile inovării în politica privind întreprinderile pentru a stimula o cultură favorabilă care să promoveze, să întâmpine cu satisfacție, să recompenseze și să disemineze inovația. Această cultură cuprinde elemente precum experimentarea, noi forme de parteneriat și o viziune extinsă asupra creării de valoare în societate. |
| --- | --- |

1.8

Statele membre și instituțiile UE trebuie să integreze principiile inovării în politica privind întreprinderile pentru a stimula o cultură favorabilă care să promoveze, să întâmpine cu satisfacție, să recompenseze și să disemineze inovația. Această cultură cuprinde elemente precum experimentarea, noi forme de parteneriat și o viziune extinsă asupra creării de valoare în societate.

| 1.9 | UE trebuie să pună un accent mai mare pe sprijinirea și protejarea IMM-urilor, în special a întreprinderilor economiei sociale, a microîntreprinderilor și întreprinderilor familiale, precum și a tuturor tipurilor de întreprinderi nou-create, în contextul unor inițiative în materie de politică de inovare, spre îmbunătățirea condițiilor de durabilitate și de replicare/dezvoltare. |
| --- | --- |

1.9

UE trebuie să pună un accent mai mare pe sprijinirea și protejarea IMM-urilor, în special a întreprinderilor economiei sociale, a microîntreprinderilor și întreprinderilor familiale, precum și a tuturor tipurilor de întreprinderi nou-create, în contextul unor inițiative în materie de politică de inovare, spre îmbunătățirea condițiilor de durabilitate și de replicare/dezvoltare.

| 1.10 | Trebuie avute în vedere cu adevărat noile modele economice inovatoare în contextul inițiativelor politice vizând Revoluția industrială 4.0 și politicile aferente, precum economia circulară, economia bazată pe partajare și economia funcțională, încurajându-se adaptarea tuturor întreprinderilor și modelelor existente, sprijinindu-se apariția unor forme noi și neconvenționale de întreprindere, crearea unor noi relații și apariția unor modele de cooperare adaptate. |
| --- | --- |

1.10

Trebuie avute în vedere cu adevărat noile modele economice inovatoare în contextul inițiativelor politice vizând Revoluția industrială 4.0 și politicile aferente, precum economia circulară, economia bazată pe partajare și economia funcțională, încurajându-se adaptarea tuturor întreprinderilor și modelelor existente, sprijinindu-se apariția unor forme noi și neconvenționale de întreprindere, crearea unor noi relații și apariția unor modele de cooperare adaptate.

| 1.11 | CESE solicită Comisiei să integreze în totalitate aceste noi modele economice în viitoarea revizuire a strategiei privind piața unică, prevăzută să aibă loc în 2017, și să sugereze noi măsuri în această direcție. |
| --- | --- |

1.11

CESE solicită Comisiei să integreze în totalitate aceste noi modele economice în viitoarea revizuire a strategiei privind piața unică, prevăzută să aibă loc în 2017, și să sugereze noi măsuri în această direcție.

| 1.12 | La fel ca în cazul tuturor activităților economice, este esențial ca în contextul noilor modele economice să se respecte pe deplin principiile muncii decente, drepturile sociale ale angajaților și rolul partenerilor sociali. |
| --- | --- |

1.12

La fel ca în cazul tuturor activităților economice, este esențial ca în contextul noilor modele economice să se respecte pe deplin principiile muncii decente, drepturile sociale ale angajaților și rolul partenerilor sociali.

2.   Introducere

| 2.1 | În prezent, în Europa se dezvoltă cu rapiditate un peisaj societal nou, care presupun noi modele sociale și economice în vederea remodelării acesteia ca economie modernă și competitivă la nivel global. |
| --- | --- |

2.1

În prezent, în Europa se dezvoltă cu rapiditate un peisaj societal nou, care presupun noi modele sociale și economice în vederea remodelării acesteia ca economie modernă și competitivă la nivel global.

| 2.2 | Pentru a genera creștere în vederea progresului, coeziune socială și bunăstare, este nevoie de o mentalitate nouă în ceea ce privește inovarea. Această mentalitate a fost adoptată la nivel mondial în domeniul inovării și al cercetării, precum și de multe dintre întreprinderi, care depun în prezent eforturi pentru a crește și a avea un impact social și ecologic, pe lângă creșterea și impactul economic. În plus, așteptările și cererea consumatorilor indică sprijinul existent pentru acest tip de abordare. Acest lucru este demonstrat în mod clar prin apariția unor inițiative precum economia colaborativă, circulară și bazată pe partajare. Elementul comun al acestor inițiative este faptul că se bazează pe un set nou de valori și urmăresc o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii menită să ducă la progres, care combină inovarea tehnică, ecologică și socială. |
| --- | --- |

2.2

Pentru a genera creștere în vederea progresului, coeziune socială și bunăstare, este nevoie de o mentalitate nouă în ceea ce privește inovarea. Această mentalitate a fost adoptată la nivel mondial în domeniul inovării și al cercetării, precum și de multe dintre întreprinderi, care depun în prezent eforturi pentru a crește și a avea un impact social și ecologic, pe lângă creșterea și impactul economic. În plus, așteptările și cererea consumatorilor indică sprijinul existent pentru acest tip de abordare. Acest lucru este demonstrat în mod clar prin apariția unor inițiative precum economia colaborativă, circulară și bazată pe partajare. Elementul comun al acestor inițiative este faptul că se bazează pe un set nou de valori și urmăresc o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii menită să ducă la progres, care combină inovarea tehnică, ecologică și socială.

| 2.3 | Scopul acestui aviz este explorarea unor concepte noi, esențiale pentru inovarea care duce la crearea de modele economice noi. Avizul va utiliza în special întreprinderile economiei sociale ca exemplu ilustrativ. Avizul se bazează pe experiența acumulată de CESE în acest domeniu și în special pe activitatea desfășurată în cadrul proiectului CESE privind întreprinderile sociale (1). Avizul nu abordează concepte precum economia circulară, colaborativă, funcțională sau bazată pe partajare, ori politica în materie de inovare și IMM-uri, care sunt explorate în alte avize conexe ale CESE. |
| --- | --- |

2.3

Scopul acestui aviz este explorarea unor concepte noi, esențiale pentru inovarea care duce la crearea de modele economice noi. Avizul va utiliza în special întreprinderile economiei sociale ca exemplu ilustrativ. Avizul se bazează pe experiența acumulată de CESE în acest domeniu și în special pe activitatea desfășurată în cadrul proiectului CESE privind întreprinderile sociale (1). Avizul nu abordează concepte precum economia circulară, colaborativă, funcțională sau bazată pe partajare, ori politica în materie de inovare și IMM-uri, care sunt explorate în alte avize conexe ale CESE.

3.   Apariția unor concepte noi

3.1   
  Promovarea inovării sociale și societale ca model antreprenorial

| 3.1.1 | În prezent, Europa se confruntă cu provocări societale complexe pe care sistemele existente nu le abordează. Acest lucru indică o schimbare de paradigmă care necesită mentalități noi și soluții inovatoare. Respectivele inovări sunt deseori concepute drept inovări sociale sau societale. „Inovarea este socială în ce privește atât scopurile, cât și mijloacele de care dispune. Definiția poate fi rezumată după cum urmează: practic vorbind, inovările sociale constau în idei noi (produse, servicii și modele) care satisfac nevoile sociale (într-un mod mai eficient decât alte abordări), creând în același timp noi relații sociale sau colaborări. Cu alte cuvinte, inovările nu numai că sunt benefice pentru societate, ci sporesc de asemenea capacitatea de acțiune a acesteia” (2). Inovații sociale apar în toate sectoarele, fără să fie un fenomen nou, dar caracteristica comună este că, în cele din urmă, ele conduc la schimbări sistemice. |
| --- | --- |

3.1.1

În prezent, Europa se confruntă cu provocări societale complexe pe care sistemele existente nu le abordează. Acest lucru indică o schimbare de paradigmă care necesită mentalități noi și soluții inovatoare. Respectivele inovări sunt deseori concepute drept inovări sociale sau societale. „Inovarea este socială în ce privește atât scopurile, cât și mijloacele de care dispune. Definiția poate fi rezumată după cum urmează: practic vorbind, inovările sociale constau în idei noi (produse, servicii și modele) care satisfac nevoile sociale (într-un mod mai eficient decât alte abordări), creând în același timp noi relații sociale sau colaborări. Cu alte cuvinte, inovările nu numai că sunt benefice pentru societate, ci sporesc de asemenea capacitatea de acțiune a acesteia” (2). Inovații sociale apar în toate sectoarele, fără să fie un fenomen nou, dar caracteristica comună este că, în cele din urmă, ele conduc la schimbări sistemice.

| 3.1.2 | În lumea academică de astăzi, inovarea nu se rezumă doar la dezvoltare tehnică. În prezent, cercetătorii sunt de acord că inovarea și cercetarea trebuie să țină cont de perspectivele tehnice, de mediu și sociale. Există o interdependență între inovarea socială, digitală și tehnică. Rolul tehnologiei digitale în acest context este de instrument care încurajează schimbul și care îi abilitează pe indivizi să ia măsuri, având ca principal obiectiv inovarea socială. |
| --- | --- |

3.1.2

În lumea academică de astăzi, inovarea nu se rezumă doar la dezvoltare tehnică. În prezent, cercetătorii sunt de acord că inovarea și cercetarea trebuie să țină cont de perspectivele tehnice, de mediu și sociale. Există o interdependență între inovarea socială, digitală și tehnică. Rolul tehnologiei digitale în acest context este de instrument care încurajează schimbul și care îi abilitează pe indivizi să ia măsuri, având ca principal obiectiv inovarea socială.

| 3.1.3 | Inovarea socială se manifestă în mod diferit de inovarea tehnică. Aceasta este determinată de nevoi, de multe ori având scopul de a răspunde la o provocare din societate sau de a se concentra asupra unui grup specific de utilizatori, ținând, în același timp, cont de perspectivele sociale, economice și de mediu. Cele mai reușite inovări sociale implică o gândire holistică, care în cele din urmă conduce mai degrabă la schimbări sistemice decât la abordarea unei singure chestiuni sau a unui singur subiect. |
| --- | --- |

3.1.3

Inovarea socială se manifestă în mod diferit de inovarea tehnică. Aceasta este determinată de nevoi, de multe ori având scopul de a răspunde la o provocare din societate sau de a se concentra asupra unui grup specific de utilizatori, ținând, în același timp, cont de perspectivele sociale, economice și de mediu. Cele mai reușite inovări sociale implică o gândire holistică, care în cele din urmă conduce mai degrabă la schimbări sistemice decât la abordarea unei singure chestiuni sau a unui singur subiect.

| 3.1.4 | La baza inovării sociale se află un punct de vedere etic, ideologic sau de interes general. Acest lucru este demonstrat de rolul pe care societatea civilă îl are acum și de cel pe care l-a avut în trecut în modelarea sistemelor de protecție socială. Inovarea socială poate fi considerată un concept nou, însă ea există de foarte mult timp. |
| --- | --- |

3.1.4

La baza inovării sociale se află un punct de vedere etic, ideologic sau de interes general. Acest lucru este demonstrat de rolul pe care societatea civilă îl are acum și de cel pe care l-a avut în trecut în modelarea sistemelor de protecție socială. Inovarea socială poate fi considerată un concept nou, însă ea există de foarte mult timp.

| 3.1.5 | Aceasta se bazează pe o comunicare deschisă și pe rezolvarea problemelor în colaborare, implicând diverse părți interesate și practici pentru catalizarea de noi soluții. Inovarea socială distruge zidurile care separă sectoarele și piețele, înlocuind logica concurenței cu soluții de colaborare și de parteneriat pe termen lung. Este vorba despre partajare, legată de mișcarea open source, și despre aplicarea unor abordări necompetitive. |
| --- | --- |

3.1.5

Aceasta se bazează pe o comunicare deschisă și pe rezolvarea problemelor în colaborare, implicând diverse părți interesate și practici pentru catalizarea de noi soluții. Inovarea socială distruge zidurile care separă sectoarele și piețele, înlocuind logica concurenței cu soluții de colaborare și de parteneriat pe termen lung. Este vorba despre partajare, legată de mișcarea open source, și despre aplicarea unor abordări necompetitive.

| 3.1.6 | Inovarea socială asigură o frontieră fundamentală pentru Europa și va promova „economia socială reală de piață”, astfel cum este prevăzut la articolul 2 din Tratatul de la Lisabona. Totuși, acest lucru se poate realiza numai dacă inovarea vizează în mod clar obiective precum integrarea și egalitatea. Acest lucru, la rândul său, va continua să accelereze inovarea societală. |
| --- | --- |

3.1.6

Inovarea socială asigură o frontieră fundamentală pentru Europa și va promova „economia socială reală de piață”, astfel cum este prevăzut la articolul 2 din Tratatul de la Lisabona. Totuși, acest lucru se poate realiza numai dacă inovarea vizează în mod clar obiective precum integrarea și egalitatea. Acest lucru, la rândul său, va continua să accelereze inovarea societală.

3.2   
  Revizuirea generării de valoare din perspectiva valorii comune

| 3.2.1 | Se conștientizează tot mai mult faptul că o viziune mai cuprinzătoare a generării de valoare adăugată – din punct de vedere economic, social și ecologic – se află în centrul unei activități economice atractive. Faptul că profitul economic este generat sau sporit prin asigurarea unei valori sociale și ecologice crescute demonstrează în mod clar că dezvoltarea economică este legată de progresul social și ecologic. Acest lucru este ceea ce se numește generare de valoare comună, un concept explorat de mai mulți cercetători (3). |
| --- | --- |

3.2.1

Se conștientizează tot mai mult faptul că o viziune mai cuprinzătoare a generării de valoare adăugată – din punct de vedere economic, social și ecologic – se află în centrul unei activități economice atractive. Faptul că profitul economic este generat sau sporit prin asigurarea unei valori sociale și ecologice crescute demonstrează în mod clar că dezvoltarea economică este legată de progresul social și ecologic. Acest lucru este ceea ce se numește generare de valoare comună, un concept explorat de mai mulți cercetători (3).

| 3.2.2 | Esențială pentru această strategie este trecerea de la norma de optimizare a performanței financiare pe termen scurt la generarea de valoare economică într-un mod care produce deopotrivă progres social și valoare pentru societate. Valoarea comună poate chiar determina următorul val de inovare și de creștere a productivității în economia globală. |
| --- | --- |

3.2.2

Esențială pentru această strategie este trecerea de la norma de optimizare a performanței financiare pe termen scurt la generarea de valoare economică într-un mod care produce deopotrivă progres social și valoare pentru societate. Valoarea comună poate chiar determina următorul val de inovare și de creștere a productivității în economia globală.

| 3.2.3 | Sprijinirea unei economii sociale reale de piață necesită forme încurajatoare de investiții special concepute pentru a susține apariția unei economii mai participative, democratice și favorabile incluziunii. În acest sens, este nevoie de un ecosistem financiar complet, fiind deosebit de interesant de avut în vedere formele de capital hibrid și mixt, subiect explorat de CESE în activitatea sa anterioară (4). |
| --- | --- |

3.2.3

Sprijinirea unei economii sociale reale de piață necesită forme încurajatoare de investiții special concepute pentru a susține apariția unei economii mai participative, democratice și favorabile incluziunii. În acest sens, este nevoie de un ecosistem financiar complet, fiind deosebit de interesant de avut în vedere formele de capital hibrid și mixt, subiect explorat de CESE în activitatea sa anterioară (4).

| 3.2.4 | Aplicarea logicii valorii comune înseamnă că generarea de valoare nu mai reprezintă un transfer al valorii existente, ci mai degrabă o creștere a valorii sociale, de mediu și economice în ansamblu. În plus, aceasta evidențiază faptul că piața nu este definită numai din punct de vedere economic, ci include și aspecte sociale și de mediu. O componentă-cheie este faptul că valoarea comună se clădește pe punctele forte și pe diferențele dintre sectorul privat și cel al societății civile, aplicând un model de creare în comun care în cele din urmă creează piețe noi, dar și piețe în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

3.2.4

Aplicarea logicii valorii comune înseamnă că generarea de valoare nu mai reprezintă un transfer al valorii existente, ci mai degrabă o creștere a valorii sociale, de mediu și economice în ansamblu. În plus, aceasta evidențiază faptul că piața nu este definită numai din punct de vedere economic, ci include și aspecte sociale și de mediu. O componentă-cheie este faptul că valoarea comună se clădește pe punctele forte și pe diferențele dintre sectorul privat și cel al societății civile, aplicând un model de creare în comun care în cele din urmă creează piețe noi, dar și piețe în curs de dezvoltare.

3.3   
  Parteneriatul ca abordare de bază

| 3.3.1 | Confruntarea cu provocări societale complexe necesită adesea o colaborare strânsă între guvern, piață și societatea civilă în scopul identificării unor soluții eficiente. Acest parteneriat se bazează pe înțelegerea profundă a perspectivelor fiecărei părți interesate, pe un proces decizional rapid și pe abordări empatice. |
| --- | --- |

3.3.1

Confruntarea cu provocări societale complexe necesită adesea o colaborare strânsă între guvern, piață și societatea civilă în scopul identificării unor soluții eficiente. Acest parteneriat se bazează pe înțelegerea profundă a perspectivelor fiecărei părți interesate, pe un proces decizional rapid și pe abordări empatice.

| 3.3.2 | Cooperarea, crearea în comun și inovarea transsectorială au avantaje enorme în fața modului în care societatea a abordat problemele sociale în trecut. Elementul central în acest sens este reunirea părților implicate într-un stadiu incipient, pentru a defini în comun un obiectiv social partajat și calea de urmat. |
| --- | --- |

3.3.2

Cooperarea, crearea în comun și inovarea transsectorială au avantaje enorme în fața modului în care societatea a abordat problemele sociale în trecut. Elementul central în acest sens este reunirea părților implicate într-un stadiu incipient, pentru a defini în comun un obiectiv social partajat și calea de urmat.

| 3.3.3 | Merită observat că, având în vedere că inovarea se naște adesea în context local, aproape de nevoile reale, trebuie acordată atenție și sprijin întregii societăți. Există un mare potențial de a aduna și partaja aceste experiențe locale, din care multe pot fi replicate și extinse în regiuni și țări întregi. |
| --- | --- |

3.3.3

Merită observat că, având în vedere că inovarea se naște adesea în context local, aproape de nevoile reale, trebuie acordată atenție și sprijin întregii societăți. Există un mare potențial de a aduna și partaja aceste experiențe locale, din care multe pot fi replicate și extinse în regiuni și țări întregi.

3.4   
  Realizarea unui impact colectiv

| 3.4.1 | După cum s-a menționat, schimbările sociale pe scară largă necesită o coordonare, o aliniere și un parteneriat intersectoriale de amploare. Mai mult, unul dintre rezultate trebuie să fie impactul colectiv. |
| --- | --- |

3.4.1

După cum s-a menționat, schimbările sociale pe scară largă necesită o coordonare, o aliniere și un parteneriat intersectoriale de amploare. Mai mult, unul dintre rezultate trebuie să fie impactul colectiv.

| 3.4.2 | Impactul colectiv se bazează pe angajamentul unui grup de părți interesate centrale din toate sectoarele, care să se concentreze asupra unei agende comune pentru a soluționa o problemă socială sau societală specifică. În plus, acest lucru implică o infrastructură centralizată, un personal dedicat, un proces structurat, măsurarea în comun, comunicarea continuă și activități consolidate reciproc între toți participanții. Schimbările sociale pe scară largă vor apărea ca urmare a unei mai bune coordonări transsectoriale, mai degrabă decât din partea organizațiilor individuale. |
| --- | --- |

3.4.2

Impactul colectiv se bazează pe angajamentul unui grup de părți interesate centrale din toate sectoarele, care să se concentreze asupra unei agende comune pentru a soluționa o problemă socială sau societală specifică. În plus, acest lucru implică o infrastructură centralizată, un personal dedicat, un proces structurat, măsurarea în comun, comunicarea continuă și activități consolidate reciproc între toți participanții. Schimbările sociale pe scară largă vor apărea ca urmare a unei mai bune coordonări transsectoriale, mai degrabă decât din partea organizațiilor individuale.

3.5   
  Măsurarea impactului social

| 3.5.1 | În cazul în care conceptul de inovare include nu numai perspective tehnice, ci și sociale și de mediu, progresul trebuie să fie măsurat în mod diferit. În trecut, CESE a explorat teme [Măsurarea impactului social (5) și Economia pentru binele comun (6)] în cadrul cărora a fost demonstrată în mod clar necesitatea unei viziuni extinse asupra rezultatelor și raportării. |
| --- | --- |

3.5.1

În cazul în care conceptul de inovare include nu numai perspective tehnice, ci și sociale și de mediu, progresul trebuie să fie măsurat în mod diferit. În trecut, CESE a explorat teme [Măsurarea impactului social (5) și Economia pentru binele comun (6)] în cadrul cărora a fost demonstrată în mod clar necesitatea unei viziuni extinse asupra rezultatelor și raportării.

| 3.5.2 | Pentru o perioadă îndelungată, indicatorii economici au constituit norma pentru măsurarea rezultatelor. Dar apariția unui număr tot mai mare de structuri hibride care generează inovare necesită un set de indicatori noi și globali care măsoară impactul social, economic și de mediu. |
| --- | --- |

3.5.2

Pentru o perioadă îndelungată, indicatorii economici au constituit norma pentru măsurarea rezultatelor. Dar apariția unui număr tot mai mare de structuri hibride care generează inovare necesită un set de indicatori noi și globali care măsoară impactul social, economic și de mediu.

| 3.5.3 | Aplicarea principiilor de măsurare a impactului social presupune o abordare bazată pe participarea părților interesate, o înțelegere comună și definirea rezultatelor-cheie, precum și stabilirea în comun a indicatorilor. Acest lucru va contribui la surprinderea valorii reale create. Accentul este pus pe tranziția de la raportarea economică la măsurarea unor factori cum ar fi implicarea societății, randamentul social, rezultatul și impactul din punct de vedere social. Este important ca părțile interesate să aibă aceeași înțelegere a conceptelor respective, având în vedere faptul că acestea se aplică atât în contextele deinovare, cât și în cele economice. |
| --- | --- |

3.5.3

Aplicarea principiilor de măsurare a impactului social presupune o abordare bazată pe participarea părților interesate, o înțelegere comună și definirea rezultatelor-cheie, precum și stabilirea în comun a indicatorilor. Acest lucru va contribui la surprinderea valorii reale create. Accentul este pus pe tranziția de la raportarea economică la măsurarea unor factori cum ar fi implicarea societății, randamentul social, rezultatul și impactul din punct de vedere social. Este important ca părțile interesate să aibă aceeași înțelegere a conceptelor respective, având în vedere faptul că acestea se aplică atât în contextele deinovare, cât și în cele economice.

3.6   
  Inovarea și munca decentă

| 3.6.1 | Inovarea socială și tehnică pot avea un impact enorm asupra organizării muncii și a condițiilor de lucru ale angajaților. O individualizare tot mai mare și o mai mare autonomie și flexibilitate în relațiile de muncă nu ar trebui să ducă la deteriorarea protecției sociale. Pentru ca modelele inovatoare să aibă succes, principiile muncii decente trebuie să fie în continuare garantate, chiar și într-un mediu schimbat (7). |
| --- | --- |

3.6.1

Inovarea socială și tehnică pot avea un impact enorm asupra organizării muncii și a condițiilor de lucru ale angajaților. O individualizare tot mai mare și o mai mare autonomie și flexibilitate în relațiile de muncă nu ar trebui să ducă la deteriorarea protecției sociale. Pentru ca modelele inovatoare să aibă succes, principiile muncii decente trebuie să fie în continuare garantate, chiar și într-un mediu schimbat (7).

| 3.6.2 | Inovarea va fi însoțită de progres social general numai dacă toate părțile interesate sunt implicate în proces și profită de pe urma lui, dacă valoarea adăugată este distribuită în mod echitabil și dacă nu există nicio deteriorare a drepturilor sociale. Protecția socială a lucrătorilor trebuie să fie în continuare garantată chiar și în condiții modificate. |
| --- | --- |

3.6.2

Inovarea va fi însoțită de progres social general numai dacă toate părțile interesate sunt implicate în proces și profită de pe urma lui, dacă valoarea adăugată este distribuită în mod echitabil și dacă nu există nicio deteriorare a drepturilor sociale. Protecția socială a lucrătorilor trebuie să fie în continuare garantată chiar și în condiții modificate.

| 3.6.3 | Același lucru este valabil și pentru drepturile sociale individuale ale angajaților, în special condițiile de muncă și salariile. Modelele inovatoare și digitalizarea, în special, conduc de multe ori la un grad mai ridicat de individualizare la locul de muncă și pun în pericol standardele sociale. Modelele inovatoare durabile trebuie să respecte drepturile angajaților și condițiile lor de muncă, chiar și într-o lume a muncii aflată în schimbare. |
| --- | --- |

3.6.3

Același lucru este valabil și pentru drepturile sociale individuale ale angajaților, în special condițiile de muncă și salariile. Modelele inovatoare și digitalizarea, în special, conduc de multe ori la un grad mai ridicat de individualizare la locul de muncă și pun în pericol standardele sociale. Modelele inovatoare durabile trebuie să respecte drepturile angajaților și condițiile lor de muncă, chiar și într-o lume a muncii aflată în schimbare.

| 3.6.4 | Noile modele economice inovatoare trebuie să promoveze drepturile colective ale angajaților, punerea în practică a acestora și rolul partenerilor sociali. Partenerii sociali, acordurile colective și participarea lucrătorilor reprezintă deseori o sursă de inovare, întrucât creează condițiile-cadru necesare. |
| --- | --- |

3.6.4

Noile modele economice inovatoare trebuie să promoveze drepturile colective ale angajaților, punerea în practică a acestora și rolul partenerilor sociali. Partenerii sociali, acordurile colective și participarea lucrătorilor reprezintă deseori o sursă de inovare, întrucât creează condițiile-cadru necesare.

| 3.6.5 | Dialogul social și acordurile colective cuprinzătoare ar trebui să fie promovate în continuare, deoarece ele pot totodată contribui la îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru trecerea la modele economice inovatoare. În trecut, „regulile sociale ale jocului” au trebuit să fie adaptate în mod regulat la noile evoluții tehnice și sociale, iar acest lucru va continua să fie necesar în viitor. Un exemplu în acest sens ar putea fi redistribuirea muncii (de exemplu reducerea timpului de lucru). |
| --- | --- |

3.6.5

Dialogul social și acordurile colective cuprinzătoare ar trebui să fie promovate în continuare, deoarece ele pot totodată contribui la îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru trecerea la modele economice inovatoare. În trecut, „regulile sociale ale jocului” au trebuit să fie adaptate în mod regulat la noile evoluții tehnice și sociale, iar acest lucru va continua să fie necesar în viitor. Un exemplu în acest sens ar putea fi redistribuirea muncii (de exemplu reducerea timpului de lucru).

4.   Promovarea diverselor modele antreprenoriale – exemplul întreprinderilor economiei sociale

| 4.1 | CESE sprijină necesitatea de a se recunoaște și a se promova deplina diversitate a modelelor economice și antreprenoriale care alcătuiesc împreună piața unică (8). Un domeniu în care CESE are competențe specifice este cel al întreprinderilor economiei sociale (SEE). SEE și întreprinzătorii sociali încorporează mai multe din conceptele discutate mai sus și sunt o bună ilustrare a acestor modele hibride de întreprindere care apar în Europa. |
| --- | --- |

4.1

CESE sprijină necesitatea de a se recunoaște și a se promova deplina diversitate a modelelor economice și antreprenoriale care alcătuiesc împreună piața unică (8). Un domeniu în care CESE are competențe specifice este cel al întreprinderilor economiei sociale (SEE). SEE și întreprinzătorii sociali încorporează mai multe din conceptele discutate mai sus și sunt o bună ilustrare a acestor modele hibride de întreprindere care apar în Europa.

| 4.2 | În Europa există peste 2 milioane de întreprinderi sociale, contribuind la cca 10 % din PIB. Totuși, în multe state membre, acesta este un sector nou și subdezvoltat, ceea ce sugerează o oportunitate semnificativă de dezvoltare. Societatea civilă și economia socială sunt strâns conectate și, prin inovare, au condus la schimbări sistemice semnificative în societate, care au afectat domenii precum îngrijirea copiilor, spitalele, promovarea autonomiei personale și a traiului independent al persoanelor în vârstă și al persoanelor cu handicap, echilibrul dintre viața profesională și cea privată, integrarea la locul de muncă și locuințele (sociale), precum și la numeroase descoperiri științifice sau invenții. |
| --- | --- |

4.2

În Europa există peste 2 milioane de întreprinderi sociale, contribuind la cca 10 % din PIB. Totuși, în multe state membre, acesta este un sector nou și subdezvoltat, ceea ce sugerează o oportunitate semnificativă de dezvoltare. Societatea civilă și economia socială sunt strâns conectate și, prin inovare, au condus la schimbări sistemice semnificative în societate, care au afectat domenii precum îngrijirea copiilor, spitalele, promovarea autonomiei personale și a traiului independent al persoanelor în vârstă și al persoanelor cu handicap, echilibrul dintre viața profesională și cea privată, integrarea la locul de muncă și locuințele (sociale), precum și la numeroase descoperiri științifice sau invenții.

| 4.3 | Centrate pe un grup specific de utilizatori, pe o necesitate nesatisfăcută în societate sau pe eliminarea unei lacune, întreprinderile economiei sociale experimentează și găsesc soluții inovatoare în timp ce își desfășoară activitatea economică. Întreprinderile sociale reinvestesc profituri pentru a realiza o misiune și un impact social. SEE au fost evidențiate recent în mod special, deoarece ele oferă o soluție interesantă prin generarea de dublă valoare: din punct de vedere social, prin activitățile lor (coeziune socială sau incluziune) și din punct de vedere economic (prin comercializare, înființarea de întreprinderi și crearea de locuri de muncă). |
| --- | --- |

4.3

Centrate pe un grup specific de utilizatori, pe o necesitate nesatisfăcută în societate sau pe eliminarea unei lacune, întreprinderile economiei sociale experimentează și găsesc soluții inovatoare în timp ce își desfășoară activitatea economică. Întreprinderile sociale reinvestesc profituri pentru a realiza o misiune și un impact social. SEE au fost evidențiate recent în mod special, deoarece ele oferă o soluție interesantă prin generarea de dublă valoare: din punct de vedere social, prin activitățile lor (coeziune socială sau incluziune) și din punct de vedere economic (prin comercializare, înființarea de întreprinderi și crearea de locuri de muncă).

| 4.3.1 | Stimularea inovării și a creativității depinde de fiecare parte interesată, precum și de comportamente și de atitudini. Prin urmare, este esențial nu numai să se consolideze sectorul SEE, ci și să se asigure o atitudine deschisă în ce privește apariția unor modele diferite. Trebuie să fie stimulată o cultură a cooperării și a valorilor comune, un principiu care a fost integrat, de exemplu, în economia socială încă de la început. Înțelegând că, prin inovare, întreprinderile sociale creează noi oportunități de piață, trebuie să se acorde o atenție specială protecției acestor entități pentru ca ele să continue să se dezvolte. |
| --- | --- |

4.3.1

Stimularea inovării și a creativității depinde de fiecare parte interesată, precum și de comportamente și de atitudini. Prin urmare, este esențial nu numai să se consolideze sectorul SEE, ci și să se asigure o atitudine deschisă în ce privește apariția unor modele diferite. Trebuie să fie stimulată o cultură a cooperării și a valorilor comune, un principiu care a fost integrat, de exemplu, în economia socială încă de la început. Înțelegând că, prin inovare, întreprinderile sociale creează noi oportunități de piață, trebuie să se acorde o atenție specială protecției acestor entități pentru ca ele să continue să se dezvolte.

| 4.3.2 | Merită observat în special că cercetările arată că femeile sunt reprezentate în mai mare măsură în cadrul antreprenoriatului social decât în întreprinderile tradiționale. În plus, studiile care au colectat date defalcate în funcție de sex pe această temă au arătat că întreprinzătorii sociali femei sunt chiar mai numeroase decât omologii lor bărbați în unele țări europene. Aceste studii par să indice, totodată, că întreprinzătorii sociali femei sunt mai inovatori decât omologii lor bărbați, deși cheltuiesc mai puțin pentru inovare (9). Această cercetare scoate în evidență un amplu domeniu cu potențial de dezvoltare, axat în mod special pe sprijinirea antreprenoriatului social feminin. |
| --- | --- |

4.3.2

Merită observat în special că cercetările arată că femeile sunt reprezentate în mai mare măsură în cadrul antreprenoriatului social decât în întreprinderile tradiționale. În plus, studiile care au colectat date defalcate în funcție de sex pe această temă au arătat că întreprinzătorii sociali femei sunt chiar mai numeroase decât omologii lor bărbați în unele țări europene. Aceste studii par să indice, totodată, că întreprinzătorii sociali femei sunt mai inovatori decât omologii lor bărbați, deși cheltuiesc mai puțin pentru inovare (9). Această cercetare scoate în evidență un amplu domeniu cu potențial de dezvoltare, axat în mod special pe sprijinirea antreprenoriatului social feminin.

5.   Crearea unui mediu propice pentru noi modele economice inovatoare

| 5.1 | Modelele economice noi și inovatoare, precum SEE, sunt o parte a economiei obișnuite și nu sunt în conflict cu alte modele economice. Având în vedere peisajul societal european aflat în schimbare, trebuie să se pună accent pe captarea tuturor formelor de inovare care generează noi modele economice. În timp ce aceste noi modele pornesc de la multe din conceptele discutate la capitolul 3, cea mai mare parte a sprijinului existent pentru întreprinderi, a programelor de dezvoltare și pentru întreprinderi nou-înființate, precum și celelalte condiții necesare, precum legislația și instrumentele financiare, sunt adesea incapabile să sprijine aceste modele economice diverse; motivul este că sprijinul și politicile actuale, în proporție covârșitoare, sunt concepute pentru modele de întreprinderi tradiționale și pentru logica conform cărora funcționează acestea. Prin urmare, pentru a obține sprijin pentru întreaga diversitate a spectrului de modele de întreprindere care apar în Europa, ar trebui luate în considerare următoarele elemente. |
| --- | --- |

5.1

Modelele economice noi și inovatoare, precum SEE, sunt o parte a economiei obișnuite și nu sunt în conflict cu alte modele economice. Având în vedere peisajul societal european aflat în schimbare, trebuie să se pună accent pe captarea tuturor formelor de inovare care generează noi modele economice. În timp ce aceste noi modele pornesc de la multe din conceptele discutate la capitolul 3, cea mai mare parte a sprijinului existent pentru întreprinderi, a programelor de dezvoltare și pentru întreprinderi nou-înființate, precum și celelalte condiții necesare, precum legislația și instrumentele financiare, sunt adesea incapabile să sprijine aceste modele economice diverse; motivul este că sprijinul și politicile actuale, în proporție covârșitoare, sunt concepute pentru modele de întreprinderi tradiționale și pentru logica conform cărora funcționează acestea. Prin urmare, pentru a obține sprijin pentru întreaga diversitate a spectrului de modele de întreprindere care apar în Europa, ar trebui luate în considerare următoarele elemente.

| 5.1.1 | În cazul întreprinderilor sociale, CESE promovează în mod activ un ecosistem integral, adaptat în mod specific la caracteristicile unice ale acestui model economic anume (10). În mod similar, trebuie elaborate ecosisteme și pentru alte concepte antreprenoriale noi și hibride. De asemenea, sprijinul existent trebuie actualizat și ajustat pentru a cuprinde aceste noi modele și a sprijini întreprinderile existente să se adapteze și să aplice aceste noi tendințe. Ecosistemul ideal cuprinde elemente precum un ecosistem financiar adaptat cu soluții de capital hibrid, forme mai bune de achiziții publice, sprijin adaptat pentru dezvoltarea întreprinderilor și aplicarea măsurării impactului social. Aceste etape sunt esențiale pentru a sprijini apariția și durabilitatea fiecărui model de afaceri. |
| --- | --- |

5.1.1

În cazul întreprinderilor sociale, CESE promovează în mod activ un ecosistem integral, adaptat în mod specific la caracteristicile unice ale acestui model economic anume (10). În mod similar, trebuie elaborate ecosisteme și pentru alte concepte antreprenoriale noi și hibride. De asemenea, sprijinul existent trebuie actualizat și ajustat pentru a cuprinde aceste noi modele și a sprijini întreprinderile existente să se adapteze și să aplice aceste noi tendințe. Ecosistemul ideal cuprinde elemente precum un ecosistem financiar adaptat cu soluții de capital hibrid, forme mai bune de achiziții publice, sprijin adaptat pentru dezvoltarea întreprinderilor și aplicarea măsurării impactului social. Aceste etape sunt esențiale pentru a sprijini apariția și durabilitatea fiecărui model de afaceri.

| 5.1.2 | Inovarea nu mai este liniară. Combinația dintre perspectivele tehnice, sociale și de mediu ale inovării este esențială în identificarea soluțiilor viitoare. Integrarea completă a acestor concepte necesită o nouă viziune asupra progresului în materie de raportare, una care să se bazeze pe rezultate sau pe impact. Două elemente, în special, sunt importante în acest caz: crearea de valoare în comun și obiectivul final triplu (asigurarea faptului că progresul social, ecologic și economic dețin o pondere egală). Recunoscând valoarea totală prin impactul colectiv al aspectelor economice, sociale și ecologice, noi tipuri de întreprinderi hibride vor apărea rapid. Valoarea comună este încă în fază incipientă. Prin urmare, este nevoie de manageri care să-și însușească noi competențe și cunoștințe, și de guverne care să învețe cum să reglementeze într-un mod care să permită și să nu împiedice crearea în comun a valorii. |
| --- | --- |

5.1.2

Inovarea nu mai este liniară. Combinația dintre perspectivele tehnice, sociale și de mediu ale inovării este esențială în identificarea soluțiilor viitoare. Integrarea completă a acestor concepte necesită o nouă viziune asupra progresului în materie de raportare, una care să se bazeze pe rezultate sau pe impact. Două elemente, în special, sunt importante în acest caz: crearea de valoare în comun și obiectivul final triplu (asigurarea faptului că progresul social, ecologic și economic dețin o pondere egală). Recunoscând valoarea totală prin impactul colectiv al aspectelor economice, sociale și ecologice, noi tipuri de întreprinderi hibride vor apărea rapid. Valoarea comună este încă în fază incipientă. Prin urmare, este nevoie de manageri care să-și însușească noi competențe și cunoștințe, și de guverne care să învețe cum să reglementeze într-un mod care să permită și să nu împiedice crearea în comun a valorii.

| 5.1.3 | Piețele financiare au o funcție-cheie în alocarea corectă a resurselor în cadrul societății. Dar concentrarea lor tot mai mare pe termenul scurt intră în conflict direct cu cerința de a răspunde nevoilor pe termen lung ale societății, aspect care este abordat în diverse rapoarte (11). Întreprinderile trebuie să aibă posibilitatea de a investi pentru viitor, în scopul de a genera valoare pentru investitori și pentru societate în general. Acest lucru necesită sisteme noi care să recompenseze comportamentul investitorilor pe termen lung. În acest context, importanța finanțării publice, de multe ori, în cadrul unor soluții de capital mixt, reprezintă un element important care deseori subliniază dezvoltarea întreprinderii. |
| --- | --- |

5.1.3

Piețele financiare au o funcție-cheie în alocarea corectă a resurselor în cadrul societății. Dar concentrarea lor tot mai mare pe termenul scurt intră în conflict direct cu cerința de a răspunde nevoilor pe termen lung ale societății, aspect care este abordat în diverse rapoarte (11). Întreprinderile trebuie să aibă posibilitatea de a investi pentru viitor, în scopul de a genera valoare pentru investitori și pentru societate în general. Acest lucru necesită sisteme noi care să recompenseze comportamentul investitorilor pe termen lung. În acest context, importanța finanțării publice, de multe ori, în cadrul unor soluții de capital mixt, reprezintă un element important care deseori subliniază dezvoltarea întreprinderii.

| 5.1.4 | Pentru ca inovarea să fie motorul unor noi modele economice, trebuie să fie promovată constant o cultură favorabilă inovării. Încurajarea schemelor de experimentare, care pot fi atât un succes, cât și un eșec (ca etape de învățare), este esențială pentru promovarea unei culturi a inovării în Europa. Fără a se permite principiului precauției să fie o barieră în calea inovației, „principiul inovației” ar trebui aplicat în manieră complementară acestuia; „principiul inovației” presupune să se țină seama de impactul legislației și al reglementărilor asupra inovației. Proiectarea proceselor și a sistemelor în jurul conceptului de parteneriat prin implicarea principalelor părți interesate (facilitarea forumurilor deschise, a spațiilor de dialog și a reuniunilor de cooperare) constituie un punct de plecare. Acest lucru se întâmplă deja în Europa și ar putea fi extins, partajat și diseminat cu ușurință (12). |
| --- | --- |

5.1.4

Pentru ca inovarea să fie motorul unor noi modele economice, trebuie să fie promovată constant o cultură favorabilă inovării. Încurajarea schemelor de experimentare, care pot fi atât un succes, cât și un eșec (ca etape de învățare), este esențială pentru promovarea unei culturi a inovării în Europa. Fără a se permite principiului precauției să fie o barieră în calea inovației, „principiul inovației” ar trebui aplicat în manieră complementară acestuia; „principiul inovației” presupune să se țină seama de impactul legislației și al reglementărilor asupra inovației. Proiectarea proceselor și a sistemelor în jurul conceptului de parteneriat prin implicarea principalelor părți interesate (facilitarea forumurilor deschise, a spațiilor de dialog și a reuniunilor de cooperare) constituie un punct de plecare. Acest lucru se întâmplă deja în Europa și ar putea fi extins, partajat și diseminat cu ușurință (12).

| 5.2 | Voința politică și asumarea politică sunt esențiale pentru a stimula crearea de noi activități economice în Europa. Dezvoltarea, la nivelul UE și la nivelul statelor membre, a unor agende politice coerente adaptate pentru susținerea diverselor modele economice este esențială. Este clar faptul că, pentru a asigura creșterea și bunăstarea în Europa, este necesară trecerea la o economie și o societate bazată pe inovare. Legislația și politicile privind piața internă ar trebui să fie exploatate în mod corespunzător în acest sens. Revizuirea strategiei privind piața unică, prevăzută să aibă loc în 2017, este o oportunitate pentru a lua în considerare noi măsuri în această direcție. |
| --- | --- |

5.2

Voința politică și asumarea politică sunt esențiale pentru a stimula crearea de noi activități economice în Europa. Dezvoltarea, la nivelul UE și la nivelul statelor membre, a unor agende politice coerente adaptate pentru susținerea diverselor modele economice este esențială. Este clar faptul că, pentru a asigura creșterea și bunăstarea în Europa, este necesară trecerea la o economie și o societate bazată pe inovare. Legislația și politicile privind piața internă ar trebui să fie exploatate în mod corespunzător în acest sens. Revizuirea strategiei privind piața unică, prevăzută să aibă loc în 2017, este o oportunitate pentru a lua în considerare noi măsuri în această direcție.

| 5.2.1 | Un sprijin adecvat și susținut pentru cercetarea fundamentală și aplicată, ca germene al inovării viitoare, este crucial, având în vedere accentul pus pe valoarea comună și pe triplul obiectiv final. În plus, trebuie să se realizeze statistici privind activitățile acestor noi modele antreprenoriale, astfel încât să poată fi furnizat cel mai adecvat sprijin politic. |
| --- | --- |

5.2.1

Un sprijin adecvat și susținut pentru cercetarea fundamentală și aplicată, ca germene al inovării viitoare, este crucial, având în vedere accentul pus pe valoarea comună și pe triplul obiectiv final. În plus, trebuie să se realizeze statistici privind activitățile acestor noi modele antreprenoriale, astfel încât să poată fi furnizat cel mai adecvat sprijin politic.

| 5.2.2 | Este importantă sensibilizarea cu privire la diferitele forme de inovare și inovatori. De multe ori, întreprinderile sociale și societatea civilă nu reușesc să capete recunoaștere ca inovatori. Creșterea vizibilității inovării sociale și asigurarea recunoașterii acesteia, prin valorificarea explicită a contribuției sale largi la societate, vor încuraja creșterea inovării în toate sectoarele. |
| --- | --- |

5.2.2

Este importantă sensibilizarea cu privire la diferitele forme de inovare și inovatori. De multe ori, întreprinderile sociale și societatea civilă nu reușesc să capete recunoaștere ca inovatori. Creșterea vizibilității inovării sociale și asigurarea recunoașterii acesteia, prin valorificarea explicită a contribuției sale largi la societate, vor încuraja creșterea inovării în toate sectoarele.

| 5.2.3 | UE continuă să joace un rol central în colectarea și partajarea noilor inițiative, facilitând un mediu favorabil și garantând că inițiativele politice esențiale cuprind într-adevăr aceste noi tendințe. Comisia se află în poziția potrivită pentru a facilita acest schimb de bune practici și de modele de reprodus. |
| --- | --- |

5.2.3

UE continuă să joace un rol central în colectarea și partajarea noilor inițiative, facilitând un mediu favorabil și garantând că inițiativele politice esențiale cuprind într-adevăr aceste noi tendințe. Comisia se află în poziția potrivită pentru a facilita acest schimb de bune practici și de modele de reprodus.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.social-entrepreneurship-make-it-happen.

1

(2)  Sursă: http://ec.europa.eu/archives/bepa/pdf/publications_pdf/social_innovation.pdf.

2

(3)  https://hbr.org/2011/01/the-big-idea-creating-shared-value/ar/1.

3

(4)  JO C 13, 15.1.2016, p. 152.

4

(5)  JO C 170, 19.8.2014, p. 18.

5

(6)  JO C 13, 15.1.2016, p. 26.

6

(7)  Principiile muncii decente au în vedere, conform OIM, următoarele obiective: implementarea standardelor fundamentale în materie de muncă, oportunități de muncă decentă cu un venit suficient, consolidarea securității sociale și consolidarea dialogului dintre partenerii sociali.

7

(8)  JO C 318, 23.12.2009, p. 22.

8

(9)  WEstart: Mapping Women’s Social Entrepreneurship in Europe (WEstart: o hartă a antreprenoriatului social feminin în Europa), 2015.

9

WEstart: o hartă a antreprenoriatului social feminin în Europa

(10)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.social-entrepreneurship-make-it-happen.

10

(11)  The Kay Review, 2012: https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/253454/bis-12-917-kay-review-of-equity-markets-final-report.pdf.

11

(12)  Europa de mâine – proiectele (IT) Loss (Franța) și unMonastery (Italia).

12

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/36

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind economia colaborativă și autoreglementarea

(aviz exploratoriu)

(2016/C 303/05)

| Raportor: | domnul Jorge PEGADO LIZ |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Jorge PEGADO LIZ

Prin scrisoarea din 16 decembrie 2015 și în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, domnul J. Boereboom, director general în Ministerul Afacerilor Sociale și al Muncii din Țările de Jos a solicitat, în numele Președinției olandeze, Comitetului Economic și Social European să elaboreze un aviz exploratoriu cu privire la:

Economia colaborativă și autoreglementarea

(aviz exploratoriu).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 10 mai 2016.

În cea de-a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 133 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 7 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | În urma solicitării prin care Președinția olandeză a invitat CESE să elaboreze un aviz exploratoriu pe tema „economia colaborativă și autoreglementarea”, și odată cu încheierea lucrărilor pe această temă, Comitetul își prezintă punctul de vedere și formulează următoarele concluzii. |
| --- | --- |

1.1

În urma solicitării prin care Președinția olandeză a invitat CESE să elaboreze un aviz exploratoriu pe tema „economia colaborativă și autoreglementarea”, și odată cu încheierea lucrărilor pe această temă, Comitetul își prezintă punctul de vedere și formulează următoarele concluzii.

| 1.2 | În diferitele sale avize, pe care se bazează în mod evident și cel de față, CESE anticipase deja diversele fațete ale acestui fenomen, reflectate de altfel în denumirile diferite care i-au fost atribuite, de la o limbă la alta și în funcție de perspectiva de abordare. |
| --- | --- |

1.2

În diferitele sale avize, pe care se bazează în mod evident și cel de față, CESE anticipase deja diversele fațete ale acestui fenomen, reflectate de altfel în denumirile diferite care i-au fost atribuite, de la o limbă la alta și în funcție de perspectiva de abordare.

| 1.3 | Dând curs solicitării primite, prezentul aviz a încercat să elaboreze o definiție a caracteristicilor specifice ale economiei colaborative care să includă practicile economice asociate cu aceasta. De asemenea, avizul încearcă să determine modul în care aceste comportamente economice și sociale pot fi reglementate juridic, atât în ce privește formele, cât și instrumentele aplicabile – în special prin autoreglementare sau coreglementare. |
| --- | --- |

1.3

Dând curs solicitării primite, prezentul aviz a încercat să elaboreze o definiție a caracteristicilor specifice ale economiei colaborative care să includă practicile economice asociate cu aceasta. De asemenea, avizul încearcă să determine modul în care aceste comportamente economice și sociale pot fi reglementate juridic, atât în ce privește formele, cât și instrumentele aplicabile – în special prin autoreglementare sau coreglementare.

| 1.4 | Economia colaborativă, a cărei relevanță economică și socială s-a afirmat începând cu anii 2000, odată cu utilizarea internetului și a rețelelor sociale, nu se identifică cu schimbul reciproc sub forma trocului, care există de când a apărut omul ca specie, ci reprezintă mai degrabă un „comportament pro-social fără caracter reciproc” sau, mai precis, „actul sau procesul de a împărți ceea ce ne aparține cu ceilalți, pentru ca aceștia să-l poată folosi și/sau actul sau procesul de a primi sau de a lua ceva de la ceilalți pentru propriul nostru uz”. |
| --- | --- |

1.4

Economia colaborativă, a cărei relevanță economică și socială s-a afirmat începând cu anii 2000, odată cu utilizarea internetului și a rețelelor sociale, nu se identifică cu schimbul reciproc sub forma trocului, care există de când a apărut omul ca specie, ci reprezintă mai degrabă un „comportament pro-social fără caracter reciproc” sau, mai precis, „actul sau procesul de a împărți ceea ce ne aparține cu ceilalți, pentru ca aceștia să-l poată folosi și/sau actul sau procesul de a primi sau de a lua ceva de la ceilalți pentru propriul nostru uz”.

| 1.5 | Dincolo de tentativa de definiție propusă, ceea ce este important este definirea caracteristicilor proprii ale economiei colaborative, printre care menționăm următoarele:






  — | faptul că această practică nu duce la proprietatea asupra bunurilor sau la coproprietate, ci la o comunitate de uz sau de utilizare; |
| --- | --- | --- |

1.5

Dincolo de tentativa de definiție propusă, ceea ce este important este definirea caracteristicilor proprii ale economiei colaborative, printre care menționăm următoarele:

—

faptul că această practică nu duce la proprietatea asupra bunurilor sau la coproprietate, ci la o comunitate de uz sau de utilizare;

| — | existența unei platforme cu rol de intermediar, care creează contacte, în special prin mijloace electronice, între o multitudine de actori care dispun de bunuri și servicii și o multitudine de utilizatori; |
| --- | --- |

—

existența unei platforme cu rol de intermediar, care creează contacte, în special prin mijloace electronice, între o multitudine de actori care dispun de bunuri și servicii și o multitudine de utilizatori;

| — | existența unui obiectiv comun referitor la o mai bună utilizare a bunurilor sau a serviciilor în cauză, prin partajarea acestora; |
| --- | --- |

—

existența unui obiectiv comun referitor la o mai bună utilizare a bunurilor sau a serviciilor în cauză, prin partajarea acestora;

| — | și faptul că partenerii finali în aceste tranzacții cu o structură triunghiulară complexă sunt în primul rând „egali” (așa-numitele raporturi de tip P2P, peer-to-peer, adică de la persoană la persoană), nefiind niciodată angajați în relații contractuale de tip B2C (business to consumer, adică întreprinderi-consumatori). |
| --- | --- |

—

și faptul că partenerii finali în aceste tranzacții cu o structură triunghiulară complexă sunt în primul rând „egali” (așa-numitele raporturi de tip P2P, peer-to-peer, adică de la persoană la persoană), nefiind niciodată angajați în relații contractuale de tip B2C (business to consumer, adică întreprinderi-consumatori).

| 1.6 | Această caracterizare, bazată pe un concept destul de larg acceptat, permite definirea unui model pentru acest tip de relații economice și diferențierea activităților care țin efectiv de economia colaborativă, și ca atare ar trebui să beneficieze de un regim special, în raport cu acele activități care, uneori, folosesc abuziv această denumire pentru a se sustrage normelor care li se cer aplicate, un exemplu actual în acest sens fiind cazul Uber. O analiză diferențiată mai precisă a ceea ce înseamnă „partajare”, și, respectiv, a ceea ce se bazează pe o platformă s-ar putea dovedi utilă pentru a orienta deciziile politice și a defini reglementarea cea mai adecvată. |
| --- | --- |

1.6

Această caracterizare, bazată pe un concept destul de larg acceptat, permite definirea unui model pentru acest tip de relații economice și diferențierea activităților care țin efectiv de economia colaborativă, și ca atare ar trebui să beneficieze de un regim special, în raport cu acele activități care, uneori, folosesc abuziv această denumire pentru a se sustrage normelor care li se cer aplicate, un exemplu actual în acest sens fiind cazul Uber. O analiză diferențiată mai precisă a ceea ce înseamnă „partajare”, și, respectiv, a ceea ce se bazează pe o platformă s-ar putea dovedi utilă pentru a orienta deciziile politice și a defini reglementarea cea mai adecvată.

| 1.7 | De asemenea, trebuie subliniată relevanța economică tot mai mare a activităților care țin de economia colaborativă, ajunse deja la o cifră de afaceri semnificativă în Europa și în lume, dar și dimensiunea sa socială și de mediu, deoarece economia colaborativă prezintă potențialul de a crea o solidaritate sporită între cetățeni, de a regenera economia locală, de a crea locuri de muncă, de a raționaliza consumul gospodăriilor prin utilizarea în comun a anumitor bunuri, de a diminua amprenta energetică și de a promova un consum mai responsabil și mai sustenabil. La punctul 5.2 sunt prezentate câteva exemple relevante în acest sens. |
| --- | --- |

1.7

De asemenea, trebuie subliniată relevanța economică tot mai mare a activităților care țin de economia colaborativă, ajunse deja la o cifră de afaceri semnificativă în Europa și în lume, dar și dimensiunea sa socială și de mediu, deoarece economia colaborativă prezintă potențialul de a crea o solidaritate sporită între cetățeni, de a regenera economia locală, de a crea locuri de muncă, de a raționaliza consumul gospodăriilor prin utilizarea în comun a anumitor bunuri, de a diminua amprenta energetică și de a promova un consum mai responsabil și mai sustenabil. La punctul 5.2 sunt prezentate câteva exemple relevante în acest sens.

| 1.8 | Prin urmare, CESE solicită din nou Comisiei să ducă la îndeplinire o serie de măsuri politice indispensabile pentru ca multiplele forme și modalități ale economiei colaborative să fie sprijinite, puse în aplicare și să câștige credibilitate și încredere, atât la nivelul UE, cât și în diferitele state membre. |
| --- | --- |

1.8

Prin urmare, CESE solicită din nou Comisiei să ducă la îndeplinire o serie de măsuri politice indispensabile pentru ca multiplele forme și modalități ale economiei colaborative să fie sprijinite, puse în aplicare și să câștige credibilitate și încredere, atât la nivelul UE, cât și în diferitele state membre.

| 1.9 | CESE subliniază, de asemenea, necesitatea ca aceste noi modele de afaceri să respecte legislația națională și europeană relevantă, în special în ce privește drepturile lucrătorilor, o impozitare corespunzătoare, protecția datelor și a vieții private a celor implicați, drepturile sociale, concurența loială, combaterea monopolurilor și a practicilor comerciale anticoncurențiale, asigurând responsabilizarea platformelor în ce privește tranzacțiile încheiate între parteneri și legalitatea ofertelor prezentate și, înainte de orice, asigurând protecția drepturilor tuturor partenerilor care participă la economia colaborativă, inclusiv prosumatorii, adaptând în contextul acestor relații întregul acquis UE în vigoare în materie de drepturi ale consumatorilor, în special în ce privește clauzele abuzive, practicile comerciale neloiale, sănătatea și siguranța și comerțul electronic. |
| --- | --- |

1.9

CESE subliniază, de asemenea, necesitatea ca aceste noi modele de afaceri să respecte legislația națională și europeană relevantă, în special în ce privește drepturile lucrătorilor, o impozitare corespunzătoare, protecția datelor și a vieții private a celor implicați, drepturile sociale, concurența loială, combaterea monopolurilor și a practicilor comerciale anticoncurențiale, asigurând responsabilizarea platformelor în ce privește tranzacțiile încheiate între parteneri și legalitatea ofertelor prezentate și, înainte de orice, asigurând protecția drepturilor tuturor partenerilor care participă la economia colaborativă, inclusiv prosumatorii, adaptând în contextul acestor relații întregul acquis UE în vigoare în materie de drepturi ale consumatorilor, în special în ce privește clauzele abuzive, practicile comerciale neloiale, sănătatea și siguranța și comerțul electronic.

| 1.10 | Prin urmare, CESE consideră că UE – și, bineînțeles, statele membre, reunite în cadrul Consiliului, sub egida Președinției olandeze – trebuie să definească urgent un cadru juridic clar și transparent în care să se desfășoare și să se dezvolte aceste activități în spațiul european, în sensul definit la punctul 8.2.4, și invită Comisia să publice rapid mult așteptata Agendă pentru economia colaborativă. |
| --- | --- |

1.10

Prin urmare, CESE consideră că UE – și, bineînțeles, statele membre, reunite în cadrul Consiliului, sub egida Președinției olandeze – trebuie să definească urgent un cadru juridic clar și transparent în care să se desfășoare și să se dezvolte aceste activități în spațiul european, în sensul definit la punctul 8.2.4, și invită Comisia să publice rapid mult așteptata Agendă pentru economia colaborativă.

| 1.11 | În acest document trebuie să se definească în mod clar ce rol revine autoreglementării și coreglementării, în conformitate cu principiile și modalitățile pe care CESE le-a definit deja de mulți ani în avizele și rapoartele de informare dedicate acestor aspecte, și pe care le afirmă și le reiterează și cu această ocazie. |
| --- | --- |

1.11

În acest document trebuie să se definească în mod clar ce rol revine autoreglementării și coreglementării, în conformitate cu principiile și modalitățile pe care CESE le-a definit deja de mulți ani în avizele și rapoartele de informare dedicate acestor aspecte, și pe care le afirmă și le reiterează și cu această ocazie.

2.   Introducere: un subiect actual și controversat

| 2.1 | Președinția olandeză a solicitat CESE, prin scrisoarea Ministerului Ocupării Forței de Muncă și al Afacerilor Sociale din Țările de Jos, să elaboreze un aviz exploratoriu pe tema „Economia colaborativă și autoreglementarea”, fără să precizeze nicio altă orientare sau chestiune de abordat. |
| --- | --- |

2.1

Președinția olandeză a solicitat CESE, prin scrisoarea Ministerului Ocupării Forței de Muncă și al Afacerilor Sociale din Țările de Jos, să elaboreze un aviz exploratoriu pe tema „Economia colaborativă și autoreglementarea”, fără să precizeze nicio altă orientare sau chestiune de abordat.

| 2.2 | Economia colaborativă este o temă extrem de actuală și de controversată, începând cu definirea și delimitarea sa conceptuală și mergând până la diferitele noțiuni și practici pe care le cuprinde, precum și la efectele acestora. |
| --- | --- |

2.2

Economia colaborativă este o temă extrem de actuală și de controversată, începând cu definirea și delimitarea sa conceptuală și mergând până la diferitele noțiuni și practici pe care le cuprinde, precum și la efectele acestora.

| 2.3 | În ultimii ani, a crescut enorm numărul practicilor care pretind că se bazează pe acest concept, precum și al lucrărilor de diferite tipuri pe această temă. |
| --- | --- |

2.3

În ultimii ani, a crescut enorm numărul practicilor care pretind că se bazează pe acest concept, precum și al lucrărilor de diferite tipuri pe această temă.

| 2.4 | În aceste condiții, nu este de mirare că CESE, ca observator atent al tendințelor prezente în societatea civilă, a anticipat deja în diferitele sale avize, pe care se bazează în mod evident, preluând și dezvoltând principiile lor generale, și cel de față (1), diversele fațete ale acestui fenomen, reflectate în denumirile diferite care i-au fost atribuite, de la o limbă la alta și în funcție de perspectiva de abordare. |
| --- | --- |

2.4

În aceste condiții, nu este de mirare că CESE, ca observator atent al tendințelor prezente în societatea civilă, a anticipat deja în diferitele sale avize, pe care se bazează în mod evident, preluând și dezvoltând principiile lor generale, și cel de față (1), diversele fațete ale acestui fenomen, reflectate în denumirile diferite care i-au fost atribuite, de la o limbă la alta și în funcție de perspectiva de abordare.

| 2.5 | Obiectivul prezentului aviz va fi așadar de a răspunde solicitării Președinției olandeze, prin încercarea de a elabora o definiție a caracteristicilor specifice ale economiei colaborative care să-i confere o autonomie conceptuală și să includă practicile economice asociate cu aceasta, determinând totodată dacă și în ce mod aceste comportamente economice și sociale pot fi reglementate juridic, atât în ce privește formele, cât și instrumentele aplicabile, în special prin autoreglementare sau coreglementare. |
| --- | --- |

2.5

Obiectivul prezentului aviz va fi așadar de a răspunde solicitării Președinției olandeze, prin încercarea de a elabora o definiție a caracteristicilor specifice ale economiei colaborative care să-i confere o autonomie conceptuală și să includă practicile economice asociate cu aceasta, determinând totodată dacă și în ce mod aceste comportamente economice și sociale pot fi reglementate juridic, atât în ce privește formele, cât și instrumentele aplicabile, în special prin autoreglementare sau coreglementare.

3.   O problemă de atitudine față de „a avea” și „a fi”

| 3.1 | Anumite tipuri de practici ale economiei colaborative au apărut chiar înainte de conceptualizarea unei astfel de noțiuni, ca urmare a unei anumite atitudini față de „a avea” și „a fi”, având la bază ideea fundamentală că „nu ești ceea ce posezi”, ci „la ce poți avea acces”. |
| --- | --- |

3.1

Anumite tipuri de practici ale economiei colaborative au apărut chiar înainte de conceptualizarea unei astfel de noțiuni, ca urmare a unei anumite atitudini față de „a avea” și „a fi”, având la bază ideea fundamentală că „nu ești ceea ce posezi”, ci „la ce poți avea acces”.

| 3.2 | Este evident că un anumit tip de economie colaborativă este la fel de vechi precum omenirea însăși, la rădăcina sa aflându-se „economia trocului” din societățile primitive. Aceasta nu a fost detronată decât treptat, prin introducerea monezii, care conferă aceluia care o posedă capacitatea de a cumpăra și, astfel, de a poseda. |
| --- | --- |

3.2

Este evident că un anumit tip de economie colaborativă este la fel de vechi precum omenirea însăși, la rădăcina sa aflându-se „economia trocului” din societățile primitive. Aceasta nu a fost detronată decât treptat, prin introducerea monezii, care conferă aceluia care o posedă capacitatea de a cumpăra și, astfel, de a poseda.

| 3.3 | Ceea ce devine în schimb relevant din punct de vedere social și economic începând cu anii 2000, odată cu utilizarea internetului și a rețelelor sociale, nu este schimbul reciproc sub forma trocului, ci reprezintă mai degrabă un „comportament pro-social fără caracter reciproc” sau, mai precis, „actul sau procesul de a partaja ceea ce ne aparține cu ceilalți pentru ca aceștia să-l poată folosi și/sau actul sau procesul de a primi sau de a lua ceva de la ceilalți pentru propriul nostru uz”. Ca atare, economia colaborativă este inspirată de diverse curente de gândire care merg de la liberul acces gratuit și universal la cunoaștere și până la economia funcționalității sau la economia darului (Gift Economy), centrată pe schimburile non-profit. Spre deosebire de economia bazată pe troc, economia colaborativă se bazează pe ideea unei contrapartide pecuniară sau nepecuniară. |
| --- | --- |

3.3

Ceea ce devine în schimb relevant din punct de vedere social și economic începând cu anii 2000, odată cu utilizarea internetului și a rețelelor sociale, nu este schimbul reciproc sub forma trocului, ci reprezintă mai degrabă un „comportament pro-social fără caracter reciproc” sau, mai precis, „actul sau procesul de a partaja ceea ce ne aparține cu ceilalți pentru ca aceștia să-l poată folosi și/sau actul sau procesul de a primi sau de a lua ceva de la ceilalți pentru propriul nostru uz”. Ca atare, economia colaborativă este inspirată de diverse curente de gândire care merg de la liberul acces gratuit și universal la cunoaștere și până la economia funcționalității sau la economia darului (Gift Economy), centrată pe schimburile non-profit. Spre deosebire de economia bazată pe troc, economia colaborativă se bazează pe ideea unei contrapartide pecuniară sau nepecuniară.

4.   O practică relevantă din punct de vedere economic

| 4.1 | Aceasta este noțiunea care trebuie să servească drept punct de reper pentru a delimita domeniul propriu și specific al economiei colaborative, cu diferitele sale fațete, și pentru a descrie caracteristicile practicilor pe care le înglobează, diferențiindu-le astfel de celelalte practici economice de piață. |
| --- | --- |

4.1

Aceasta este noțiunea care trebuie să servească drept punct de reper pentru a delimita domeniul propriu și specific al economiei colaborative, cu diferitele sale fațete, și pentru a descrie caracteristicile practicilor pe care le înglobează, diferențiindu-le astfel de celelalte practici economice de piață.

| 4.2 | În primul rând, trăsătura dominantă și comună este că această practică nu duce la proprietatea asupra bunurilor sau la coproprietate, ci la o comunitate de uz sau de utilizare. |
| --- | --- |

4.2

În primul rând, trăsătura dominantă și comună este că această practică nu duce la proprietatea asupra bunurilor sau la coproprietate, ci la o comunitate de uz sau de utilizare.

| 4.3 | Pe de altă parte, este esențială existența unei platforme cu rol de intermediar, care creează contacte, în special prin mijloace electronice (programe de navigare pe internet sau alte aplicații), între o multitudine de actori care dispun de bunuri și servicii și o multitudine de utilizatori. |
| --- | --- |

4.3

Pe de altă parte, este esențială existența unei platforme cu rol de intermediar, care creează contacte, în special prin mijloace electronice (programe de navigare pe internet sau alte aplicații), între o multitudine de actori care dispun de bunuri și servicii și o multitudine de utilizatori.

| 4.4 | Unul dintre obiectivele comune și caracteristice ale acestui tip de activitate este acela referitor la o mai bună utilizare a bunurilor sau a serviciilor în cauză(valorificând așa-numita „idling capacity” sau capacitatea neutilizată), prin partajarea lor. |
| --- | --- |

4.4

Unul dintre obiectivele comune și caracteristice ale acestui tip de activitate este acela referitor la o mai bună utilizare a bunurilor sau a serviciilor în cauză(valorificând așa-numita „idling capacity” sau capacitatea neutilizată), prin partajarea lor.

| 4.5 | De asemenea, se consideră esențial ca în cadrul acestui model de afaceri, partenerii finali să fie în mod primordial egali („Peer-to-Peer” – P2P), nefiind niciodată plasați într-o relație contractuală de tip „Business-to-Consumer” (B2C), indiferent că este vorba de persoane fizice sau juridice, inclusiv de societăți, cu condiția ca acestea să nu facă din partajare obiectul activității comerciale (de exemplu, o societate poate partaja cu o alta utilizarea parcului de automobile sau o serie de aparate de reprografie). Nu se poate face abstracție, însă, de posibilitatea ca între „egali” să ia naștere o întreagă „afacere”. |
| --- | --- |

4.5

De asemenea, se consideră esențial ca în cadrul acestui model de afaceri, partenerii finali să fie în mod primordial egali („Peer-to-Peer” – P2P), nefiind niciodată plasați într-o relație contractuală de tip „Business-to-Consumer” (B2C), indiferent că este vorba de persoane fizice sau juridice, inclusiv de societăți, cu condiția ca acestea să nu facă din partajare obiectul activității comerciale (de exemplu, o societate poate partaja cu o alta utilizarea parcului de automobile sau o serie de aparate de reprografie). Nu se poate face abstracție, însă, de posibilitatea ca între „egali” să ia naștere o întreagă „afacere”.

| 4.6 | Graficul de mai jos prezintă diferențele dintre modelele de afaceri puse în paralel:






  Relație P2P | Relație B2C |
| --- | --- | --- |
| | |

4.6

Graficul de mai jos prezintă diferențele dintre modelele de afaceri puse în paralel:

Relație P2P

Relație B2C

Image

Image

| 4.7 | Acest tip de tranzacție economică presupune o relație contractuală triunghiulară complexă, transpusă în relații contractuale între deținătorul bunului sau prestatorul de servicii și entitatea care gestionează platforma; între utilizator și entitatea care are rolul de intermediar pentru tranzacția de pe platformă, eventual contra cost și, nu în ultimul rând, între utilizatorii platformei, în vederea utilizării propriu-zise. |
| --- | --- |

4.7

Acest tip de tranzacție economică presupune o relație contractuală triunghiulară complexă, transpusă în relații contractuale între deținătorul bunului sau prestatorul de servicii și entitatea care gestionează platforma; între utilizator și entitatea care are rolul de intermediar pentru tranzacția de pe platformă, eventual contra cost și, nu în ultimul rând, între utilizatorii platformei, în vederea utilizării propriu-zise.

| 4.8 | Prin urmare, nu putem considera ca fiind caracteristici distinctive sau specifice:






  (a) | utilizarea gratuită sau contra cost – Couchsurfing versus Airbnb; |
| --- | --- | --- |

4.8

Prin urmare, nu putem considera ca fiind caracteristici distinctive sau specifice:

(a)

utilizarea gratuită sau contra cost – Couchsurfing versus Airbnb;

| (b) | reciprocitatea pozițiilor contractuale; |
| --- | --- |

(b)

reciprocitatea pozițiilor contractuale;

| (c) | natura financiară sau nefinanciară a operațiunii, acceptând prin urmare includerea finanțării participative în acest tip de activitate; |
| --- | --- |

(c)

natura financiară sau nefinanciară a operațiunii, acceptând prin urmare includerea finanțării participative în acest tip de activitate;

| (d) | simpla partajare de bunuri și servicii între persoane private (colegul pe care îl ducem acasă cu mașina, prietenul căruia îi împrumutăm apartamentul pentru o noapte sau câteva zile, vecinul care se folosește de mașina noastră de spălat pentru că a lui este defectă); |
| --- | --- |

(d)

simpla partajare de bunuri și servicii între persoane private (colegul pe care îl ducem acasă cu mașina, prietenul căruia îi împrumutăm apartamentul pentru o noapte sau câteva zile, vecinul care se folosește de mașina noastră de spălat pentru că a lui este defectă);

| (e) | schimbul sau vânzarea de bunuri de ocazie, deoarece nu implică partajarea și au drept consecință transferul proprietății asupra bunurilor. |
| --- | --- |

(e)

schimbul sau vânzarea de bunuri de ocazie, deoarece nu implică partajarea și au drept consecință transferul proprietății asupra bunurilor.

5.   Câteva exemple practice pentru ceea ce constituie sau nu manifestări ale economiei colaborative

| 5.1 | Constrângerile privind dimensiunile prezentului aviz nu permit o descriere amănunțită și cu atât mai puțin o discuție detaliată a naturii unei game largi de situații care ar putea prezenta caracteristicile atribuite economiei colaborative. |
| --- | --- |

5.1

Constrângerile privind dimensiunile prezentului aviz nu permit o descriere amănunțită și cu atât mai puțin o discuție detaliată a naturii unei game largi de situații care ar putea prezenta caracteristicile atribuite economiei colaborative.

| 5.2 | Cu toate acestea, unele dintre ele merită să fie menționate în mod specific pentru a ilustra tematica avizului: |
| --- | --- |

5.2

Cu toate acestea, unele dintre ele merită să fie menționate în mod specific pentru a ilustra tematica avizului:

| 5.2.1 | În sectorul serviciilor de cazare, menționăm în special Airbnb, Rentalia, Homeaway, Couchsurfing și Bedycasa, platforme pe care proprietarii de bunuri imobiliare se pot înregistra în vederea partajării temporare a unei camere sau a unei întregi locuințe și care permit și hotelurilor pentru tineret, pensiunilor și celorlalte unități turistice de cazare să-și pună la dispoziție serviciile. Având în vedere ușurința cu care oricine își poate înregistra imobilul pe aceste rețele de partajare, precum și profitul care revine proprietarilor ca urmare a acestei activități, proliferarea acestor servicii de cazare a determinat, în special la Paris și la Amsterdam, încheierea unor acorduri între platformele de acest tip și autoritățile fiscale în vederea perceperii și plății impozitelor. La Amsterdam, Barcelona, Londra și Berlin au fost introduse un mecanism de înregistrare obligatorie a acestor locuințe și norme privind limitarea duratei, pentru a nu prejudicia închirierea pe termen lung și pentru a se preveni creșterea chiriilor. |
| --- | --- |

5.2.1

În sectorul serviciilor de cazare, menționăm în special Airbnb, Rentalia, Homeaway, Couchsurfing și Bedycasa, platforme pe care proprietarii de bunuri imobiliare se pot înregistra în vederea partajării temporare a unei camere sau a unei întregi locuințe și care permit și hotelurilor pentru tineret, pensiunilor și celorlalte unități turistice de cazare să-și pună la dispoziție serviciile. Având în vedere ușurința cu care oricine își poate înregistra imobilul pe aceste rețele de partajare, precum și profitul care revine proprietarilor ca urmare a acestei activități, proliferarea acestor servicii de cazare a determinat, în special la Paris și la Amsterdam, încheierea unor acorduri între platformele de acest tip și autoritățile fiscale în vederea perceperii și plății impozitelor. La Amsterdam, Barcelona, Londra și Berlin au fost introduse un mecanism de înregistrare obligatorie a acestor locuințe și norme privind limitarea duratei, pentru a nu prejudicia închirierea pe termen lung și pentru a se preveni creșterea chiriilor.

| 5.2.2 | În sectorul transporturilor, putem menționa Blablacar, Umcoche, Liftshare, Karzoo, aplicații care permit înregistrarea proprietarilor privați de vehicule care pun la dispoziția altor călători locurile neocupate din mașinile lor (carpooling). Unele dintre aceste platforme permit partajarea cheltuielilor de călătorie, însă niciuna nu autorizează perceperea de plăți în scop lucrativ. Uber este însă un caz care merită o analiză aparte, deoarece pune la dispoziție nu numai servicii de partajare a vehiculelor care aparțin unor persoane private (UberPop, interzis în aproape toată UE), ci și solicitarea unui serviciu de călătorie prestat de șoferi profesioniști (Uberblack și UberX, foarte asemănătoare cu serviciul tradițional de taxi). Caracteristicile sale nu sunt clare, dat fiind că nu există transparență cu privire la modelul de afaceri al întreprinderii și că au existat deja dezbateri juridice pentru a stabili dacă șoferii Uber sunt angajați ai întreprinderii (2). Acest serviciu a provocat deja manifestații de protest, uneori violente și chiar și declanșarea unor proceduri judiciare în aproape întreaga Europă. Numai Marea Britanie și Estonia dispun de o legislație care legalizează aceste servicii. Se așteaptă răspunsul CJUE la întrebările preliminare transmise de o instanță din Barcelona și de alta din Bruxelles pentru a clarifica natura acestor servicii (3). |
| --- | --- |

5.2.2

În sectorul transporturilor, putem menționa Blablacar, Umcoche, Liftshare, Karzoo, aplicații care permit înregistrarea proprietarilor privați de vehicule care pun la dispoziția altor călători locurile neocupate din mașinile lor (carpooling). Unele dintre aceste platforme permit partajarea cheltuielilor de călătorie, însă niciuna nu autorizează perceperea de plăți în scop lucrativ. Uber este însă un caz care merită o analiză aparte, deoarece pune la dispoziție nu numai servicii de partajare a vehiculelor care aparțin unor persoane private (UberPop, interzis în aproape toată UE), ci și solicitarea unui serviciu de călătorie prestat de șoferi profesioniști (Uberblack și UberX, foarte asemănătoare cu serviciul tradițional de taxi). Caracteristicile sale nu sunt clare, dat fiind că nu există transparență cu privire la modelul de afaceri al întreprinderii și că au existat deja dezbateri juridice pentru a stabili dacă șoferii Uber sunt angajați ai întreprinderii (2). Acest serviciu a provocat deja manifestații de protest, uneori violente și chiar și declanșarea unor proceduri judiciare în aproape întreaga Europă. Numai Marea Britanie și Estonia dispun de o legislație care legalizează aceste servicii. Se așteaptă răspunsul CJUE la întrebările preliminare transmise de o instanță din Barcelona și de alta din Bruxelles pentru a clarifica natura acestor servicii (3).

| 5.2.3 | Exemplele de finanțare participativă includ finanțarea pentru împrumuturi cu plata dobânzilor, cum ar fi Zopa și Auxmoney; finanțarea de capital cu cotă-parte în acțiunile întreprinderii create, cum sunt Fundedbyme și Crowdcube; finanțarea în schimbul unei recompense, cum ar fi Kickstarter sau Indiegogo și finanțarea prin donații, în care nu se primește nimic în schimbul sumelor vărsate. |
| --- | --- |

5.2.3

Exemplele de finanțare participativă includ finanțarea pentru împrumuturi cu plata dobânzilor, cum ar fi Zopa și Auxmoney; finanțarea de capital cu cotă-parte în acțiunile întreprinderii create, cum sunt Fundedbyme și Crowdcube; finanțarea în schimbul unei recompense, cum ar fi Kickstarter sau Indiegogo și finanțarea prin donații, în care nu se primește nimic în schimbul sumelor vărsate.

6.   Necesitatea de a se defini un concept

| 6.1 | Ca de obicei, efortul de conceptualizare, mai ales atunci când metoda este inductivă, nu este o activitate lineară, ci necesită timp pentru a se consolida și a genera un consens. Este și cazul noțiunii „economiei colaborative” care se regăsește în mass-media alături de alți termeni, cum ar fi „economia socială și solidară”, „economia circulară”, „economia funcțională”, „economia verde”, „economia albastră”, „economia soluțiilor”, „economia orizontală”, „economia la cerere” (on demand), „economia platformelor” și „economia gig” (Gig Economy). |
| --- | --- |

6.1

Ca de obicei, efortul de conceptualizare, mai ales atunci când metoda este inductivă, nu este o activitate lineară, ci necesită timp pentru a se consolida și a genera un consens. Este și cazul noțiunii „economiei colaborative” care se regăsește în mass-media alături de alți termeni, cum ar fi „economia socială și solidară”, „economia circulară”, „economia funcțională”, „economia verde”, „economia albastră”, „economia soluțiilor”, „economia orizontală”, „economia la cerere” (on demand), „economia platformelor” și „economia gig” (Gig Economy).

| 6.2 | Din acest motiv, unii autori preferă să renunțe la orice încercare de definiție, de teama ca aceasta să nu fie prea restrictivă sau, dimpotrivă, să nu propună o delimitare incorectă a domeniului. |
| --- | --- |

6.2

Din acest motiv, unii autori preferă să renunțe la orice încercare de definiție, de teama ca aceasta să nu fie prea restrictivă sau, dimpotrivă, să nu propună o delimitare incorectă a domeniului.

| 6.3 | În avizele CESE, în pofida numeroaselor referiri la această noțiune, nu a existat nicio tentativă de definire; nici în avizul CoR (4), deși s-a încercat o clasificare în două categorii principale și patru forme, nu s-a asumat riscul unei definiții; nu în ultimul rând, Comisia, în recenta sa comunicare „Ameliorarea pieței unice” (5), preferă să utilizeze termenul „economie colaborativă” în locul altor termeni considerați sinonimi, însă, în loc să ofere o definiție, se limitează să enunțe beneficiile pentru anumite părți interesate (consumatori, lucrători) și să indice consecințele în materie de productivitate și durabilitate, promițând să publice în 2016 o „Agendă europeană pentru economia colaborativă”. În ce privește Parlamentul European, până acum nu s-a înregistrat nicio contribuție substanțială, în afară de Rezoluția din 21.12.2015„Către un Act privind piața unică digitală” (6), o serie de studii de înaltă calitate, și câteva note de informare pe teme punctuale. Cu toate acestea, până în prezent, în niciunul dintre aceste documente nu a fost inclus un studiu de impact în ceea ce privește crearea de locuri de muncă și creșterea economică. |
| --- | --- |

6.3

În avizele CESE, în pofida numeroaselor referiri la această noțiune, nu a existat nicio tentativă de definire; nici în avizul CoR (4), deși s-a încercat o clasificare în două categorii principale și patru forme, nu s-a asumat riscul unei definiții; nu în ultimul rând, Comisia, în recenta sa comunicare „Ameliorarea pieței unice” (5), preferă să utilizeze termenul „economie colaborativă” în locul altor termeni considerați sinonimi, însă, în loc să ofere o definiție, se limitează să enunțe beneficiile pentru anumite părți interesate (consumatori, lucrători) și să indice consecințele în materie de productivitate și durabilitate, promițând să publice în 2016 o „Agendă europeană pentru economia colaborativă”. În ce privește Parlamentul European, până acum nu s-a înregistrat nicio contribuție substanțială, în afară de Rezoluția din 21.12.2015„Către un Act privind piața unică digitală” (6), o serie de studii de înaltă calitate, și câteva note de informare pe teme punctuale. Cu toate acestea, până în prezent, în niciunul dintre aceste documente nu a fost inclus un studiu de impact în ceea ce privește crearea de locuri de muncă și creșterea economică.

| 6.4 | Originalitatea nu pare să fie un obiectiv necesar, având în vedere că una dintre multiplele definiții formulate pare să fi suscitat cel mai larg consens; prin urmare, adoptăm definiția economiei colaborative formulată de Botsman și Rogers ca fiind „un sistem economic bazat pe partajarea de bunuri sau servicii subutilizate, gratuit sau contra cost, în mod direct, de către persoane private”, prin intermediul unor platforme online, chiar dacă o analiză diferențiată mai precisă a ceea ce înseamnă „partajare”, cu alte cuvinte „fără scop lucrativ” și, respectiv, a ceea ce se găsește pe o platformă s-ar putea dovedi utilă pentru a orienta deciziile politice și a defini reglementarea cea mai adecvată. |
| --- | --- |

6.4

Originalitatea nu pare să fie un obiectiv necesar, având în vedere că una dintre multiplele definiții formulate pare să fi suscitat cel mai larg consens; prin urmare, adoptăm definiția economiei colaborative formulată de Botsman și Rogers ca fiind „un sistem economic bazat pe partajarea de bunuri sau servicii subutilizate, gratuit sau contra cost, în mod direct, de către persoane private”, prin intermediul unor platforme online, chiar dacă o analiză diferențiată mai precisă a ceea ce înseamnă „partajare”, cu alte cuvinte „fără scop lucrativ” și, respectiv, a ceea ce se găsește pe o platformă s-ar putea dovedi utilă pentru a orienta deciziile politice și a defini reglementarea cea mai adecvată.

| 6.5 | Această definiție este suficient de cuprinzătoare pentru a permite includerea unor domenii variate precum producția, consumul, finanțarea participativă (crowdfunding) sau chiar cunoașterea și pentru a permite împărțirea lor în patru domenii relativ autonome: consumul colaborativ; educația, formarea și cunoașterea colaborativă; finanțarea colaborativă și producția colaborativă (7). |
| --- | --- |

6.5

Această definiție este suficient de cuprinzătoare pentru a permite includerea unor domenii variate precum producția, consumul, finanțarea participativă (crowdfunding) sau chiar cunoașterea și pentru a permite împărțirea lor în patru domenii relativ autonome: consumul colaborativ; educația, formarea și cunoașterea colaborativă; finanțarea colaborativă și producția colaborativă (7).

| 6.6 | Această definiție permite, de asemenea, diferențierea modelelor de afaceri care, sub masca economiei colaborative, au ca unic scop profitul și care reprezintă în realitate modele de tip B2C. La această concluzie se poate ajunge analizând modul de funcționare al acestor platforme (chiar dacă uneori este lipsit de transparență): există cazuri autentice de economie colaborativă, în care relația stabilită prin intermediul platformei chiar este de tip P2P, singurul rol al platformei fiind doar acela de a face posibilă stabilirea de contacte între egali; există însă și exemple de întreprinderi care, sub aparența unei platforme P2P, intervin într-o asemenea măsură în tranzacții – percepând comisioane, primind plăți, prestând servicii suplimentare – încât nu trebuie să fie considerate ca făcând parte din economia colaborativă, ci ca prestatori de servicii B2C, cu toate consecințele aferente. |
| --- | --- |

6.6

Această definiție permite, de asemenea, diferențierea modelelor de afaceri care, sub masca economiei colaborative, au ca unic scop profitul și care reprezintă în realitate modele de tip B2C. La această concluzie se poate ajunge analizând modul de funcționare al acestor platforme (chiar dacă uneori este lipsit de transparență): există cazuri autentice de economie colaborativă, în care relația stabilită prin intermediul platformei chiar este de tip P2P, singurul rol al platformei fiind doar acela de a face posibilă stabilirea de contacte între egali; există însă și exemple de întreprinderi care, sub aparența unei platforme P2P, intervin într-o asemenea măsură în tranzacții – percepând comisioane, primind plăți, prestând servicii suplimentare – încât nu trebuie să fie considerate ca făcând parte din economia colaborativă, ci ca prestatori de servicii B2C, cu toate consecințele aferente.

| 6.7 | Pe de altă parte, definiția menționată permite să excludem din start din conceptul de economie colaborativă anumite tipuri de manifestări pe care aceasta se presupune că le acoperă, cum ar fi:






  (a) | partajarea de bunuri alimentare sau de bunuri de consum fără caracter durabil; |
| --- | --- | --- |

6.7

Pe de altă parte, definiția menționată permite să excludem din start din conceptul de economie colaborativă anumite tipuri de manifestări pe care aceasta se presupune că le acoperă, cum ar fi:

(a)

partajarea de bunuri alimentare sau de bunuri de consum fără caracter durabil;

| (b) | societățile mutuale și cooperativele; |
| --- | --- |

(b)

societățile mutuale și cooperativele;

| (c) | antreprenoriatul social; |
| --- | --- |

(c)

antreprenoriatul social;

| (d) | activitățile de binefacere; |
| --- | --- |

(d)

activitățile de binefacere;

| (e) | economia la cerere; |
| --- | --- |

(e)

economia la cerere;

| (f) | economia funcționalității, care se leagă mai degrabă de economia circulară; |
| --- | --- |

(f)

economia funcționalității, care se leagă mai degrabă de economia circulară;

| (g) | simpla intermediere. |
| --- | --- |

(g)

simpla intermediere.

7.   Creșterea importanței economice a fenomenului și o serie de piste politice de urmat

| 7.1 | Chiar și în absența unei definiții clare a domeniului vizat, tot mai multe studii și anchete au încercat să evalueze importanța economică a acestui fenomen, atât la nivelul UE, cât și la nivel mondial. |
| --- | --- |

7.1

Chiar și în absența unei definiții clare a domeniului vizat, tot mai multe studii și anchete au încercat să evalueze importanța economică a acestui fenomen, atât la nivelul UE, cât și la nivel mondial.

| 7.2 | Prin urmare, este incontestabil că în ultimii ani, și mai ales în această perioadă de criză sau ca reacție la ea, inițiativele din cadrul economiei colaborative au devenit din ce în ce mai numeroase: site-ul internet www.collaborativeconsumption.com contabilizând peste 1 000 de astfel de exemple. |
| --- | --- |

7.2

Prin urmare, este incontestabil că în ultimii ani, și mai ales în această perioadă de criză sau ca reacție la ea, inițiativele din cadrul economiei colaborative au devenit din ce în ce mai numeroase: site-ul internet www.collaborativeconsumption.com contabilizând peste 1 000 de astfel de exemple.

| 7.3 | Potrivit unor estimări utilizate de Comisia Europeană, la nivel mondial, cifra de afaceri a activităților din categoria economiei colaborative s-a ridicat la 3,5 miliarde USD în 2013 – ceea ce ar reprezenta o creștere anuală de 25 %. În prezent, această cifră pare să fi ajuns deja la 20 de miliarde. Previziunile firmei de consultanţă PWC anunță o creștere foarte puternică până în 2025 (8). |
| --- | --- |

7.3

Potrivit unor estimări utilizate de Comisia Europeană, la nivel mondial, cifra de afaceri a activităților din categoria economiei colaborative s-a ridicat la 3,5 miliarde USD în 2013 – ceea ce ar reprezenta o creștere anuală de 25 %. În prezent, această cifră pare să fi ajuns deja la 20 de miliarde. Previziunile firmei de consultanţă PWC anunță o creștere foarte puternică până în 2025 (8).

| 7.4 | Dincolo de valoarea economică pe care o creează, economia colaborativă, prin dimensiunea sa socială și de mediu, prezintă potențialul de a crea o solidaritate sporită între cetățeni, de a regenera economia locală, de a crea locuri de muncă, de a raționaliza consumul gospodăriilor prin utilizarea în comun a anumitor bunuri, de a diminua amprenta energetică și de a promova un consum mai responsabil și mai sustenabil. |
| --- | --- |

7.4

Dincolo de valoarea economică pe care o creează, economia colaborativă, prin dimensiunea sa socială și de mediu, prezintă potențialul de a crea o solidaritate sporită între cetățeni, de a regenera economia locală, de a crea locuri de muncă, de a raționaliza consumul gospodăriilor prin utilizarea în comun a anumitor bunuri, de a diminua amprenta energetică și de a promova un consum mai responsabil și mai sustenabil.

| 7.5 | CESE consideră că acest tip de economie „reprezintă completarea inovatoare, benefică din punct de vedere economic, social și ecologic, a economiei producției” și „de asemenea (...) o soluție pentru ieșirea din criza financiară și economică” (9). |
| --- | --- |

7.5

CESE consideră că acest tip de economie „reprezintă completarea inovatoare, benefică din punct de vedere economic, social și ecologic, a economiei producției” și „de asemenea (...) o soluție pentru ieșirea din criza financiară și economică” (9).

| 7.6 | Din aceste motive, CESE nu a pregetat să îndemne Comisia să ducă la îndeplinire o serie de măsuri politice indispensabile pentru ca multiplele forme și modalități ale economiei colaborative să fie sprijinite, puse în aplicare și să câștige credibilitate și încredere, atât la nivelul UE, cât și în diferitele state membre. În cadrul prezentului aviz, nu ne rămâne decât să reiterăm pozițiile deja adoptate de CESE în acest sens, la care facem trimitere în mod expres. În consecință, CESE consideră că noile modele de afaceri reprezentate de aceste platforme ridică o serie de chestiuni urgente în ce privește, printre altele, aplicarea legislației naționale, garantarea drepturilor lucrătorilor și asigurarea unei impozitări adecvate. CESE invită Comisia să abordeze aceste preocupări, dacă dorește ca beneficiile sociale ale acestor modele de afaceri să se poată concretiza. |
| --- | --- |

7.6

Din aceste motive, CESE nu a pregetat să îndemne Comisia să ducă la îndeplinire o serie de măsuri politice indispensabile pentru ca multiplele forme și modalități ale economiei colaborative să fie sprijinite, puse în aplicare și să câștige credibilitate și încredere, atât la nivelul UE, cât și în diferitele state membre. În cadrul prezentului aviz, nu ne rămâne decât să reiterăm pozițiile deja adoptate de CESE în acest sens, la care facem trimitere în mod expres. În consecință, CESE consideră că noile modele de afaceri reprezentate de aceste platforme ridică o serie de chestiuni urgente în ce privește, printre altele, aplicarea legislației naționale, garantarea drepturilor lucrătorilor și asigurarea unei impozitări adecvate. CESE invită Comisia să abordeze aceste preocupări, dacă dorește ca beneficiile sociale ale acestor modele de afaceri să se poată concretiza.

| 7.7 | De asemenea, este important să se lanseze un apel urgent la elaborarea unor definiții, orientări sau linii directoare la nivel european, având în vedere că unele state membre, ca reacție la întârzierea și aparenta nehotărâre a instituțiilor europene, au anticipat deja această reflecție și își stabilesc separat propria politică. |
| --- | --- |

7.7

De asemenea, este important să se lanseze un apel urgent la elaborarea unor definiții, orientări sau linii directoare la nivel european, având în vedere că unele state membre, ca reacție la întârzierea și aparenta nehotărâre a instituțiilor europene, au anticipat deja această reflecție și își stabilesc separat propria politică.

8.   O activitate reglementată prin lege

8.1   
  Interesele în joc și protecția lor juridică

| 8.1.1 | Ca orice altă activitate care creează contacte între persoane cu interese proprii sau potențial conflictuale, economia colaborativă face obiectul normelor de drept și reglementării juridice a intereselor aflate în joc. CESE consideră, prin urmare, lipsită de seriozitate poziția celor care pretind că economia colaborativă trebuie să reprezinte o zonă de non-drept, în care să prevaleze libertatea, fără niciun fel de obstacole sau constrângeri, și care să se bazeze exclusiv pe încredere și bunătatea naturală (conform imaginii „bunului sălbatic” al lui Rousseau). |
| --- | --- |

8.1.1

Ca orice altă activitate care creează contacte între persoane cu interese proprii sau potențial conflictuale, economia colaborativă face obiectul normelor de drept și reglementării juridice a intereselor aflate în joc. CESE consideră, prin urmare, lipsită de seriozitate poziția celor care pretind că economia colaborativă trebuie să reprezinte o zonă de non-drept, în care să prevaleze libertatea, fără niciun fel de obstacole sau constrângeri, și care să se bazeze exclusiv pe încredere și bunătatea naturală (conform imaginii „bunului sălbatic” al lui Rousseau).

| 8.1.2 | CESE a pledat în mod constant și coerent pentru reglementarea prin lege a oricărei activități economice, afirmând însă, totodată, și că această reglementare poate fi de diverse tipuri, care se cer articulate în mod armonios. |
| --- | --- |

8.1.2

CESE a pledat în mod constant și coerent pentru reglementarea prin lege a oricărei activități economice, afirmând însă, totodată, și că această reglementare poate fi de diverse tipuri, care se cer articulate în mod armonios.

| 8.1.3 | În special în cel mai recent aviz al său privind rolul autoreglementării și al coreglementării în UE (10), la al cărui conținut face trimitere și în contextul prezentului aviz, CESE a afirmat explicit că „autoreglementarea și coreglementarea”, ca „mecanisme – spontane sau induse – de reglementare a intereselor economice și sociale sau a relațiilor și practicilor comerciale ale diferiților agenți economici”, trebuie considerate ca instrumente complementare sau suplimentare importante – dar niciodată ca alternativă – la instrumentele juridice obligatorii (hard law). Pentru ca cele dintâi să fie valide, „configurația și domeniul lor de aplicare trebuie să fie definite prin dispoziții exprese și explicite cu caracter obligatoriu care să fie aplicabile pe cale judiciară, fie la nivel național, fie la nivelul Uniunii Europene, respectând totodată natura acestor instrumente și, mai ales, acordul voluntar al participanților.” |
| --- | --- |

8.1.3

În special în cel mai recent aviz al său privind rolul autoreglementării și al coreglementării în UE (10), la al cărui conținut face trimitere și în contextul prezentului aviz, CESE a afirmat explicit că „autoreglementarea și coreglementarea”, ca „mecanisme – spontane sau induse – de reglementare a intereselor economice și sociale sau a relațiilor și practicilor comerciale ale diferiților agenți economici”, trebuie considerate ca instrumente complementare sau suplimentare importante – dar niciodată ca alternativă – la instrumentele juridice obligatorii (hard law). Pentru ca cele dintâi să fie valide, „configurația și domeniul lor de aplicare trebuie să fie definite prin dispoziții exprese și explicite cu caracter obligatoriu care să fie aplicabile pe cale judiciară, fie la nivel național, fie la nivelul Uniunii Europene, respectând totodată natura acestor instrumente și, mai ales, acordul voluntar al participanților.”

8.2   
  Drepturi și obligații

| 8.2.1 | Într-adevăr, odată ce practicile eminamente spontane care implică persoane private îmbracă forma unei activități economice, iar drepturile și obligațiile contractuale ale părților dobândesc un caracter contractual, ele trebuie să se supună dispozițiilor juridice naționale sau europene care reglementează drepturile și obligațiile fiecăruia. |
| --- | --- |

8.2.1

Într-adevăr, odată ce practicile eminamente spontane care implică persoane private îmbracă forma unei activități economice, iar drepturile și obligațiile contractuale ale părților dobândesc un caracter contractual, ele trebuie să se supună dispozițiilor juridice naționale sau europene care reglementează drepturile și obligațiile fiecăruia.

| 8.2.2 | Realitatea este că complexitatea relațiilor întâlnite în cazul acestui fenomen, așa cum a fost descrisă la punctul 4.7, este de natură să justifice definirea unui cadru juridic în care participanții vor trebui să opereze, în special atunci când activitățile desfășurate au un caracter hibrid, de exemplu în cazul prestării unor servicii de bază gratuite completate de servicii suplimentare contra cost (freemium) sau al programelor informatice a căror remunerare este lăsată la discreția utilizatorilor (donationware), bine evidențiate de situația emblematică a jocului numit geocaching, tip vânătoare de comori bazată pe poziționarea GPS. |
| --- | --- |

8.2.2

Realitatea este că complexitatea relațiilor întâlnite în cazul acestui fenomen, așa cum a fost descrisă la punctul 4.7, este de natură să justifice definirea unui cadru juridic în care participanții vor trebui să opereze, în special atunci când activitățile desfășurate au un caracter hibrid, de exemplu în cazul prestării unor servicii de bază gratuite completate de servicii suplimentare contra cost (freemium) sau al programelor informatice a căror remunerare este lăsată la discreția utilizatorilor (donationware), bine evidențiate de situația emblematică a jocului numit geocaching, tip vânătoare de comori bazată pe poziționarea GPS.

| 8.2.3 | În măsura în care fenomenul depășește astăzi în mod clar, prin însăși natura sa, granițele statelor membre, UE trebuie să definească, pentru spațiul său comun și integrat al marii piețe unice, cadrul juridic aplicabil în cazul în care astfel de activități se dezvoltă la nivel transfrontalier. Lipsa acestui cadru a suscitat deja o serie de luări de poziție disparate și contradictorii în mai multe state membre în legătură cu anumite cazuri concrete (de exemplu, Uber), așa cum s-a întâmplat și în SUA. |
| --- | --- |

8.2.3

În măsura în care fenomenul depășește astăzi în mod clar, prin însăși natura sa, granițele statelor membre, UE trebuie să definească, pentru spațiul său comun și integrat al marii piețe unice, cadrul juridic aplicabil în cazul în care astfel de activități se dezvoltă la nivel transfrontalier. Lipsa acestui cadru a suscitat deja o serie de luări de poziție disparate și contradictorii în mai multe state membre în legătură cu anumite cazuri concrete (de exemplu, Uber), așa cum s-a întâmplat și în SUA.

| 8.2.4 | Un astfel de cadru juridic ține în special de următoarele domenii prioritare:






  (a) | protecția drepturilor tuturor partenerilor care își desfășoară activitatea în domeniul economiei colaborative, inclusiv a drepturilor prosumatorilor, cu adaptarea la aceste raporturi a întregului acquis al UE în materie de drepturi ale consumatorilor, în special în ceea ce privește clauzele abuzive, practicile comerciale neloiale, sănătatea și securitatea și comerțul electronic; |
| --- | --- | --- |

8.2.4

Un astfel de cadru juridic ține în special de următoarele domenii prioritare:

(a)

protecția drepturilor tuturor partenerilor care își desfășoară activitatea în domeniul economiei colaborative, inclusiv a drepturilor prosumatorilor, cu adaptarea la aceste raporturi a întregului acquis al UE în materie de drepturi ale consumatorilor, în special în ceea ce privește clauzele abuzive, practicile comerciale neloiale, sănătatea și securitatea și comerțul electronic;

| (b) | drepturile fundamentale ale „consumatorilor” (informarea, transparența, protecția datelor și a vieții private, sănătatea și siguranța), care ar trebui să fie extinse și în acest domeniu de activitate; |
| --- | --- |

(b)

drepturile fundamentale ale „consumatorilor” (informarea, transparența, protecția datelor și a vieții private, sănătatea și siguranța), care ar trebui să fie extinse și în acest domeniu de activitate;

| (c) | protecția datelor și a vieții private ale părților (în raport cu urmărirea electronică și crearea de profiluri), care să asigure portabilitatea datelor menționate; |
| --- | --- |

(c)

protecția datelor și a vieții private ale părților (în raport cu urmărirea electronică și crearea de profiluri), care să asigure portabilitatea datelor menționate;

| (d) | dreptul concurenței, în măsura în care acest tip de activități concurează pe piață cu întreprinderi care urmăresc aceleași obiective și desfășoară aceleași activități, și în măsura în care garantează o concurență loială și combate practicile anticoncurențiale și monopolurile, precum și pentru a aborda alte provocări legate de economia colaborativă; |
| --- | --- |

(d)

dreptul concurenței, în măsura în care acest tip de activități concurează pe piață cu întreprinderi care urmăresc aceleași obiective și desfășoară aceleași activități, și în măsura în care garantează o concurență loială și combate practicile anticoncurențiale și monopolurile, precum și pentru a aborda alte provocări legate de economia colaborativă;

| (e) | dreptul fiscal, în măsura în care trebuie să se evite ca veniturile din aceste activități să se sustragă unei impozitări adecvate, combătându-se astfel frauda și evaziunea fiscală; |
| --- | --- |

(e)

dreptul fiscal, în măsura în care trebuie să se evite ca veniturile din aceste activități să se sustragă unei impozitări adecvate, combătându-se astfel frauda și evaziunea fiscală;

| (f) | responsabilitatea platformelor pentru tranzacțiile efectuate, în funcție de serviciile pe care le furnizează și de amploarea intervenției lor în tranzacțiile pe care le intermediază, precum și garantarea legalității ofertelor pe care le prezintă; |
| --- | --- |

(f)

responsabilitatea platformelor pentru tranzacțiile efectuate, în funcție de serviciile pe care le furnizează și de amploarea intervenției lor în tranzacțiile pe care le intermediază, precum și garantarea legalității ofertelor pe care le prezintă;

| (g) | impactul acestor activității pe piața forței de muncă și asupra definiției înseși a conceptului de muncă și a formelor de muncă din mediul digital; |
| --- | --- |

(g)

impactul acestor activității pe piața forței de muncă și asupra definiției înseși a conceptului de muncă și a formelor de muncă din mediul digital;

| (h) | protecția lucrătorilor implicați, diferențiind situația celor care nu au un raport de muncă efectiv cu platforma și protejându-i pe aceștia în conformitate cu principiile aplicabile lucrătorilor independenți, precum și aplicarea principiilor de protecție a lucrătorilor acelor persoane care pot fi considerate ca angajați ai platformei, în special în cazul „falșilor independenți” sau al muncii prestate în condiții precare; |
| --- | --- |

(h)

protecția lucrătorilor implicați, diferențiind situația celor care nu au un raport de muncă efectiv cu platforma și protejându-i pe aceștia în conformitate cu principiile aplicabile lucrătorilor independenți, precum și aplicarea principiilor de protecție a lucrătorilor acelor persoane care pot fi considerate ca angajați ai platformei, în special în cazul „falșilor independenți” sau al muncii prestate în condiții precare;

| (i) | protecția drepturilor și instrumentelor sociale ale lucrătorilor, cum ar fi dreptul de asociere, dreptul la grevă și dreptul la negociere colectivă și la dialog social; |
| --- | --- |

(i)

protecția drepturilor și instrumentelor sociale ale lucrătorilor, cum ar fi dreptul de asociere, dreptul la grevă și dreptul la negociere colectivă și la dialog social;

| (j) | protecția modelelor sociale și a capacității statelor membre de a menține în mod durabil aceste modele în viitor; |
| --- | --- |

(j)

protecția modelelor sociale și a capacității statelor membre de a menține în mod durabil aceste modele în viitor;

| (k) | dimensiunea de mediu în vederea monitorizării impactului ecologic al economiei colaborative, prevenind efectele negative colaterale (11); |
| --- | --- |

(k)

dimensiunea de mediu în vederea monitorizării impactului ecologic al economiei colaborative, prevenind efectele negative colaterale (11);

| (l) | drepturile de autor și proprietatea intelectuală, care trebuie avute în vedere în contextul revizuirii Directivei 2001/29/CE. |
| --- | --- |

(l)

drepturile de autor și proprietatea intelectuală, care trebuie avute în vedere în contextul revizuirii Directivei 2001/29/CE.

8.3   
  Formulele de reglementare

| 8.3.1 | La nivelul UE, singurul nivel relevant pentru prezentul aviz, CESE consideră că instituțiile europene, începând cu Comisia, în virtutea competenței sale de inițiativă, dar și Consiliul și Parlamentul European, ar trebui să-și stabilească obiectivul de a acorda urgent o atenție deosebită adoptării unui cadru de reglementare care să definească exact domeniul de aplicare și parametrii în care această activitate trebuie să se desfășoare, cu certitudinea că măsurile vor trebui adaptate la diversele tipuri de economie colaborativă. |
| --- | --- |

8.3.1

La nivelul UE, singurul nivel relevant pentru prezentul aviz, CESE consideră că instituțiile europene, începând cu Comisia, în virtutea competenței sale de inițiativă, dar și Consiliul și Parlamentul European, ar trebui să-și stabilească obiectivul de a acorda urgent o atenție deosebită adoptării unui cadru de reglementare care să definească exact domeniul de aplicare și parametrii în care această activitate trebuie să se desfășoare, cu certitudinea că măsurile vor trebui adaptate la diversele tipuri de economie colaborativă.

| 8.3.2 | În cadrul respectiv trebuie evidențiate principiile comune ale interesului și ordinii publice, care ar trebui considerate ca având un caracter obligatoriu pentru participanții la aceste forme de activitate economică și, în special, pentru cei menționați la punctul 8.2.4. |
| --- | --- |

8.3.2

În cadrul respectiv trebuie evidențiate principiile comune ale interesului și ordinii publice, care ar trebui considerate ca având un caracter obligatoriu pentru participanții la aceste forme de activitate economică și, în special, pentru cei menționați la punctul 8.2.4.

| 8.3.3 | Cu toate acestea, după cum CESE a afirmat întotdeauna, există simultan și în paralel un întreg spațiu care ar trebui să fie rezervat autoreglementării și coreglementării, considerându-se chiar că ne aflăm în fața unui caz exemplar de așa-numită „reglementare partajată”, așa cum au susținut recent Royal Society for the Arts, Manufactures and Commerce, RSA HOUSE, Londra, sau modelul de cod de conduită elaborat de Sharing Economy UK (SEUK) (12). |
| --- | --- |

8.3.3

Cu toate acestea, după cum CESE a afirmat întotdeauna, există simultan și în paralel un întreg spațiu care ar trebui să fie rezervat autoreglementării și coreglementării, considerându-se chiar că ne aflăm în fața unui caz exemplar de așa-numită „reglementare partajată”, așa cum au susținut recent Royal Society for the Arts, Manufactures and Commerce, RSA HOUSE, Londra, sau modelul de cod de conduită elaborat de Sharing Economy UK (SEUK) (12).

8.4   
  Un rol special pentru autoreglementare

| 8.4.1 | CESE a fost dintotdeauna de părerea că definirea conținutului codurilor de autoreglementare nu trebuie să revină instituțiilor UE sau autorităților naționale, ci să fie lăsată la latitudinea părților atunci când codurile nu urmăresc să obțină recunoașterea obligatorie între părți. |
| --- | --- |

8.4.1

CESE a fost dintotdeauna de părerea că definirea conținutului codurilor de autoreglementare nu trebuie să revină instituțiilor UE sau autorităților naționale, ci să fie lăsată la latitudinea părților atunci când codurile nu urmăresc să obțină recunoașterea obligatorie între părți.

| 8.4.2 | Totuși, în măsura în care astfel de acorduri se cer recunoscute „în calitate de instrument accesoriu de reglementare în cadrul ordinii juridice respective”, CESE, în avizul menționat anterior, a fost de părere că UE „trebuie să definească clar parametrii recunoașterii lor, principiile pe care trebuie să le respecte și limitele care li se aplică”. Această doctrină se aplică întru totul în cazul economiei colaborative, care nu ar trebui să fie considerată o excepție. |
| --- | --- |

8.4.2

Totuși, în măsura în care astfel de acorduri se cer recunoscute „în calitate de instrument accesoriu de reglementare în cadrul ordinii juridice respective”, CESE, în avizul menționat anterior, a fost de părere că UE „trebuie să definească clar parametrii recunoașterii lor, principiile pe care trebuie să le respecte și limitele care li se aplică”. Această doctrină se aplică întru totul în cazul economiei colaborative, care nu ar trebui să fie considerată o excepție.

| 8.4.3 | CESE regretă faptul că noul acord interinstituțional dintre Consiliu, Parlament și Comisie, care a fost aprobat la 13 aprilie 2016, nu a fost îmbunătățit în sensul preconizat de Comitet în avizul său menționat anterior privind autoreglementarea și coreglementarea, în ce privește elementele relevante din acordul anterior; de asemenea, regretă faptul că în Comunicarea privind pachetul „O mai bună legiferare” (Better Regulation), în afara unor aluzii disparate în cadrul documentelor Better Regulation Guidelines („Orientări pentru o mai bună legiferare”) și Toolbox („Setul de instrumente”), abordarea temei autoreglementării și a coreglementării se reduce în prezent la o referire vagă, care la rândul ei face trimitere la o notă de subsol în care se precizează principiile pentru o mai bună utilizare a ale autoreglementării și reglementării și pentru platforma Comunității de practici (CoP) relevante. |
| --- | --- |

8.4.3

CESE regretă faptul că noul acord interinstituțional dintre Consiliu, Parlament și Comisie, care a fost aprobat la 13 aprilie 2016, nu a fost îmbunătățit în sensul preconizat de Comitet în avizul său menționat anterior privind autoreglementarea și coreglementarea, în ce privește elementele relevante din acordul anterior; de asemenea, regretă faptul că în Comunicarea privind pachetul „O mai bună legiferare” (Better Regulation), în afara unor aluzii disparate în cadrul documentelor Better Regulation Guidelines („Orientări pentru o mai bună legiferare”) și Toolbox („Setul de instrumente”), abordarea temei autoreglementării și a coreglementării se reduce în prezent la o referire vagă, care la rândul ei face trimitere la o notă de subsol în care se precizează principiile pentru o mai bună utilizare a ale autoreglementării și reglementării și pentru platforma Comunității de practici (CoP) relevante.

| 8.4.4 | Or, dacă există un domeniu în care definirea parametrilor menționați anteriori devine și mai necesară pentru a-i conferi acestuia credibilitate și încredere din partea utilizatorilor, acesta este cel al economiei colaborative, care ar avea mult de câștigat de pe urma edificării unui cadru solid și responsabil de autoreglementare sau de coreglementare la nivel european. |
| --- | --- |

8.4.4

Or, dacă există un domeniu în care definirea parametrilor menționați anteriori devine și mai necesară pentru a-i conferi acestuia credibilitate și încredere din partea utilizatorilor, acesta este cel al economiei colaborative, care ar avea mult de câștigat de pe urma edificării unui cadru solid și responsabil de autoreglementare sau de coreglementare la nivel european.

| 8.4.5 | Prin urmare, Comitetul așteaptă cu interes „Agenda europeană pentru economia colaborativă” și încurajează încă de pe acum Comisia să nu neglijeze aspectele privind reglementarea acestei activități și nici rolul care trebuie să revină în acest sens autoreglementării și coreglementării. |
| --- | --- |

8.4.5

Prin urmare, Comitetul așteaptă cu interes „Agenda europeană pentru economia colaborativă” și încurajează încă de pe acum Comisia să nu neglijeze aspectele privind reglementarea acestei activități și nici rolul care trebuie să revină în acest sens autoreglementării și coreglementării.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  JO C 177, 11.6.2014, p. 1.

1

(2)  http://www.theguardian.com/technology/2015/sep/11/uber-driver-employee-ruling.

2

(3)  JO C 363, 3.11.2015, p. 21; JO C 429, 21.12.2015, p. 9.

3

(4)  JO C 51, 10.2.2016, p. 28.

4

(5)  COM(2015) 550 final, p. 4.

5

(6)  A8-0371/2015.

6

(7)  http://www.euro-freelancers.eu/marco-torregrossa-presentation-on-the-sharing-economy-2/.

7

(8)  http://www.cpcp.be/medias/pdfs/publications/economie_collaborative.pdf.

8

(9)  JO C 177, 11.6.2014, p. 1.

9

(10)  JO C 291, 4.9.2015, p. 29.

10

(11)  http://www.iddri.org/Evenements/Interventions/ST0314_DD%20ASN_sharing%20economy.pdf.

11

(12)  http://www.sharingeconomyuk.com.

12

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/45

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema: „REFIT”

(aviz exploratoriu)

(2016/C 303/06)

| Raportor: | domnul Denis MEYNENT |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Denis MEYNENT

La 13 ianuarie 2016, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European pe tema:

„REFIT”

(aviz exploratoriu).

Subcomitetul „REFIT”, instituit în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul de procedură și însărcinat cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat proiectul de aviz la 19 aprilie 2016, cu unanimitate de voturi.

În cea de-a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 26 mai), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 185 de voturi pentru, 4 voturi împotrivă și 8 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul reamintește faptul că obiectivul primordial al programului REFIT (1) este de a îmbunătăți calitatea și eficiența legislației europene și de a elabora norme simple, ușor de înțeles și coerente, fără a pune sub semnul întrebării obiectivele strategice stabilite și fără a acționa în detrimentul protecției cetățenilor, consumatorilor, lucrătorilor și al dialogului social sau al mediului. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul reamintește faptul că obiectivul primordial al programului REFIT (1) este de a îmbunătăți calitatea și eficiența legislației europene și de a elabora norme simple, ușor de înțeles și coerente, fără a pune sub semnul întrebării obiectivele strategice stabilite și fără a acționa în detrimentul protecției cetățenilor, consumatorilor, lucrătorilor și al dialogului social sau al mediului.

| 1.2 | Legislația europeană este un factor esențial de integrare și nu reprezintă o sarcină sau un cost ce trebuie reduse. Dimpotrivă, dacă are proporțiile cuvenite, ea devine o garanție importantă de protecție, de promovare și de securitate juridică pentru toți actorii și cetăţenii europeni. |
| --- | --- |

1.2

Legislația europeană este un factor esențial de integrare și nu reprezintă o sarcină sau un cost ce trebuie reduse. Dimpotrivă, dacă are proporțiile cuvenite, ea devine o garanție importantă de protecție, de promovare și de securitate juridică pentru toți actorii și cetăţenii europeni.

| 1.3 | Fiecare propunere legislativă trebuie să includă o analiză de impact și trebuie să confere dimensiunilor economice, sociale și ecologice, inclusiv în cazul IMM-urilor, întreaga importanță ce le revine. Comitetul dorește ca Parlamentul, Consiliul și Comisia Europeană să convină asupra unei metodologii comune pentru evaluarea impactului, din care CESE și Comitetul Regiunilor (CoR) să se poată și ele inspira. |
| --- | --- |

1.3

Fiecare propunere legislativă trebuie să includă o analiză de impact și trebuie să confere dimensiunilor economice, sociale și ecologice, inclusiv în cazul IMM-urilor, întreaga importanță ce le revine. Comitetul dorește ca Parlamentul, Consiliul și Comisia Europeană să convină asupra unei metodologii comune pentru evaluarea impactului, din care CESE și Comitetul Regiunilor (CoR) să se poată și ele inspira.

| 1.4 | Procesul de consultare publică și consultarea experților și a părților interesate trebuie să fie cât mai deschise, dar nu pot înlocui consultările cu partenerii sociali și cu Comitetul. |
| --- | --- |

1.4

Procesul de consultare publică și consultarea experților și a părților interesate trebuie să fie cât mai deschise, dar nu pot înlocui consultările cu partenerii sociali și cu Comitetul.

| 1.5 | Comitetul cere Comisiei să includă în tabloul său de bord o evaluare anuală a principalelor costuri și beneficii ale măsurilor din programul REFIT, atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ, inclusiv în ceea ce privește numărul și calitatea locurilor de muncă, protecția socială și a mediului și protecţia consumatorilor. |
| --- | --- |

1.5

Comitetul cere Comisiei să includă în tabloul său de bord o evaluare anuală a principalelor costuri și beneficii ale măsurilor din programul REFIT, atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ, inclusiv în ceea ce privește numărul și calitatea locurilor de muncă, protecția socială și a mediului și protecţia consumatorilor.

| 1.6 | Procesul decizional ar trebui să rămână cât mai fluent și mai relevant cu putință. Niciun organism și niciun filtru instituit pentru verificarea legitimității procesului nu trebuie să submineze decizia politică, care trebuie să rămână suverană. În acest sens, trebuie combătută birocratizarea procesului decizional. |
| --- | --- |

1.6

Procesul decizional ar trebui să rămână cât mai fluent și mai relevant cu putință. Niciun organism și niciun filtru instituit pentru verificarea legitimității procesului nu trebuie să submineze decizia politică, care trebuie să rămână suverană. În acest sens, trebuie combătută birocratizarea procesului decizional.

| 1.7 | Comitetul ia act de înființarea platformei REFIT, al cărei mandat constă mai ales în sprijinirea îmbunătățirii eficienței legislative și a simplificării regulilor administrative, și subliniază că aceasta ar trebui să se limiteze la anumite teme și nu ar trebui să ia locul colegiuitorilor sau al consultărilor obligatorii ale Comitetului – dat fiind că lucrările acestuia sunt de altă natură – și ale partenerilor sociali, prevăzute de Tratate. Comitetul invită Comisia să publice criteriile de preselecţie a propunerilor înaintate platformei, să se asigure că acestea sunt echilibrate și să aducă precizări cu privire la monitorizarea recomandărilor platformei, astfel încât să li se poată evalua efectele. |
| --- | --- |

1.7

Comitetul ia act de înființarea platformei REFIT, al cărei mandat constă mai ales în sprijinirea îmbunătățirii eficienței legislative și a simplificării regulilor administrative, și subliniază că aceasta ar trebui să se limiteze la anumite teme și nu ar trebui să ia locul colegiuitorilor sau al consultărilor obligatorii ale Comitetului – dat fiind că lucrările acestuia sunt de altă natură – și ale partenerilor sociali, prevăzute de Tratate. Comitetul invită Comisia să publice criteriile de preselecţie a propunerilor înaintate platformei, să se asigure că acestea sunt echilibrate și să aducă precizări cu privire la monitorizarea recomandărilor platformei, astfel încât să li se poată evalua efectele.

| 1.8 | În ceea ce privește reprezentativitatea platformei REFIT, Comitetul consideră că acordarea a două locuri suplimentare i-ar permite să-și respecte pe deplin natura mandatului, reflectând astfel poziția societății civile, pe care are răspunderea de a o reprezenta. Pe de altă parte, Comitetul constată lipsa de reprezentare paneuropeană a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii în grupul părților interesate al platformei și solicită ca această problemă să fie rezolvată cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

1.8

În ceea ce privește reprezentativitatea platformei REFIT, Comitetul consideră că acordarea a două locuri suplimentare i-ar permite să-și respecte pe deplin natura mandatului, reflectând astfel poziția societății civile, pe care are răspunderea de a o reprezenta. Pe de altă parte, Comitetul constată lipsa de reprezentare paneuropeană a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii în grupul părților interesate al platformei și solicită ca această problemă să fie rezolvată cât mai curând posibil.

| 1.9 | Având avantajul unui contact direct cu realitatea de pe teren și dispunând de o vastă rețea de organizații la nivel național și de expertiza membrilor săi, Comitetul este bine plasat pentru a furniza o contribuție semnificativă la evaluările realizate la nivel european. Comitetul dorește să acorde prioritate evaluărilor ex post și de natură calitativă, care sunt în măsură să identifice impactul unei intervenții legislative sau al unei politici europene, pentru a consolida experiența practică și perspectiva partenerilor economici și sociali europeni. |
| --- | --- |

1.9

Având avantajul unui contact direct cu realitatea de pe teren și dispunând de o vastă rețea de organizații la nivel național și de expertiza membrilor săi, Comitetul este bine plasat pentru a furniza o contribuție semnificativă la evaluările realizate la nivel european. Comitetul dorește să acorde prioritate evaluărilor ex post și de natură calitativă, care sunt în măsură să identifice impactul unei intervenții legislative sau al unei politici europene, pentru a consolida experiența practică și perspectiva partenerilor economici și sociali europeni.

| 1.10 | În cazul transpunerii anumitor directive, Comitetul dorește să contribuie în mod specific la raportul din proprie inițiativă al Parlamentului European referitor la raportul anual privind punerea în aplicare de către statele membre a legislației UE, examinând contribuțiile aduse de acestea în momentul transpunerii. |
| --- | --- |

1.10

În cazul transpunerii anumitor directive, Comitetul dorește să contribuie în mod specific la raportul din proprie inițiativă al Parlamentului European referitor la raportul anual privind punerea în aplicare de către statele membre a legislației UE, examinând contribuțiile aduse de acestea în momentul transpunerii.

| 1.11 | Comitetul dorește ca programul REFIT să funcționeze în ambele sensuri, cu alte cuvinte să nu privilegieze aprioric o anumită orientare în cazul unei reglementări: validarea, adăugarea, completarea, modificarea sau abrogarea unui act legislativ. |
| --- | --- |

1.11

Comitetul dorește ca programul REFIT să funcționeze în ambele sensuri, cu alte cuvinte să nu privilegieze aprioric o anumită orientare în cazul unei reglementări: validarea, adăugarea, completarea, modificarea sau abrogarea unui act legislativ.

| 1.12 | Comitetul nu poate accepta să se angajeze într-un exerciţiu care să urmărească neapărat reducerea cantitativă a acquis-ului UE, fără a cuantifica în prealabil toate consecințele asupra protecției sociale și a mediului și asupra protecției consumatorilor. |
| --- | --- |

1.12

Comitetul nu poate accepta să se angajeze într-un exerciţiu care să urmărească neapărat reducerea cantitativă a acquis-ului UE, fără a cuantifica în prealabil toate consecințele asupra protecției sociale și a mediului și asupra protecției consumatorilor.

| 1.13 | Comitetul este în favoarea unei evaluări ex post mai riguroase a efectelor legislației europene în cadrul ciclului politic al UE, în special în ceea ce privește impactul așteptat al acesteia asupra creșterii și a ocupării forței de muncă, date prezentate în evaluarea de impact care însoțește propunerea legislativă inițială. Analizele ex post ar trebui efectuate în mod pluralist, la un termen rezonabil după data-limită stipulată pentru transpunerea în dreptul național. |
| --- | --- |

1.13

Comitetul este în favoarea unei evaluări ex post mai riguroase a efectelor legislației europene în cadrul ciclului politic al UE, în special în ceea ce privește impactul așteptat al acesteia asupra creșterii și a ocupării forței de muncă, date prezentate în evaluarea de impact care însoțește propunerea legislativă inițială. Analizele ex post ar trebui efectuate în mod pluralist, la un termen rezonabil după data-limită stipulată pentru transpunerea în dreptul național.

2.   Observaţii generale

| 2.1 | Comitetul reamintește că legislația este esențială pentru a atinge obiectivele tratatului și pentru a crea condițiile pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, de care să beneficieze cetățenii, întreprinderile și lucrătorii (2). De asemenea, reglementarea contribuie la sporirea bunăstării cetățenilor, la protejarea interesului general și a drepturilor fundamentale, la promovarea unui nivel ridicat de protecție socială și a mediului și la asigurarea securității și previzibilității juridice. Ea ar trebui să împiedice denaturarea concurenţei și dumpingul social. |
| --- | --- |

2.1

Comitetul reamintește că legislația este esențială pentru a atinge obiectivele tratatului și pentru a crea condițiile pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, de care să beneficieze cetățenii, întreprinderile și lucrătorii (2). De asemenea, reglementarea contribuie la sporirea bunăstării cetățenilor, la protejarea interesului general și a drepturilor fundamentale, la promovarea unui nivel ridicat de protecție socială și a mediului și la asigurarea securității și previzibilității juridice. Ea ar trebui să împiedice denaturarea concurenţei și dumpingul social.

| 2.2 | Ca atare, Comitetul apreciază faptul că vicepreședintele Timmermans a reamintit în mai multe rânduri că programul REFIT nu va duce la dereglementarea acquis-ului UE și nici nu va avea ca efect reducerea nivelului de protecție socială, de protecție a mediului și a drepturilor fundamentale (3). |
| --- | --- |

2.2

Ca atare, Comitetul apreciază faptul că vicepreședintele Timmermans a reamintit în mai multe rânduri că programul REFIT nu va duce la dereglementarea acquis-ului UE și nici nu va avea ca efect reducerea nivelului de protecție socială, de protecție a mediului și a drepturilor fundamentale (3).

| 2.3 | Comitetul consideră că reglementarea creează costuri și sarcini administrative care ar putea fi împovărătoare sau inutile, dar și beneficii substanțiale pentru cetățeni, întreprinderi și autorități publice. Comitetul reamintește că reglementarea inteligentă trebuie să urmărească totdeauna crearea unei valori adăugate efective. Ori de câte ori este posibil, normele UE trebuie mai degrabă să elimine sarcinile existente decât să creeze unele suplimentare. |
| --- | --- |

2.3

Comitetul consideră că reglementarea creează costuri și sarcini administrative care ar putea fi împovărătoare sau inutile, dar și beneficii substanțiale pentru cetățeni, întreprinderi și autorități publice. Comitetul reamintește că reglementarea inteligentă trebuie să urmărească totdeauna crearea unei valori adăugate efective. Ori de câte ori este posibil, normele UE trebuie mai degrabă să elimine sarcinile existente decât să creeze unele suplimentare.

| 2.4 | Comitetul consideră că o mai bună legiferare înseamnă adoptarea celei mai bune abordări, pentru a aprofunda finalizarea pieței interne a UE: armonizare orientată, aplicarea pertinentă a principiului recunoașterii reciproce în domeniile nearmonizate, coreglementare, autoreglementare și standardizare. În acest context, Comitetul reaminteşte că armonizarea orientată și inteligentă a legislațiilor contribuie la eliminarea obstacolelor din calea bunei funcționări a pieței interne. Armonizarea celor 28 de legislații naționale reprezintă pentru întreprinderile și cetățenii UE o sursă importantă de simplificare și de reducere a sarcinii administrative și de reglementare. |
| --- | --- |

2.4

Comitetul consideră că o mai bună legiferare înseamnă adoptarea celei mai bune abordări, pentru a aprofunda finalizarea pieței interne a UE: armonizare orientată, aplicarea pertinentă a principiului recunoașterii reciproce în domeniile nearmonizate, coreglementare, autoreglementare și standardizare. În acest context, Comitetul reaminteşte că armonizarea orientată și inteligentă a legislațiilor contribuie la eliminarea obstacolelor din calea bunei funcționări a pieței interne. Armonizarea celor 28 de legislații naționale reprezintă pentru întreprinderile și cetățenii UE o sursă importantă de simplificare și de reducere a sarcinii administrative și de reglementare.

| 2.5 | Comitetul reamintește faptul că obiectivul primordial al programului REFIT este de a îmbunătăți calitatea și eficiența legislației europene și de a elabora norme simple, ușor de înțeles și coerente, fără a pune sub semnul întrebării obiectivele strategice stabilite și fără a acționa în detrimentul protecției cetățenilor, consumatorilor, lucrătorilor și al dialogului social sau al mediului. |
| --- | --- |

2.5

Comitetul reamintește faptul că obiectivul primordial al programului REFIT este de a îmbunătăți calitatea și eficiența legislației europene și de a elabora norme simple, ușor de înțeles și coerente, fără a pune sub semnul întrebării obiectivele strategice stabilite și fără a acționa în detrimentul protecției cetățenilor, consumatorilor, lucrătorilor și al dialogului social sau al mediului.

| 2.6 | Comitetul reaminteşte în acest sens dorința sa ca legislația în cauză și sarcinile aferente să fie utile și să ofere beneficii finale mai mari decât costurile generate, și ca textele legislative să fie proporționate și să asigure suficientă securitate juridică. |
| --- | --- |

2.6

Comitetul reaminteşte în acest sens dorința sa ca legislația în cauză și sarcinile aferente să fie utile și să ofere beneficii finale mai mari decât costurile generate, și ca textele legislative să fie proporționate și să asigure suficientă securitate juridică.

2.7   
  Evaluarea impactului

| 2.7.1 | Comitetul ia act de semnarea de către cele trei instituții a Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare, la 13 aprilie 2016. |
| --- | --- |

2.7.1

Comitetul ia act de semnarea de către cele trei instituții a Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare, la 13 aprilie 2016.

| 2.7.2 | Comitetul salută în special faptul că cele trei instituții au recunoscut că sistemul de evaluare a impactului este un instrument prin care se poate ajunge la decizii bine informate, și care nu înlocuiește deciziile politice (4). |
| --- | --- |

2.7.2

Comitetul salută în special faptul că cele trei instituții au recunoscut că sistemul de evaluare a impactului este un instrument prin care se poate ajunge la decizii bine informate, și care nu înlocuiește deciziile politice (4).

| 2.7.3 | Comitetul își exprimă satisfacția privind faptul că, în cadrul analizelor sale integrate, echilibrate și pluraliste ale impactului, Comisia ia în considerare nu doar soluții alternative privind costul opțiunii „non-Europa” și impactul diverselor opțiuni asupra competitivității, ci și efectele propunerilor asupra IMM-urilor și a microîntreprinderilor, precum și dimensiunile digitală și teritorială (5). |
| --- | --- |

2.7.3

Comitetul își exprimă satisfacția privind faptul că, în cadrul analizelor sale integrate, echilibrate și pluraliste ale impactului, Comisia ia în considerare nu doar soluții alternative privind costul opțiunii „non-Europa” și impactul diverselor opțiuni asupra competitivității, ci și efectele propunerilor asupra IMM-urilor și a microîntreprinderilor, precum și dimensiunile digitală și teritorială (5).

| 2.7.4 | Comitetul salută posibilitatea Comisiei de a completa din proprie inițiativă evaluarea sa de impact, nu doar la solicitarea Parlamentului European sau a Consiliului, dar regretă faptul că fiecare instituție decide singură asupra modului de organizare a activităților sale de evaluare. Comitetul dorește ca cele trei instituții să convină asupra unei metodologii comune pentru evaluarea impactului, din care CESE și CoR să se poată inspira, de asemenea, pentru a-și fundamenta propriile amendamente. |
| --- | --- |

2.7.4

Comitetul salută posibilitatea Comisiei de a completa din proprie inițiativă evaluarea sa de impact, nu doar la solicitarea Parlamentului European sau a Consiliului, dar regretă faptul că fiecare instituție decide singură asupra modului de organizare a activităților sale de evaluare. Comitetul dorește ca cele trei instituții să convină asupra unei metodologii comune pentru evaluarea impactului, din care CESE și CoR să se poată inspira, de asemenea, pentru a-și fundamenta propriile amendamente.

| 2.7.5 | Din perspectiva Comitetului, evaluările de impact trebuie făcute în cadrul instituțiilor europene. Cu toate acestea, în cazul în care se preconizează, din anumite motive, utilizarea unor consultanți privați, Comitetul insistă în legătură cu următoarele cerințe:






  — | caietul de sarcini să fie întocmit imparțial, pe baza unor criterii transparente și clare, și să fie publicat în prealabil; |
| --- | --- | --- |

2.7.5

Din perspectiva Comitetului, evaluările de impact trebuie făcute în cadrul instituțiilor europene. Cu toate acestea, în cazul în care se preconizează, din anumite motive, utilizarea unor consultanți privați, Comitetul insistă în legătură cu următoarele cerințe:

—

caietul de sarcini să fie întocmit imparțial, pe baza unor criterii transparente și clare, și să fie publicat în prealabil;

| — | selecția candidaților să se facă în condiții de totală transparență, pe baza unei proceduri de ofertare largi și pluraliste, care să permită rotația consultanților selectați și verificarea competențelor lor; |
| --- | --- |

—

selecția candidaților să se facă în condiții de totală transparență, pe baza unei proceduri de ofertare largi și pluraliste, care să permită rotația consultanților selectați și verificarea competențelor lor;

| — | atribuirea contractului să fie făcută publică. |
| --- | --- |

—

atribuirea contractului să fie făcută publică.

2.8   
  Consultarea părților interesate

| 2.8.1 | Comitetul consideră că procesul de consultare cu părțile interesate și cu experții nu trebuie să înlocuiască nici consultarea partenerilor sociali, a Comitetului Economic și Social European și a Comitetului Regiunilor, care intervin în momente bine definite ale ciclului legislativ și în limitele stabilite de TFUE, și nici consultările existente la nivel național, care trebuie să se bazeze pe participarea consolidată a partenerilor sociali. CESE subliniază că o cartografiere corespunzătoare a părților interesate este esențială pentru reprezentativitatea efectivă a actorilor și pentru un proces de consultare de calitate și invită Comisia să utilizeze registrul de transparență în acest scop. |
| --- | --- |

2.8.1

Comitetul consideră că procesul de consultare cu părțile interesate și cu experții nu trebuie să înlocuiască nici consultarea partenerilor sociali, a Comitetului Economic și Social European și a Comitetului Regiunilor, care intervin în momente bine definite ale ciclului legislativ și în limitele stabilite de TFUE, și nici consultările existente la nivel național, care trebuie să se bazeze pe participarea consolidată a partenerilor sociali. CESE subliniază că o cartografiere corespunzătoare a părților interesate este esențială pentru reprezentativitatea efectivă a actorilor și pentru un proces de consultare de calitate și invită Comisia să utilizeze registrul de transparență în acest scop.

| 2.8.2 | Comitetul cere ca procesul de consultare să nu aducă atingere dialogului civil structurat [articolul 11 alineatul (2) din TUE] sau consultărilor care au loc într-un cadru specific, cum ar fi consultarea partenerilor sociali desfășurată în cadrul dialogului social (organizații patronale și sindicale, cf. articolul 154 din TFUE), sau consultării organelor consultative, cum ar fi Comitetul Economic și Social European (articolul 304 din TFUE). |
| --- | --- |

2.8.2

Comitetul cere ca procesul de consultare să nu aducă atingere dialogului civil structurat [articolul 11 alineatul (2) din TUE] sau consultărilor care au loc într-un cadru specific, cum ar fi consultarea partenerilor sociali desfășurată în cadrul dialogului social (organizații patronale și sindicale, cf. articolul 154 din TFUE), sau consultării organelor consultative, cum ar fi Comitetul Economic și Social European (articolul 304 din TFUE).

| 2.8.3 | Comitetul subliniază că procesul de cartografiere a părților interesate trebuie să asigure o bună repartizare geografică și pe grupuri-țintă, acordându-se o atenție deosebită grupurilor subreprezentate. În cadrul analizei răspunsurilor primite în cadrul consultărilor va trebui să fie aplicat un mecanism de ponderare justificată (6). |
| --- | --- |

2.8.3

Comitetul subliniază că procesul de cartografiere a părților interesate trebuie să asigure o bună repartizare geografică și pe grupuri-țintă, acordându-se o atenție deosebită grupurilor subreprezentate. În cadrul analizei răspunsurilor primite în cadrul consultărilor va trebui să fie aplicat un mecanism de ponderare justificată (6).

2.9   
  Programul REFIT

| 2.9.1 | CESE ia act de obiectivele generale ale programului REFIT, dezvoltat de Comisie, și face trimitere, printre altele, la avizele sale (7) privind programul pentru o mai bună legiferare și reglementarea inteligentă. În opinia Comitetului, o reglementare inteligentă nu scutește de respectarea reglementărilor privind protecția cetățenilor, a consumatorilor și a lucrătorilor, a normelor în materie de egalitate între femei și bărbați sau a celor de mediu, și nu poate avea ca efect împiedicarea îmbunătățirii acestor norme. De asemenea, reglementarea inteligentă trebuie să respecte dimensiunea socială a pieței interne, așa cum prevede tratatul, în special în ceea ce privește transpunerea acordurilor negociate în cadrul dialogului social european. |
| --- | --- |

2.9.1

CESE ia act de obiectivele generale ale programului REFIT, dezvoltat de Comisie, și face trimitere, printre altele, la avizele sale (7) privind programul pentru o mai bună legiferare și reglementarea inteligentă. În opinia Comitetului, o reglementare inteligentă nu scutește de respectarea reglementărilor privind protecția cetățenilor, a consumatorilor și a lucrătorilor, a normelor în materie de egalitate între femei și bărbați sau a celor de mediu, și nu poate avea ca efect împiedicarea îmbunătățirii acestor norme. De asemenea, reglementarea inteligentă trebuie să respecte dimensiunea socială a pieței interne, așa cum prevede tratatul, în special în ceea ce privește transpunerea acordurilor negociate în cadrul dialogului social european.

| 2.9.2 | Comitetul ia act de eforturile Comisiei în vederea îmbunătățirii procesului și a instrumentelor care asigură cea mai bună monitorizare a punerii în aplicare. |
| --- | --- |

2.9.2

Comitetul ia act de eforturile Comisiei în vederea îmbunătățirii procesului și a instrumentelor care asigură cea mai bună monitorizare a punerii în aplicare.

| 2.9.3 | Comitetul cere Comisiei să includă în tabloul său de bord o evaluare anuală a principalelor costuri și beneficii ale măsurilor din programul REFIT, atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ, inclusiv în ceea ce privește numărul și calitatea locurilor de muncă, protecția socială și a mediului și protecţia consumatorilor. |
| --- | --- |

2.9.3

Comitetul cere Comisiei să includă în tabloul său de bord o evaluare anuală a principalelor costuri și beneficii ale măsurilor din programul REFIT, atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ, inclusiv în ceea ce privește numărul și calitatea locurilor de muncă, protecția socială și a mediului și protecţia consumatorilor.

| 2.9.4 | Comitetul subliniază că ameliorarea reglementării nu poate și nu trebuie să se substituie deciziilor politice. |
| --- | --- |

2.9.4

Comitetul subliniază că ameliorarea reglementării nu poate și nu trebuie să se substituie deciziilor politice.

2.10   
  Platforma REFIT

| 2.10.1 | Comitetul ia act de introducerea platformei REFIT, la care CESE este parte și care trebuie să analizeze propunerile de reducere a sarcinii administrative și de reglementare inutile și să faciliteze aplicarea în statele membre a legislaţiei europene. CESE observă că domeniile ce țin de dialogul social și de competența partenerilor sociali au fost eliminate din atribuțiile platformei. |
| --- | --- |

2.10.1

Comitetul ia act de introducerea platformei REFIT, la care CESE este parte și care trebuie să analizeze propunerile de reducere a sarcinii administrative și de reglementare inutile și să faciliteze aplicarea în statele membre a legislaţiei europene. CESE observă că domeniile ce țin de dialogul social și de competența partenerilor sociali au fost eliminate din atribuțiile platformei.

| 2.10.2 | Comitetul observă însă că această platformă trebuie:






  — | să rămână o instanță de schimburi de natură consultativă, care nu poate modifica funcţionarea normală a instituţiilor, în special cea a colegiuitorilor; |
| --- | --- | --- |

2.10.2

Comitetul observă însă că această platformă trebuie:

—

să rămână o instanță de schimburi de natură consultativă, care nu poate modifica funcţionarea normală a instituţiilor, în special cea a colegiuitorilor;

| — | să respecte cerința privind consultarea Comitetului și celelalte consultări obligatorii prevăzute în tratate, în special la articolul 154 din TFUE în ceea ce privește partenerii sociali; |
| --- | --- |

—

să respecte cerința privind consultarea Comitetului și celelalte consultări obligatorii prevăzute în tratate, în special la articolul 154 din TFUE în ceea ce privește partenerii sociali;

| — | să se limiteze la examinarea unui număr limitat de teme. |
| --- | --- |

—

să se limiteze la examinarea unui număr limitat de teme.

| 2.10.3 | De asemenea, Comitetul se așteaptă ca:






  — | această platformă să nu dubleze procesele de consultare deja existente și să nu instituie astfel un nivel birocratic inutil; |
| --- | --- | --- |

2.10.3

De asemenea, Comitetul se așteaptă ca:

—

această platformă să nu dubleze procesele de consultare deja existente și să nu instituie astfel un nivel birocratic inutil;

| — | platforma să nu intervină în procesul decizional pe motiv că a fost sesizată, că a alocat deja o dezbatere unei chestiuni specifice sau că a propus o formă specifică de acțiune. |
| --- | --- |

—

platforma să nu intervină în procesul decizional pe motiv că a fost sesizată, că a alocat deja o dezbatere unei chestiuni specifice sau că a propus o formă specifică de acțiune.

| 2.10.4 | Comitetul atrage atenția că numărul mare de participanți la această platformă, natura foarte diversă a părților (state membre, parteneri sociali, ONG-uri, membri ai societății civile), domeniul foarte vast al temelor înscrise pe ordinea de zi și frecvența rară a ședințelor nu sunt de natură să genereze dezbateri aprofundate cu privire la propunerile abordate de platformă. |
| --- | --- |

2.10.4

Comitetul atrage atenția că numărul mare de participanți la această platformă, natura foarte diversă a părților (state membre, parteneri sociali, ONG-uri, membri ai societății civile), domeniul foarte vast al temelor înscrise pe ordinea de zi și frecvența rară a ședințelor nu sunt de natură să genereze dezbateri aprofundate cu privire la propunerile abordate de platformă.

2.11   
  Reprezentativitatea Platformei REFIT

| 2.11.1 | În ceea ce privește acest aspect, Comitetul subliniază că nu dispune decât de un loc și că participă la lucrări pe baza unui sistem de rotație între cele trei grupuri ale sale, deși este o instituție înființată prin tratate, reprezentând diversitatea UE. |
| --- | --- |

2.11.1

În ceea ce privește acest aspect, Comitetul subliniază că nu dispune decât de un loc și că participă la lucrări pe baza unui sistem de rotație între cele trei grupuri ale sale, deși este o instituție înființată prin tratate, reprezentând diversitatea UE.

| 2.11.2 | Ca atare, Comitetul consideră că prin acordarea a două locuri suplimentare s-ar respecta caracterul tripartit al instituției și al mandatului acesteia, reflectându-se astfel poziția societății civile, a cărei reprezentare cade în sarcina sa. |
| --- | --- |

2.11.2

Ca atare, Comitetul consideră că prin acordarea a două locuri suplimentare s-ar respecta caracterul tripartit al instituției și al mandatului acesteia, reflectându-se astfel poziția societății civile, a cărei reprezentare cade în sarcina sa.

| 2.11.3 | Comitetul constată lipsa de reprezentare paneuropeană a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii în grupul părților interesate al platformei și solicită ca această problemă să fie rezolvată cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

2.11.3

Comitetul constată lipsa de reprezentare paneuropeană a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii în grupul părților interesate al platformei și solicită ca această problemă să fie rezolvată cât mai curând posibil.

2.12   
  Funcționarea platformei

| 2.12.1 | CESE invită Comisia:






  — | să clarifice procedurile și criteriile de selecție a părților reprezentate în cadrul platformei; |
| --- | --- | --- |

2.12.1

CESE invită Comisia:

—

să clarifice procedurile și criteriile de selecție a părților reprezentate în cadrul platformei;

| — | să se asigure că fiecare reprezentant al părților interesate dispune de resursele materiale necesare pregătirii ședințelor și participării eficiente la acestea; |
| --- | --- |

—

să se asigure că fiecare reprezentant al părților interesate dispune de resursele materiale necesare pregătirii ședințelor și participării eficiente la acestea;

| — | să facă publice numărul și criteriile de preselecție a propunerilor primite de Comisie și transmise apoi platformei; |
| --- | --- |

—

să facă publice numărul și criteriile de preselecție a propunerilor primite de Comisie și transmise apoi platformei;

| — | să garanteze corecta reprezentativitate a propunerilor (state membre, parteneri sociali, membri ai societății civile); |
| --- | --- |

—

să garanteze corecta reprezentativitate a propunerilor (state membre, parteneri sociali, membri ai societății civile);

| — | să livreze în timp util documente pregătitoare exhaustive și necesare membrilor, pentru a le permite să se pregătească pentru ședințe în condiții optime și să contribuie eficient la activități; |
| --- | --- |

—

să livreze în timp util documente pregătitoare exhaustive și necesare membrilor, pentru a le permite să se pregătească pentru ședințe în condiții optime și să contribuie eficient la activități;

| — | să asigure monitorizarea propunerilor, astfel încât impactul să poată fi urmărit; |
| --- | --- |

—

să asigure monitorizarea propunerilor, astfel încât impactul să poată fi urmărit;

| — | să publice rezultatele obținute în cadrul lucrărilor platformei. |
| --- | --- |

—

să publice rezultatele obținute în cadrul lucrărilor platformei.

3.   Observaţii specifice

3.1   
  Evaluarea politicilor UE

| 3.1.1 | Comitetul reamintește că trebuie să fie considerat un partener instituțional deplin și nu doar o subcategorie a unor părți interesate cu interese multiple, diverse și contradictorii. |
| --- | --- |

3.1.1

Comitetul reamintește că trebuie să fie considerat un partener instituțional deplin și nu doar o subcategorie a unor părți interesate cu interese multiple, diverse și contradictorii.

| 3.1.2 | Comitetul reamintește că, având avantajul unui contact direct cu realitatea de pe teren și dispunând de o vastă rețea de organizații la nivel național și de expertiza membrilor săi, este bine plasat pentru a furniza o contribuție semnificativă la evaluarea impactului. |
| --- | --- |

3.1.2

Comitetul reamintește că, având avantajul unui contact direct cu realitatea de pe teren și dispunând de o vastă rețea de organizații la nivel național și de expertiza membrilor săi, este bine plasat pentru a furniza o contribuție semnificativă la evaluarea impactului.

| 3.1.3 | Comitetul subliniază că această activitate de evaluare va determina consolidarea relațiilor sale cu diversele organizații ale societății civile și îi va permite să-și sporească și mai mult rolul de punte între instituții și reprezentanții societății civile. |
| --- | --- |

3.1.3

Comitetul subliniază că această activitate de evaluare va determina consolidarea relațiilor sale cu diversele organizații ale societății civile și îi va permite să-și sporească și mai mult rolul de punte între instituții și reprezentanții societății civile.

| 3.1.4 | CESE precizează că evaluarea pe care o va face se va concretiza într-o serie de recomandări privind politica, care vor evidenția principalele efecte ale politicii în cauză asupra societății civile, propunând cea mai bună cale de urmat în viitor. |
| --- | --- |

3.1.4

CESE precizează că evaluarea pe care o va face se va concretiza într-o serie de recomandări privind politica, care vor evidenția principalele efecte ale politicii în cauză asupra societății civile, propunând cea mai bună cale de urmat în viitor.

| 3.1.5 | Comitetul subliniază că ar trebui privilegiate evaluările ex post și de natură calitativă, în măsură să identifice impactul unei măsuri legislative sau al unei politici europene și să consolideze experiența practică și perspectiva partenerilor economici și sociali europeni. |
| --- | --- |

3.1.5

Comitetul subliniază că ar trebui privilegiate evaluările ex post și de natură calitativă, în măsură să identifice impactul unei măsuri legislative sau al unei politici europene și să consolideze experiența practică și perspectiva partenerilor economici și sociali europeni.

| 3.1.6 | Comitetul este de părere că evaluările ex post ale Comisiei și ale Parlamentului, la care va contribui, ar trebui să servească drept bază pentru o schimbare legislativă sau pentru o nouă legislație în legătură cu care CESE va fi consultat. |
| --- | --- |

3.1.6

Comitetul este de părere că evaluările ex post ale Comisiei și ale Parlamentului, la care va contribui, ar trebui să servească drept bază pentru o schimbare legislativă sau pentru o nouă legislație în legătură cu care CESE va fi consultat.

| 3.1.7 | CESE își exprimă satisfacția pentru posibilitatea de a se înscrie pe deplin în ciclul legislativ și de a avea mai multe șanse să contribuie la definirea viitoarelor strategii politice ale Uniunii. |
| --- | --- |

3.1.7

CESE își exprimă satisfacția pentru posibilitatea de a se înscrie pe deplin în ciclul legislativ și de a avea mai multe șanse să contribuie la definirea viitoarelor strategii politice ale Uniunii.

3.2   
  Transpunerea directivelor

| 3.2.1 | În cadrul transpunerii directivelor în dreptul național, statele membre adaugă adesea elemente care nu au nicio legătură cu legislația respectivă a UE. Ca atare, Comitetul consideră că aceste adăugări ar trebui scoase în evidență fie de către actul sau actele de transpunere, fie de documentele conexe (8). În acest context, Comitetul consideră că termenul gold-plating, care se referă la suprareglementare, este o sintagmă nerecomandată, dat fiind că stigmatizează anumite practici naționale, excluzând totodată o abordare diferențiată și flexibilă. |
| --- | --- |

3.2.1

În cadrul transpunerii directivelor în dreptul național, statele membre adaugă adesea elemente care nu au nicio legătură cu legislația respectivă a UE. Ca atare, Comitetul consideră că aceste adăugări ar trebui scoase în evidență fie de către actul sau actele de transpunere, fie de documentele conexe (8). În acest context, Comitetul consideră că termenul gold-plating, care se referă la suprareglementare, este o sintagmă nerecomandată, dat fiind că stigmatizează anumite practici naționale, excluzând totodată o abordare diferențiată și flexibilă.

| 3.2.2 | În cazul armonizării minime, Comitetul consideră că statele membre trebuie să-și păstreze, în legislația lor națională, dreptul de a prevedea dispoziții care urmăresc promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai și de muncă, o protecție socială adecvată, un nivel ridicat și durabil al ocupării forței de muncă și combaterea excluziunii (9), promovarea și dezvoltarea IMM-urilor, precum și un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, a consumatorilor (10) și a mediului (11), fără a crea obstacole de reglementare sau administrative inutile. Ca atare, CESE crede că este important ca regulamentele să aibă prioritate în raport cu directivele, ori de câte ori este posibil. |
| --- | --- |

3.2.2

În cazul armonizării minime, Comitetul consideră că statele membre trebuie să-și păstreze, în legislația lor națională, dreptul de a prevedea dispoziții care urmăresc promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai și de muncă, o protecție socială adecvată, un nivel ridicat și durabil al ocupării forței de muncă și combaterea excluziunii (9), promovarea și dezvoltarea IMM-urilor, precum și un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, a consumatorilor (10) și a mediului (11), fără a crea obstacole de reglementare sau administrative inutile. Ca atare, CESE crede că este important ca regulamentele să aibă prioritate în raport cu directivele, ori de câte ori este posibil.

| 3.2.3 | Comitetul observă că eforturile vizând o armonizare maximă în cadrul propunerilor legislative generează adesea o gamă largă de derogări și excluderi, care duc la apariția și „legitimarea” unor noi obstacole pe piața internă. |
| --- | --- |

3.2.3

Comitetul observă că eforturile vizând o armonizare maximă în cadrul propunerilor legislative generează adesea o gamă largă de derogări și excluderi, care duc la apariția și „legitimarea” unor noi obstacole pe piața internă.

| 3.2.4 | CESE consideră că poate juca un rol util de intermediar între legiuitori și utilizatorii legislației UE și poate aduce o contribuție specifică la raportul din proprie inițiativă al Parlamentului European referitor la raportul anual privind punerea în aplicare a legislației UE de către statele membre, prin examinarea completărilor aduse de statele membre în momentul transpunerii. În acest sens, Comitetul consideră că studiul Observatorului pieței unice pe tema „Funcționarea Directivei privind serviciile în sectorul construcțiilor” (12), împreună cu studiul Observatorului pieței forței de muncă privind șomajul în rândul tinerilor (13), pentru a menționa doar două exemple, s-ar putea dovedi utile din perspectivă metodologică. |
| --- | --- |

3.2.4

CESE consideră că poate juca un rol util de intermediar între legiuitori și utilizatorii legislației UE și poate aduce o contribuție specifică la raportul din proprie inițiativă al Parlamentului European referitor la raportul anual privind punerea în aplicare a legislației UE de către statele membre, prin examinarea completărilor aduse de statele membre în momentul transpunerii. În acest sens, Comitetul consideră că studiul Observatorului pieței unice pe tema „Funcționarea Directivei privind serviciile în sectorul construcțiilor” (12), împreună cu studiul Observatorului pieței forței de muncă privind șomajul în rândul tinerilor (13), pentru a menționa doar două exemple, s-ar putea dovedi utile din perspectivă metodologică.

3.3   
  Dimensiunea prospectivă

| 3.3.1 | Comitetul dorește ca programul REFIT să funcționeze în ambele sensuri, cu alte cuvinte să nu privilegieze aprioric o anumită orientare în cazul unei reglementări: adăugarea, completarea, modificarea sau abrogarea unui act legislativ. |
| --- | --- |

3.3.1

Comitetul dorește ca programul REFIT să funcționeze în ambele sensuri, cu alte cuvinte să nu privilegieze aprioric o anumită orientare în cazul unei reglementări: adăugarea, completarea, modificarea sau abrogarea unui act legislativ.

| 3.3.2 | Comitetul este de acord cu ideea că verificarea și reevaluarea în permanență a acquis-ului UE trebuie făcute de Comisie, care trebuie să analizeze mai ales relevanța și valoarea adăugată a actelor legislative și fără caracter legislativ ale UE. |
| --- | --- |

3.3.2

Comitetul este de acord cu ideea că verificarea și reevaluarea în permanență a acquis-ului UE trebuie făcute de Comisie, care trebuie să analizeze mai ales relevanța și valoarea adăugată a actelor legislative și fără caracter legislativ ale UE.

| 3.3.3 | În opinia Comitetului, caracterul integrat și global al analizelor de impact este esențial, iar Comisia nu trebuie să se concentreze doar pe dimensiunea competitivităţii. Este important să se țină seama cum se cuvine de valoarea adăugată a acțiunii UE și ca analiza costuri-beneficii să ia în considerare toate aspectele, inclusiv costurile lipsei de acțiune. |
| --- | --- |

3.3.3

În opinia Comitetului, caracterul integrat și global al analizelor de impact este esențial, iar Comisia nu trebuie să se concentreze doar pe dimensiunea competitivităţii. Este important să se țină seama cum se cuvine de valoarea adăugată a acțiunii UE și ca analiza costuri-beneficii să ia în considerare toate aspectele, inclusiv costurile lipsei de acțiune.

3.3.4   Evaluarea impactului

| 3.3.4.1 | Comitetul nu consideră că mulțimea criteriilor pentru analiza impactului poate determina Comisia să nu acționeze sau să refuze o inițiativă pentru că unul sau mai multe criterii nu sunt îndeplinite. Ca atare, în opinia sa, Comisia ar trebui să asigure un echilibru între criterii, iar mulțimea lor nu ar trebui să conducă la o formă de birocratizare a procesului de luare a deciziilor și la abstinență legislativă. |
| --- | --- |

3.3.4.1

Comitetul nu consideră că mulțimea criteriilor pentru analiza impactului poate determina Comisia să nu acționeze sau să refuze o inițiativă pentru că unul sau mai multe criterii nu sunt îndeplinite. Ca atare, în opinia sa, Comisia ar trebui să asigure un echilibru între criterii, iar mulțimea lor nu ar trebui să conducă la o formă de birocratizare a procesului de luare a deciziilor și la abstinență legislativă.

| 3.3.4.2 | CESE acordă o atenție deosebită principiului „a gândi mai întâi la scară mică” (Think Small First) și testului pentru IMM-uri [mai ales în cadrul avizului său privind Small Business Act
   (14)], dar consideră că nu este necesar să se acorde microîntreprinderilor derogări generale și că ar fi mai potrivit să se adopte o abordare de la caz la caz a propunerilor legislative, pe baza unei evaluări amănunțite a impactului. |
| --- | --- |

3.3.4.2

CESE acordă o atenție deosebită principiului „a gândi mai întâi la scară mică” (Think Small First) și testului pentru IMM-uri [mai ales în cadrul avizului său privind Small Business Act
   (14)], dar consideră că nu este necesar să se acorde microîntreprinderilor derogări generale și că ar fi mai potrivit să se adopte o abordare de la caz la caz a propunerilor legislative, pe baza unei evaluări amănunțite a impactului.

| 3.3.4.3 | Comitetul este de acord ca propunerile Comisiei să fie însoțite de evaluări de impact solide, la rândul lor bazate pe dovezi (evidence-based), dar subliniază că este în sarcina legiuitorului Uniunii să își exercite puterea de apreciere prin asigurarea unui anumit echilibru între, pe de o parte, protecția sănătății, a mediului și a consumatorilor și, pe de altă parte, interesele economice ale operatorilor, în urmărirea obiectivului care îi este conferit de Tratat, acela de a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății și a mediului (15). |
| --- | --- |

3.3.4.3

Comitetul este de acord ca propunerile Comisiei să fie însoțite de evaluări de impact solide, la rândul lor bazate pe dovezi (evidence-based), dar subliniază că este în sarcina legiuitorului Uniunii să își exercite puterea de apreciere prin asigurarea unui anumit echilibru între, pe de o parte, protecția sănătății, a mediului și a consumatorilor și, pe de altă parte, interesele economice ale operatorilor, în urmărirea obiectivului care îi este conferit de Tratat, acela de a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății și a mediului (15).

| 3.3.4.4 | Comitetul precizează că acest exercițiu ar putea viza, de asemenea, cuantificarea sarcinilor administrative și de reglementare, cu condiția ca:






  — | să fie analizată chestiunea costului și sarcinilor de reglementare nu doar din perspectiva impactului asupra întreprinderilor și a competitivității în general, ci și prin prisma beneficiilor pe care reglementările existente le aduc în domeniile social, ecologic, al drepturilor consumatorilor, al sănătăţii publice și al locurilor de muncă; |
| --- | --- | --- |

3.3.4.4

Comitetul precizează că acest exercițiu ar putea viza, de asemenea, cuantificarea sarcinilor administrative și de reglementare, cu condiția ca:

—

să fie analizată chestiunea costului și sarcinilor de reglementare nu doar din perspectiva impactului asupra întreprinderilor și a competitivității în general, ci și prin prisma beneficiilor pe care reglementările existente le aduc în domeniile social, ecologic, al drepturilor consumatorilor, al sănătăţii publice și al locurilor de muncă;

| — | să nu aibă drept consecinţă reducerea sau diluarea obiectivelor politice ale UE; |
| --- | --- |

—

să nu aibă drept consecinţă reducerea sau diluarea obiectivelor politice ale UE;

| — | să se verifice lacunele în materie de legislație și de inițiative care trebuie lansate pentru a dota UE cu standarde inteligente și de înaltă calitate. |
| --- | --- |

—

să se verifice lacunele în materie de legislație și de inițiative care trebuie lansate pentru a dota UE cu standarde inteligente și de înaltă calitate.

| 3.3.4.5 | Comitetul nu poate accepta să se angajeze într-un exerciţiu care să urmărească neapărat reducerea cantitativă a acquis-ului UE, fără a cuantifica în prealabil toate consecințele asupra protecției sociale și a mediului și asupra protecției consumatorilor. |
| --- | --- |

3.3.4.5

Comitetul nu poate accepta să se angajeze într-un exerciţiu care să urmărească neapărat reducerea cantitativă a acquis-ului UE, fără a cuantifica în prealabil toate consecințele asupra protecției sociale și a mediului și asupra protecției consumatorilor.

| 3.3.4.6 | În ceea ce privește evaluarea costurilor cumulate (CCA), Comitetul precizează că, în momentul în care Comisia va evalua impactul ex ante sau ex post al unui act legislativ al UE, ea va trebui să țină seama de faptul că aceste costuri noi se adaugă la costurile de conformare și de punere în aplicare existente. Comitetul recunoaște că CCA implică un calcul al costurilor financiare care grevează legislația unui anumit sector, dar precizează că această evaluare nu poate excepta acel sector, în parte sau în întregime. |
| --- | --- |

3.3.4.6

În ceea ce privește evaluarea costurilor cumulate (CCA), Comitetul precizează că, în momentul în care Comisia va evalua impactul ex ante sau ex post al unui act legislativ al UE, ea va trebui să țină seama de faptul că aceste costuri noi se adaugă la costurile de conformare și de punere în aplicare existente. Comitetul recunoaște că CCA implică un calcul al costurilor financiare care grevează legislația unui anumit sector, dar precizează că această evaluare nu poate excepta acel sector, în parte sau în întregime.

3.3.5   Evaluarea ex ante

| 3.3.5.1 | Comitetul este îngrijorat de faptul că dezbaterea se deplasează din ce în ce mai la începutul procesului, înainte de implicarea colegiuitorilor și a partenerilor sociali, care riscă, astfel, să fie excluși din dezbatere, care va fi avut deja loc în absența lor. |
| --- | --- |

3.3.5.1

Comitetul este îngrijorat de faptul că dezbaterea se deplasează din ce în ce mai la începutul procesului, înainte de implicarea colegiuitorilor și a partenerilor sociali, care riscă, astfel, să fie excluși din dezbatere, care va fi avut deja loc în absența lor.

3.3.6   Evaluarea ex post

| 3.3.6.1 | Comitetul consideră că evaluările ex post sunt cel puțin la fel de importante ca evaluarea ex ante și cere Comisiei să prezinte în acest sens un ghid metodologic cu privire la criteriile de dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

3.3.6.1

Comitetul consideră că evaluările ex post sunt cel puțin la fel de importante ca evaluarea ex ante și cere Comisiei să prezinte în acest sens un ghid metodologic cu privire la criteriile de dezvoltare durabilă.

| 3.3.6.2 | Comitetul este în favoarea unei evaluări ex post mai riguroase a efectelor legislației europene în cadrul ciclului politic al UE, în special în ceea ce privește impactul așteptat al acesteia asupra creșterii și a ocupării forței de muncă, date prezentate în evaluarea de impact care însoțește propunerea legislativă inițială. |
| --- | --- |

3.3.6.2

Comitetul este în favoarea unei evaluări ex post mai riguroase a efectelor legislației europene în cadrul ciclului politic al UE, în special în ceea ce privește impactul așteptat al acesteia asupra creșterii și a ocupării forței de muncă, date prezentate în evaluarea de impact care însoțește propunerea legislativă inițială.

| 3.3.6.3 | În opinia Comitetului, analizele ex post ar trebui efectuate în mod pluralist, la un termen rezonabil după data-limită stipulată pentru transpunerea în dreptul național. |
| --- | --- |

3.3.6.3

În opinia Comitetului, analizele ex post ar trebui efectuate în mod pluralist, la un termen rezonabil după data-limită stipulată pentru transpunerea în dreptul național.

| 3.3.6.4 | Comitetul consideră că evaluările ex post sunt instrumente importante de analiză, iar concluziile trase din evaluări pot contribui direct la o eventuală evaluare de impact care să determine revizuirea unui act legislativ. |
| --- | --- |

3.3.6.4

Comitetul consideră că evaluările ex post sunt instrumente importante de analiză, iar concluziile trase din evaluări pot contribui direct la o eventuală evaluare de impact care să determine revizuirea unui act legislativ.

Bruxelles, 26 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  REFIT este prescurtarea pentru Programul privind o reglementare adecvată și funcțională (Regulatory Fitness and Performance Programme).

1

Regulatory Fitness and Performance Programme

(2)  COM(2012) 746 final, p. 2.

2

(3)  COM(2015) 215 final.

3

(4)  Acordul interinstituțional (AII) din 15 decembrie 2015, punctul 7 (http://ec.europa.eu/smart-regulation/better_regulation/documents/iia_blm_final_en.pdf).

4

(5)  Ibidem.

5

(6)  JO C 383, 17.11. 2015, p. 57.

6

(7)  JO C 327, 12.11.2013, p. 33, JO C 248, 25.8.2011, p. 87 și JO C 48, 15.2.2011, p. 107.

7

(8)  Punctul 31 din AII.

8

(9)  Articolul 151 din TFUE.

9

(10)  Articolele 168 și 169 din TFUE.

10

(11)  Articolul 191 din TFUE.

11

(12)  http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/eesc-2014-02466-00-01-tcd-tra-ro.pdf.

12

(13)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.lmo-observatory-impact-study-youth.

13

(14)  JO C 376, 22.12.2011, p. 51.

14

(15)  Hotărârea Curții de Justiție din 8 iulie 2010 în cauza Afton Chemical, C-343/09, ECLI:EU:C:2010:419, punctul 56 (cauza 343/09).

15

Afton Chemical

---

ANEXĂ

Următoarele propuneri de amendamente, care au întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, au fost respinse în timpul dezbaterii [articolul 54 alineatul (3) din Regulamentul de procedură]:

(a)   Punctul 2.11.1 și punctul 2.11.2

În ceea ce privește acest aspect, Comitetul subliniază că nu dispune decât de un loc și că participă la lucrări pe baza unui sistem de rotație între cele trei grupuri ale sale, deși este o instituție înființată prin tratate, reprezentând diversitatea UE.

Ca atare, Comitetul consideră că prin acordarea a două locuri suplimentare s-ar respecta caracterul tripartit al instituției și al mandatului acesteia, reflectându-se astfel poziția societății civile, a cărei reprezentare cade în sarcina sa.

(b)   Punctul 1.8

În ceea ce privește reprezentativitatea platformei REFIT, Comitetul consideră că acordarea a două locuri suplimentare i-ar permite să-și respecte pe deplin natura mandatului, reflectând astfel poziția societății civile, pe care are răspunderea de a o reprezenta. Pe de altă parte, Comitetul constată lipsa de reprezentare paneuropeană a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii în grupul părților interesate al platformei și solicită ca această problemă să fie remediată cât mai curând posibil.

Expunere de motive

Reprezentarea CESE nu poate fi decât una solidară – cea a CESE ca instituţie – și nu una a fiecărui Grup în parte. Modul de a asigura această unitate de reprezentare revine în mod exclusiv CESE, care nu ar trebui să-şi expună punctele de vedere şi să voteze în 3 moduri diferite sau chiar contradictorii.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 49 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 123 |
| Abțineri: | 16 |

Voturi pentru:

49

Voturi împotrivă:

123

Abțineri:

16

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/54

---

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind evoluția naturii relațiilor de muncă și impactul asupra menținerii unui venit de subzistență – impactul evoluțiilor tehnologice asupra sistemului de securitate socială și asupra legislației muncii

(aviz exploratoriu)

(2016/C 303/07)

| Raportor: | doamna Kathleen WALKER SHAW |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Kathleen WALKER SHAW

Printr-o scrisoare din 16 decembrie 2015, Ministerul Afacerilor Sociale și al Muncii din Țările de Jos a solicitat Comitetului Economic și Social European, în numele Președinției olandeze a Consiliului și în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, să elaboreze un aviz exploratoriu cu privire la:

Evoluția naturii relațiilor de muncă și impactul său asupra menținerii unui venit de subzistență

Printr-o scrisoare din 14 martie 2016, Ministerul Afacerilor Externe și Europene al Republicii Slovace, țară care urmează să preia președinția Consiliului în iulie 2016, a solicitat Comitetului Economic și Social European ca, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în pregătirea reuniunii informale a Consiliului EPSCO (14-15 iulie 2016), să elaboreze un aviz exploratoriu cu privire la:

Impactul evoluțiilor tehnologice asupra sistemului de securitate socială și asupra legislației muncii.

(aviz exploratoriu).

Dat fiind că această solicitare corespunde în mare parte activității desfășurate în contextul elaborării avizului solicitat de Președinția olandeză și ținând seama de constrângerile de timp cu care se confruntă Consiliul, s-a convenit să se combine cele două solicitări într-un singur aviz.

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 12 mai 2016.

În cea de-a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 201 voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 4 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Munca și relațiile de muncă se află într-o continuă și rapidă evoluție. Pentru UE, provocarea constă în a încuraja inovarea, dezvoltarea tehnologică și creativitatea, cu scopul de a stimula obținerea unor rezultate pozitive pentru o economie socială de piață sustenabilă și competitivă. Trebuie evaluat impactul acestor evoluții asupra pieței muncii și asupra standardelor, asupra economiei, asupra sistemelor de impozitare și de asigurări sociale, precum și asupra venitului de subzistență. Crearea unor condiții de concurență și a unei economii digitale echitabile pentru lucrători și pentru întreprinderile de diverse dimensiuni și din diferite sectoare, precum și diseminarea competențelor digitale sunt câteva dintre cele mai importante provocări pe care trebuie să le abordăm. Europa și partenerii săi sociali au un rol esențial în asigurarea acestui proces, menit să conducă la un rezultat pozitiv, echitabil și durabil și să abordeze toate „zonele gri” în materie de drepturi și măsuri de protecție. |
| --- | --- |

1.1

Munca și relațiile de muncă se află într-o continuă și rapidă evoluție. Pentru UE, provocarea constă în a încuraja inovarea, dezvoltarea tehnologică și creativitatea, cu scopul de a stimula obținerea unor rezultate pozitive pentru o economie socială de piață sustenabilă și competitivă. Trebuie evaluat impactul acestor evoluții asupra pieței muncii și asupra standardelor, asupra economiei, asupra sistemelor de impozitare și de asigurări sociale, precum și asupra venitului de subzistență. Crearea unor condiții de concurență și a unei economii digitale echitabile pentru lucrători și pentru întreprinderile de diverse dimensiuni și din diferite sectoare, precum și diseminarea competențelor digitale sunt câteva dintre cele mai importante provocări pe care trebuie să le abordăm. Europa și partenerii săi sociali au un rol esențial în asigurarea acestui proces, menit să conducă la un rezultat pozitiv, echitabil și durabil și să abordeze toate „zonele gri” în materie de drepturi și măsuri de protecție.

| 1.2 | CESE consideră că este prioritar să se protejeze calitatea și sustenabilitatea financiară a sistemelor de protecție socială în întreaga UE și recomandă ca, în consultare cu partenerii sociali, Comisia Europeană și statele membre să se angajeze în activități de cercetare a celor mai bune practici, ca bază pentru elaborarea unor modele sociale adaptate pentru a acoperi forme mai flexibile de ocupare a forței de muncă, asigurând participarea la niveluri adecvate de protecție socială pentru întreaga forță de muncă, inclusiv pentru lucrătorii independenți care nu se regăsesc în sistemul tradițional de protecție socială. Acest lucru ar trebui luat în considerare în procesul de elaborare a pilonului drepturilor sociale din UE. Salutăm faptul că CESE analizează această chestiune într-un aviz separat. |
| --- | --- |

1.2

CESE consideră că este prioritar să se protejeze calitatea și sustenabilitatea financiară a sistemelor de protecție socială în întreaga UE și recomandă ca, în consultare cu partenerii sociali, Comisia Europeană și statele membre să se angajeze în activități de cercetare a celor mai bune practici, ca bază pentru elaborarea unor modele sociale adaptate pentru a acoperi forme mai flexibile de ocupare a forței de muncă, asigurând participarea la niveluri adecvate de protecție socială pentru întreaga forță de muncă, inclusiv pentru lucrătorii independenți care nu se regăsesc în sistemul tradițional de protecție socială. Acest lucru ar trebui luat în considerare în procesul de elaborare a pilonului drepturilor sociale din UE. Salutăm faptul că CESE analizează această chestiune într-un aviz separat.

| 1.3 | CESE recomandă să se analizeze mai în detaliu impactul acestor evoluții asupra competențelor și să se efectueze o evaluare a măsurilor de formare pe tot parcursul vieții, de recalificare și de perfecționare la care au acces lucrătorii în cadrul acestor noi relații, pentru a evita eventualele efecte de descalificare ale acestor inovații sau eventualele efecte negative asupra calificărilor și pentru a asigura mai multe posibilităţi de încadrare în muncă. Promovarea și diseminarea competențelor digitale pentru toți trebuie să constituie o prioritate în UE. |
| --- | --- |

1.3

CESE recomandă să se analizeze mai în detaliu impactul acestor evoluții asupra competențelor și să se efectueze o evaluare a măsurilor de formare pe tot parcursul vieții, de recalificare și de perfecționare la care au acces lucrătorii în cadrul acestor noi relații, pentru a evita eventualele efecte de descalificare ale acestor inovații sau eventualele efecte negative asupra calificărilor și pentru a asigura mai multe posibilităţi de încadrare în muncă. Promovarea și diseminarea competențelor digitale pentru toți trebuie să constituie o prioritate în UE.

| 1.4 | CESE consideră că este nevoie la nivelul UE de mai multe date și de o analiză aprofundată referitoare la amploarea ocupării forței de muncă prin intermediul platformelor online (crowd employment), la caracteristicile lucrătorilor activi în acest sistem, la tipurile de noi forme de muncă, precum contractele „cu zero ore” sau „la cerere”, și la noile profesii, la contractele de drept civil, la dimensiunea „economiei platformelor online”, la sectoarele în care se manifestă aceasta și la distribuția sa geografică la nivelul UE. Datele și analiza vor contribui la evaluarea nevoilor întreprinderilor și lucrătorilor, atunci când se utilizează aceste forme de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

1.4

CESE consideră că este nevoie la nivelul UE de mai multe date și de o analiză aprofundată referitoare la amploarea ocupării forței de muncă prin intermediul platformelor online (crowd employment), la caracteristicile lucrătorilor activi în acest sistem, la tipurile de noi forme de muncă, precum contractele „cu zero ore” sau „la cerere”, și la noile profesii, la contractele de drept civil, la dimensiunea „economiei platformelor online”, la sectoarele în care se manifestă aceasta și la distribuția sa geografică la nivelul UE. Datele și analiza vor contribui la evaluarea nevoilor întreprinderilor și lucrătorilor, atunci când se utilizează aceste forme de ocupare a forței de muncă.

| 1.5 | Trebuie întocmite mai frecvent statistici cu privire la aceste evoluții, prin anchete europene despre forța de muncă, și trebuie elaborate rapoarte privind piața muncii care să identifice cele mai bune practici, dacă este cazul. Aceasta va permite monitorizarea impactului noilor forme de muncă și relații de muncă asupra pieței muncii și asupra economiei și evaluarea contribuției lor la creștere și la crearea unor locuri de muncă durabile, ceea ce ar servi drept fundament dezvoltării politicii UE privind ocuparea forței de muncă, inclusiv semestrului european și Strategiei Europa 2020. Cercetarea în acest domeniu ar trebui finanțată din Orizont 2020 și din alte linii de finanțare relevante ale UE. |
| --- | --- |

1.5

Trebuie întocmite mai frecvent statistici cu privire la aceste evoluții, prin anchete europene despre forța de muncă, și trebuie elaborate rapoarte privind piața muncii care să identifice cele mai bune practici, dacă este cazul. Aceasta va permite monitorizarea impactului noilor forme de muncă și relații de muncă asupra pieței muncii și asupra economiei și evaluarea contribuției lor la creștere și la crearea unor locuri de muncă durabile, ceea ce ar servi drept fundament dezvoltării politicii UE privind ocuparea forței de muncă, inclusiv semestrului european și Strategiei Europa 2020. Cercetarea în acest domeniu ar trebui finanțată din Orizont 2020 și din alte linii de finanțare relevante ale UE.

| 1.6 | Este nevoie și de date longitudinale pentru a stabili implicațiile noilor forme de muncă asupra duratei de viață și impactul acestora asupra caracterului sustenabil al muncii pe tot parcursul vieții (1). De asemenea, este important să se identifice în ce măsură aceste forme de muncă sunt influențate de diferențele de sex sau de alte variabile demografice (precum vârsta, dizabilitățile, etnia sau statutul de migrant). |
| --- | --- |

1.6

Este nevoie și de date longitudinale pentru a stabili implicațiile noilor forme de muncă asupra duratei de viață și impactul acestora asupra caracterului sustenabil al muncii pe tot parcursul vieții (1). De asemenea, este important să se identifice în ce măsură aceste forme de muncă sunt influențate de diferențele de sex sau de alte variabile demografice (precum vârsta, dizabilitățile, etnia sau statutul de migrant).

| 1.7 | Se impune de urgență o clarificare a statutului juridic al noilor intermediari de pe piața muncii (cum sunt platformele online), ca să poată fi identificați în statisticile oficiale, să li se monitorizeze creșterea, să se stabilească ce standarde, obligații, răspunderi și reguli de funcționare ar trebui să li se aplice și ce organisme de reglementare ar trebui să fie responsabile pentru inspecție și pentru punerea în aplicare, recunoscând în același timp că aceste platforme pot fi o sursă de inovare, de posibilităţi de încadrare în muncă și de creștere economică. |
| --- | --- |

1.7

Se impune de urgență o clarificare a statutului juridic al noilor intermediari de pe piața muncii (cum sunt platformele online), ca să poată fi identificați în statisticile oficiale, să li se monitorizeze creșterea, să se stabilească ce standarde, obligații, răspunderi și reguli de funcționare ar trebui să li se aplice și ce organisme de reglementare ar trebui să fie responsabile pentru inspecție și pentru punerea în aplicare, recunoscând în același timp că aceste platforme pot fi o sursă de inovare, de posibilităţi de încadrare în muncă și de creștere economică.

| 1.8 | CESE constată că, în prezent, Comisia Europeană desfășoară consultări pe tema Directivei privind declarația scrisă (2) și preconizează că abordarea noilor forme de relații de muncă va fi inclusă în propunere, în cazul în care Comisia Europeană decide revizuirea acestui act legislativ. Se speră, în special, că se vor aduce clarificări cu privire la noile forme de relații de muncă și de muncă, și că, în același timp, se va ține cont de nevoile IMM-urilor. De asemenea, se poate avea în vedere extinderea domeniului de aplicare pentru a-i cuprinde pe lucrători, furnizarea declarațiilor scrise încă din prima zi și declararea unui număr minim de ore, astfel încât să nu mai existe contracte „cu zero ore”. |
| --- | --- |

1.8

CESE constată că, în prezent, Comisia Europeană desfășoară consultări pe tema Directivei privind declarația scrisă (2) și preconizează că abordarea noilor forme de relații de muncă va fi inclusă în propunere, în cazul în care Comisia Europeană decide revizuirea acestui act legislativ. Se speră, în special, că se vor aduce clarificări cu privire la noile forme de relații de muncă și de muncă, și că, în același timp, se va ține cont de nevoile IMM-urilor. De asemenea, se poate avea în vedere extinderea domeniului de aplicare pentru a-i cuprinde pe lucrători, furnizarea declarațiilor scrise încă din prima zi și declararea unui număr minim de ore, astfel încât să nu mai existe contracte „cu zero ore”.

| 1.9 | CESE recomandă să se abordeze problemele legate de reglementarea activității de intermediere și răspunderea pentru accidente, daune și erori de serviciu, în ceea ce privește platformele online, sistemul de crowdsourcing, angajații independenți care sunt dependenți din punct de vedere economic și alte noi forme de angajare independentă, pentru a-i proteja pe lucrători, pe consumatori și întreaga populație. Este necesar să se clarifice aplicabilitatea la aceste noi forme de angajare a reglementărilor existente la nivelul UE privind securitatea și sănătatea în muncă, procedurile de abordare a încălcărilor acestor reglementări, responsabilitățile în ceea ce privește inspecția și asigurarea de răspundere civilă față de lucrători, consumatori și populație. |
| --- | --- |

1.9

CESE recomandă să se abordeze problemele legate de reglementarea activității de intermediere și răspunderea pentru accidente, daune și erori de serviciu, în ceea ce privește platformele online, sistemul de crowdsourcing, angajații independenți care sunt dependenți din punct de vedere economic și alte noi forme de angajare independentă, pentru a-i proteja pe lucrători, pe consumatori și întreaga populație. Este necesar să se clarifice aplicabilitatea la aceste noi forme de angajare a reglementărilor existente la nivelul UE privind securitatea și sănătatea în muncă, procedurile de abordare a încălcărilor acestor reglementări, responsabilitățile în ceea ce privește inspecția și asigurarea de răspundere civilă față de lucrători, consumatori și populație.

| 1.10 | Ar trebui ca în domeniul de activitate al Inspecției muncii să fie incluse și aceste forme de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu practicile naționale, iar inspectorii din cadrul lor să dispună de resurse, competențe și formare corespunzătoare. Prin încheierea unor parteneriate cu sindicatele, cu asociațiile consumatorilor sau cu alte asociații s-ar putea găsi răspuns și remediu la preocupările cetăţenilor. Schimbul de bune practici va fi o componentă importantă a acestui proces. |
| --- | --- |

1.10

Ar trebui ca în domeniul de activitate al Inspecției muncii să fie incluse și aceste forme de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu practicile naționale, iar inspectorii din cadrul lor să dispună de resurse, competențe și formare corespunzătoare. Prin încheierea unor parteneriate cu sindicatele, cu asociațiile consumatorilor sau cu alte asociații s-ar putea găsi răspuns și remediu la preocupările cetăţenilor. Schimbul de bune practici va fi o componentă importantă a acestui proces.

| 1.11 | Ar trebui analizat și impactul asupra negocierilor colective de muncă în sectoarele afectate, întrucât s-ar putea ca numeroși lucrători să nu intre sub incidența structurilor de negocieri colective și să nu fie reprezentați de sindicate. CESE este îngrijorat de faptul că, atunci când lucrătorii sunt considerați lucrători independenți, dreptul lor de a se asocia în mod liber poate fi pus sub semnul întrebării dacă asociația poate fi socotită formare de cartel, riscând să intre în contradicție cu reglementările UE privind practicile anticoncurențiale. Aceste preocupări, care ar putea submina acest drept fundamental, trebuie abordate și soluționate. Este nevoie de orientări cu privire la aplicarea normelor în materie de concurență la lucrătorii care desfășoară o activitate independentă într-o situație similară celei a unui angajat. În acest context, utilizarea de către OIM a conceptului de „lucrător”, mai degrabă decât a celui de „salariat” (mai restrâns), ar putea contribui la o mai bună înțelegere a modului în care se aplică principiile și drepturile fundamentale la muncă (3), a căror exercitare nu ar trebui împiedicată de normele UE în materie de concurență. |
| --- | --- |

1.11

Ar trebui analizat și impactul asupra negocierilor colective de muncă în sectoarele afectate, întrucât s-ar putea ca numeroși lucrători să nu intre sub incidența structurilor de negocieri colective și să nu fie reprezentați de sindicate. CESE este îngrijorat de faptul că, atunci când lucrătorii sunt considerați lucrători independenți, dreptul lor de a se asocia în mod liber poate fi pus sub semnul întrebării dacă asociația poate fi socotită formare de cartel, riscând să intre în contradicție cu reglementările UE privind practicile anticoncurențiale. Aceste preocupări, care ar putea submina acest drept fundamental, trebuie abordate și soluționate. Este nevoie de orientări cu privire la aplicarea normelor în materie de concurență la lucrătorii care desfășoară o activitate independentă într-o situație similară celei a unui angajat. În acest context, utilizarea de către OIM a conceptului de „lucrător”, mai degrabă decât a celui de „salariat” (mai restrâns), ar putea contribui la o mai bună înțelegere a modului în care se aplică principiile și drepturile fundamentale la muncă (3), a căror exercitare nu ar trebui împiedicată de normele UE în materie de concurență.

| 1.12 | CESE solicită o anchetă referitoare atât la statutul contractual al lucrătorilor angajați prin intermediul platformelor online sau care se încadrează în alte noi forme de muncă și relații de muncă, cât și la obligaţiile intermediarilor, ținând cont de capacitatea acestor lucrători de a negocia sau stabili salariul, programul și condițiile de lucru, concediile, pensiile, drepturile legate de maternitate, asigurările de sănătate suportate de angajator și alte drepturi de muncă, precum și de capacitatea de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală rezultate. De asemenea, sunt necesare orientări pentru clarificarea eventualelor „zone gri” legate de statutul profesional în materie de impozitare și asigurări sociale. |
| --- | --- |

1.12

CESE solicită o anchetă referitoare atât la statutul contractual al lucrătorilor angajați prin intermediul platformelor online sau care se încadrează în alte noi forme de muncă și relații de muncă, cât și la obligaţiile intermediarilor, ținând cont de capacitatea acestor lucrători de a negocia sau stabili salariul, programul și condițiile de lucru, concediile, pensiile, drepturile legate de maternitate, asigurările de sănătate suportate de angajator și alte drepturi de muncă, precum și de capacitatea de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală rezultate. De asemenea, sunt necesare orientări pentru clarificarea eventualelor „zone gri” legate de statutul profesional în materie de impozitare și asigurări sociale.

| 1.13 | CESE recomandă Comisiei Europene, OCDE și OIM să colaboreze cu partenerii sociali pentru a elabora dispoziții legislative corespunzătoare privind condițiile de muncă decente, protecția lucrătorilor online și a lucrătorilor aflați în alte noi relații de muncă. CESE consideră că ar fi bine-venită elaborarea unei abordări comune la nivelul UE și observă că majoritatea acțiunilor trebuie întreprinse la nivel național, sectorial sau la locul de muncă. |
| --- | --- |

1.13

CESE recomandă Comisiei Europene, OCDE și OIM să colaboreze cu partenerii sociali pentru a elabora dispoziții legislative corespunzătoare privind condițiile de muncă decente, protecția lucrătorilor online și a lucrătorilor aflați în alte noi relații de muncă. CESE consideră că ar fi bine-venită elaborarea unei abordări comune la nivelul UE și observă că majoritatea acțiunilor trebuie întreprinse la nivel național, sectorial sau la locul de muncă.

| 1.14 | După cum au precizat partenerii sociali europeni, Comisia Europeană ar trebui să își planifice agenda de lucru din domeniul politicii de ocupare a forței de muncă astfel încât să susțină transformarea digitală a economiilor noastre și a piețelor muncii. În același timp, CE ar trebui să urmărească maximizarea posibilităţilor de încadrare în muncă ce pot rezulta din digitalizarea economiilor noastre. Politicile din domeniul pieței forței de muncă ar trebui să vizeze protecția și recalificarea/perfecționarea profesională a lucrătorilor cuprinși în procesul de digitalizare. CESE recomandă să se instituie, în acest sens, drepturi și mecanisme eficace de protecție, monitorizare și punere în aplicare, astfel încât să se evite creșterea inegalităților în materie de venituri și reducerea venitului disponibil și să se asigure un potențial sustenabil de creștere economică la nivelul UE. |
| --- | --- |

1.14

După cum au precizat partenerii sociali europeni, Comisia Europeană ar trebui să își planifice agenda de lucru din domeniul politicii de ocupare a forței de muncă astfel încât să susțină transformarea digitală a economiilor noastre și a piețelor muncii. În același timp, CE ar trebui să urmărească maximizarea posibilităţilor de încadrare în muncă ce pot rezulta din digitalizarea economiilor noastre. Politicile din domeniul pieței forței de muncă ar trebui să vizeze protecția și recalificarea/perfecționarea profesională a lucrătorilor cuprinși în procesul de digitalizare. CESE recomandă să se instituie, în acest sens, drepturi și mecanisme eficace de protecție, monitorizare și punere în aplicare, astfel încât să se evite creșterea inegalităților în materie de venituri și reducerea venitului disponibil și să se asigure un potențial sustenabil de creștere economică la nivelul UE.

| 1.15 | CESE sugerează Comisiei Europene să analizeze posibilitățile de încurajare a dezvoltării platformelor europene, astfel încât valoarea creată să rămână în economiile locale, valorificând tradiția bogată a Europei de reciprocitate și cooperare în coordonarea pieței muncii, care se derulează adesea la nivelul comunității, cu cooperarea activă a sindicatelor, a angajatorilor locali și a asociațiilor naționale ale lucrătorilor independenți. Ar fi important să se aibă în vedere măsuri prin care întreprinderile să fie ajutate să creeze locuri de muncă de calitate, acordându-li-se sprijin din faza de întreprindere nou-înființată până în faza de expansiune (move out), etapă în care, în prezent, multe întreprinderi noi nu au acces la finanțare. |
| --- | --- |

1.15

CESE sugerează Comisiei Europene să analizeze posibilitățile de încurajare a dezvoltării platformelor europene, astfel încât valoarea creată să rămână în economiile locale, valorificând tradiția bogată a Europei de reciprocitate și cooperare în coordonarea pieței muncii, care se derulează adesea la nivelul comunității, cu cooperarea activă a sindicatelor, a angajatorilor locali și a asociațiilor naționale ale lucrătorilor independenți. Ar fi important să se aibă în vedere măsuri prin care întreprinderile să fie ajutate să creeze locuri de muncă de calitate, acordându-li-se sprijin din faza de întreprindere nou-înființată până în faza de expansiune (move out), etapă în care, în prezent, multe întreprinderi noi nu au acces la finanțare.

2.   Introducere

| 2.1 | Dezvoltarea rapidă a tehnologiilor, combinată cu alte evoluții economice și sociale, a condus la dezvoltarea unor noi forme de muncă și relații de muncă, acestea transformând peisajul pieței muncii, care a devenit din ce în ce mai complex. Inovarea și creativitatea sunt importante în stimularea unei economii sociale de piață durabile și competitive. Este esențial să se ajungă la un echilibru între promovarea beneficiilor economice și sociale ale acestor noi evoluții, cu stabilirea mecanismelor necesare de protecție pentru lucrători, consumatori și întreprinderi, evitând totodată utilizarea abuzivă a acestor mecanisme, ca mijloc de eludare a practicilor de muncă echitabile. |
| --- | --- |

2.1

Dezvoltarea rapidă a tehnologiilor, combinată cu alte evoluții economice și sociale, a condus la dezvoltarea unor noi forme de muncă și relații de muncă, acestea transformând peisajul pieței muncii, care a devenit din ce în ce mai complex. Inovarea și creativitatea sunt importante în stimularea unei economii sociale de piață durabile și competitive. Este esențial să se ajungă la un echilibru între promovarea beneficiilor economice și sociale ale acestor noi evoluții, cu stabilirea mecanismelor necesare de protecție pentru lucrători, consumatori și întreprinderi, evitând totodată utilizarea abuzivă a acestor mecanisme, ca mijloc de eludare a practicilor de muncă echitabile.

| 2.2 | Noile forme de ocupare a forței de muncă pot crea oportunităţi de încadrare în muncă, pot facilita o mai bună funcționare a piețelor muncii, oferind flexibilitate sporită atât lucrătorilor, cât și angajatorilor, contribuind la autonomia lucrătorilor și la capacitatea de a adapta locurile de muncă, promovând dezvoltarea competenţelor și asigurând modalități extinse de dezvoltare a unui bine-venit echilibru între viața profesională și cea personală. În același timp, este important să se promoveze pe cât posibil locuri de muncă de calitate, dialogul social și structuri de negociere colectivă și să fie abordate neclaritățile legate de drepturile și obligațiile angajatorilor și ale lucrătorilor, de statutul profesional al lucrătorilor, de răspunderea pentru accidente, de asigurări și de responsabilitatea profesională, dar și de aplicabilitatea reglementărilor fiscale, de protecție socială și de altă natură. Este necesară o evaluare cuprinzătoare a capacității pieței forței de muncă și a sistemelor de securitate socială din prezent de a face față acestor evoluții, pentru a se evita creșterea inegalităților în materie de venituri și pentru a se asigura menținerea unui venit decent și fiabil și echilibrul dintre viața profesională și cea de familie. |
| --- | --- |

2.2

Noile forme de ocupare a forței de muncă pot crea oportunităţi de încadrare în muncă, pot facilita o mai bună funcționare a piețelor muncii, oferind flexibilitate sporită atât lucrătorilor, cât și angajatorilor, contribuind la autonomia lucrătorilor și la capacitatea de a adapta locurile de muncă, promovând dezvoltarea competenţelor și asigurând modalități extinse de dezvoltare a unui bine-venit echilibru între viața profesională și cea personală. În același timp, este important să se promoveze pe cât posibil locuri de muncă de calitate, dialogul social și structuri de negociere colectivă și să fie abordate neclaritățile legate de drepturile și obligațiile angajatorilor și ale lucrătorilor, de statutul profesional al lucrătorilor, de răspunderea pentru accidente, de asigurări și de responsabilitatea profesională, dar și de aplicabilitatea reglementărilor fiscale, de protecție socială și de altă natură. Este necesară o evaluare cuprinzătoare a capacității pieței forței de muncă și a sistemelor de securitate socială din prezent de a face față acestor evoluții, pentru a se evita creșterea inegalităților în materie de venituri și pentru a se asigura menținerea unui venit decent și fiabil și echilibrul dintre viața profesională și cea de familie.

| 2.3 | CESE a analizat aspectele legate de aceste noi tendințe în mai multe avize (4), care și-au dovedit utilitatea în elaborarea acestui aviz exploratoriu. În Țările de Jos și în Slovacia, state membre care au solicitat acest aviz exploratoriu pentru perioada în care dețin Președinția UE, formele atipice de ocupare a forței de muncă reprezintă aproape 60 %, respectiv 20 % din total (5). |
| --- | --- |

2.3

CESE a analizat aspectele legate de aceste noi tendințe în mai multe avize (4), care și-au dovedit utilitatea în elaborarea acestui aviz exploratoriu. În Țările de Jos și în Slovacia, state membre care au solicitat acest aviz exploratoriu pentru perioada în care dețin Președinția UE, formele atipice de ocupare a forței de muncă reprezintă aproape 60 %, respectiv 20 % din total (5).

| 2.4 | Rapoartele recente ale Eurofound (6) și OIM (7) au contribuit la evidențierea tranziției de la relațiile de muncă tradiționale la formele atipice de ocupare din ultimul deceniu. OIM afirmă că „actuala transformare a relațiilor de muncă are importante repercusiuni economice și sociale. Ea contribuie la accentuarea divergențelor în ceea ce privește veniturile din muncă și productivitatea muncii și [...] poate alimenta inegalitățile în materie de venituri” (8). Potrivit OIM (9), în țările pentru care există date disponibile, care însumează 84 % din totalul ocupării forței de muncă la nivel mondial, doar aproximativ un sfert (26,4 %) dintre lucrători au contracte cu durată nedeterminată, în timp ce – în țările cu venituri ridicate – peste trei sferturi din lucrători sunt angajați cu un astfel de contract. Deși modelul standard de angajare devine mai puțin dominant, el rămâne un element important al modelului european al pieței muncii. OIM subliniază că este important ca guvernele, instituțiile UE și partenerii sociali să identifice și să definească noile forme de ocupare a forței de muncă, să dezvolte și să adapteze politici și acte legislative pentru a gestiona schimbarea și a asigura rezultate pozitive, garantând instituirea unor politici și a unui cadru de reglementare menite să protejeze interesele întreprinderilor și lucrătorilor, indiferent de forma de angajare. |
| --- | --- |

2.4

Rapoartele recente ale Eurofound (6) și OIM (7) au contribuit la evidențierea tranziției de la relațiile de muncă tradiționale la formele atipice de ocupare din ultimul deceniu. OIM afirmă că „actuala transformare a relațiilor de muncă are importante repercusiuni economice și sociale. Ea contribuie la accentuarea divergențelor în ceea ce privește veniturile din muncă și productivitatea muncii și [...] poate alimenta inegalitățile în materie de venituri” (8). Potrivit OIM (9), în țările pentru care există date disponibile, care însumează 84 % din totalul ocupării forței de muncă la nivel mondial, doar aproximativ un sfert (26,4 %) dintre lucrători au contracte cu durată nedeterminată, în timp ce – în țările cu venituri ridicate – peste trei sferturi din lucrători sunt angajați cu un astfel de contract. Deși modelul standard de angajare devine mai puțin dominant, el rămâne un element important al modelului european al pieței muncii. OIM subliniază că este important ca guvernele, instituțiile UE și partenerii sociali să identifice și să definească noile forme de ocupare a forței de muncă, să dezvolte și să adapteze politici și acte legislative pentru a gestiona schimbarea și a asigura rezultate pozitive, garantând instituirea unor politici și a unui cadru de reglementare menite să protejeze interesele întreprinderilor și lucrătorilor, indiferent de forma de angajare.

3.   Tendințe generale ale ocupării forței de muncă: context

| 3.1 | Economiile europene au înregistrat o dezvoltare a mai multor practici de angajare care, pe de o parte, nu respectă norma tradițională a unui loc de muncă permanent, cu normă întreagă, cu timp de muncă bine stabilit, cu drepturi și beneficii clare și integrat complet în sistemele naționale de protecție socială, însă, pe de altă parte, pot conduce la crearea altor locuri de muncă și moduri inovatoare de lucru: este important să se asigure calitatea acestor locuri de muncă, în conformitate cu noile modele de afaceri. Unele dintre aceste forme sunt asociate cu globalizarea, digitalizarea, modificarea modelelor de producţie, precum externalizarea activităților desfășurate anterior la nivel intern, altele – cu introducerea de noi practici în întreprinderi, iar altele – cu modele complet noi de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

3.1

Economiile europene au înregistrat o dezvoltare a mai multor practici de angajare care, pe de o parte, nu respectă norma tradițională a unui loc de muncă permanent, cu normă întreagă, cu timp de muncă bine stabilit, cu drepturi și beneficii clare și integrat complet în sistemele naționale de protecție socială, însă, pe de altă parte, pot conduce la crearea altor locuri de muncă și moduri inovatoare de lucru: este important să se asigure calitatea acestor locuri de muncă, în conformitate cu noile modele de afaceri. Unele dintre aceste forme sunt asociate cu globalizarea, digitalizarea, modificarea modelelor de producţie, precum externalizarea activităților desfășurate anterior la nivel intern, altele – cu introducerea de noi practici în întreprinderi, iar altele – cu modele complet noi de ocupare a forței de muncă.

| 3.2 | Noile forme de muncă le pot oferi unora noi posibilități de desfășurare a unor activități de antreprenoriat și de acces la ocupații care anterior erau inaccesibile sau de ieșire din economia subterană a muncii nedeclarate. Măsurarea motivațiilor antreprenorilor relevă faptul că mai multe persoane trec la acțiune din motive pozitive (de exemplu, pentru a profita la maximum de o idee bună), decât din motive negative (de exemplu, pentru că nu au alte opțiuni în materie de muncă) (10). |
| --- | --- |

3.2

Noile forme de muncă le pot oferi unora noi posibilități de desfășurare a unor activități de antreprenoriat și de acces la ocupații care anterior erau inaccesibile sau de ieșire din economia subterană a muncii nedeclarate. Măsurarea motivațiilor antreprenorilor relevă faptul că mai multe persoane trec la acțiune din motive pozitive (de exemplu, pentru a profita la maximum de o idee bună), decât din motive negative (de exemplu, pentru că nu au alte opțiuni în materie de muncă) (10).

| 3.3 | Printre noile relații de muncă se numără contractele „cu zero ore”, „la cerere” sau doar cu remunerarea orelor de zbor ale personalului de bord, „mini-joburile”, activitățile pe bază de portofoliu sau de voucher, contractele de drept civil și acordurile de muncă partajată. Ele sunt însoțite de o gamă de forme contractuale în cadrul cărora activitatea este organizată prin intermediari, precum „companii de tip umbrelă”, „agenții de ocupare independentă”, „agenții de co-angajare” sau platforme online de crowdsourcing. În multe dintre aceste forme de ocupare a forţei de muncă, lucrătorii sunt denumiți „contractanți independenți”, „asociați”, „lucrători în acord”, „parteneri” sau le sunt atribuite alte denumiri, care, uneori, le maschează statutul de angajați. Deși deseori sunt considerate drept „independente”, unele nu întrunesc criteriile specifice acestui tip de activități, precum capacitatea de a defini sarcini, de a stabili tarife sau de a deține drepturile de proprietate intelectuală rezultate. În unele sectoare, ca, de exemplu, în turism, catering și agricultură, munca intermitentă, ocazională sau sezonieră este caracteristică, fiind necesar un anumit grad de flexibilitate atât în cazul angajatorului, cât și al lucrătorului. Indiferent dacă aceste lucrări sunt gestionate prin intermediul unei agenții sau în mod independent, sunt necesare reglementări referitoare la astfel de contracte, pentru a se evita flagelul muncii nedeclarate. |
| --- | --- |

3.3

Printre noile relații de muncă se numără contractele „cu zero ore”, „la cerere” sau doar cu remunerarea orelor de zbor ale personalului de bord, „mini-joburile”, activitățile pe bază de portofoliu sau de voucher, contractele de drept civil și acordurile de muncă partajată. Ele sunt însoțite de o gamă de forme contractuale în cadrul cărora activitatea este organizată prin intermediari, precum „companii de tip umbrelă”, „agenții de ocupare independentă”, „agenții de co-angajare” sau platforme online de crowdsourcing. În multe dintre aceste forme de ocupare a forţei de muncă, lucrătorii sunt denumiți „contractanți independenți”, „asociați”, „lucrători în acord”, „parteneri” sau le sunt atribuite alte denumiri, care, uneori, le maschează statutul de angajați. Deși deseori sunt considerate drept „independente”, unele nu întrunesc criteriile specifice acestui tip de activități, precum capacitatea de a defini sarcini, de a stabili tarife sau de a deține drepturile de proprietate intelectuală rezultate. În unele sectoare, ca, de exemplu, în turism, catering și agricultură, munca intermitentă, ocazională sau sezonieră este caracteristică, fiind necesar un anumit grad de flexibilitate atât în cazul angajatorului, cât și al lucrătorului. Indiferent dacă aceste lucrări sunt gestionate prin intermediul unei agenții sau în mod independent, sunt necesare reglementări referitoare la astfel de contracte, pentru a se evita flagelul muncii nedeclarate.

| 3.4 | Este important să se facă distincția între antreprenoriatul autentic, lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și noile forme de lucru dependent pe cont propriu și să se asigure calitatea muncii. Chiar și în cazul lucrătorilor cu contracte de muncă oficiale, evoluțiile în materie de organizare a muncii în ceea ce privește evaluarea pe bază de sarcini și activitățile bazate pe proiecte modifică programul de lucru tradițional, cu impact asupra ritmului vieții și asupra securității veniturilor. Dialogul social și negocierea colectivă au avut succes la numeroase locuri de muncă, ca, de exemplu, în centrele de intermediere telefonică, în ceea ce privește combaterea „zonelor gri” și îmbunătățirea condițiilor de muncă. |
| --- | --- |

3.4

Este important să se facă distincția între antreprenoriatul autentic, lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și noile forme de lucru dependent pe cont propriu și să se asigure calitatea muncii. Chiar și în cazul lucrătorilor cu contracte de muncă oficiale, evoluțiile în materie de organizare a muncii în ceea ce privește evaluarea pe bază de sarcini și activitățile bazate pe proiecte modifică programul de lucru tradițional, cu impact asupra ritmului vieții și asupra securității veniturilor. Dialogul social și negocierea colectivă au avut succes la numeroase locuri de muncă, ca, de exemplu, în centrele de intermediere telefonică, în ceea ce privește combaterea „zonelor gri” și îmbunătățirea condițiilor de muncă.

4.   Digitalizarea

| 4.1 | Digitalizarea poate spori productivitatea și flexibilitatea întreprinderilor existente și poate sta la baza unor noi sectoare și locuri de muncă, contribuind la creșterea și competitivitatea Europei. De asemenea, dacă este gestionată în mod eficient, ea joacă un rol important în dezvoltarea economiei sociale de piață și în promovarea echilibrului dintre viața profesională și cea privată, precum și în reducerea disparității de gen în domeniul ocupării forței de muncă și în cel al securității sociale. Declaraţia comună adoptată recent de CES, BusinessEurope, CEEP și UEAPME este o referință utilă în acest sens (11). |
| --- | --- |

4.1

Digitalizarea poate spori productivitatea și flexibilitatea întreprinderilor existente și poate sta la baza unor noi sectoare și locuri de muncă, contribuind la creșterea și competitivitatea Europei. De asemenea, dacă este gestionată în mod eficient, ea joacă un rol important în dezvoltarea economiei sociale de piață și în promovarea echilibrului dintre viața profesională și cea privată, precum și în reducerea disparității de gen în domeniul ocupării forței de muncă și în cel al securității sociale. Declaraţia comună adoptată recent de CES, BusinessEurope, CEEP și UEAPME este o referință utilă în acest sens (11).

| 4.2 | Digitalizarea a avut un impact major asupra organizării muncii și ocupării forței de muncă, fapt ce justifică acordarea unei atenții sporite și o mai bună gestionare la nivel politic. Totodată, ea a transformat relațiile consumatorilor, ceea ce a condus la facilitarea accesului la bunuri și servicii. Gradul de satisfacție a consumatorilor este ridicat, dar există preocupări cu privire la impactul acestei situații asupra economiei și sunt necesare îmbunătățiri pentru a dispune de căi de atac eficiente. Elaborarea proactivă a politicilor la nivelul UE și la nivel național trebuie să asigure exploatarea potențialului digitalizării și, în același timp, evitarea eșecurilor (12). |
| --- | --- |

4.2

Digitalizarea a avut un impact major asupra organizării muncii și ocupării forței de muncă, fapt ce justifică acordarea unei atenții sporite și o mai bună gestionare la nivel politic. Totodată, ea a transformat relațiile consumatorilor, ceea ce a condus la facilitarea accesului la bunuri și servicii. Gradul de satisfacție a consumatorilor este ridicat, dar există preocupări cu privire la impactul acestei situații asupra economiei și sunt necesare îmbunătățiri pentru a dispune de căi de atac eficiente. Elaborarea proactivă a politicilor la nivelul UE și la nivel național trebuie să asigure exploatarea potențialului digitalizării și, în același timp, evitarea eșecurilor (12).

| 4.3 | Un procent foarte mare din populație are acces la internet din mai multe locuri și, în principiu, poate fi contactat oricând și oriunde în scopuri profesionale, ceea ce conduce la creșterea muncii itinerante și la eliminarea frontierelor spațiale și temporale dintre viața profesională și cea privată. Această flexibilitate poate fi în beneficiul întreprinderilor și al lucrătorilor, dacă sunt respectate interesele ambelor categorii. Ar trebui analizat mai îndeaproape dacă și în ce măsură trebuie să fie mai bine protejată viața personală și familială a lucrătorilor, într-o epocă de generalizare a comunicării digitale și mobile, și ce măsuri ar fi utile, la nivel național și la nivelul UE, pentru a restricționa disponibilitatea generalizată a lucrătorilor sau posibilitatea de a fi contactați în orice moment (13). |
| --- | --- |

4.3

Un procent foarte mare din populație are acces la internet din mai multe locuri și, în principiu, poate fi contactat oricând și oriunde în scopuri profesionale, ceea ce conduce la creșterea muncii itinerante și la eliminarea frontierelor spațiale și temporale dintre viața profesională și cea privată. Această flexibilitate poate fi în beneficiul întreprinderilor și al lucrătorilor, dacă sunt respectate interesele ambelor categorii. Ar trebui analizat mai îndeaproape dacă și în ce măsură trebuie să fie mai bine protejată viața personală și familială a lucrătorilor, într-o epocă de generalizare a comunicării digitale și mobile, și ce măsuri ar fi utile, la nivel național și la nivelul UE, pentru a restricționa disponibilitatea generalizată a lucrătorilor sau posibilitatea de a fi contactați în orice moment (13).

| 4.4 | Răspândirea competențelor TIC și gradul de familiarizare cu programele informatice standard și cu limbile de circulație internațională i-au ajutat pe angajatori să profite de piața mondială a forței de muncă, pentru a-și externaliza activitățile. Această situație creează oportunități pentru cetățenii europeni, ei putând lucra cu clienți din întreaga lume, indiferent de locul unde se află, însă reprezintă și o amenințare la adresa întreprinderilor și a lucrătorilor din cauza condițiilor inegale de concurență, dat fiind că trebuie să concureze pentru respectivele locuri de muncă cu întreprinderi și lucrători din economii cu salarii mici, care nu respectă neapărat standardele fundamentale de muncă ale OIM și nu oferă garanția unei munci decente. |
| --- | --- |

4.4

Răspândirea competențelor TIC și gradul de familiarizare cu programele informatice standard și cu limbile de circulație internațională i-au ajutat pe angajatori să profite de piața mondială a forței de muncă, pentru a-și externaliza activitățile. Această situație creează oportunități pentru cetățenii europeni, ei putând lucra cu clienți din întreaga lume, indiferent de locul unde se află, însă reprezintă și o amenințare la adresa întreprinderilor și a lucrătorilor din cauza condițiilor inegale de concurență, dat fiind că trebuie să concureze pentru respectivele locuri de muncă cu întreprinderi și lucrători din economii cu salarii mici, care nu respectă neapărat standardele fundamentale de muncă ale OIM și nu oferă garanția unei munci decente.

5.   Dezvoltarea competențelor

| 5.1 | Schimbările tehnologice pot consolida dezvoltarea competenţelor, dar pot conduce și la deprofesionalizarea lucrătorilor cu ocupații tradiționale. Ar trebui să fie luat în considerare impactul acestor evoluții asupra competențelor și să se realizeze o evaluare a măsurilor de formare pe tot parcursul vieții, de recalificare și perfecționare profesională, care sunt necesare și la care au acces lucrătorii în cadrul acestor noi relații. Întreprinderile care colaborează cu sindicatele, cu Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (CEDEFOP) și cu diferitele niveluri de guvernare trebuie să se asigure că competențele sunt dezvoltate în așa fel încât să corespundă cerințelor unei lumi profesionale în schimbare. Este esențială utilizarea eficientă a Fondului social european și a altor resurse, pentru a putea face față acestor provocări. |
| --- | --- |

5.1

Schimbările tehnologice pot consolida dezvoltarea competenţelor, dar pot conduce și la deprofesionalizarea lucrătorilor cu ocupații tradiționale. Ar trebui să fie luat în considerare impactul acestor evoluții asupra competențelor și să se realizeze o evaluare a măsurilor de formare pe tot parcursul vieții, de recalificare și perfecționare profesională, care sunt necesare și la care au acces lucrătorii în cadrul acestor noi relații. Întreprinderile care colaborează cu sindicatele, cu Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (CEDEFOP) și cu diferitele niveluri de guvernare trebuie să se asigure că competențele sunt dezvoltate în așa fel încât să corespundă cerințelor unei lumi profesionale în schimbare. Este esențială utilizarea eficientă a Fondului social european și a altor resurse, pentru a putea face față acestor provocări.

| 5.2 | A garanta că persoanele au competențele necesare pentru a avansa în locuri de muncă de calitate, în contextul unor piețe ale muncii în schimbare, reprezintă o provocare majoră și trebuie să fie un element central al viitoarei agende pentru competențe în Europa. Evaluarea modului optim de adaptare a competențelor și de consolidare a competențelor digitale pentru toți trebuie să fie o prioritate pentru instituțiile UE și pentru autoritățile publice, cu implicarea activă a partenerilor sociali, la toate nivelurile. CESE remarcă faptul că acesta este deja un angajament asumat în programul de lucru al dialogului social european pentru perioada 2015-2017. |
| --- | --- |

5.2

A garanta că persoanele au competențele necesare pentru a avansa în locuri de muncă de calitate, în contextul unor piețe ale muncii în schimbare, reprezintă o provocare majoră și trebuie să fie un element central al viitoarei agende pentru competențe în Europa. Evaluarea modului optim de adaptare a competențelor și de consolidare a competențelor digitale pentru toți trebuie să fie o prioritate pentru instituțiile UE și pentru autoritățile publice, cu implicarea activă a partenerilor sociali, la toate nivelurile. CESE remarcă faptul că acesta este deja un angajament asumat în programul de lucru al dialogului social european pentru perioada 2015-2017.

6.   Statistici

| 6.1 | Nu există statistici fiabile cu privire la aceste evoluții. Este nevoie de date cu privire la ocuparea forței de muncă prin intermediul platformelor online, la caracteristicile lucrătorilor activi în acest sistem, la diversele activități independente, activități independente cu dependență economică și activități independente false, precum și cu privire la locurile de muncă precare, la dimensiunea „economiei platformelor online”, la sectoarele în care se manifestă aceasta și la distribuția sa geografică, raportând poziția UE la contextul global. |
| --- | --- |

6.1

Nu există statistici fiabile cu privire la aceste evoluții. Este nevoie de date cu privire la ocuparea forței de muncă prin intermediul platformelor online, la caracteristicile lucrătorilor activi în acest sistem, la diversele activități independente, activități independente cu dependență economică și activități independente false, precum și cu privire la locurile de muncă precare, la dimensiunea „economiei platformelor online”, la sectoarele în care se manifestă aceasta și la distribuția sa geografică, raportând poziția UE la contextul global.

| 6.2 | Totodată, este nevoie de statistici care să permită monitorizarea impactului noilor forme de relații de muncă asupra pieței muncii, asupra polarizării muncii, asupra veniturilor și economiei și care să stea la baza politicilor UE privind ocuparea forței de muncă, inclusiv a semestrului european și a Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

6.2

Totodată, este nevoie de statistici care să permită monitorizarea impactului noilor forme de relații de muncă asupra pieței muncii, asupra polarizării muncii, asupra veniturilor și economiei și care să stea la baza politicilor UE privind ocuparea forței de muncă, inclusiv a semestrului european și a Strategiei Europa 2020.

| 6.3 | Este nevoie și de date longitudinale pentru a se stabili implicațiile noilor forme de muncă asupra duratei de viață, precum și impactul lor asupra caracterului sustenabil al muncii pe tot parcursul vieții, dar și pentru a se identifica măsura în care sunt influențate de diferențele de sex sau de alte variabile demografice (precum vârsta, dizabilitățile, etnia și statutul de migrant). Ar trebui analizat și impactul asupra negocierilor colective de muncă în sectoarele cele mai afectate, întrucât s-ar putea ca numeroși lucrători să nu intre sub incidența structurilor de negociere colectivă și să nu fie reprezentați de sindicate, cu toate că își doresc acest lucru. |
| --- | --- |

6.3

Este nevoie și de date longitudinale pentru a se stabili implicațiile noilor forme de muncă asupra duratei de viață, precum și impactul lor asupra caracterului sustenabil al muncii pe tot parcursul vieții, dar și pentru a se identifica măsura în care sunt influențate de diferențele de sex sau de alte variabile demografice (precum vârsta, dizabilitățile, etnia și statutul de migrant). Ar trebui analizat și impactul asupra negocierilor colective de muncă în sectoarele cele mai afectate, întrucât s-ar putea ca numeroși lucrători să nu intre sub incidența structurilor de negociere colectivă și să nu fie reprezentați de sindicate, cu toate că își doresc acest lucru.

| 6.4 | Cercetarea în acest domeniu ar trebui finanțată din Orizont 2020 și din alte linii de finanțare relevante ale UE. |
| --- | --- |

6.4

Cercetarea în acest domeniu ar trebui finanțată din Orizont 2020 și din alte linii de finanțare relevante ale UE.

7.   Statutul juridic al intermediarilor de pe piața muncii

| 7.1 | Noile forme de ocupare a forței de muncă evoluează atât de rapid încât relațiile contractuale nu reușesc să țină pasul cu ele, motiv pentru care trebuie luat în considerare statutul lor juridic. Se impune clarificarea de urgență a statutului intermediarilor de pe piața muncii și al platformelor online, astfel încât să fie posibilă identificarea lor în statisticile oficiale, să li se monitorizeze creșterea și să se stabilească ce standarde, obligații, răspunderi și reguli de funcționare ar trebui să li se aplice și ce organisme de reglementare ar trebui să fie responsabile pentru inspecție și pentru punerea în aplicare. Diferențele existente la nivelul UE în materie de terminologie și de definire a conceptelor de lucrător, angajat, lucrător care desfășoară o activitate independentă și stagiar complică și mai mult evaluarea. |
| --- | --- |

7.1

Noile forme de ocupare a forței de muncă evoluează atât de rapid încât relațiile contractuale nu reușesc să țină pasul cu ele, motiv pentru care trebuie luat în considerare statutul lor juridic. Se impune clarificarea de urgență a statutului intermediarilor de pe piața muncii și al platformelor online, astfel încât să fie posibilă identificarea lor în statisticile oficiale, să li se monitorizeze creșterea și să se stabilească ce standarde, obligații, răspunderi și reguli de funcționare ar trebui să li se aplice și ce organisme de reglementare ar trebui să fie responsabile pentru inspecție și pentru punerea în aplicare. Diferențele existente la nivelul UE în materie de terminologie și de definire a conceptelor de lucrător, angajat, lucrător care desfășoară o activitate independentă și stagiar complică și mai mult evaluarea.

| 7.2 | CESE constată că, în prezent, Comisia Europeană desfășoară procedura de consultări pe tema Directivei privind declarația scrisă (14) și preconizează că noile forme de relații de muncă vor fi incluse în sfera sa de aplicare. |
| --- | --- |

7.2

CESE constată că, în prezent, Comisia Europeană desfășoară procedura de consultări pe tema Directivei privind declarația scrisă (14) și preconizează că noile forme de relații de muncă vor fi incluse în sfera sa de aplicare.

| 7.3 | Platformele online se extind rapid, având, în general, o influență pozitivă asupra economiei și asupra ocupării forței de muncă și inovării, însă, în unele cazuri, dezvoltarea lor pe scară largă riscă să creeze monopoluri și, implicit, să denatureze piața și să creeze condiții inegale de concurență. „Economia bazată pe partajare” și noile modele de ocupare a forței de muncă nu ar trebui să permită, în mod abuziv, evitarea plății unor salarii decente, a respectării obligațiilor fiscale și de securitate socială și a asigurării altor drepturi și condiții de muncă, prin externalizarea costurilor către utilizatori și lucrători și prin eludarea reglementărilor impuse întreprinderilor offline. Ar exista astfel riscul unei subcotări a prețului în dauna întreprinderilor și lucrătorilor din alte sectoare, ceea ce ar submina standardele stabilite și condițiile echitabile de concurență. |
| --- | --- |

7.3

Platformele online se extind rapid, având, în general, o influență pozitivă asupra economiei și asupra ocupării forței de muncă și inovării, însă, în unele cazuri, dezvoltarea lor pe scară largă riscă să creeze monopoluri și, implicit, să denatureze piața și să creeze condiții inegale de concurență. „Economia bazată pe partajare” și noile modele de ocupare a forței de muncă nu ar trebui să permită, în mod abuziv, evitarea plății unor salarii decente, a respectării obligațiilor fiscale și de securitate socială și a asigurării altor drepturi și condiții de muncă, prin externalizarea costurilor către utilizatori și lucrători și prin eludarea reglementărilor impuse întreprinderilor offline. Ar exista astfel riscul unei subcotări a prețului în dauna întreprinderilor și lucrătorilor din alte sectoare, ceea ce ar submina standardele stabilite și condițiile echitabile de concurență.

8.   Sănătate și securitate

| 8.1 | Lucrul în alte spații decât la sediul întreprinderii ar putea antrena riscuri în materie de sănătate și securitate pentru lucrători, pentru clienții acestora și pentru publicul larg. Activitatea desfășurată în spații publice sau în locuințe private poate avea loc cu folosirea unor materiale și echipamente periculoase, fără instrucțiuni adecvate sau îmbrăcăminte de protecție. Responsabilitatea în ceea ce privește asigurările, certificarea și răspunderea profesională ar putea fi neprecizată. Lucrătorii online pot desfășura activități cu utilizare intensivă a ecranului în medii necorespunzătoare, folosind obiecte de mobilier și echipamente ce nu respectă standardele ergonomice. |
| --- | --- |

8.1

Lucrul în alte spații decât la sediul întreprinderii ar putea antrena riscuri în materie de sănătate și securitate pentru lucrători, pentru clienții acestora și pentru publicul larg. Activitatea desfășurată în spații publice sau în locuințe private poate avea loc cu folosirea unor materiale și echipamente periculoase, fără instrucțiuni adecvate sau îmbrăcăminte de protecție. Responsabilitatea în ceea ce privește asigurările, certificarea și răspunderea profesională ar putea fi neprecizată. Lucrătorii online pot desfășura activități cu utilizare intensivă a ecranului în medii necorespunzătoare, folosind obiecte de mobilier și echipamente ce nu respectă standardele ergonomice.

| 8.2 | Răspunderea pentru siguranță și în caz de accidente reprezintă o „zonă gri” în ceea ce privește unele platforme online, acest aspect trebuind să fie abordat pentru a proteja lucrătorii, clienții și publicul larg. |
| --- | --- |

8.2

Răspunderea pentru siguranță și în caz de accidente reprezintă o „zonă gri” în ceea ce privește unele platforme online, acest aspect trebuind să fie abordat pentru a proteja lucrătorii, clienții și publicul larg.

| 8.3 | Cu ocazia audierii organizate în cursul elaborării acestui aviz (15), s-a făcut referire și la alte aspecte care trebuie evaluate, precum epuizarea, din cauza unui program de lucru prelungit și nereglementat, și stresul asociat naturii imprevizibile a activității și a veniturilor, refuzului plății pentru lucrările respinse, primirii unui calificativ slab, care nu poate fi contestat, din partea clientului, „dezactivării” de pe platformă sau excluderii din contract, provocărilor legate de gestionarea responsabilităților familiale în lipsa unui program de lucru clar, izolării sociale și efectelor combinate ale căutării unui echilibru între mai multe locuri de muncă. |
| --- | --- |

8.3

Cu ocazia audierii organizate în cursul elaborării acestui aviz (15), s-a făcut referire și la alte aspecte care trebuie evaluate, precum epuizarea, din cauza unui program de lucru prelungit și nereglementat, și stresul asociat naturii imprevizibile a activității și a veniturilor, refuzului plății pentru lucrările respinse, primirii unui calificativ slab, care nu poate fi contestat, din partea clientului, „dezactivării” de pe platformă sau excluderii din contract, provocărilor legate de gestionarea responsabilităților familiale în lipsa unui program de lucru clar, izolării sociale și efectelor combinate ale căutării unui echilibru între mai multe locuri de muncă.

| 8.4 | Este necesar să se stabilească în ce măsură sunt protejate aceste noi forme de ocupare a forţei de muncă prin reglementările privind securitatea și sănătatea în muncă existente la nivelul UE și prin procedurile prevăzute în cazul încălcării acestor reglementări, precum și responsabilitățile privind inspecția și asigurarea de răspundere civilă față de lucrători, consumatori și populație. Agenția Europeană pentru Sănătate și Securitate în Muncă (EU-OSHA), cu sediul la Bilbao, poate contribui cu cercetări și analize în acest domeniu. |
| --- | --- |

8.4

Este necesar să se stabilească în ce măsură sunt protejate aceste noi forme de ocupare a forţei de muncă prin reglementările privind securitatea și sănătatea în muncă existente la nivelul UE și prin procedurile prevăzute în cazul încălcării acestor reglementări, precum și responsabilitățile privind inspecția și asigurarea de răspundere civilă față de lucrători, consumatori și populație. Agenția Europeană pentru Sănătate și Securitate în Muncă (EU-OSHA), cu sediul la Bilbao, poate contribui cu cercetări și analize în acest domeniu.

| 8.5 | Ar trebui ca în domeniul de activitate al Inspecției muncii să fie incluse și aceste forme de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu practicile naționale, iar inspectorii din cadrul lor să dispună de resurse, competențe și formare corespunzătoare, care să le asigure eficiența. Prin încheierea unor parteneriate cu sindicatele, cu asociațiile consumatorilor sau cu alte asociații s-ar putea găsi răspuns și remediu la preocupările cetăţenilor. |
| --- | --- |

8.5

Ar trebui ca în domeniul de activitate al Inspecției muncii să fie incluse și aceste forme de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu practicile naționale, iar inspectorii din cadrul lor să dispună de resurse, competențe și formare corespunzătoare, care să le asigure eficiența. Prin încheierea unor parteneriate cu sindicatele, cu asociațiile consumatorilor sau cu alte asociații s-ar putea găsi răspuns și remediu la preocupările cetăţenilor.

9.   Statutul profesional

| 9.1 | Noile forme de ocupare a forței de muncă afectează o gamă amplă și eterogenă de ocupații, ele înglobând activități care se încadrau anterior în economia informală, în activitățile liber-profesioniste și în activitățile efectuate în mod normal de către angajații direcți. Introducerea acestor noi forme de ocupare poate conduce la situații în care sarcini identice sunt efectuate în contexte identice de către lucrători cu statut diferit, ceea ce dă naștere la inegalități în ceea ce privește gradul de protecție, drepturile și salariul. |
| --- | --- |

9.1

Noile forme de ocupare a forței de muncă afectează o gamă amplă și eterogenă de ocupații, ele înglobând activități care se încadrau anterior în economia informală, în activitățile liber-profesioniste și în activitățile efectuate în mod normal de către angajații direcți. Introducerea acestor noi forme de ocupare poate conduce la situații în care sarcini identice sunt efectuate în contexte identice de către lucrători cu statut diferit, ceea ce dă naștere la inegalități în ceea ce privește gradul de protecție, drepturile și salariul.

| 9.2 | Introducerea de noi intermediari în relația de muncă a generat, în unele cazuri, lipsă de transparență în relațiile dintre părți, îngreunând negocierile individuale privind condițiile de angajare și restricționând accesul lucrătorilor la negocierile colective de muncă. |
| --- | --- |

9.2

Introducerea de noi intermediari în relația de muncă a generat, în unele cazuri, lipsă de transparență în relațiile dintre părți, îngreunând negocierile individuale privind condițiile de angajare și restricționând accesul lucrătorilor la negocierile colective de muncă.

| 9.3 | Se ridică semne de întrebare cu privire la partea care trebuie considerată angajator și la modul în care ar trebui definită activitatea independentă, inclusiv cu privire la definiția juridică și la sistemul de sancțiuni vizând furnizarea ilegală de forță de muncă și alte forme mai grave de exploatare. Pe platformele online există mai multe modele diferite de ocupare a forței de muncă, inclusiv exemple de platforme care au ales să le ofere lucrătorilor statutul de angajați, pentru a îmbunătăți calitatea și a reduce fluctuația de personal (16). Statutul de angajat deschide calea către alte drepturi de muncă. Atunci când lucrătorii sunt considerați lucrători independenți, dreptul lor de a se asocia în mod liber poate fi pus sub semnul întrebării dacă asociația poate fi considerată formare de cartel, fapt ce ar intra în contradicție cu reglementările UE privind practicile anticoncurențiale. Această problemă trebuie abordată în special atunci când lucrătorii care desfășoară activități presupus independente nu au autonomie în definirea propriilor sarcini și tarife. |
| --- | --- |

9.3

Se ridică semne de întrebare cu privire la partea care trebuie considerată angajator și la modul în care ar trebui definită activitatea independentă, inclusiv cu privire la definiția juridică și la sistemul de sancțiuni vizând furnizarea ilegală de forță de muncă și alte forme mai grave de exploatare. Pe platformele online există mai multe modele diferite de ocupare a forței de muncă, inclusiv exemple de platforme care au ales să le ofere lucrătorilor statutul de angajați, pentru a îmbunătăți calitatea și a reduce fluctuația de personal (16). Statutul de angajat deschide calea către alte drepturi de muncă. Atunci când lucrătorii sunt considerați lucrători independenți, dreptul lor de a se asocia în mod liber poate fi pus sub semnul întrebării dacă asociația poate fi considerată formare de cartel, fapt ce ar intra în contradicție cu reglementările UE privind practicile anticoncurențiale. Această problemă trebuie abordată în special atunci când lucrătorii care desfășoară activități presupus independente nu au autonomie în definirea propriilor sarcini și tarife.

| 9.4 | CESE solicită o anchetă privind statutul profesional al lucrătorilor recrutați prin intermediul platformelor online sau care se încadrează în alte noi forme de relații de muncă, ținând cont de capacitatea lor de a negocia condițiile, modalitatea de plată (și cine o stabilește) și drepturile aferente de proprietate intelectuală. Ancheta ar trebui să aibă drept scop îndrumarea statelor membre pentru a clarifica, în conformitate cu practicile lor naționale, statutul fiscal, profesional și în materie de asigurări sociale al lucrătorilor, precum și obligațiile acestor platforme în ceea ce privește timpul de muncă, remunerarea, concediile, drepturile de pensie și de maternitate, asigurările de sănătate suportate de angajator și alte drepturi de muncă. |
| --- | --- |

9.4

CESE solicită o anchetă privind statutul profesional al lucrătorilor recrutați prin intermediul platformelor online sau care se încadrează în alte noi forme de relații de muncă, ținând cont de capacitatea lor de a negocia condițiile, modalitatea de plată (și cine o stabilește) și drepturile aferente de proprietate intelectuală. Ancheta ar trebui să aibă drept scop îndrumarea statelor membre pentru a clarifica, în conformitate cu practicile lor naționale, statutul fiscal, profesional și în materie de asigurări sociale al lucrătorilor, precum și obligațiile acestor platforme în ceea ce privește timpul de muncă, remunerarea, concediile, drepturile de pensie și de maternitate, asigurările de sănătate suportate de angajator și alte drepturi de muncă.

10.   Drepturile fundamentale și ale lucrătorilor

| 10.1 | Trebuie clarificate drepturile lucrătorilor angajați prin intermediul platformelor online și ale altor lucrători aflați în relații de muncă precare și variabile, în ceea ce privește o gamă largă de probleme, precum:






  — | programul de lucru; |
| --- | --- | --- |

10.1

Trebuie clarificate drepturile lucrătorilor angajați prin intermediul platformelor online și ale altor lucrători aflați în relații de muncă precare și variabile, în ceea ce privește o gamă largă de probleme, precum:

—

programul de lucru;

| — | negocierea colectivă; |
| --- | --- |

—

negocierea colectivă;

| — | libertatea de asociere; |
| --- | --- |

—

libertatea de asociere;

| — | informarea și consultarea; |
| --- | --- |

—

informarea și consultarea;

| — | adaptarea competențelor; |
| --- | --- |

—

adaptarea competențelor;

| — | pauzele; |
| --- | --- |

—

pauzele;

| — | dreptul la protecție socială prin asigurări și prestații; |
| --- | --- |

—

dreptul la protecție socială prin asigurări și prestații;

| — | dreptul de a contesta deciziile incorecte ale conducerii/calificativele acordate de utilizatori/concedierea ilegală de facto; |
| --- | --- |

—

dreptul de a contesta deciziile incorecte ale conducerii/calificativele acordate de utilizatori/concedierea ilegală de facto;

| — | dreptul de a refuza lucrări oferite fără preaviz, fără a trebui să suporte penalizări; |
| --- | --- |

—

dreptul de a refuza lucrări oferite fără preaviz, fără a trebui să suporte penalizări;

| — | salariu corect; |
| --- | --- |

—

salariu corect;

| — | dreptul la plată pentru activitatea desfășurată. |
| --- | --- |

—

dreptul la plată pentru activitatea desfășurată.

| 10.2 | Comisia Europeană, OCDE și OIM ar trebui să colaboreze cu partenerii sociali pentru a elabora dispoziții legislative corespunzătoare privind condițiile de muncă decente, protecția lucrătorilor online și a lucrătorilor aflați în alte noi relații de muncă. CESE consideră că ar fi bine-venită elaborarea unei abordări comune la nivelul UE și observă că majoritatea acțiunilor trebuie întreprinse la nivel național, sectorial sau la locul de muncă. |
| --- | --- |

10.2

Comisia Europeană, OCDE și OIM ar trebui să colaboreze cu partenerii sociali pentru a elabora dispoziții legislative corespunzătoare privind condițiile de muncă decente, protecția lucrătorilor online și a lucrătorilor aflați în alte noi relații de muncă. CESE consideră că ar fi bine-venită elaborarea unei abordări comune la nivelul UE și observă că majoritatea acțiunilor trebuie întreprinse la nivel național, sectorial sau la locul de muncă.

| 10.3 | Sindicatele și asociațiile persoanelor care desfășoară activități independente au început de curând să se întrunească cu scopul de a formula recomandări pentru găsirea unor soluții și a unei acoperiri mai bune în materie de protecție și prestații sociale. |
| --- | --- |

10.3

Sindicatele și asociațiile persoanelor care desfășoară activități independente au început de curând să se întrunească cu scopul de a formula recomandări pentru găsirea unor soluții și a unei acoperiri mai bune în materie de protecție și prestații sociale.

11.   Menținerea unui venit de subzistență

| 11.1 | Noile forme de relații de muncă nu se limitează la activități manuale sau de servicii cu un grad redus de calificare. Activitățile „cu zero ore” și alte forme de muncă „la cerere” se extind și către ocupații mai bine plătite, cu un grad superior de calificare, precum acelea ale docenților, ale piloților de linie, ale cadrelor medicale și ale altor lucrători din domeniul serviciilor publice, existând riscul de erodare a potențialului de venituri și a siguranței locului de muncă. |
| --- | --- |

11.1

Noile forme de relații de muncă nu se limitează la activități manuale sau de servicii cu un grad redus de calificare. Activitățile „cu zero ore” și alte forme de muncă „la cerere” se extind și către ocupații mai bine plătite, cu un grad superior de calificare, precum acelea ale docenților, ale piloților de linie, ale cadrelor medicale și ale altor lucrători din domeniul serviciilor publice, existând riscul de erodare a potențialului de venituri și a siguranței locului de muncă.

| 11.2 | Capacitatea de a produce o parte semnificativă din lucrările și serviciile bazate pe TIC și pe alte mijloace de comunicare oriunde în lume accentuează condițiile inegale de concurență în care se regăsesc întreprinderile și lucrătorii, aceste activități fiind externalizate tot mai frecvent către economii cu salarii mici, fapt ce conduce la reducerea tarifelor negociate la nivel colectiv. |
| --- | --- |

11.2

Capacitatea de a produce o parte semnificativă din lucrările și serviciile bazate pe TIC și pe alte mijloace de comunicare oriunde în lume accentuează condițiile inegale de concurență în care se regăsesc întreprinderile și lucrătorii, aceste activități fiind externalizate tot mai frecvent către economii cu salarii mici, fapt ce conduce la reducerea tarifelor negociate la nivel colectiv.

| 11.3 | Cercetările (17) arată că digitalizarea polarizează piața muncii între persoanele cu competențe superioare și bine plătite și cele cu competențe inferioare și slab plătite, iar categoria lucrătorilor cu competențe medii și venituri medii, din sectorul bancar, al asigurărilor și al administrației, este victima unei piețe a muncii din ce în ce mai inegale. Multe persoane se văd obligate să aibă mai multe locuri de muncă pentru a câștiga un venit de subzistență. Cu toate acestea, unii dintre acești lucrători independenți sunt profesioniști cu înaltă calificare și experiență considerabilă, care își cunosc bine poziția pe piață și valoarea și doresc să își desfășoare activitatea efectiv pe cont propriu sau urmăresc ca, desfășurând o activitate independentă, să își diversifice veniturile obținute și să își asigure o rezervă în cazul în care și-ar pierde principala sursă de venit, fac din pasiune o sursă de venituri și explorează noi oportunități profesionale și de afaceri. Aceste două realități există și trebuie să fie asigurate toate drepturile și măsurile de protecție necesare. |
| --- | --- |

11.3

Cercetările (17) arată că digitalizarea polarizează piața muncii între persoanele cu competențe superioare și bine plătite și cele cu competențe inferioare și slab plătite, iar categoria lucrătorilor cu competențe medii și venituri medii, din sectorul bancar, al asigurărilor și al administrației, este victima unei piețe a muncii din ce în ce mai inegale. Multe persoane se văd obligate să aibă mai multe locuri de muncă pentru a câștiga un venit de subzistență. Cu toate acestea, unii dintre acești lucrători independenți sunt profesioniști cu înaltă calificare și experiență considerabilă, care își cunosc bine poziția pe piață și valoarea și doresc să își desfășoare activitatea efectiv pe cont propriu sau urmăresc ca, desfășurând o activitate independentă, să își diversifice veniturile obținute și să își asigure o rezervă în cazul în care și-ar pierde principala sursă de venit, fac din pasiune o sursă de venituri și explorează noi oportunități profesionale și de afaceri. Aceste două realități există și trebuie să fie asigurate toate drepturile și măsurile de protecție necesare.

| 11.4 | Unele forme noi de ocupare a forței de muncă au apărut din dorința de a evita costurile și obligațiile unor forme de angajare mai tradiționale. Există riscul ca, în absența unor drepturi și mecanisme de protecție reale, a monitorizării și a punerii în aplicare, multe forme noi de relații de muncă să conducă la reducerea salariilor și la înrăutățirea condițiilor, să adâncească inegalitățile în materie de venituri, să reducă venitul disponibil și să suprime cererea și potențialul de creștere economică la nivelul UE, generând noi probleme macroeconomice pe termen lung. Capacitatea acestor lucrători de a-și stabili propriul salariu și propriile condiții de muncă prin acorduri colective de muncă este vitală pentru menținerea unui venit de subzistență. |
| --- | --- |

11.4

Unele forme noi de ocupare a forței de muncă au apărut din dorința de a evita costurile și obligațiile unor forme de angajare mai tradiționale. Există riscul ca, în absența unor drepturi și mecanisme de protecție reale, a monitorizării și a punerii în aplicare, multe forme noi de relații de muncă să conducă la reducerea salariilor și la înrăutățirea condițiilor, să adâncească inegalitățile în materie de venituri, să reducă venitul disponibil și să suprime cererea și potențialul de creștere economică la nivelul UE, generând noi probleme macroeconomice pe termen lung. Capacitatea acestor lucrători de a-și stabili propriul salariu și propriile condiții de muncă prin acorduri colective de muncă este vitală pentru menținerea unui venit de subzistență.

| 11.5 | În noile forme de angajare, plata se acordă frecvent în funcție de finalizarea unor sarcini specifice, nu pe bază de tarif orar. Ar trebui ca principiul remunerației corecte să fie menținut în toate aceste situații și să se ia în considerare toate aspectele relevante legate de remunerare, cum ar fi calitatea muncii realizate și compensarea timpului de lucru (18). |
| --- | --- |

11.5

În noile forme de angajare, plata se acordă frecvent în funcție de finalizarea unor sarcini specifice, nu pe bază de tarif orar. Ar trebui ca principiul remunerației corecte să fie menținut în toate aceste situații și să se ia în considerare toate aspectele relevante legate de remunerare, cum ar fi calitatea muncii realizate și compensarea timpului de lucru (18).

| 11.6 | Întrucât sistemele de sprijinire a familiei și de protecție socială diferă la nivelul UE, este important să se evalueze impactul noilor forme de ocupare a forței de muncă asupra finanțării politicilor de sprijinire a familiei, recunoscut fiind că un singur venit de subzistență poate fi insuficient pentru susținerea unei familii cu copii. |
| --- | --- |

11.6

Întrucât sistemele de sprijinire a familiei și de protecție socială diferă la nivelul UE, este important să se evalueze impactul noilor forme de ocupare a forței de muncă asupra finanțării politicilor de sprijinire a familiei, recunoscut fiind că un singur venit de subzistență poate fi insuficient pentru susținerea unei familii cu copii.

| 11.7 | Problemele legate de salarii nu pot fi analizate fără a se ține cont de interfața problematică dintre salarii și sistemele fiscale/de protecție și securitate socială, în cadrul relațiilor de muncă mai puțin clar definite. Din nou, este foarte important să fie clar cine este angajatorul și care este statutul lucrătorului. |
| --- | --- |

11.7

Problemele legate de salarii nu pot fi analizate fără a se ține cont de interfața problematică dintre salarii și sistemele fiscale/de protecție și securitate socială, în cadrul relațiilor de muncă mai puțin clar definite. Din nou, este foarte important să fie clar cine este angajatorul și care este statutul lucrătorului.

12.   Protecția socială

| 12.1 | CESE recunoaște diversitatea sistemelor din statele membre și consideră că sunt necesare cercetări pentru elaborarea unor modele de protecție socială adaptate la piețe mai flexibile ale forței de muncă și pentru asigurarea unui venit durabil și adecvat, garanție a unei vieți demne. Acest lucru ar trebui luat în considerare în procesul de elaborare a pilonului drepturilor sociale din UE. Salutăm faptul că CESE analizează această chestiune într-un aviz separat. |
| --- | --- |

12.1

CESE recunoaște diversitatea sistemelor din statele membre și consideră că sunt necesare cercetări pentru elaborarea unor modele de protecție socială adaptate la piețe mai flexibile ale forței de muncă și pentru asigurarea unui venit durabil și adecvat, garanție a unei vieți demne. Acest lucru ar trebui luat în considerare în procesul de elaborare a pilonului drepturilor sociale din UE. Salutăm faptul că CESE analizează această chestiune într-un aviz separat.

| 12.2 | Pe măsură ce piețele muncii devin din ce în ce mai fluide, în condițiile în care tot mai mulți lucrători nu știu dinainte când sau unde vor lucra, există incompatibilități tot mai mari cu sistemele naționale de protecție socială care pleacă de la premisa că se pot stabili diferențe clare între statutul de „angajat” și cel de „neangajat”. Astfel de incompatibilități nu avantajează nici întreprinderile, nici lucrătorii. |
| --- | --- |

12.2

Pe măsură ce piețele muncii devin din ce în ce mai fluide, în condițiile în care tot mai mulți lucrători nu știu dinainte când sau unde vor lucra, există incompatibilități tot mai mari cu sistemele naționale de protecție socială care pleacă de la premisa că se pot stabili diferențe clare între statutul de „angajat” și cel de „neangajat”. Astfel de incompatibilități nu avantajează nici întreprinderile, nici lucrătorii.

| 12.3 | Este posibil ca o parte tot mai mare din forța de muncă să nu contribuie la sistemele de securitate socială existente – cum ar fi sistemul de alocații de șomaj, asigurările de sănătate și de pensie – și să nu beneficieze de pe urma lor. Acest aspect face deja obiectul discuțiilor dintre partenerii sociali și guvernele din unele state membre în care aceștia sunt actori importanți, dar discuțiile trebuie să fie extinse la nivelul UE și să implice autoritățile locale, alți actori ai societății civile, asociații și prestatori, cu scopul de a defini măsuri politice și legislative viabile și sustenabile și măsuri complementare care să asigure participarea întregii forțe de muncă, la niveluri adecvate de protecție socială – inclusiv a lucrătorilor independenți, a lucrătorilor angajați prin intermediul platformelor online și a lucrătorilor din economia bazată pe partajare. |
| --- | --- |

12.3

Este posibil ca o parte tot mai mare din forța de muncă să nu contribuie la sistemele de securitate socială existente – cum ar fi sistemul de alocații de șomaj, asigurările de sănătate și de pensie – și să nu beneficieze de pe urma lor. Acest aspect face deja obiectul discuțiilor dintre partenerii sociali și guvernele din unele state membre în care aceștia sunt actori importanți, dar discuțiile trebuie să fie extinse la nivelul UE și să implice autoritățile locale, alți actori ai societății civile, asociații și prestatori, cu scopul de a defini măsuri politice și legislative viabile și sustenabile și măsuri complementare care să asigure participarea întregii forțe de muncă, la niveluri adecvate de protecție socială – inclusiv a lucrătorilor independenți, a lucrătorilor angajați prin intermediul platformelor online și a lucrătorilor din economia bazată pe partajare.

| 12.4 | CESE recunoaște că există diferențe substanțiale între statele membre în ceea ce privește furnizarea prestațiilor sociale. Deși este evidentă nevoia unei evaluări a capacității sistemelor de protecție socială de a face față provocărilor induse de noile evoluţii din economie și de pe piețele muncii, CESE consideră că este important ca, pe întregul teritoriu al UE, să se protejeze veniturile și să se îmbunătățească, în ansamblu, calitatea, fiabilitatea, accesibilitatea și eficacitatea sistemelor fiscale și de asigurări sociale care, în multe state membre, depind în prezent de ratele ridicate de ocupare a forței de muncă clasice și de contribuțiile aferente. O astfel de pierdere de eficacitate ar pune în pericol structura modelului social european și a economiei sociale de piață, care se bazează pe un angajament ferm al sectorului public de a finanța și furniza servicii de interes general și pe rețele eficiente de asigurări sociale. |
| --- | --- |

12.4

CESE recunoaște că există diferențe substanțiale între statele membre în ceea ce privește furnizarea prestațiilor sociale. Deși este evidentă nevoia unei evaluări a capacității sistemelor de protecție socială de a face față provocărilor induse de noile evoluţii din economie și de pe piețele muncii, CESE consideră că este important ca, pe întregul teritoriu al UE, să se protejeze veniturile și să se îmbunătățească, în ansamblu, calitatea, fiabilitatea, accesibilitatea și eficacitatea sistemelor fiscale și de asigurări sociale care, în multe state membre, depind în prezent de ratele ridicate de ocupare a forței de muncă clasice și de contribuțiile aferente. O astfel de pierdere de eficacitate ar pune în pericol structura modelului social european și a economiei sociale de piață, care se bazează pe un angajament ferm al sectorului public de a finanța și furniza servicii de interes general și pe rețele eficiente de asigurări sociale.

| 12.5 | Este necesar să se analizeze cu atenție sistemele de impozitare și de protecție socială, pentru a asigura niveluri corespunzătoare de impozitare și de contribuții sociale pentru toate formele de venituri, indiferent dacă sunt generate în sectoare organizate în mod convențional sau în cadrul economiei platformelor digitale/bazate pe partajare. CESE este de părere că rolul acestor platforme ar putea fi clarificat prin dispoziții și legi care să definească, dacă este cazul, protecția angajaților și, deopotrivă, a lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă, incluzându-i în sistemul de protecție socială în ceea ce privește atât reglementarea, cât și contribuțiile aferente. UE ar trebui să încurajeze și să coordoneze reformele la nivelul statelor membre, pe baza bunelor practici. |
| --- | --- |

12.5

Este necesar să se analizeze cu atenție sistemele de impozitare și de protecție socială, pentru a asigura niveluri corespunzătoare de impozitare și de contribuții sociale pentru toate formele de venituri, indiferent dacă sunt generate în sectoare organizate în mod convențional sau în cadrul economiei platformelor digitale/bazate pe partajare. CESE este de părere că rolul acestor platforme ar putea fi clarificat prin dispoziții și legi care să definească, dacă este cazul, protecția angajaților și, deopotrivă, a lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă, incluzându-i în sistemul de protecție socială în ceea ce privește atât reglementarea, cât și contribuțiile aferente. UE ar trebui să încurajeze și să coordoneze reformele la nivelul statelor membre, pe baza bunelor practici.

13.   Cum poate profita UE de pe urma noilor evoluții

| 13.1 | Platformele online reprezintă o inovație ce constituie deja o realitate economică în Europa. Totuși, în prezent, o mare parte dintre ele se află în afara UE și preiau părți importante din fiecare tranzacție derulată în interiorul UE, uneori chiar 25 % din valoare, aceste sume ajungând apoi dincolo de frontierele Uniunii. Este posibil ca aceste platforme să plătească impozite sau contribuții reduse la educație, la infrastructură sau la serviciile publice, în localitățile în care își desfășoară activitatea în Europa, sau chiar să nu plătească nimic. În cazul în care lucrătorii nu sunt cu adevărat independenți, pot exista dezechilibre la plata impozitelor și a contribuțiilor la pensii sau la alte sisteme de protecție socială. Trebuie evaluat impactul acestor platforme asupra creării de locuri de muncă și creșterii durabile în UE, precum și contribuția lor la acest obiectiv. |
| --- | --- |

13.1

Platformele online reprezintă o inovație ce constituie deja o realitate economică în Europa. Totuși, în prezent, o mare parte dintre ele se află în afara UE și preiau părți importante din fiecare tranzacție derulată în interiorul UE, uneori chiar 25 % din valoare, aceste sume ajungând apoi dincolo de frontierele Uniunii. Este posibil ca aceste platforme să plătească impozite sau contribuții reduse la educație, la infrastructură sau la serviciile publice, în localitățile în care își desfășoară activitatea în Europa, sau chiar să nu plătească nimic. În cazul în care lucrătorii nu sunt cu adevărat independenți, pot exista dezechilibre la plata impozitelor și a contribuțiilor la pensii sau la alte sisteme de protecție socială. Trebuie evaluat impactul acestor platforme asupra creării de locuri de muncă și creșterii durabile în UE, precum și contribuția lor la acest obiectiv.

| 13.2 | Comisia Europeană ar trebui să ia în considerare modalitățile de încurajare a dezvoltării platformelor europene, astfel încât valoarea creată să rămână în economiile locale, valorificând tradiția bogată a Europei de reciprocitate și cooperare în coordonarea pieței muncii, care se derulează adesea la nivel comunitar și cu cooperarea activă a sindicatelor și a angajatorilor locali. Ar fi important să se aibă în vedere măsuri prin care întreprinderile să fie ajutate să creeze locuri de muncă de calitate, acordându-li-se sprijin din faza de întreprindere nou-înființată până în faza de expansiune (move out), etapă în care, în prezent, multe întreprinderi noi duc lipsă de susținere. |
| --- | --- |

13.2

Comisia Europeană ar trebui să ia în considerare modalitățile de încurajare a dezvoltării platformelor europene, astfel încât valoarea creată să rămână în economiile locale, valorificând tradiția bogată a Europei de reciprocitate și cooperare în coordonarea pieței muncii, care se derulează adesea la nivel comunitar și cu cooperarea activă a sindicatelor și a angajatorilor locali. Ar fi important să se aibă în vedere măsuri prin care întreprinderile să fie ajutate să creeze locuri de muncă de calitate, acordându-li-se sprijin din faza de întreprindere nou-înființată până în faza de expansiune (move out), etapă în care, în prezent, multe întreprinderi noi duc lipsă de susținere.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  France Stratégie, Le compte personnel d'activité de l'utopie au concret [Contul personal de activitate, de la utopie la practică], raport final. OCDE, Employment outlook 2014, p. 179 (Perspective privind ocuparea forței de muncă în 2014).

1

Le compte personnel d'activité de l'utopie au concret

Employment outlook 2014,

(2)  Directiva 91/533/CE.

2

(3)  În conformitate cu hotărârea Curții de Justiție în cauza FNV-KIEM (http://curia.europa.eu/juris/liste.jsf?num=C-413/13) din 2015, există în mod clar o marjă de interpretare în ceea ce privește aplicarea normelor privind concurența în cazul lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă într-o situație similară celei a unui lucrător angajat. Un studiu privind acordurile contractuale pentru autori și artiști, efectuat în 2014 de către Institutul pentru legea informației (IViR), a evidențiat și derogările sectoriale ca pe o posibilă cale de urmat, subliniind un exemplu relevant din Germania: articolul 12a din Legea privind negocierea colectivă permite anumitor autori și artiști independenți să beneficieze de negociere colectivă. În studiu se precizează că „aceste derogări ar trebui să servească interesului public, întrucât acordă protecție unui grup care, din punct de vedere economic și social, are dreptul să beneficieze de protecție în aceeași măsură ca lucrătorii angajați”.

3

(4)  JO C 133, 9.5.2013, p. 80; JO C 11, 15.1.2013, p. 15; JO C 18, 19.1.2011, p. 44; JO C 318, 29.10.2011, p. 43; JO C 161, 6.6.2013, p.14; JO C 013, 15.1.2016, p. 161; JO C 13, 15.1.2016, p. 24; JO C 13, 15.1.2016, p. 40.

4

(5)  OCDE, „Reducing labour market polarisation and segmentation” (Reducerea polarizării și segmentării pieței muncii), prezentare de S. Scarpetta, 2014.

5

Reducing labour market polarisation and segmentation

OIM – Raport pentru discuția purtată în cadrul reuniunii experților privind formele non-standard de ocupare a forței de muncă.

OIM – Concluziile reuniunii experților privind formele non-standard de ocupare a forței de muncă.

(6)  Eurofound, „New forms of employment” (Noi forme de ocupare a forței de muncă).

6

New forms of employment

Eurofound, „Harnessing the crowd – A new form of employment”

Harnessing the crowd – A new form of employment

(7)  OIM, „The changing nature of jobs – World Employment and Social Outlook 2015” (Evoluția naturii locurilor de muncă – Perspective sociale și asupra ocupării forței de muncă la nivel mondial pentru 2015).

7

The changing nature of jobs – World Employment and Social Outlook 2015

OIM, „Regulating the employment relationship in Europe: A guide to Recommendation” – Employment Relationship Recommendation 2016 (nr. 198).

Regulating the employment relationship in Europe: A guide to Recommendation

(8)  OIM, „The changing nature of jobs – World Employment and Social Outlook 2015” (Evoluția naturii locurilor de muncă – Perspective sociale și asupra ocupării forței de muncă la nivel mondial pentru 2015), pp. 13-14.

8

The changing nature of jobs – World Employment and Social Outlook 2015

(9)  Cf. nota de subsol 8, p. 30.

9

(10)  Global Entrepreneurship Monitor (GEM), Raport global pentru 2015/2016.

10

(11)  Statement of the European Social Partners on digitalisation [Declarația partenerilor sociali europeni cu privire la digitalizare].

11

Statement of the European Social Partners on digitalisation

(12)  JO C 13, 15.1.2016, p. 24, punctele 1.3, 1.5, și 5.6.

12

(13)  JO C 13, 15.1.2016, p. 24, punctul 4.4.

13

(14)  A se vedea nota de subsol 2.

14

(15)  Audierea publică pe tema „Evoluția naturii relațiilor de muncă, economia bazată pe partajare, contractele cu zero ore de lucru și venitul de subzistență”, CESE, 31 martie 2016.

15

(16)  http://www.nytimes.com/2015/12/11/business/a-middle-ground-between-contract-worker-and-employee.html.

16

(17)  http://www.liberation.fr/debats/2015/09/03/daniel-cohen-il-faut-une-societe-dans-laquelle-perdre-son-emploi-devienne-un-non-evenement_1375142.

17

(18)  Timpul de deplasare este considerat timp de lucru, cf. Tyco, hotărârea Curții, 10 septembrie 2015.

18

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/64 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/64

---

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind sistemele alimentare mai durabile

(aviz exploratoriu)

(2016/C 303/08)

| Raportor: | domnul Mindaugas MACIULEVIČIUS |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Mindaugas MACIULEVIČIUS

La 16 decembrie 2015, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, viitoarea Președinție neerlandeză a Consiliului Uniunii Europene a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Sisteme alimentare mai durabile”

(aviz exploratoriu).

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 11 mai 2016.

În cea de a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 26 mai 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 152 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 1 abținere.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Recunoscând că este urgent nevoie să se abordeze multiplele consecințe economice, de mediu și sociale ale producției și consumului de alimente, CESE solicită Comisiei Europene și statelor membre să elaboreze o politică europeană clară și un plan de punere în aplicare pentru crearea unui sistem alimentar durabil, rezistent, sănătos, echitabil și favorabil climei, care să încurajeze cooperarea și înțelegerea reciprocă între toate părțile interesate de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente. Trebuie să se asigure o mai bună coerență și integrare a obiectivelor și instrumentelor politicii alimentare (de exemplu, cele privind agricultura, mediul, sănătatea, clima, ocuparea forței de muncă etc.), ținând seama de cei trei piloni ai durabilității. |
| --- | --- |

1.1

Recunoscând că este urgent nevoie să se abordeze multiplele consecințe economice, de mediu și sociale ale producției și consumului de alimente, CESE solicită Comisiei Europene și statelor membre să elaboreze o politică europeană clară și un plan de punere în aplicare pentru crearea unui sistem alimentar durabil, rezistent, sănătos, echitabil și favorabil climei, care să încurajeze cooperarea și înțelegerea reciprocă între toate părțile interesate de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente. Trebuie să se asigure o mai bună coerență și integrare a obiectivelor și instrumentelor politicii alimentare (de exemplu, cele privind agricultura, mediul, sănătatea, clima, ocuparea forței de muncă etc.), ținând seama de cei trei piloni ai durabilității.

| 1.2 | Este absolut necesară tranziția către sisteme alimentare mai durabile, care să acopere toate etapele, de la producție până la consum; producătorii trebuie să cultive mai multe alimente, reducând în același timp impactul asupra mediului, în timp ce consumatorii trebuie să fie încurajați să adopte regimuri alimentare nutritive și sănătoase, cu o amprentă de carbon redusă. Uniunea Europeană trebuie să își intensifice eforturile de punere în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, deoarece acestea oferă un cadru esențial pentru eforturile comune de a hrăni populația lumii în mod durabil până în 2030. |
| --- | --- |

1.2

Este absolut necesară tranziția către sisteme alimentare mai durabile, care să acopere toate etapele, de la producție până la consum; producătorii trebuie să cultive mai multe alimente, reducând în același timp impactul asupra mediului, în timp ce consumatorii trebuie să fie încurajați să adopte regimuri alimentare nutritive și sănătoase, cu o amprentă de carbon redusă. Uniunea Europeană trebuie să își intensifice eforturile de punere în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, deoarece acestea oferă un cadru esențial pentru eforturile comune de a hrăni populația lumii în mod durabil până în 2030.

| 1.3 | CESE recunoaște că niciun sistem de producție alimentară nu va putea hrăni de unul singur populația planetei în condiții de siguranță. În schimb, o combinație de diferite practici convenționale, inovatoare și agroecologice ar putea contribui la o mai bună abordare a implicațiilor de mediu și climatice ale sistemelor de producție alimentară. În special, o combinație între agricultura de precizie, care implică o şi mai mare dezvoltare a sistemelor TIC și de urmărire prin satelit, și agroecologie ar putea completa agricultura convențională prin furnizarea unui set de principii și practici menite să sporească durabilitatea sistemelor agricole, cum ar fi o mai bună întrebuințare, depozitare și mobilizare a biomasei, asigurarea unor condiții pedologice favorabile, promovarea diversificării culturilor și reducerea la minimum a utilizării pesticidelor. Promovarea în continuare a modelelor agricole închise ar putea duce la o agricultură în care nu se folosesc combustibili fosili. Reforma PAC a introdus o combinație de măsuri (ecologizare, programe agroecologice și de combatere a efectelor schimbărilor climatice etc.) care pot fi considerate un pas în direcția bună. |
| --- | --- |

1.3

CESE recunoaște că niciun sistem de producție alimentară nu va putea hrăni de unul singur populația planetei în condiții de siguranță. În schimb, o combinație de diferite practici convenționale, inovatoare și agroecologice ar putea contribui la o mai bună abordare a implicațiilor de mediu și climatice ale sistemelor de producție alimentară. În special, o combinație între agricultura de precizie, care implică o şi mai mare dezvoltare a sistemelor TIC și de urmărire prin satelit, și agroecologie ar putea completa agricultura convențională prin furnizarea unui set de principii și practici menite să sporească durabilitatea sistemelor agricole, cum ar fi o mai bună întrebuințare, depozitare și mobilizare a biomasei, asigurarea unor condiții pedologice favorabile, promovarea diversificării culturilor și reducerea la minimum a utilizării pesticidelor. Promovarea în continuare a modelelor agricole închise ar putea duce la o agricultură în care nu se folosesc combustibili fosili. Reforma PAC a introdus o combinație de măsuri (ecologizare, programe agroecologice și de combatere a efectelor schimbărilor climatice etc.) care pot fi considerate un pas în direcția bună.

| 1.4 | Este necesar ca toți operatorii ce intervin de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente să aibă un venit stabil și rezonabil pentru a asigura noi investiții durabile și continue în domeniul tehnologiilor de agromediu și în cel al tehnicilor favorabile climei. |
| --- | --- |

1.4

Este necesar ca toți operatorii ce intervin de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente să aibă un venit stabil și rezonabil pentru a asigura noi investiții durabile și continue în domeniul tehnologiilor de agromediu și în cel al tehnicilor favorabile climei.

| 1.5 | Prevenirea și reducerea risipei de alimente este o responsabilitate comună a tuturor actorilor din lanțul alimentar. CESE salută planul Comisiei din cadrul pachetului de măsuri privind economia circulară de a crea o platformă a părților interesate pentru a ajuta la încadrarea măsurilor necesare și a face schimb de bune practici cu privire la prevenirea și reducerea risipei de alimente. CESE solicită Comisiei să investigheze modul în care se aplică în practică ierarhia utilizării produselor alimentare în statele membre, inclusiv în ceea ce privește stimulentele economice care ar putea transmite semnale contradictorii întreprinderilor. Sprijinind o aplicare eficace a ierarhiei deșeurilor, CESE solicită, de asemenea, o revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009, astfel încât produsele alimentare care nu sunt adecvate pentru consumul uman să poată fi utilizate ca hrană pentru animale, dacă sunt sigure în acest sens. |
| --- | --- |

1.5

Prevenirea și reducerea risipei de alimente este o responsabilitate comună a tuturor actorilor din lanțul alimentar. CESE salută planul Comisiei din cadrul pachetului de măsuri privind economia circulară de a crea o platformă a părților interesate pentru a ajuta la încadrarea măsurilor necesare și a face schimb de bune practici cu privire la prevenirea și reducerea risipei de alimente. CESE solicită Comisiei să investigheze modul în care se aplică în practică ierarhia utilizării produselor alimentare în statele membre, inclusiv în ceea ce privește stimulentele economice care ar putea transmite semnale contradictorii întreprinderilor. Sprijinind o aplicare eficace a ierarhiei deșeurilor, CESE solicită, de asemenea, o revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009, astfel încât produsele alimentare care nu sunt adecvate pentru consumul uman să poată fi utilizate ca hrană pentru animale, dacă sunt sigure în acest sens.

| 1.6 | Opțiunile în materie de alimente durabile trebuie să fie promovate prin creșterea disponibilității și accesibilității acestora pentru consumatori. Consumul de produse alimentare durabile ar trebui încurajat prin crearea unei cereri mai puternice pe piață, prin achiziții publice verzi sau alte abordări. CESE solicită statelor membre să revizuiască orientările naționale privind alimentația pentru a reflecta durabilitatea și a sprijini introducerea educației alimentare în programele școlare. De asemenea, UE ar trebui să promoveze indicarea originii pe etichete, crearea unor etichete care să informeze în mod clar cu privire la aspectul durabilității produselor alimentare, precum și campanii publicitare vizuale la nivelul UE în favoarea unor alimente și regimuri alimentare mai sănătoase. |
| --- | --- |

1.6

Opțiunile în materie de alimente durabile trebuie să fie promovate prin creșterea disponibilității și accesibilității acestora pentru consumatori. Consumul de produse alimentare durabile ar trebui încurajat prin crearea unei cereri mai puternice pe piață, prin achiziții publice verzi sau alte abordări. CESE solicită statelor membre să revizuiască orientările naționale privind alimentația pentru a reflecta durabilitatea și a sprijini introducerea educației alimentare în programele școlare. De asemenea, UE ar trebui să promoveze indicarea originii pe etichete, crearea unor etichete care să informeze în mod clar cu privire la aspectul durabilității produselor alimentare, precum și campanii publicitare vizuale la nivelul UE în favoarea unor alimente și regimuri alimentare mai sănătoase.

| 1.7 | Politicile UE, în corelație cu programe de cercetare și de inovare specifice combinate cu stimulente financiare acordate producătorilor de alimente, ar trebui:






  — | să promoveze trecerea treptată la modele de agricultură care nu folosesc combustibili fosili; |
| --- | --- | --- |

1.7

Politicile UE, în corelație cu programe de cercetare și de inovare specifice combinate cu stimulente financiare acordate producătorilor de alimente, ar trebui:

—

să promoveze trecerea treptată la modele de agricultură care nu folosesc combustibili fosili;

| — | să sprijine o utilizare mai eficientă a resurselor, inclusiv a terenurilor, a apei și a substanțelor nutritive, la nivelul întregului sistem de producție. |
| --- | --- |

—

să sprijine o utilizare mai eficientă a resurselor, inclusiv a terenurilor, a apei și a substanțelor nutritive, la nivelul întregului sistem de producție.

| 1.8 | O tranziție către sisteme alimentare durabile necesită o politică alimentară cuprinzătoare, integrată, cu o strategie bio-economică amplă, şi nu doar o politică agricolă. Nu este nevoie neapărat de lansarea unei dezbateri care să ducă la polarizarea opiniei publice, ci de o abordare interdisciplinară, care să reunească direcțiile generale ale Comisiei, o gamă largă de ministere din statele membre, precum și autorități de la nivel local și regional și părți interesate din sistemele alimentare, pentru a aborda provocările interconectate evidențiate în prezentul aviz. CESE își exprimă speranța că interdependența dintre producția și consumul de alimente va fi recunoscută și că va fi elaborată o abordare politică europeană adecvată, care să includă diferite inițiative private, ce vor trasa calea către durabilitate, sănătate și reziliență. Cu toate acestea, pe viitor, politica agricolă comună și politica comună în domeniul pescuitului vor juca, de asemenea, un rol important în UE. |
| --- | --- |

1.8

O tranziție către sisteme alimentare durabile necesită o politică alimentară cuprinzătoare, integrată, cu o strategie bio-economică amplă, şi nu doar o politică agricolă. Nu este nevoie neapărat de lansarea unei dezbateri care să ducă la polarizarea opiniei publice, ci de o abordare interdisciplinară, care să reunească direcțiile generale ale Comisiei, o gamă largă de ministere din statele membre, precum și autorități de la nivel local și regional și părți interesate din sistemele alimentare, pentru a aborda provocările interconectate evidențiate în prezentul aviz. CESE își exprimă speranța că interdependența dintre producția și consumul de alimente va fi recunoscută și că va fi elaborată o abordare politică europeană adecvată, care să includă diferite inițiative private, ce vor trasa calea către durabilitate, sănătate și reziliență. Cu toate acestea, pe viitor, politica agricolă comună și politica comună în domeniul pescuitului vor juca, de asemenea, un rol important în UE.

2.   Introducere

| 2.1 | Pe baza sesizării din partea Președinției neerlandeze a UE, CESE elaborează prezentul aviz pentru a sublinia preocuparea tot mai accentuată a societății civile cu privire la impactul asupra mediului, sănătății, precum și impactul economic și social al producției și consumului de alimente și provocările legate de hrănirea unei populații din ce în ce mai numeroase a globului într-o lume cu resurse limitate. Hrana joacă rolul central în toate societățile noastre; ea depinde de resursele naturale, dar le și afectează; hrana are un impact asupra sănătății publice și joacă un rol esențial în economia europeană, fiind cel mai mare sector al Uniunii în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și contribuția la PIB. |
| --- | --- |

2.1

Pe baza sesizării din partea Președinției neerlandeze a UE, CESE elaborează prezentul aviz pentru a sublinia preocuparea tot mai accentuată a societății civile cu privire la impactul asupra mediului, sănătății, precum și impactul economic și social al producției și consumului de alimente și provocările legate de hrănirea unei populații din ce în ce mai numeroase a globului într-o lume cu resurse limitate. Hrana joacă rolul central în toate societățile noastre; ea depinde de resursele naturale, dar le și afectează; hrana are un impact asupra sănătății publice și joacă un rol esențial în economia europeană, fiind cel mai mare sector al Uniunii în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și contribuția la PIB.

| 2.2 | Potrivit Grupului de experți la nivel înalt pentru securitate alimentară și nutriție al Comitetului pentru securitatea alimentară mondială, un sistem alimentar durabil (sustainable food system – SFS) este definit ca „un sistem care asigură securitatea alimentară și hrană pentru toți fără a compromite bazele economice, sociale și de mediu necesare în același scop pentru generațiile viitoare” (1). Prin urmare, tranziția către sisteme alimentare rezistente și durabile se referă la toate activitățile interdependente și conexe asociate producerii, prelucrării, transportului, depozitării, comercializării și consumului de alimente. De asemenea, este recunoscut rolul tendințelor globale de consum ca factor determinant al modului de producere a alimentelor și al tipurilor de alimente produse. |
| --- | --- |

2.2

Potrivit Grupului de experți la nivel înalt pentru securitate alimentară și nutriție al Comitetului pentru securitatea alimentară mondială, un sistem alimentar durabil (sustainable food system – SFS) este definit ca „un sistem care asigură securitatea alimentară și hrană pentru toți fără a compromite bazele economice, sociale și de mediu necesare în același scop pentru generațiile viitoare” (1). Prin urmare, tranziția către sisteme alimentare rezistente și durabile se referă la toate activitățile interdependente și conexe asociate producerii, prelucrării, transportului, depozitării, comercializării și consumului de alimente. De asemenea, este recunoscut rolul tendințelor globale de consum ca factor determinant al modului de producere a alimentelor și al tipurilor de alimente produse.

| 2.3 | CESE va aborda problema sistemelor alimentare durabile într-o manieră holistică și se va concentra în principal asupra contextului actual al UE, dar se va ține seama și de implicațiile externe, având în vedere că UE este cel mai mare exportator și importator de produse agricole și alimentare la nivel mondial. |
| --- | --- |

2.3

CESE va aborda problema sistemelor alimentare durabile într-o manieră holistică și se va concentra în principal asupra contextului actual al UE, dar se va ține seama și de implicațiile externe, având în vedere că UE este cel mai mare exportator și importator de produse agricole și alimentare la nivel mondial.

| 2.4 | În 2014, se aștepta o comunicare privind alimentele durabile, însă aceasta a fost ulterior retrasă din programul de lucru al Comisiei. Planul de acțiune al UE pentru economia circulară din decembrie 2015 a preluat unele dintre aceste chestiuni și a inclus reducerea risipei de alimente ca prioritate-cheie, reflectând astfel angajamentul asumat de UE și statele membre în contextul obiectivelor de Dezvoltare Durabilă (ODD) ale ONU pentru 2030 de a înjumătăți risipa de alimente pe cap de locuitor la nivelul vânzării cu amănuntul și al consumatorilor și de a reduce pierderile de alimente de-a lungul lanțurilor de producție și de aprovizionare (ODD 12.3). |
| --- | --- |

2.4

În 2014, se aștepta o comunicare privind alimentele durabile, însă aceasta a fost ulterior retrasă din programul de lucru al Comisiei. Planul de acțiune al UE pentru economia circulară din decembrie 2015 a preluat unele dintre aceste chestiuni și a inclus reducerea risipei de alimente ca prioritate-cheie, reflectând astfel angajamentul asumat de UE și statele membre în contextul obiectivelor de Dezvoltare Durabilă (ODD) ale ONU pentru 2030 de a înjumătăți risipa de alimente pe cap de locuitor la nivelul vânzării cu amănuntul și al consumatorilor și de a reduce pierderile de alimente de-a lungul lanțurilor de producție și de aprovizionare (ODD 12.3).

3.   Principalele provocări cu care se confruntă sistemele alimentare actuale

| 3.1 | Comitetul internațional pentru gestionarea durabilă a resurselor al ONU identifică producția de alimente ca fiind sectorul cu cel mai mare impact asupra mediului dintre toate sectoarele, din punctul de vedere al utilizării resurselor la nivel global (2); la nivelul UE, acest impact este, însă, mai scăzut. Sistemele alimentare folosesc numeroase resurse naturale, inclusiv terenuri, sol, apă și fosfor, dar și energie, pentru producerea de îngrășăminte pe bază de azot, prelucrare, ambalare, transport și refrigerare. Prin urmare, nu este surprinzător faptul că există și un impact asupra mediului la nivel global, inclusiv în ceea ce privește declinul biodiversității, despăduririle, degradarea terenurilor, poluarea apei și a aerului și emisiile de gaze cu efect de seră. Declinul continuu al biodiversității agricole la nivel de fermă rămâne un motiv serios de îngrijorare (3). La nivel global, majoritatea resurselor de pește sunt pe deplin exploatate sau supraexploatate. Prin urmare, este necesară gestionarea tuturor acestor resurse în mod eficient și durabil, pentru a asigura o ofertă continuă de alimente sănătoase și la prețuri accesibile. |
| --- | --- |

3.1

Comitetul internațional pentru gestionarea durabilă a resurselor al ONU identifică producția de alimente ca fiind sectorul cu cel mai mare impact asupra mediului dintre toate sectoarele, din punctul de vedere al utilizării resurselor la nivel global (2); la nivelul UE, acest impact este, însă, mai scăzut. Sistemele alimentare folosesc numeroase resurse naturale, inclusiv terenuri, sol, apă și fosfor, dar și energie, pentru producerea de îngrășăminte pe bază de azot, prelucrare, ambalare, transport și refrigerare. Prin urmare, nu este surprinzător faptul că există și un impact asupra mediului la nivel global, inclusiv în ceea ce privește declinul biodiversității, despăduririle, degradarea terenurilor, poluarea apei și a aerului și emisiile de gaze cu efect de seră. Declinul continuu al biodiversității agricole la nivel de fermă rămâne un motiv serios de îngrijorare (3). La nivel global, majoritatea resurselor de pește sunt pe deplin exploatate sau supraexploatate. Prin urmare, este necesară gestionarea tuturor acestor resurse în mod eficient și durabil, pentru a asigura o ofertă continuă de alimente sănătoase și la prețuri accesibile.

| 3.2 | La nivel global, o treime din alimentele destinate consumului uman reprezintă pierderi sau risipă, însumând până la 1,6 miliarde de tone de alimente și generând 8 % din emisiile de gaze cu efect de seră la nivel mondial (4). Producerea alimentelor care nu vor fi consumate contribuie cu peste 20 % la presiunea globală asupra biodiversității și ocupă aproape 30 % din totalul terenurilor agricole din lume. |
| --- | --- |

3.2

La nivel global, o treime din alimentele destinate consumului uman reprezintă pierderi sau risipă, însumând până la 1,6 miliarde de tone de alimente și generând 8 % din emisiile de gaze cu efect de seră la nivel mondial (4). Producerea alimentelor care nu vor fi consumate contribuie cu peste 20 % la presiunea globală asupra biodiversității și ocupă aproape 30 % din totalul terenurilor agricole din lume.

| 3.3 | În UE, risipa de alimente
   (5) se ridică la aproximativ 100 de milioane de tone anual, estimări preconizate să crească cu 20 % până în 2020, dacă nu se iau măsuri preventive. În Europa, risipa de alimente se produce de-a lungul lanțului de aprovizionare, concentrându-se la nivelul gospodăriilor particulare la un nivel estimat la 46 % (6). Se cuvine remarcat faptul că, în ultimii ani, sectorul vânzării cu amănuntul și cel al producției au făcut eforturi semnificative pentru a îmbunătăți prevenirea și reducerea risipei de alimente. Eforturile de a îmbunătăți durabilitatea producției și a lanțului de aprovizionare nu au sens fără o acțiune categorică de reducere a risipei de alimente. |
| --- | --- |

3.3

În UE, risipa de alimente
   (5) se ridică la aproximativ 100 de milioane de tone anual, estimări preconizate să crească cu 20 % până în 2020, dacă nu se iau măsuri preventive. În Europa, risipa de alimente se produce de-a lungul lanțului de aprovizionare, concentrându-se la nivelul gospodăriilor particulare la un nivel estimat la 46 % (6). Se cuvine remarcat faptul că, în ultimii ani, sectorul vânzării cu amănuntul și cel al producției au făcut eforturi semnificative pentru a îmbunătăți prevenirea și reducerea risipei de alimente. Eforturile de a îmbunătăți durabilitatea producției și a lanțului de aprovizionare nu au sens fără o acțiune categorică de reducere a risipei de alimente.

| 3.4 | În prezent, informațiile privind pierderile și risipa de alimente la nivel de fermă sunt insuficiente (7). Pierderile și risipa de alimente pot fi cauzate, de exemplu, de lipsa modernizărilor în unele exploatații agricole, de anulările de comenzi și volatilitatea prețurilor la produsele de bază, care duc la îngroparea culturilor sub brazdă atunci când recoltarea lor nu este rentabilă din punct de vedere economic (dar cel puțin această situație are un impact pozitiv asupra mediului, deoarece contribuie la îmbunătățirea conținutului de materie organică al solurilor) sau la dumpingul și compostarea alimentelor care nu pot fi revândute. O altă provocare importantă o constituie – și o vor constitui din ce în ce mai mult – principalele efecte ale schimbărilor climatice asupra condițiilor meteorologice și posibilele focare de boli. Dacă se iau în calcul aceste efecte, volumul a ce ar putea fi considerat risipă de alimente este foarte mare de la an la an. În comparație cu restul lumii, UE a fost foarte activă în soluționarea acestei chestiuni și, prin urmare, ar trebui să sprijine difuzarea de bune practici și de know-how în acest domeniu. |
| --- | --- |

3.4

În prezent, informațiile privind pierderile și risipa de alimente la nivel de fermă sunt insuficiente (7). Pierderile și risipa de alimente pot fi cauzate, de exemplu, de lipsa modernizărilor în unele exploatații agricole, de anulările de comenzi și volatilitatea prețurilor la produsele de bază, care duc la îngroparea culturilor sub brazdă atunci când recoltarea lor nu este rentabilă din punct de vedere economic (dar cel puțin această situație are un impact pozitiv asupra mediului, deoarece contribuie la îmbunătățirea conținutului de materie organică al solurilor) sau la dumpingul și compostarea alimentelor care nu pot fi revândute. O altă provocare importantă o constituie – și o vor constitui din ce în ce mai mult – principalele efecte ale schimbărilor climatice asupra condițiilor meteorologice și posibilele focare de boli. Dacă se iau în calcul aceste efecte, volumul a ce ar putea fi considerat risipă de alimente este foarte mare de la an la an. În comparație cu restul lumii, UE a fost foarte activă în soluționarea acestei chestiuni și, prin urmare, ar trebui să sprijine difuzarea de bune practici și de know-how în acest domeniu.

| 3.5 | Sistemele alimentare reprezintă una dintre cauzele schimbărilor climatice; de asemenea, se preconizează că ele vor fi afectate în mod semnificativ de acestea (8). Schimbările climatice vor avea consecințe asupra disponibilității resurselor naturale de bază (apă, sol), ceea ce va determina schimbări semnificative ale condițiilor producției alimentare și ale producției industriale în unele zone (9). Condițiile climatice extreme, cum ar fi inundațiile, seceta, incendiile și vântul puternic, precum și răspândirea bolilor plantelor și animalelor cauzată de climă, afectează deja producția de alimente și o vor afecta și mai mult în viitor. |
| --- | --- |

3.5

Sistemele alimentare reprezintă una dintre cauzele schimbărilor climatice; de asemenea, se preconizează că ele vor fi afectate în mod semnificativ de acestea (8). Schimbările climatice vor avea consecințe asupra disponibilității resurselor naturale de bază (apă, sol), ceea ce va determina schimbări semnificative ale condițiilor producției alimentare și ale producției industriale în unele zone (9). Condițiile climatice extreme, cum ar fi inundațiile, seceta, incendiile și vântul puternic, precum și răspândirea bolilor plantelor și animalelor cauzată de climă, afectează deja producția de alimente și o vor afecta și mai mult în viitor.

| 3.6 | Subnutriția și efectele supraabundenței produselor alimentare coexistă astăzi în anumite părți ale lumii. 795 de milioane de oameni suferă de foame, în timp ce numărul persoanelor supraponderale/obeze a ajuns la peste 1,4 miliarde de adulți la nivel global, ceea ce reprezintă aproximativ 30 % din totalul populației adulte; în același timp, problemele de sănătate cauzate de obezitate sunt în creștere rapidă atât în țările în curs de dezvoltare, cât și în cele dezvoltate (10). Aceste cifre arată dezechilibre profunde privind modul în care sunt produse, distribuite și consumate alimentele. Creșterea numărului populației și o creștere prognozată de 82 % a consumului global de carne până în 2050 vor exacerba ambele probleme (11). Pe parcursul ultimilor 20 de ani, având în vedere urbanizarea și creșterea economică cu care s-au confruntat mai multe țări, a avut loc o tranziție în materie de nutriție, care a determinat schimbarea profilului producției și consumului de alimente. La nivel mondial, tiparele alimentare se îndreaptă în direcția includerii mai multor produse compuse, a unei cantități mai mari de carne și produse lactate, de zahăr și de băuturi cu conținut de zahăr (12). În același timp, tot mai multe persoane au un stil de viață sedentar, caracterizat de lipsa de activitate fizică. |
| --- | --- |

3.6

Subnutriția și efectele supraabundenței produselor alimentare coexistă astăzi în anumite părți ale lumii. 795 de milioane de oameni suferă de foame, în timp ce numărul persoanelor supraponderale/obeze a ajuns la peste 1,4 miliarde de adulți la nivel global, ceea ce reprezintă aproximativ 30 % din totalul populației adulte; în același timp, problemele de sănătate cauzate de obezitate sunt în creștere rapidă atât în țările în curs de dezvoltare, cât și în cele dezvoltate (10). Aceste cifre arată dezechilibre profunde privind modul în care sunt produse, distribuite și consumate alimentele. Creșterea numărului populației și o creștere prognozată de 82 % a consumului global de carne până în 2050 vor exacerba ambele probleme (11). Pe parcursul ultimilor 20 de ani, având în vedere urbanizarea și creșterea economică cu care s-au confruntat mai multe țări, a avut loc o tranziție în materie de nutriție, care a determinat schimbarea profilului producției și consumului de alimente. La nivel mondial, tiparele alimentare se îndreaptă în direcția includerii mai multor produse compuse, a unei cantități mai mari de carne și produse lactate, de zahăr și de băuturi cu conținut de zahăr (12). În același timp, tot mai multe persoane au un stil de viață sedentar, caracterizat de lipsa de activitate fizică.

| 3.7 | Creșterea animalelor joacă un rol important sau chiar esențial în sistemele alimentare, animalele reprezentând o sursă de proteine de înaltă calitate și de alte elemente nutritive, cum ar fi vitaminele și mineralele. De asemenea, creșterea animalelor joacă un rol semnificativ în cadrul circuitelor substanțelor nutritive la nivelul fermelor și la nivel regional, în protecția peisajelor deschise și diversificate, a pășunilor permanente și a habitatelor seminaturale, precum și în menținerea biodiversității, generând totodată venituri, active și mijloace de trai pentru populație. În același timp, în UE există, de asemenea, numeroase terenuri agricole care, în practică, nu convin decât pentru pășunat. Totuși, în ultimii 50 de ani s-a observat o creștere de peste patru ori a producției mondiale de carne și ouă, iar producția de lapte a crescut de peste două ori. În cursul aceleiași perioade, populația umană la nivel mondial a crescut doar de două ori (13). Ar trebui remarcat faptul că structura cererii s-a modificat, de asemenea, și că creșterea producției de carne, lapte și ouă este legată de creșterea veniturilor, întrucât prețurile au rămas la un nivel scăzut. |
| --- | --- |

3.7

Creșterea animalelor joacă un rol important sau chiar esențial în sistemele alimentare, animalele reprezentând o sursă de proteine de înaltă calitate și de alte elemente nutritive, cum ar fi vitaminele și mineralele. De asemenea, creșterea animalelor joacă un rol semnificativ în cadrul circuitelor substanțelor nutritive la nivelul fermelor și la nivel regional, în protecția peisajelor deschise și diversificate, a pășunilor permanente și a habitatelor seminaturale, precum și în menținerea biodiversității, generând totodată venituri, active și mijloace de trai pentru populație. În același timp, în UE există, de asemenea, numeroase terenuri agricole care, în practică, nu convin decât pentru pășunat. Totuși, în ultimii 50 de ani s-a observat o creștere de peste patru ori a producției mondiale de carne și ouă, iar producția de lapte a crescut de peste două ori. În cursul aceleiași perioade, populația umană la nivel mondial a crescut doar de două ori (13). Ar trebui remarcat faptul că structura cererii s-a modificat, de asemenea, și că creșterea producției de carne, lapte și ouă este legată de creșterea veniturilor, întrucât prețurile au rămas la un nivel scăzut.

| 3.8 | Luând în considerare produsele alimentare de origine vegetală cultivate pentru consumul uman, hrana de origine vegetală cultivată pentru animale și culturile alimentare de origine vegetală utilizate pentru semințe și în scopuri industriale, cum ar fi pentru producerea biocombustibililor, la nivel mondial se produc în prezent de o dată și jumătate mai multe alimente decât ar fi necesar pentru a hrăni populația actuală, în principiu suficient pentru a asigura hrana populației prognozate pentru anul 2050. Cu toate acestea, nivelurile actuale ale risipei de alimente la nivel mondial, precum și producția de hrană pentru animale necesară pentru a susține creșterea consumului de carne generează o cerere care va impune creșterea semnificativă a producției de alimente. Pentru a hrăni lumea în mod durabil în 2050 și ulterior, este nevoie de o combinație între productivitate și optimizarea utilizării terenurilor agricole și resurselor piscicole existente, compatibilă cu stabilitatea și calitatea mediului, cu siguranța și sănătatea la locul de muncă și cu justiția socială, precum și de o reorientare către regimuri alimentare durabile și de o reducere susținută a pierderilor și risipei de alimente. |
| --- | --- |

3.8

Luând în considerare produsele alimentare de origine vegetală cultivate pentru consumul uman, hrana de origine vegetală cultivată pentru animale și culturile alimentare de origine vegetală utilizate pentru semințe și în scopuri industriale, cum ar fi pentru producerea biocombustibililor, la nivel mondial se produc în prezent de o dată și jumătate mai multe alimente decât ar fi necesar pentru a hrăni populația actuală, în principiu suficient pentru a asigura hrana populației prognozate pentru anul 2050. Cu toate acestea, nivelurile actuale ale risipei de alimente la nivel mondial, precum și producția de hrană pentru animale necesară pentru a susține creșterea consumului de carne generează o cerere care va impune creșterea semnificativă a producției de alimente. Pentru a hrăni lumea în mod durabil în 2050 și ulterior, este nevoie de o combinație între productivitate și optimizarea utilizării terenurilor agricole și resurselor piscicole existente, compatibilă cu stabilitatea și calitatea mediului, cu siguranța și sănătatea la locul de muncă și cu justiția socială, precum și de o reorientare către regimuri alimentare durabile și de o reducere susținută a pierderilor și risipei de alimente.

| 3.9 | Creșterea prețurilor pentru produsele agricole și factorii de producție agricolă, precum și volatilitatea prețurilor din ultimii 10 ani au reprezentat o provocare la adresa securității alimentare și a robusteții sistemului alimentar, generând în același timp motive serioase de îngrijorare atât pentru consumatori, cât și pentru producători. Pe de o parte, nivelul ridicat al prețurilor finale nu a generat venituri mai mari pentru producătorii de alimente; dimpotrivă, scăderea sau stagnarea acestora implică exercitarea unei presiuni în sensul reducerii costului forței de muncă, punând în pericol stabilitatea venitului tuturor operatorilor. Pe de altă parte, criza economică a afectat puterea de cumpărare a consumatorilor. Este necesar ca toți operatorii ce intervin de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente să aibă un venit stabil și rezonabil pentru a asigura noi investiții durabile și continue în domeniul tehnologiilor de agromediu și în cel al tehnicilor favorabile climei. |
| --- | --- |

3.9

Creșterea prețurilor pentru produsele agricole și factorii de producție agricolă, precum și volatilitatea prețurilor din ultimii 10 ani au reprezentat o provocare la adresa securității alimentare și a robusteții sistemului alimentar, generând în același timp motive serioase de îngrijorare atât pentru consumatori, cât și pentru producători. Pe de o parte, nivelul ridicat al prețurilor finale nu a generat venituri mai mari pentru producătorii de alimente; dimpotrivă, scăderea sau stagnarea acestora implică exercitarea unei presiuni în sensul reducerii costului forței de muncă, punând în pericol stabilitatea venitului tuturor operatorilor. Pe de altă parte, criza economică a afectat puterea de cumpărare a consumatorilor. Este necesar ca toți operatorii ce intervin de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente să aibă un venit stabil și rezonabil pentru a asigura noi investiții durabile și continue în domeniul tehnologiilor de agromediu și în cel al tehnicilor favorabile climei.

| 3.10 | Evoluțiile recente ale piețelor agricole, în special în sectorul produselor lactate, furnizează dovezi clare ale unor astfel de dezechilibre potențiale, cauzate nu numai de o producție excedentară, ci și de interdicții motivate politic în fostele piețe de export. Stabilitatea viitoare va depinde în mare măsură de rezistența la șocuri a bazei de aprovizionare cu alimente, schimbările climatice fiind cel mai important dintre acestea. Diversificarea agriculturii, finanțarea inovatoare, sistemele de asigurare a veniturilor și alte instrumente inovatoare de gestionare a pieței care oferă protecție împotriva turbulențelor climatice sau ale pieței trebuie să fie puternic promovate de politicile UE. |
| --- | --- |

3.10

Evoluțiile recente ale piețelor agricole, în special în sectorul produselor lactate, furnizează dovezi clare ale unor astfel de dezechilibre potențiale, cauzate nu numai de o producție excedentară, ci și de interdicții motivate politic în fostele piețe de export. Stabilitatea viitoare va depinde în mare măsură de rezistența la șocuri a bazei de aprovizionare cu alimente, schimbările climatice fiind cel mai important dintre acestea. Diversificarea agriculturii, finanțarea inovatoare, sistemele de asigurare a veniturilor și alte instrumente inovatoare de gestionare a pieței care oferă protecție împotriva turbulențelor climatice sau ale pieței trebuie să fie puternic promovate de politicile UE.

| 3.11 | Efectele sociale și de redistribuire ale prețurilor produselor alimentare trebuie privite din perspectiva producătorului, dar și a consumatorului. În prezent, mulți consumatori nu își permit să cumpere alimente de cea mai bună calitate. De-a lungul ultimilor ani, relațiile de putere din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente s-au schimbat, conducând la o concentrare progresivă a producătorilor de produse alimentare și a comercianților cu amănuntul de pe piață și, prin urmare, la modificarea raportului de forţe în materie de negociere, mai ales în avantajul sectorului comerțului cu amănuntul și în detrimentul producătorilor primari. Această problemă va fi abordată într-un aviz separat al CESE, pe tema „Un lanț de aprovizionare cu alimente mai echitabil”. |
| --- | --- |

3.11

Efectele sociale și de redistribuire ale prețurilor produselor alimentare trebuie privite din perspectiva producătorului, dar și a consumatorului. În prezent, mulți consumatori nu își permit să cumpere alimente de cea mai bună calitate. De-a lungul ultimilor ani, relațiile de putere din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente s-au schimbat, conducând la o concentrare progresivă a producătorilor de produse alimentare și a comercianților cu amănuntul de pe piață și, prin urmare, la modificarea raportului de forţe în materie de negociere, mai ales în avantajul sectorului comerțului cu amănuntul și în detrimentul producătorilor primari. Această problemă va fi abordată într-un aviz separat al CESE, pe tema „Un lanț de aprovizionare cu alimente mai echitabil”.

| 3.12 | Întrucât accentul în comerțul mondial se pune din ce în ce mai mult pe negocieri bilaterale și mega-regionale, în lipsa unor concluzii clare ale Rundei de la Doha a OMC, este esențial să se țină cont pe deplin de implicațiile climatice și de mediu, precum și de calitatea produselor alimentare și de standardele de sănătate, de standardele mai cuprinzătoare sanitare și fitosanitare (SPS) precum și de procesul de producție („ecosistemul industrial” în care se realizează producția, condiţiile de muncă, contextul cultural al producției și relațiile de muncă). Pentru UE este imperios necesar să se evite orice relocare a producției de alimente în țări terțe în cazul în care acest lucru se datorează exclusiv sau în principal faptului că nivelul de exigență al obligațiilor legale pentru producția de alimente nu este la fel de ridicat ca în UE. Politicile UE trebuie să joace un rol esențial la nivel global în stimularea producției de alimente sigure și sănătoase și să interzică importul de produse alimentare care nu îndeplinesc standardele internaționale SPS sau standardele de siguranță alimentară. |
| --- | --- |

3.12

Întrucât accentul în comerțul mondial se pune din ce în ce mai mult pe negocieri bilaterale și mega-regionale, în lipsa unor concluzii clare ale Rundei de la Doha a OMC, este esențial să se țină cont pe deplin de implicațiile climatice și de mediu, precum și de calitatea produselor alimentare și de standardele de sănătate, de standardele mai cuprinzătoare sanitare și fitosanitare (SPS) precum și de procesul de producție („ecosistemul industrial” în care se realizează producția, condiţiile de muncă, contextul cultural al producției și relațiile de muncă). Pentru UE este imperios necesar să se evite orice relocare a producției de alimente în țări terțe în cazul în care acest lucru se datorează exclusiv sau în principal faptului că nivelul de exigență al obligațiilor legale pentru producția de alimente nu este la fel de ridicat ca în UE. Politicile UE trebuie să joace un rol esențial la nivel global în stimularea producției de alimente sigure și sănătoase și să interzică importul de produse alimentare care nu îndeplinesc standardele internaționale SPS sau standardele de siguranță alimentară.

| 3.13 | În ultimii 140 de ani, cooperativele de producători au arătat în mod clar că sunt mai rezistente la turbulențele de pe piețele agricole și că aduc o contribuție la evitarea delocalizării producției de alimente. Prin urmare, este esențial să se promoveze în continuare la nivel de sectoare și regiuni, eventual cu și mai multă energie, cooperarea dintre agricultori și cooperative, în special cooperativele mici. Un accent deosebit ar trebui pus pe acele sectoare și regiuni în care cooperarea este scăzută. |
| --- | --- |

3.13

În ultimii 140 de ani, cooperativele de producători au arătat în mod clar că sunt mai rezistente la turbulențele de pe piețele agricole și că aduc o contribuție la evitarea delocalizării producției de alimente. Prin urmare, este esențial să se promoveze în continuare la nivel de sectoare și regiuni, eventual cu și mai multă energie, cooperarea dintre agricultori și cooperative, în special cooperativele mici. Un accent deosebit ar trebui pus pe acele sectoare și regiuni în care cooperarea este scăzută.

4.   Domeniile majore de intervenție pentru o tranziție către sisteme alimentare mai durabile

Promovarea unei producții alimentare eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, mai rezistentă la schimbările climatice

| 4.1 | Reducerea impactului agriculturii, acvaculturii și pescuitului asupra mediului, inclusiv reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, necesită modificări ale modului în care se produc alimentele. Este necesar să se adopte practici mai durabile pentru a stopa epuizarea resurselor naturale, precum și pentru a permite adaptarea la schimbările climatice și reducerea efectelor acestora. O serie de măsuri ar putea fi în beneficiul productivității agricole, crescând totodată durabilitatea mediului și capacitatea de adaptare la schimbările climatice, cum ar fi creșterea diversității soiurilor de plante și a raselor de animale, ameliorarea animalelor si a plantelor, îmbunătățirea funcționalității ecosistemelor agricole și de gestionare a apei, promovarea cercetării și inovării și aplicarea rezultatelor acestora, optimizarea funcțiilor solului, facilitarea transferului de cunoștințe și a formării și promovarea schimbărilor tehnologice prin sprijinirea investițiilor. Trebuie să se promoveze dezvoltarea suplimentară a sistemelor de comunicații prin satelit și a marilor centre de date ale UE pentru a facilita detectarea timpurie și prevenirea efectelor condițiilor meteorologice extreme și a diferitelor boli sau pregătirea în vederea acestora. De asemenea, ar trebui promovată agricultura de precizie. |
| --- | --- |

4.1

Reducerea impactului agriculturii, acvaculturii și pescuitului asupra mediului, inclusiv reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, necesită modificări ale modului în care se produc alimentele. Este necesar să se adopte practici mai durabile pentru a stopa epuizarea resurselor naturale, precum și pentru a permite adaptarea la schimbările climatice și reducerea efectelor acestora. O serie de măsuri ar putea fi în beneficiul productivității agricole, crescând totodată durabilitatea mediului și capacitatea de adaptare la schimbările climatice, cum ar fi creșterea diversității soiurilor de plante și a raselor de animale, ameliorarea animalelor si a plantelor, îmbunătățirea funcționalității ecosistemelor agricole și de gestionare a apei, promovarea cercetării și inovării și aplicarea rezultatelor acestora, optimizarea funcțiilor solului, facilitarea transferului de cunoștințe și a formării și promovarea schimbărilor tehnologice prin sprijinirea investițiilor. Trebuie să se promoveze dezvoltarea suplimentară a sistemelor de comunicații prin satelit și a marilor centre de date ale UE pentru a facilita detectarea timpurie și prevenirea efectelor condițiilor meteorologice extreme și a diferitelor boli sau pregătirea în vederea acestora. De asemenea, ar trebui promovată agricultura de precizie.

| 4.2 | Menținerea modelului fermei de familie în Europa este, de asemenea, esențială și ar necesita promovarea unei reînnoiri a generațiilor la fermă, pentru a contracara efectele unei populații în curs de îmbătrânire. Acest lucru ar avea un impact pozitiv asupra creării de locuri de muncă în zonele rurale. Este important, de asemenea, să se poată menține o producție agricolă diversificată în toate regiunile UE. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită regiunilor agricole defavorizate. Ar trebui să fie recunoscute diferite tipuri de exploatații agricole și să se pună în aplicare instrumente specifice în acest sens. |
| --- | --- |

4.2

Menținerea modelului fermei de familie în Europa este, de asemenea, esențială și ar necesita promovarea unei reînnoiri a generațiilor la fermă, pentru a contracara efectele unei populații în curs de îmbătrânire. Acest lucru ar avea un impact pozitiv asupra creării de locuri de muncă în zonele rurale. Este important, de asemenea, să se poată menține o producție agricolă diversificată în toate regiunile UE. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită regiunilor agricole defavorizate. Ar trebui să fie recunoscute diferite tipuri de exploatații agricole și să se pună în aplicare instrumente specifice în acest sens.

| 4.3 | În ultimii ani, la nivelul lanțurilor de aprovizionare cu alimente au avut loc reorganizări menite să asigure reconectarea producătorilor cu consumatorii și relocalizarea producției agricole și alimentare. Printre acestea se numără agricultura sprijinită de comunitate, lanțurile scurte de aprovizionare, rețelele de produse alimentare alternative, sistemele agricole locale și vânzările directe. Chiar dacă sectorul este relativ redus, acesta trebuie promovat în continuare, întrucât el are un impact pozitiv în ceea ce privește vânzarea de produse alimentare proaspete, de calitate, sănătoase, tradiționale, cu efecte sociale și economice pozitive. IMM-urile au, de asemenea, o contribuție importantă în acest domeniu. Ar trebui evidențiat rolul specific al autorităților locale și ar trebui asigurate infrastructura necesară și investiții corespunzătoare în zonele urbane, pentru a facilita vânzarea directă de la producător. Ar trebui, de asemenea, încurajate bunele practici din sectorul privat, de exemplu atunci când o astfel de infrastructură este creată la inițiativa privată a centrelor comerciale locale. |
| --- | --- |

4.3

În ultimii ani, la nivelul lanțurilor de aprovizionare cu alimente au avut loc reorganizări menite să asigure reconectarea producătorilor cu consumatorii și relocalizarea producției agricole și alimentare. Printre acestea se numără agricultura sprijinită de comunitate, lanțurile scurte de aprovizionare, rețelele de produse alimentare alternative, sistemele agricole locale și vânzările directe. Chiar dacă sectorul este relativ redus, acesta trebuie promovat în continuare, întrucât el are un impact pozitiv în ceea ce privește vânzarea de produse alimentare proaspete, de calitate, sănătoase, tradiționale, cu efecte sociale și economice pozitive. IMM-urile au, de asemenea, o contribuție importantă în acest domeniu. Ar trebui evidențiat rolul specific al autorităților locale și ar trebui asigurate infrastructura necesară și investiții corespunzătoare în zonele urbane, pentru a facilita vânzarea directă de la producător. Ar trebui, de asemenea, încurajate bunele practici din sectorul privat, de exemplu atunci când o astfel de infrastructură este creată la inițiativa privată a centrelor comerciale locale.

| 4.4 | Pentru a stimula o producție alimentară mai eficientă din punctul de vedere al consumului de resurse, reforma politicii agricole comune (PAC) a introdus o combinație de măsuri, incluzând ecologizarea obligatorie, programe agroecologice și un sprijin semnificativ din partea sistemului de consiliere agricolă și cercetare aplicată, pentru a aborda provocările de securitate alimentară, schimbările climatice și gestionarea durabilă a resurselor naturale, orientându-se în același timp spre zonele rurale și menținând activă economia rurală. Acest lucru poate fi considerat un pas important în direcția bună; totuși, punerea sa în aplicare, atât în ceea ce privește birocrația, cât și câștigurile rezultate, ar mai putea fi îmbunătățită. |
| --- | --- |

4.4

Pentru a stimula o producție alimentară mai eficientă din punctul de vedere al consumului de resurse, reforma politicii agricole comune (PAC) a introdus o combinație de măsuri, incluzând ecologizarea obligatorie, programe agroecologice și un sprijin semnificativ din partea sistemului de consiliere agricolă și cercetare aplicată, pentru a aborda provocările de securitate alimentară, schimbările climatice și gestionarea durabilă a resurselor naturale, orientându-se în același timp spre zonele rurale și menținând activă economia rurală. Acest lucru poate fi considerat un pas important în direcția bună; totuși, punerea sa în aplicare, atât în ceea ce privește birocrația, cât și câștigurile rezultate, ar mai putea fi îmbunătățită.

| 4.5 | În ceea ce privește lanțul de aprovizionare pentru produse obținute din pescuit, este important să se asigure un echilibru corect între sănătate și durabilitate, deoarece consumul de pește este sănătos, dar o presiune excesivă asupra pescuitului este adesea diametral opusă durabilității ecologice. Reforma politicii comune în domeniul pescuitului, realizată în 2013, ar trebui să contribuie la o utilizare mai eficientă a resurselor piscicole, în special prin obiectivul obligatoriu al unui randament maxim durabil stabilit pentru toate stocurile europene de pește. De asemenea, este important să se dezvolte, în mod durabil, modele de acvacultură în larg și pe uscat. |
| --- | --- |

4.5

În ceea ce privește lanțul de aprovizionare pentru produse obținute din pescuit, este important să se asigure un echilibru corect între sănătate și durabilitate, deoarece consumul de pește este sănătos, dar o presiune excesivă asupra pescuitului este adesea diametral opusă durabilității ecologice. Reforma politicii comune în domeniul pescuitului, realizată în 2013, ar trebui să contribuie la o utilizare mai eficientă a resurselor piscicole, în special prin obiectivul obligatoriu al unui randament maxim durabil stabilit pentru toate stocurile europene de pește. De asemenea, este important să se dezvolte, în mod durabil, modele de acvacultură în larg și pe uscat.

Stimularea prevenirii și a reducerii risipei de alimente de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente

| 4.6 | Pachetul de măsuri privind economia circulară prevede angajamentul UE și al statelor sale membre de a realiza obiectivul ONU de dezvoltare durabilă 12.3 de înjumătățire a risipei alimentare până în 2030. Pentru a sprijini realizarea acestui obiectiv, ierarhia utilizării produselor alimentare ar trebui să fie un principiu director în gestionarea resurselor alimentare, iar această acțiune ar trebui să fie sprijinită prin stimulente economice în toate politicile relevante ale UE. Astfel s-ar evita situația actuală în care, de multe ori, este mai ieftin să se arunce alimente comestibile, decât să se pregătească și să se livreze alimente pentru băncile de alimente. |
| --- | --- |

4.6

Pachetul de măsuri privind economia circulară prevede angajamentul UE și al statelor sale membre de a realiza obiectivul ONU de dezvoltare durabilă 12.3 de înjumătățire a risipei alimentare până în 2030. Pentru a sprijini realizarea acestui obiectiv, ierarhia utilizării produselor alimentare ar trebui să fie un principiu director în gestionarea resurselor alimentare, iar această acțiune ar trebui să fie sprijinită prin stimulente economice în toate politicile relevante ale UE. Astfel s-ar evita situația actuală în care, de multe ori, este mai ieftin să se arunce alimente comestibile, decât să se pregătească și să se livreze alimente pentru băncile de alimente.

| 4.7 | O gestionare durabilă a resurselor necesită, de asemenea, eforturi sporite pentru o valorificare maximă a fluxurilor reziduale. Pentru identificarea rolului stimulentelor economice în aplicarea corespunzătoare a ierarhiei UE de gestionare a deșeurilor, sunt necesare noi studii care să compare costul producției alimentare în cazul redistribuției, al hranei pentru animale, al digestiei anaerobe și al depozitării la groapa de gunoi în UE-28. Donațiile de alimente din sectorul hotelier și cel al alimentației rămân o provocare, iar legislația în acest domeniu este în continuare insuficient înțeleasă. Acesta este un domeniu-cheie în care ar fi deosebit de util să existe orientări europene, de largă circulație, dedicate întreprinderilor din industria hotelieră. |
| --- | --- |

4.7

O gestionare durabilă a resurselor necesită, de asemenea, eforturi sporite pentru o valorificare maximă a fluxurilor reziduale. Pentru identificarea rolului stimulentelor economice în aplicarea corespunzătoare a ierarhiei UE de gestionare a deșeurilor, sunt necesare noi studii care să compare costul producției alimentare în cazul redistribuției, al hranei pentru animale, al digestiei anaerobe și al depozitării la groapa de gunoi în UE-28. Donațiile de alimente din sectorul hotelier și cel al alimentației rămân o provocare, iar legislația în acest domeniu este în continuare insuficient înțeleasă. Acesta este un domeniu-cheie în care ar fi deosebit de util să existe orientări europene, de largă circulație, dedicate întreprinderilor din industria hotelieră.

| 4.8 | Pachetul de măsuri privind economia circulară identifică, de asemenea, necesitatea de a clarifica orientările actuale privind utilizarea drept hrană pentru animale a produselor alimentare care nu sunt adecvate pentru consumul uman. O legislație solidă, care să reglementeze noile tehnologii de sterilizare a deșeurilor alimentare printr-un proces industrial centralizat, ar putea garanta siguranța microbiologică a hranei pentru animale, creând în același timp noi locuri de muncă și oportunități de investiții și preluând din plin avantajele pentru mediu ale unei aplicări mai eficiente a ierarhiei deșeurilor. |
| --- | --- |

4.8

Pachetul de măsuri privind economia circulară identifică, de asemenea, necesitatea de a clarifica orientările actuale privind utilizarea drept hrană pentru animale a produselor alimentare care nu sunt adecvate pentru consumul uman. O legislație solidă, care să reglementeze noile tehnologii de sterilizare a deșeurilor alimentare printr-un proces industrial centralizat, ar putea garanta siguranța microbiologică a hranei pentru animale, creând în același timp noi locuri de muncă și oportunități de investiții și preluând din plin avantajele pentru mediu ale unei aplicări mai eficiente a ierarhiei deșeurilor.

| 4.9 | Întrucât sensibilizarea consumatorilor cu privire la schimbările necesare, la fel ca și acceptarea acestora, sunt aspecte esențiale, trebuie să se asigure materiale didactice referitoare la produsele alimentare, la durabilitatea produselor alimentare și la risipa de alimente, care să îmbunătățească valoarea produselor alimentare și să susțină schimbări comportamentale sistemice. Sunt deja disponibile module pentru școlile primare și secundare, universități și programe specializate în sectorul agricol, al producției și în industria hotelieră, bazate pe o gamă largă de bune practici. |
| --- | --- |

4.9

Întrucât sensibilizarea consumatorilor cu privire la schimbările necesare, la fel ca și acceptarea acestora, sunt aspecte esențiale, trebuie să se asigure materiale didactice referitoare la produsele alimentare, la durabilitatea produselor alimentare și la risipa de alimente, care să îmbunătățească valoarea produselor alimentare și să susțină schimbări comportamentale sistemice. Sunt deja disponibile module pentru școlile primare și secundare, universități și programe specializate în sectorul agricol, al producției și în industria hotelieră, bazate pe o gamă largă de bune practici.

| 4.10 | UE este activă de câțiva ani în promovarea activităților de reducere a deșeurilor alimentare. Exemplul oferit de UE în realizarea obiectivului 12.3 va avea un rol esențial în succesul obiectivului la nivel global, de exemplu prin diseminarea bunelor practici și a cunoștințelor europene. |
| --- | --- |

4.10

UE este activă de câțiva ani în promovarea activităților de reducere a deșeurilor alimentare. Exemplul oferit de UE în realizarea obiectivului 12.3 va avea un rol esențial în succesul obiectivului la nivel global, de exemplu prin diseminarea bunelor practici și a cunoștințelor europene.

Consolidarea legăturii dintre sistemele alimentare și strategiile privind schimbările climatice

| 4.11 | Impactul schimbărilor climatice se resimte la toate nivelurile securității alimentare, nu numai în ceea ce privește randamentul și culturile, dar și sănătatea agricultorilor, răspândirea dăunătorilor și a bolilor, declinul biodiversității, instabilitatea veniturilor, calitatea apei etc. Pierderea de terenuri arabile cauzată de degradarea solului și urbanizarea terenurilor agricole este, de asemenea, un potențial motiv de îngrijorare. Prin urmare, este esențial să se mențină prioritatea utilizării terenurilor pentru producția de alimente. Instituțiile și sectorul privat joacă un rol esențial în asigurarea rezistenței sistemelor alimentare, de exemplu, prin îmbunătățirea programelor de protecție socială pentru a reduce șocurile resimțite de gospodării și a asigura continuarea investițiilor în tehnologii cu emisii reduse de carbon în sectorul agricol și cel alimentar, prin îmbunătățirea diversificării culturilor și dezvoltarea resurselor genetice, prin investiții în dezvoltarea unei agriculturi rezistente, atât în cadrul fermelor, cât și în afara acestora, dar și prin implementarea unor sisteme care să asigure o mai bună gestionare a riscurilor legate de schimbările climatice. |
| --- | --- |

4.11

Impactul schimbărilor climatice se resimte la toate nivelurile securității alimentare, nu numai în ceea ce privește randamentul și culturile, dar și sănătatea agricultorilor, răspândirea dăunătorilor și a bolilor, declinul biodiversității, instabilitatea veniturilor, calitatea apei etc. Pierderea de terenuri arabile cauzată de degradarea solului și urbanizarea terenurilor agricole este, de asemenea, un potențial motiv de îngrijorare. Prin urmare, este esențial să se mențină prioritatea utilizării terenurilor pentru producția de alimente. Instituțiile și sectorul privat joacă un rol esențial în asigurarea rezistenței sistemelor alimentare, de exemplu, prin îmbunătățirea programelor de protecție socială pentru a reduce șocurile resimțite de gospodării și a asigura continuarea investițiilor în tehnologii cu emisii reduse de carbon în sectorul agricol și cel alimentar, prin îmbunătățirea diversificării culturilor și dezvoltarea resurselor genetice, prin investiții în dezvoltarea unei agriculturi rezistente, atât în cadrul fermelor, cât și în afara acestora, dar și prin implementarea unor sisteme care să asigure o mai bună gestionare a riscurilor legate de schimbările climatice.

| 4.12 | Având în vedere pilonul economic al durabilității, Comisia și statele membre trebuie să ia în considerare atât potențialul de atenuare a impactului dioxidului de carbon, cât și pe cel de sechestrare a carbonului, oferind, în același timp, toate mijloacele de sprijin financiar pentru punerea în aplicare, promovând mecanisme inovatoare de cooperare în parteneriat public-privat. Indicatorii suplimentari privind creșterea productivității agricole, terenurile existente, regimurile alimentare, pierderile și risipa de produse alimentare ar completa imaginea impactului sistemelor alimentare asupra schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

4.12

Având în vedere pilonul economic al durabilității, Comisia și statele membre trebuie să ia în considerare atât potențialul de atenuare a impactului dioxidului de carbon, cât și pe cel de sechestrare a carbonului, oferind, în același timp, toate mijloacele de sprijin financiar pentru punerea în aplicare, promovând mecanisme inovatoare de cooperare în parteneriat public-privat. Indicatorii suplimentari privind creșterea productivității agricole, terenurile existente, regimurile alimentare, pierderile și risipa de produse alimentare ar completa imaginea impactului sistemelor alimentare asupra schimbărilor climatice.

Promovarea unui regim alimentar mai sănătos și mai durabil

| 4.13 | O alimentație sănătoasă este adesea o alegere durabilă (14), în special în cadrul unei alimentații echilibrate. De exemplu, consumul de alimente de sezon, locale, de origine vegetală diversă este benefic atât pentru sănătate, cât și pentru mediu. Un model mai sănătos de alimentație reduce, de asemenea, riscul apariției bolilor cronice, costurile asistenței medicale și pierderea productivității muncii în economie. Este necesar să existe unele principii pentru elaborarea de orientări privind regimurile alimentare sănătoase și durabile, care să poată fi luate în considerare de către statele membre. Orientările privind regimurile alimentare și aprovizionarea au un impact direct asupra consumului în cazul în care sunt adoptate de către instituții publice, cum ar fi școlile și spitalele. De asemenea, trebuie menționată și tranziția nutrițională care are loc la nivel global, precum și rolul UE de a oferi un model de urmat în materie de regimuri alimentare durabile. O abordare „flexitariană” vizând reducerea consumului de carne, cel puțin o dată pe săptămână, promovată, de exemplu, în Țările de Jos, poate fi considerată drept un bun exemplu în acest sens. |
| --- | --- |

4.13

O alimentație sănătoasă este adesea o alegere durabilă (14), în special în cadrul unei alimentații echilibrate. De exemplu, consumul de alimente de sezon, locale, de origine vegetală diversă este benefic atât pentru sănătate, cât și pentru mediu. Un model mai sănătos de alimentație reduce, de asemenea, riscul apariției bolilor cronice, costurile asistenței medicale și pierderea productivității muncii în economie. Este necesar să existe unele principii pentru elaborarea de orientări privind regimurile alimentare sănătoase și durabile, care să poată fi luate în considerare de către statele membre. Orientările privind regimurile alimentare și aprovizionarea au un impact direct asupra consumului în cazul în care sunt adoptate de către instituții publice, cum ar fi școlile și spitalele. De asemenea, trebuie menționată și tranziția nutrițională care are loc la nivel global, precum și rolul UE de a oferi un model de urmat în materie de regimuri alimentare durabile. O abordare „flexitariană” vizând reducerea consumului de carne, cel puțin o dată pe săptămână, promovată, de exemplu, în Țările de Jos, poate fi considerată drept un bun exemplu în acest sens.

| 4.14 | Inițiative precum programul alimentar școlar al UE, care include consiliere nutrițională, precum și distribuirea de produse nutritive, contribuie la adoptarea unor regimuri alimentare mai echilibrate. Comisia ar trebui să invite statele membre să promoveze un consum sănătos și durabil. La nivelul UE, ar trebui promovate, de asemenea, campanii publicitare vizuale privind alimentele sănătoase; aceasta ar fi și o bună modalitate de a determina creșterea consumului de produse locale în timpul turbulențelor de pe piețele globale. |
| --- | --- |

4.14

Inițiative precum programul alimentar școlar al UE, care include consiliere nutrițională, precum și distribuirea de produse nutritive, contribuie la adoptarea unor regimuri alimentare mai echilibrate. Comisia ar trebui să invite statele membre să promoveze un consum sănătos și durabil. La nivelul UE, ar trebui promovate, de asemenea, campanii publicitare vizuale privind alimentele sănătoase; aceasta ar fi și o bună modalitate de a determina creșterea consumului de produse locale în timpul turbulențelor de pe piețele globale.

| 4.15 | Întrucât consumatorii s-au obișnuit tot mai mult să cumpere alimente ieftine, valoarea reală a produselor alimentare trebuie subliniată din nou. Produsele ieftine nu iau în considerare factorii externi, cum ar fi costurile legate de tratarea apei. După cum s-a menționat mai sus, este necesar să existe o educație alimentară în școli, împreună cu o înțelegere a obiceiurilor alimentare sănătoase și cu dezvoltarea abilităților de gătit de bază, care să poată contribui la o stare bună de sănătate prin hrană preparată acasă, în conformitate cu recomandările nutriționale și cu cele privind reducerea risipei de alimente. |
| --- | --- |

4.15

Întrucât consumatorii s-au obișnuit tot mai mult să cumpere alimente ieftine, valoarea reală a produselor alimentare trebuie subliniată din nou. Produsele ieftine nu iau în considerare factorii externi, cum ar fi costurile legate de tratarea apei. După cum s-a menționat mai sus, este necesar să existe o educație alimentară în școli, împreună cu o înțelegere a obiceiurilor alimentare sănătoase și cu dezvoltarea abilităților de gătit de bază, care să poată contribui la o stare bună de sănătate prin hrană preparată acasă, în conformitate cu recomandările nutriționale și cu cele privind reducerea risipei de alimente.

| 4.16 | Se remarcă faptul că Ministerul olandez al Sănătății, Bunăstării și Sportului a inițiat un acord pentru îmbunătățirea compoziției alimentelor cu asociațiile de producători, de comercianți cu amănuntul, din sectorul serviciilor de catering și sectorul hotelier, ceea ce va asigura produse mai sănătoase și va face ca opțiunea sănătoasă să fie alegerea cea mai ușoară. Acest acord include obiective ambițioase privind reducerea progresivă a cantității de sare, de grăsimi saturate și de calorii din produsele alimentare până în 2020, reducând la minimum modificările sesizabile ale profilurilor de aromă (15). Prin prezentul aviz se solicită punerea în aplicare a cadrului UE pentru inițiativele naționale referitoare la substanțele nutritive selectate, și anume a anexei aprobate recent privind zaharurile adăugate. |
| --- | --- |

4.16

Se remarcă faptul că Ministerul olandez al Sănătății, Bunăstării și Sportului a inițiat un acord pentru îmbunătățirea compoziției alimentelor cu asociațiile de producători, de comercianți cu amănuntul, din sectorul serviciilor de catering și sectorul hotelier, ceea ce va asigura produse mai sănătoase și va face ca opțiunea sănătoasă să fie alegerea cea mai ușoară. Acest acord include obiective ambițioase privind reducerea progresivă a cantității de sare, de grăsimi saturate și de calorii din produsele alimentare până în 2020, reducând la minimum modificările sesizabile ale profilurilor de aromă (15). Prin prezentul aviz se solicită punerea în aplicare a cadrului UE pentru inițiativele naționale referitoare la substanțele nutritive selectate, și anume a anexei aprobate recent privind zaharurile adăugate.

| 4.17 | Grație unor aspecte precum dezvoltarea produselor, dezvoltarea pieței și crearea de parteneriate-cheie, alegerile sănătoase și durabile pot fi, de asemenea, simple și atrăgătoare. Industria și societatea civilă ar trebui să exploreze și să profite de oportunitățile de sporire a consumului de fructe și legume locale de sezon și a consumului de alte produse bogate în fibre în mod natural, cum ar fi produsele alimentare integrale sau leguminoasele. Desemnarea acestui an de către ONU drept „Anul internațional al leguminoaselor” este un punct de plecare. |
| --- | --- |

4.17

Grație unor aspecte precum dezvoltarea produselor, dezvoltarea pieței și crearea de parteneriate-cheie, alegerile sănătoase și durabile pot fi, de asemenea, simple și atrăgătoare. Industria și societatea civilă ar trebui să exploreze și să profite de oportunitățile de sporire a consumului de fructe și legume locale de sezon și a consumului de alte produse bogate în fibre în mod natural, cum ar fi produsele alimentare integrale sau leguminoasele. Desemnarea acestui an de către ONU drept „Anul internațional al leguminoaselor” este un punct de plecare.

| 4.18 | Punerea în aplicare a unui sistem de etichetare clar privind originea, mijloacele de producție și valoarea nutritivă a produselor alimentare ar facilita alegerile consumatorilor. Trasabilitatea este, de asemenea, foarte importantă atât pentru producătorii de alimente, cât și pentru consumatori, pentru a garanta siguranța alimentară. Trebuie să se ia în considerare posibilitatea creării unei etichete unice, ușor de înțeles, care să indice un „aliment durabil”, iar Comisia trebuie să evalueze fezabilitatea acesteia. Trebuie să se pună mai mult accentul pe tehnologii precum aplicațiile pentru telefoane mobile și introducerea unor ecrane pentru consumatorii din sectorul comerțului cu amănuntul, care să furnizeze toate informațiile necesare și să asigure trasabilitatea deplină. |
| --- | --- |

4.18

Punerea în aplicare a unui sistem de etichetare clar privind originea, mijloacele de producție și valoarea nutritivă a produselor alimentare ar facilita alegerile consumatorilor. Trasabilitatea este, de asemenea, foarte importantă atât pentru producătorii de alimente, cât și pentru consumatori, pentru a garanta siguranța alimentară. Trebuie să se ia în considerare posibilitatea creării unei etichete unice, ușor de înțeles, care să indice un „aliment durabil”, iar Comisia trebuie să evalueze fezabilitatea acesteia. Trebuie să se pună mai mult accentul pe tehnologii precum aplicațiile pentru telefoane mobile și introducerea unor ecrane pentru consumatorii din sectorul comerțului cu amănuntul, care să furnizeze toate informațiile necesare și să asigure trasabilitatea deplină.

Dezvoltarea bazei de cunoștințe și mobilizarea cercetării și inovării

| 4.19 | Multe dintre provocările în abordarea securității globale a alimentelor și alimentației necesită participarea comunității științifice pentru generarea de cunoștințe, încurajarea inovării, angajarea publicului și contribuția la modelarea unui sistem alimentar mai durabil. În acest scop, s-au pus la dispoziție fonduri considerabile în cadrul programului de cercetare și inovare al UE Orizont 2020 și al fostului Al șaptelea Program-cadru. Cu toate acestea, cercetarea privind regimurile alimentare, pierderile și risipa de alimente nu a fost abordată în mod adecvat și necesită eforturi sporite. CESE sprijină cu fermitate inițiativa Comisiei privind o strategie pe termen lung pentru cercetarea și inovarea europeană în domeniul agricol, precum și cea mai recentă decizie ambițioasă a DG RTD de a elabora o strategie cuprinzătoare pentru un Spațiu european de cercetare în domeniul alimentației. Europa poate promova, de asemenea, tranziții nutriționale durabile și reducerea pierderilor și a risipei de produse alimentare în alte regiuni prin intermediul programului SWITCH (16). |
| --- | --- |

4.19

Multe dintre provocările în abordarea securității globale a alimentelor și alimentației necesită participarea comunității științifice pentru generarea de cunoștințe, încurajarea inovării, angajarea publicului și contribuția la modelarea unui sistem alimentar mai durabil. În acest scop, s-au pus la dispoziție fonduri considerabile în cadrul programului de cercetare și inovare al UE Orizont 2020 și al fostului Al șaptelea Program-cadru. Cu toate acestea, cercetarea privind regimurile alimentare, pierderile și risipa de alimente nu a fost abordată în mod adecvat și necesită eforturi sporite. CESE sprijină cu fermitate inițiativa Comisiei privind o strategie pe termen lung pentru cercetarea și inovarea europeană în domeniul agricol, precum și cea mai recentă decizie ambițioasă a DG RTD de a elabora o strategie cuprinzătoare pentru un Spațiu european de cercetare în domeniul alimentației. Europa poate promova, de asemenea, tranziții nutriționale durabile și reducerea pierderilor și a risipei de produse alimentare în alte regiuni prin intermediul programului SWITCH (16).

| 4.20 | Comitetul director științific al UE pentru Expo Milano 2015 a identificat provocările în materie de cercetare în șapte domenii ample și a subliniat importanța promovării abordărilor sistemelor și a investițiilor în cercetarea inter și transdisciplinară. S-a recomandat, de asemenea, instituirea unui grup internațional pentru securitatea alimentară și nutrițională; acesta ar constitui un progres clar în ce privește promovarea unei abordări interdisciplinare și intersectoriale. |
| --- | --- |

4.20

Comitetul director științific al UE pentru Expo Milano 2015 a identificat provocările în materie de cercetare în șapte domenii ample și a subliniat importanța promovării abordărilor sistemelor și a investițiilor în cercetarea inter și transdisciplinară. S-a recomandat, de asemenea, instituirea unui grup internațional pentru securitatea alimentară și nutrițională; acesta ar constitui un progres clar în ce privește promovarea unei abordări interdisciplinare și intersectoriale.

| 4.21 | Cercetarea, inovarea și dezvoltarea sunt principalii factori ai tranziției către un sistem alimentar durabil, în conformitate cu obiectivele politicii privind schimbările climatice. CESE solicită instituțiilor UE și statelor membre să majoreze finanțarea pentru activitatea desfășurată în acest domeniu și solicită un efort comun prin care concluziile să fie partajate între comunitățile științifice, practicieni și alte părți interesate. Parteneriatul european pentru inovare privind productivitatea și durabilitatea agriculturii (PEI-AGRI), sprijinit de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), joacă un rol esențial în ce privește intensificarea cooperării și a colaborării între diverse părţi interesate și asigurarea unei legături mai puternice între practicieni și cercetători. În plus, abordarea bazată pe mai mulți actori din cadrul Orizont 2020 constituie un instrument important pentru a se garanta că fermierii joacă un rol esențial în acest proces. Cheia succesului pentru punerea în aplicare a strategiilor de inovare o reprezintă promovarea activă a acestora prin intermediul organismelor consultative și educaționale către utilizatorii finali de la nivelul întregului sistem alimentar, precum și implicarea activă a utilizatorilor finali în activitățile de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

4.21

Cercetarea, inovarea și dezvoltarea sunt principalii factori ai tranziției către un sistem alimentar durabil, în conformitate cu obiectivele politicii privind schimbările climatice. CESE solicită instituțiilor UE și statelor membre să majoreze finanțarea pentru activitatea desfășurată în acest domeniu și solicită un efort comun prin care concluziile să fie partajate între comunitățile științifice, practicieni și alte părți interesate. Parteneriatul european pentru inovare privind productivitatea și durabilitatea agriculturii (PEI-AGRI), sprijinit de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), joacă un rol esențial în ce privește intensificarea cooperării și a colaborării între diverse părţi interesate și asigurarea unei legături mai puternice între practicieni și cercetători. În plus, abordarea bazată pe mai mulți actori din cadrul Orizont 2020 constituie un instrument important pentru a se garanta că fermierii joacă un rol esențial în acest proces. Cheia succesului pentru punerea în aplicare a strategiilor de inovare o reprezintă promovarea activă a acestora prin intermediul organismelor consultative și educaționale către utilizatorii finali de la nivelul întregului sistem alimentar, precum și implicarea activă a utilizatorilor finali în activitățile de cercetare și inovare.

| 4.22 | CESE subliniază faptul că utilizarea noilor tehnologii ale informației și telecomunicațiilor (TIC) și programele existente ale Comisiei, cum ar fi Galileo și Copernic, pentru sectorul agricol, contribuie la îmbunătățirea tehnicilor durabile de obținere a materiilor prime în UE. CESE solicită continuarea cercetării și dezvoltării în aplicarea TIC în toate sectoarele producției alimentare. Aceste tehnici sunt esențiale pentru promovarea în continuare a unei producții alimentare precise și mai eficiente din punctul de vedere al consumului de resurse, al depistării precoce a bolilor, al perturbărilor climatice și al condițiilor meteorologice extreme. La rândul său, aceasta poate duce la reducerea pierderilor de alimente la nivelul producției primare. De asemenea, mai multe activități de cercetare ar trebui să vizeze evaluarea potențialului tipurilor inovatoare de agricultură (cum ar fi agricultura urbană) și îmbunătățirea hranei pentru animale. |
| --- | --- |

4.22

CESE subliniază faptul că utilizarea noilor tehnologii ale informației și telecomunicațiilor (TIC) și programele existente ale Comisiei, cum ar fi Galileo și Copernic, pentru sectorul agricol, contribuie la îmbunătățirea tehnicilor durabile de obținere a materiilor prime în UE. CESE solicită continuarea cercetării și dezvoltării în aplicarea TIC în toate sectoarele producției alimentare. Aceste tehnici sunt esențiale pentru promovarea în continuare a unei producții alimentare precise și mai eficiente din punctul de vedere al consumului de resurse, al depistării precoce a bolilor, al perturbărilor climatice și al condițiilor meteorologice extreme. La rândul său, aceasta poate duce la reducerea pierderilor de alimente la nivelul producției primare. De asemenea, mai multe activități de cercetare ar trebui să vizeze evaluarea potențialului tipurilor inovatoare de agricultură (cum ar fi agricultura urbană) și îmbunătățirea hranei pentru animale.

Combaterea bolilor animalelor și ale plantelor pentru a spori robustețea sistemului alimentar

| 4.23 | Răspândirea dăunătorilor și a bolilor plantelor și animalelor, exacerbată de comerțul globalizat și de schimbările climatice, are un impact negativ asupra sistemelor alimentare. Focarele recente de pestă porcină africană sau de Xylella fastidiosa care afectează măslinii din sudul Italiei sunt doar câteva exemple ale modului în care bolile plantelor și animalelor pot perturba sistemul alimentar și genera pierderi alimentare. Deși UE deține unul dintre cele mai bune sisteme de detecție timpurie și de prevenire din lume, politica și cadrul său legislativ privind sănătatea animală și a plantelor pot fi dezvoltate și consolidate în continuare, punând un accent mai puternic asupra prevenirii crizelor, a unei mai bune supravegheri și depistări timpurii, pregătirii și gestionării, precum și asupra identificării și evaluării riscurilor emergente sau noi, atât în UE, cât și în afara UE. Există deja o rețea de laboratoare de referință pentru bolile animalelor, dar nu și pentru bolile plantelor. Cunoașterea și cercetarea sunt cei mai importanți piloni ai prevenirii. CESE solicită Comisiei și statelor membre să fie și mai ambițioase în finanțarea de urgență a centrelor de cercetare a bolilor animalelor și în înființarea unor laboratoare de referință pentru bolile plantelor. De asemenea, sistemele de detectare și prevenire timpurie ar trebui să fie consolidate, asigurând în același timp despăgubirea corespunzătoare pentru orice pierderi a producătorilor de alimente și a altor operatori (de exemplu, lucrătorii agricoli), inclusiv pentru daunele economice suferite de fermieri atunci când, în cazul izbucnirii unei epidemii, sunt impuse restricții comerciale de interes public general. În plus, trebuie să se acorde atenție instituirii unor sisteme agricole mai diverse, care să fie mai rezistente la tensiunile biotice. |
| --- | --- |

4.23

Răspândirea dăunătorilor și a bolilor plantelor și animalelor, exacerbată de comerțul globalizat și de schimbările climatice, are un impact negativ asupra sistemelor alimentare. Focarele recente de pestă porcină africană sau de Xylella fastidiosa care afectează măslinii din sudul Italiei sunt doar câteva exemple ale modului în care bolile plantelor și animalelor pot perturba sistemul alimentar și genera pierderi alimentare. Deși UE deține unul dintre cele mai bune sisteme de detecție timpurie și de prevenire din lume, politica și cadrul său legislativ privind sănătatea animală și a plantelor pot fi dezvoltate și consolidate în continuare, punând un accent mai puternic asupra prevenirii crizelor, a unei mai bune supravegheri și depistări timpurii, pregătirii și gestionării, precum și asupra identificării și evaluării riscurilor emergente sau noi, atât în UE, cât și în afara UE. Există deja o rețea de laboratoare de referință pentru bolile animalelor, dar nu și pentru bolile plantelor. Cunoașterea și cercetarea sunt cei mai importanți piloni ai prevenirii. CESE solicită Comisiei și statelor membre să fie și mai ambițioase în finanțarea de urgență a centrelor de cercetare a bolilor animalelor și în înființarea unor laboratoare de referință pentru bolile plantelor. De asemenea, sistemele de detectare și prevenire timpurie ar trebui să fie consolidate, asigurând în același timp despăgubirea corespunzătoare pentru orice pierderi a producătorilor de alimente și a altor operatori (de exemplu, lucrătorii agricoli), inclusiv pentru daunele economice suferite de fermieri atunci când, în cazul izbucnirii unei epidemii, sunt impuse restricții comerciale de interes public general. În plus, trebuie să se acorde atenție instituirii unor sisteme agricole mai diverse, care să fie mai rezistente la tensiunile biotice.

| 4.24 | Investițiile în domeniul cercetării ar trebui să se concentreze asupra prevenirii și depistării timpurii, întrucât tratamentul și eradicarea unei boli existente pot fi foarte costisitoare și perturbatoare. Consolidarea capacităților și sensibilizarea sunt aspecte esențiale, la fel cum este și transferul de cunoștințe de la cercetători către agricultori și alți operatori. Transferul de cunoștințe și cooperarea cu țările terțe sunt esențiale. UE ar trebui să promoveze legi, orientări și instrumente fără caracter obligatoriu pentru a asigura o mai bună supraveghere, dar, în același timp, este esențial să existe controale mai stricte ale importurilor. Problema rezistenței la antibiotice este, de asemenea, esențială, și ar trebui să se adopte o abordare integrată care să combine asistența medicală umană și veterinară (abordare „One Health”). |
| --- | --- |

4.24

Investițiile în domeniul cercetării ar trebui să se concentreze asupra prevenirii și depistării timpurii, întrucât tratamentul și eradicarea unei boli existente pot fi foarte costisitoare și perturbatoare. Consolidarea capacităților și sensibilizarea sunt aspecte esențiale, la fel cum este și transferul de cunoștințe de la cercetători către agricultori și alți operatori. Transferul de cunoștințe și cooperarea cu țările terțe sunt esențiale. UE ar trebui să promoveze legi, orientări și instrumente fără caracter obligatoriu pentru a asigura o mai bună supraveghere, dar, în același timp, este esențial să existe controale mai stricte ale importurilor. Problema rezistenței la antibiotice este, de asemenea, esențială, și ar trebui să se adopte o abordare integrată care să combine asistența medicală umană și veterinară (abordare „One Health”).

Bruxelles, 26 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  HLPE (2014): Food losses and waste in the context of sustainable food systems, HLPE report (Pierderile și risipa de alimente în contextul sistemelor alimentare durabile), raport HLPE, Roma: HLPE.

1

Food losses and waste in the context of sustainable food systems, HLPE report

(2)  http://www.unep.org/resourcepanel/Portals/24102/PDFs/PriorityProductsAndMaterials_Summary_EN.pdf

2

(3)  COM(2013) 838 final, http://ec.europa.eu/agriculture/genetic-resources/pdf/com-2013-838_en.pdf

3

(4)  FAO (2011): Global food losses and food waste (Pierderile alimentare și risipa de alimente la nivel global).

4

Global food losses and food waste

(5)  Definiția ONU privind pierderile și deșeurile alimentare poate fi găsită la adresa: http://thinkeatsave.org/index.php/be-informed/definition-of-food-loss-and-waste

5

(6)  FUSIONS (2016) Estimates of European food waste levels (Estimări privind nivelul deșeurilor alimentare la nivel european) http://eu-fusions.org/phocadownload/Publications/Estimates%20of%20European%20food%20waste%20levels.pdf

6

Estimates of European food waste levels

(7)  Set de date FUSIONS UE 2015; Studiu pregătitor al CE privind deșeurile alimentare, 2011 http://eu-fusions.org/index.php/publications, http://ec.europa.eu/environment/eussd/pdf/bio_foodwaste_report.pdf

7

(8)  AEM (2015) http://www.eea.europa.eu/signals/signals-2015/articles/agriculture-and-climate-change

8

(9)  A se vedea Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice [COM(2013) 216 final].

9

(10)  OMS (2015): date furnizate de Observatorul Mondial al Sănătății (Global Health Observatory – GHO). Disponibil la: http://www.who.int/gho/ncd/risk_factors/obesity_text/en/

10

Global Health Observatory

(11)  WRR (2015): Towards a food policy (Către o politică alimentară).

11

Towards a food policy

(12)  Cabinetul neerlandez (2015), Agenda alimentară pentru alimente sigure, sănătoase și durabile.

12

(13)  FAOSTAT, 2015.

13

(14)  Consiliul pentru sănătate din Țările de Jos, Guidelines for a healthy diet: the ecological perspective (Orientări pentru un regim alimentar sănătos: perspectiva ecologică), publicația nr. 2011/08, Haga: Consiliul pentru sănătate din Țările de Jos (Gezondheidsraad).

14

Guidelines for a healthy diet: the ecological perspective

(15)  A Doua Cameră (Camera Reprezentanţilor) a Parlamentului Țărilor de Jos, 2014-2015, 32793, nr. 162.

15

(16)  http://www.switch-asia.eu

16

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/73

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema: „Un forum european al societății civile pentru dezvoltarea durabilă”

(aviz exploratoriu)

(2016/C 303/09)

| Raportor: | doamna Brenda KING |
| --- | --- |
| Raportor: | domnul Roman HAKEN |

Raportor:

doamna Brenda KING

Raportor:

domnul Roman HAKEN

La 16 decembrie 2015, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, Președinția olandeză a hotărât să consulte Comitetul Economic şi Social European pe tema:

Un forum european al societății civile pentru dezvoltare durabilă

(aviz exploratoriu).

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 11 mai 2016.

În cea de-a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 26 mai), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 148 de voturi pentru și 1 vot împotrivă.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul salută Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și consideră că adoptarea sa, alături de Acordul COP 21 de la Paris privind schimbările climatice, reprezintă un progres însemnat în ceea ce privește stabilirea unui plan de acțiune global pentru eradicarea sărăciei, promovarea prosperității pentru toți și protejarea resurselor naturale ale planetei, în mod integrat. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul salută Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și consideră că adoptarea sa, alături de Acordul COP 21 de la Paris privind schimbările climatice, reprezintă un progres însemnat în ceea ce privește stabilirea unui plan de acțiune global pentru eradicarea sărăciei, promovarea prosperității pentru toți și protejarea resurselor naturale ale planetei, în mod integrat.

| 1.2 | Comitetul recomandă crearea unui forum european pentru dezvoltare durabilă (denumit în cele ce urmează „forumul”), în parteneriat cu Comisia și reprezentanți ai societății civile, ca platformă care să implice o gamă largă de organizații ale societății civile și de părți interesate în stabilirea cadrului de implementare a acestei agende în UE, precum și în activitățile sale de monitorizare și revizuire, aflate în curs. |
| --- | --- |

1.2

Comitetul recomandă crearea unui forum european pentru dezvoltare durabilă (denumit în cele ce urmează „forumul”), în parteneriat cu Comisia și reprezentanți ai societății civile, ca platformă care să implice o gamă largă de organizații ale societății civile și de părți interesate în stabilirea cadrului de implementare a acestei agende în UE, precum și în activitățile sale de monitorizare și revizuire, aflate în curs.

| 1.3 | Noua agendă cu cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ale sale se aplică în mod universal, atât în țările în curs de dezvoltare, cât și în țările dezvoltate, și va necesita schimbări profunde la nivelul tuturor părților. UE și statele membre vor trebui să-și alinieze toate politicile, nu doar cele din domeniul dezvoltării, într-un mod echilibrat și coerent. |
| --- | --- |

1.3

Noua agendă cu cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ale sale se aplică în mod universal, atât în țările în curs de dezvoltare, cât și în țările dezvoltate, și va necesita schimbări profunde la nivelul tuturor părților. UE și statele membre vor trebui să-și alinieze toate politicile, nu doar cele din domeniul dezvoltării, într-un mod echilibrat și coerent.

| 1.4 | Fiind una dintre forțele motrice în elaborarea Agendei 2030 a ONU, UE și statele sale membre ar trebui să îndrume, prin puterea exemplului, punerea în practică a Agendei 2030 și crearea cadrului de guvernanță. De aceea, Comitetul salută intenția Comisiei de a publica în 2016 o nouă inițiativă, Next steps for a sustainable European future (Următoarele etape pentru un viitor durabil al Europei), datorită abordării sale noi și imperative care urmărește să asigure creșterea economică și durabilitatea socială și ecologică dincolo de orizontul 2020 și să pună în aplicare obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) în politicile interne și externe, în mod integrat (1). Comitetul invită Comisia să acorde o mai mare prioritate acestei inițiative, care include și un cadru de guvernanță participativă. Consideră că această inițiativă este un pas necesar pentru a consolida conceptul de dezvoltare durabilă în întreaga Europă, prin instituirea unei strategii integrate pentru o Europă durabilă într-o lume globalizată, având ca orizont minim anul 2030, care ar încadra punerea în aplicare la nivel național. |
| --- | --- |

1.4

Fiind una dintre forțele motrice în elaborarea Agendei 2030 a ONU, UE și statele sale membre ar trebui să îndrume, prin puterea exemplului, punerea în practică a Agendei 2030 și crearea cadrului de guvernanță. De aceea, Comitetul salută intenția Comisiei de a publica în 2016 o nouă inițiativă, Next steps for a sustainable European future (Următoarele etape pentru un viitor durabil al Europei), datorită abordării sale noi și imperative care urmărește să asigure creșterea economică și durabilitatea socială și ecologică dincolo de orizontul 2020 și să pună în aplicare obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) în politicile interne și externe, în mod integrat (1). Comitetul invită Comisia să acorde o mai mare prioritate acestei inițiative, care include și un cadru de guvernanță participativă. Consideră că această inițiativă este un pas necesar pentru a consolida conceptul de dezvoltare durabilă în întreaga Europă, prin instituirea unei strategii integrate pentru o Europă durabilă într-o lume globalizată, având ca orizont minim anul 2030, care ar încadra punerea în aplicare la nivel național.

| 1.5 | Comitetul se angajează să contribuie la punerea în aplicare deplină a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă în UE. Pe baza experienței sale de lungă durată în comunicarea cu societatea civilă, Comitetul se consideră deosebit de potrivit pentru a contribui la o implicare puternică a acesteia în contextul descris. |
| --- | --- |

1.5

Comitetul se angajează să contribuie la punerea în aplicare deplină a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă în UE. Pe baza experienței sale de lungă durată în comunicarea cu societatea civilă, Comitetul se consideră deosebit de potrivit pentru a contribui la o implicare puternică a acesteia în contextul descris.

| 1.6 | La nivelul UE, mecanismele de guvernanță participativă trebuie dezvoltate în continuare, pentru a consolida procesul decizional democratic și favorabil incluziunii și a permite societății civile să dețină un rol mai puternic. |
| --- | --- |

1.6

La nivelul UE, mecanismele de guvernanță participativă trebuie dezvoltate în continuare, pentru a consolida procesul decizional democratic și favorabil incluziunii și a permite societății civile să dețină un rol mai puternic.

| 1.7 | Forumul pentru dezvoltare durabilă, recomandat de CESE, va facilita dialogul și comunicarea dintre instituțiile europene și părțile interesate neguvernamentale, precum și între acești din urmă actori neguvernamentali de proveniențe diferite cu privire la evoluția către dezvoltarea durabilă în UE. De asemenea, el va sensibiliza publicul cu privire la Agenda 2030, va furniza un spațiu pentru dezbatere informată și va contribui la însușirea angajamentelor de către toate părțile implicate. |
| --- | --- |

1.7

Forumul pentru dezvoltare durabilă, recomandat de CESE, va facilita dialogul și comunicarea dintre instituțiile europene și părțile interesate neguvernamentale, precum și între acești din urmă actori neguvernamentali de proveniențe diferite cu privire la evoluția către dezvoltarea durabilă în UE. De asemenea, el va sensibiliza publicul cu privire la Agenda 2030, va furniza un spațiu pentru dezbatere informată și va contribui la însușirea angajamentelor de către toate părțile implicate.

| 1.8 | Comitetul este convins că organizarea forumului ar fi fezabilă din punct de vedere practic și benefică pentru diferitele părți implicate. Convingerea sa se bazează pe o investigație aprofundată în prezentul aviz, care a cuprins audieri și întâlniri în cadrul cărora părțile interesate și-au exprimat sprijinul față de ideea înființării Forumului, și ține seama de exemplul de mare succes a Forumului european privind migrația. |
| --- | --- |

1.8

Comitetul este convins că organizarea forumului ar fi fezabilă din punct de vedere practic și benefică pentru diferitele părți implicate. Convingerea sa se bazează pe o investigație aprofundată în prezentul aviz, care a cuprins audieri și întâlniri în cadrul cărora părțile interesate și-au exprimat sprijinul față de ideea înființării Forumului, și ține seama de exemplul de mare succes a Forumului european privind migrația.

| 1.9 | Întrucât gestionarea ODD la diferite niveluri este un nou domeniu de politică, cadrele de guvernanță corespunzătoare urmează să fie stabilite și consolidate în următorii ani. Prin urmare, structura Forumului ar trebui să permită o anumită flexibilitate, pentru ca acesta să fie în concordanță cu evoluția cadrului de guvernanță global. |
| --- | --- |

1.9

Întrucât gestionarea ODD la diferite niveluri este un nou domeniu de politică, cadrele de guvernanță corespunzătoare urmează să fie stabilite și consolidate în următorii ani. Prin urmare, structura Forumului ar trebui să permită o anumită flexibilitate, pentru ca acesta să fie în concordanță cu evoluția cadrului de guvernanță global.

| 1.10 | Forumul ar trebui să implice reprezentanți ai unei game largi de organizații ale societății civile și ai asociațiilor părților interesate, inclusiv reprezentanți ai sectorului privat și ai sindicatelor. Componența lui ar trebui să fie cât mai incluzivă posibil, fără a compromite posibilitățile de a-l gestiona și a-l face funcțional în mod eficient. De asemenea, el ar trebui să fie deschis inițiativelor de pe teren din domeniul dezvoltării durabile. Participarea mediului universitar și de cercetare ar trebui să contribuie la o dezbatere bazată pe date concrete. |
| --- | --- |

1.10

Forumul ar trebui să implice reprezentanți ai unei game largi de organizații ale societății civile și ai asociațiilor părților interesate, inclusiv reprezentanți ai sectorului privat și ai sindicatelor. Componența lui ar trebui să fie cât mai incluzivă posibil, fără a compromite posibilitățile de a-l gestiona și a-l face funcțional în mod eficient. De asemenea, el ar trebui să fie deschis inițiativelor de pe teren din domeniul dezvoltării durabile. Participarea mediului universitar și de cercetare ar trebui să contribuie la o dezbatere bazată pe date concrete.

| 1.11 | Participarea la nivel înalt a Comisiei Europene este esențială; vor fi invitați și reprezentanți ai Consiliului Uniunii Europene și ai Parlamentului și se preconizează cooperarea cu Comitetul Regiunilor. Ar trebui reprezentate consiliile pentru dezvoltare durabilă și consiliile economice și sociale naționale, împreună cu organismele naționale a căror misiune este realizarea de progrese din perspectiva dezvoltării durabile. |
| --- | --- |

1.11

Participarea la nivel înalt a Comisiei Europene este esențială; vor fi invitați și reprezentanți ai Consiliului Uniunii Europene și ai Parlamentului și se preconizează cooperarea cu Comitetul Regiunilor. Ar trebui reprezentate consiliile pentru dezvoltare durabilă și consiliile economice și sociale naționale, împreună cu organismele naționale a căror misiune este realizarea de progrese din perspectiva dezvoltării durabile.

| 1.12 | Forumul ar trebui să fie condus de un consiliu de administrație compus în majoritate din membri provenind din organizațiile societății civile și ale părților interesate și din alți membri ai Comisiei și ai CESE. |
| --- | --- |

1.12

Forumul ar trebui să fie condus de un consiliu de administrație compus în majoritate din membri provenind din organizațiile societății civile și ale părților interesate și din alți membri ai Comisiei și ai CESE.

| 1.13 | Forumul trebuie să fie bine integrat în procesul de implementare, de monitorizare și de revizuire a obiectivelor de dezvoltare durabilă. El ar trebui să fie organizat ca un proces de lucru continuu, să se întrunească cel puțin o dată pe an și să abordeze, printre altele, pregătirea UE pentru forumul politic la nivel înalt al ONU privind dezvoltarea durabilă. Forumul ar trebui să servească drept platformă de dezbatere a modului de proiectare, a structurii și modalităților de funcționare ale cadrului UE pentru punerea în aplicare a ODD. De asemenea, forumul ar trebui să faciliteze implicarea celor pe care-i reprezintă în procesul de evaluare interguvernamentală a statelor membre din perspectiva ODD. |
| --- | --- |

1.13

Forumul trebuie să fie bine integrat în procesul de implementare, de monitorizare și de revizuire a obiectivelor de dezvoltare durabilă. El ar trebui să fie organizat ca un proces de lucru continuu, să se întrunească cel puțin o dată pe an și să abordeze, printre altele, pregătirea UE pentru forumul politic la nivel înalt al ONU privind dezvoltarea durabilă. Forumul ar trebui să servească drept platformă de dezbatere a modului de proiectare, a structurii și modalităților de funcționare ale cadrului UE pentru punerea în aplicare a ODD. De asemenea, forumul ar trebui să faciliteze implicarea celor pe care-i reprezintă în procesul de evaluare interguvernamentală a statelor membre din perspectiva ODD.

2.   Introducere

| 2.1 | La Summitul Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă din 25-27 septembrie 2015, liderii mondiali au adoptat Agenda pentru dezvoltare durabilă 2030, care cuprinde 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD), de îndeplinit până în 2030. |
| --- | --- |

2.1

La Summitul Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă din 25-27 septembrie 2015, liderii mondiali au adoptat Agenda pentru dezvoltare durabilă 2030, care cuprinde 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD), de îndeplinit până în 2030.

| 2.2 | În ceea ce privește zona Europei, UE va avea un rol esențial în integrarea noii agende în politicile europene, în diseminarea acesteia, în definirea obiectivelor de etapă, în coordonarea și asigurarea îndrumării, în monitorizarea progresului și în asigurarea calității evaluărilor inter pares (la nivel național). |
| --- | --- |

2.2

În ceea ce privește zona Europei, UE va avea un rol esențial în integrarea noii agende în politicile europene, în diseminarea acesteia, în definirea obiectivelor de etapă, în coordonarea și asigurarea îndrumării, în monitorizarea progresului și în asigurarea calității evaluărilor inter pares (la nivel național).

| 2.3 | Pentru a pune în aplicare ODD, trebuie instituite mecanisme de guvernanță corespunzătoare la nivel global, regional, național și local. Pe baza unei abordări participative și pornind de la principiile transparenței, responsabilizării și delegării puterii către cetățeni, comunități locale, întreprinderi, sindicate, ONG-uri și alți actori ai societății civile, acestora le revine un rol activ la toate nivelurile politice. |
| --- | --- |

2.3

Pentru a pune în aplicare ODD, trebuie instituite mecanisme de guvernanță corespunzătoare la nivel global, regional, național și local. Pe baza unei abordări participative și pornind de la principiile transparenței, responsabilizării și delegării puterii către cetățeni, comunități locale, întreprinderi, sindicate, ONG-uri și alți actori ai societății civile, acestora le revine un rol activ la toate nivelurile politice.

| 2.4 | În raportul său de informare (2), Comisia a investigat modele pentru implicarea societății civile în punerea în aplicare a Agendei 2030 la nivelul UE și a formulat recomandări pentru guvernanța participativă consolidată. Forumul propus se bazează pe principalele recomandări ale acestui raport. |
| --- | --- |

2.4

În raportul său de informare (2), Comisia a investigat modele pentru implicarea societății civile în punerea în aplicare a Agendei 2030 la nivelul UE și a formulat recomandări pentru guvernanța participativă consolidată. Forumul propus se bazează pe principalele recomandări ale acestui raport.

| 2.5 | După prezentarea raportului în cadrul Comisiei, al Forumului politic la nivel înalt pentru dezvoltare durabilă al ONU, al grupurilor de lucru ale Consiliului și al altor conferințe, Președinția olandeză a Consiliului a solicitat Comitetului să elaboreze un aviz exploratoriu privind modul în care ar putea fi practic creat, gestionat și finanțat un mecanism de participare a societății civile la nivelul UE, pentru a face din aceasta un instrument eficient pentru guvernanța participativă a Agendei 2030. Recomandările din prezentul aviz ar trebui să faciliteze deciziile politice ulterioare privind introducerea unui astfel de mecanism. |
| --- | --- |

2.5

După prezentarea raportului în cadrul Comisiei, al Forumului politic la nivel înalt pentru dezvoltare durabilă al ONU, al grupurilor de lucru ale Consiliului și al altor conferințe, Președinția olandeză a Consiliului a solicitat Comitetului să elaboreze un aviz exploratoriu privind modul în care ar putea fi practic creat, gestionat și finanțat un mecanism de participare a societății civile la nivelul UE, pentru a face din aceasta un instrument eficient pentru guvernanța participativă a Agendei 2030. Recomandările din prezentul aviz ar trebui să faciliteze deciziile politice ulterioare privind introducerea unui astfel de mecanism.

3.   Implicarea societății civile și a părților interesate în dezvoltarea durabilă

| 3.1 | Procesul care a condus la Agenda 2030 a ONU s-a bazat pe un amplu dialog participativ cu organizațiile societății civile și ale părților interesate care contribuie în mod substanțial la elaborarea obiectivelor de dezvoltare durabilă în cadrul Grupului de lucru deschis al ONU. Această abordare integratoare trebuie continuată, întrucât societatea civilă are un rol esențial în fiecare etapă a ciclului politicii privind durabilitatea (și anume stabilirea obiectivelor și a valorilor-țintă, a strategiilor de implementare și a programelor de politici, punerea în aplicare și monitorizarea). Nu se vor realiza progrese privind dezvoltarea durabilă decât atunci când ele vor fi generate de întreprinderi angajate și inovatoare, de comunități locale și de cetățeni. |
| --- | --- |

3.1

Procesul care a condus la Agenda 2030 a ONU s-a bazat pe un amplu dialog participativ cu organizațiile societății civile și ale părților interesate care contribuie în mod substanțial la elaborarea obiectivelor de dezvoltare durabilă în cadrul Grupului de lucru deschis al ONU. Această abordare integratoare trebuie continuată, întrucât societatea civilă are un rol esențial în fiecare etapă a ciclului politicii privind durabilitatea (și anume stabilirea obiectivelor și a valorilor-țintă, a strategiilor de implementare și a programelor de politici, punerea în aplicare și monitorizarea). Nu se vor realiza progrese privind dezvoltarea durabilă decât atunci când ele vor fi generate de întreprinderi angajate și inovatoare, de comunități locale și de cetățeni.

| 3.2 | Una dintre principalele concluzii ale raportului de informare anterior al CESE a fost că implicarea părților interesate în dezvoltarea durabilă este mai eficientă dacă este organizată ca un proces continuu și structurat, mai degrabă decât pe baza unor consultări pe un subiect luat separat sau a unor consultări ad-hoc. Un proces structurat permite părților interesate să își planifice și să își prezinte contribuții bine documentate. |
| --- | --- |

3.2

Una dintre principalele concluzii ale raportului de informare anterior al CESE a fost că implicarea părților interesate în dezvoltarea durabilă este mai eficientă dacă este organizată ca un proces continuu și structurat, mai degrabă decât pe baza unor consultări pe un subiect luat separat sau a unor consultări ad-hoc. Un proces structurat permite părților interesate să își planifice și să își prezinte contribuții bine documentate.

| 3.3 | Trebuie recunoscută existența unor definiții divergente ale societății civile în acest context. În timp ce unele părți fac o distincție între organizațiile societății civile care se angajează pentru protejarea bunurilor colective și sectorul privat, Comitetul operează cu o definiție largă a „societății civile organizate”, care cuprinde toate grupurile și organizațiile în cadrul cărora oamenii cooperează și își exprimă pozițiile, inclusiv organizațiile sectorului privat, sindicatele și alte grupuri de interese (3). Recomandările din prezentul aviz se bazează pe această înțelegere a societății civile în sens larg, cuprinzând toți actorii neguvernamentali în mod incluziv și cu maximă deschidere, întrucât este necesară implicarea tuturor grupurilor și sectoarelor, pentru a soluționa provocarea implementării ODD. |
| --- | --- |

3.3

Trebuie recunoscută existența unor definiții divergente ale societății civile în acest context. În timp ce unele părți fac o distincție între organizațiile societății civile care se angajează pentru protejarea bunurilor colective și sectorul privat, Comitetul operează cu o definiție largă a „societății civile organizate”, care cuprinde toate grupurile și organizațiile în cadrul cărora oamenii cooperează și își exprimă pozițiile, inclusiv organizațiile sectorului privat, sindicatele și alte grupuri de interese (3). Recomandările din prezentul aviz se bazează pe această înțelegere a societății civile în sens larg, cuprinzând toți actorii neguvernamentali în mod incluziv și cu maximă deschidere, întrucât este necesară implicarea tuturor grupurilor și sectoarelor, pentru a soluționa provocarea implementării ODD.

4.   Un forum european pentru dezvoltare durabilă reprezintă o valoare adăugată

| 4.1 | Comitetul deține o vastă experiență în stabilirea de contacte cu organizațiile societății civile din toate sectoarele și în crearea de valoare adăugată prin dialog și acțiuni concrete împreună cu factorii de decizie europeni. Comitetul a promovat o agendă 2030 ambițioasă, elaborând mai multe avize și organizând o serie de conferințe și ateliere, în colaborare cu Comisia și diversele organisme ale ONU. Cu ocazia negocierilor privind Agenda 2030, acestea au oferit o platformă pentru dialogul cu societatea civilă la nivelul UE. Comitetul propune în prezent dezvoltarea în continuare a acestei practici către o structură permanentă și mai stabilă. |
| --- | --- |

4.1

Comitetul deține o vastă experiență în stabilirea de contacte cu organizațiile societății civile din toate sectoarele și în crearea de valoare adăugată prin dialog și acțiuni concrete împreună cu factorii de decizie europeni. Comitetul a promovat o agendă 2030 ambițioasă, elaborând mai multe avize și organizând o serie de conferințe și ateliere, în colaborare cu Comisia și diversele organisme ale ONU. Cu ocazia negocierilor privind Agenda 2030, acestea au oferit o platformă pentru dialogul cu societatea civilă la nivelul UE. Comitetul propune în prezent dezvoltarea în continuare a acestei practici către o structură permanentă și mai stabilă.

| 4.2 | Pe baza raportului de evaluare, Comitetul intenționează să înființeze un forum european pentru dezvoltare durabilă (denumit în continuare „Forumul”), în parteneriat cu Comisia și cu reprezentanți ai societății civile organizate și ai părților interesate. |
| --- | --- |

4.2

Pe baza raportului de evaluare, Comitetul intenționează să înființeze un forum european pentru dezvoltare durabilă (denumit în continuare „Forumul”), în parteneriat cu Comisia și cu reprezentanți ai societății civile organizate și ai părților interesate.

| 4.3 | Forumul ar urma să ofere o platformă regulată, stabilă, structurată și independentă pentru dialogul cu societatea civilă, pe tema dezvoltării durabile la nivelul UE. El ar trebui să se concentreze asupra următoarelor sarcini:






  — | furnizarea unui cadru pentru dialogul privind dezvoltarea durabilă și facilitarea cooperării între instituțiile UE și părțile interesate neguvernamentale, precum și între reprezentanți ai acestora din urmă de proveniențe diferite; |
| --- | --- | --- |

4.3

Forumul ar urma să ofere o platformă regulată, stabilă, structurată și independentă pentru dialogul cu societatea civilă, pe tema dezvoltării durabile la nivelul UE. El ar trebui să se concentreze asupra următoarelor sarcini:

—

furnizarea unui cadru pentru dialogul privind dezvoltarea durabilă și facilitarea cooperării între instituțiile UE și părțile interesate neguvernamentale, precum și între reprezentanți ai acestora din urmă de proveniențe diferite;

| — | crearea unui spațiu în care părțile interesate neguvernamentale, actorii și inițiativele de pe teren să împărtășească propuneri, bune practici și soluții pentru o implementare efectivă a Agendei 2030; |
| --- | --- |

—

crearea unui spațiu în care părțile interesate neguvernamentale, actorii și inițiativele de pe teren să împărtășească propuneri, bune practici și soluții pentru o implementare efectivă a Agendei 2030;

| — | asigurarea unei implicări ferme a actorilor neguvernamentali în monitorizarea și revizuirea constantă a Agendei 2030; |
| --- | --- |

—

asigurarea unei implicări ferme a actorilor neguvernamentali în monitorizarea și revizuirea constantă a Agendei 2030;

| — | organizarea în acest scop a unui proces continuu de dialog cu întruniri, completate cu alte mijloace de comunicare, precum o platformă online. |
| --- | --- |

—

organizarea în acest scop a unui proces continuu de dialog cu întruniri, completate cu alte mijloace de comunicare, precum o platformă online.

| 4.4 | Valoarea adăugată a acestui forum va consta în:






  — | Gradul de difuzare: ca facilitator al Forumului, CESE vine cu capacitatea sa de a lua legătura cu diversele părți interesate și de a asigura integrarea intersectorială. |
| --- | --- | --- |

4.4

Valoarea adăugată a acestui forum va consta în:

—

Gradul de difuzare: ca facilitator al Forumului, CESE vine cu capacitatea sa de a lua legătura cu diversele părți interesate și de a asigura integrarea intersectorială.

| — | Informare și consultanță: Forumul ar urma să prezinte atât succesele de politică, cât și lacunele și erorile de punere în aplicare a ODD, pe baza unor informații solide, și să stimuleze succesul prin expertiza diverselor părți interesate, prin schimbul de bune practici, dar și prin asigurarea viziunii pe termen lung și prin contribuția cu noi perspective. |
| --- | --- |

—

Informare și consultanță: Forumul ar urma să prezinte atât succesele de politică, cât și lacunele și erorile de punere în aplicare a ODD, pe baza unor informații solide, și să stimuleze succesul prin expertiza diverselor părți interesate, prin schimbul de bune practici, dar și prin asigurarea viziunii pe termen lung și prin contribuția cu noi perspective.

| — | Sporirea sensibilității și responsabilizare: Forumul va spori sensibilizarea publică în privința Agendei 2030 și va consolida responsabilitatea prin implicarea diferitelor părți interesate în proces. |
| --- | --- |

—

Sporirea sensibilității și responsabilizare: Forumul va spori sensibilizarea publică în privința Agendei 2030 și va consolida responsabilitatea prin implicarea diferitelor părți interesate în proces.

| — | Parteneriat: Forumul ar putea facilita un parteneriat al mai multor părți interesate pentru punerea în aplicare a ODD la nivelul UE. |
| --- | --- |

—

Parteneriat: Forumul ar putea facilita un parteneriat al mai multor părți interesate pentru punerea în aplicare a ODD la nivelul UE.

| 4.5 | Forumul oferă oportunitatea unui dialog consolidat, pentru a se ajunge la consens și a examina controversele. El nu vorbește în numele organizațiilor societății civile și nici nu înlocuiește campaniile tematice desfășurate de către membrii săi. Comitetul apreciază eficiența activității ONG-urilor și al altor alianțe care pledează pentru o punere în aplicare ambițioasă a Agendei 2030 în UE. El invită toate aceste organizații să participe la Forum, utilizându-l drept platformă, pentru a-și promova mesajele și a intra în dialog cu o gamă mai largă de părți interesate și cu instituțiile UE. |
| --- | --- |

4.5

Forumul oferă oportunitatea unui dialog consolidat, pentru a se ajunge la consens și a examina controversele. El nu vorbește în numele organizațiilor societății civile și nici nu înlocuiește campaniile tematice desfășurate de către membrii săi. Comitetul apreciază eficiența activității ONG-urilor și al altor alianțe care pledează pentru o punere în aplicare ambițioasă a Agendei 2030 în UE. El invită toate aceste organizații să participe la Forum, utilizându-l drept platformă, pentru a-și promova mesajele și a intra în dialog cu o gamă mai largă de părți interesate și cu instituțiile UE.

| 4.6 | Propunerea Comisiei valorifică și experiențele pozitive ale mai multor state membre ale UE, în care consiliile naționale pentru dezvoltare durabilă aduc o contribuție eficientă la procesul decizional intern al guvernelor, al comunităților locale și al societăților comerciale, ceea ce se reflectă asupra dezbaterii mai ample privind durabilitatea. Membrii consiliilor reprezintă societatea civilă, grupurile de reprezentare („advocacy”) și asociațiile părților interesate, precum și asociațiile patronatului și ale sindicatelor. Fiind numite de guvern, structura lor instituțională poate varia în funcție de specificul fiecărei țări. Fără a înlocui abordările legitime ale factorilor de influență politică, aceste consilii intră în relație cu factorii de decizie de la vârf și desfășoară o gamă amplă de activități și de sarcini:






  — | oferă consiliere guvernului; |
| --- | --- | --- |

4.6

Propunerea Comisiei valorifică și experiențele pozitive ale mai multor state membre ale UE, în care consiliile naționale pentru dezvoltare durabilă aduc o contribuție eficientă la procesul decizional intern al guvernelor, al comunităților locale și al societăților comerciale, ceea ce se reflectă asupra dezbaterii mai ample privind durabilitatea. Membrii consiliilor reprezintă societatea civilă, grupurile de reprezentare („advocacy”) și asociațiile părților interesate, precum și asociațiile patronatului și ale sindicatelor. Fiind numite de guvern, structura lor instituțională poate varia în funcție de specificul fiecărei țări. Fără a înlocui abordările legitime ale factorilor de influență politică, aceste consilii intră în relație cu factorii de decizie de la vârf și desfășoară o gamă amplă de activități și de sarcini:

—

oferă consiliere guvernului;

| — | reunesc părțile interesate, stabilesc contacte cu grupurile-țintă și extind integrarea verticală; |
| --- | --- |

—

reunesc părțile interesate, stabilesc contacte cu grupurile-țintă și extind integrarea verticală;

| — | monitorizează progresele; |
| --- | --- |

—

monitorizează progresele;

| — | facilitează învățarea politicilor, în special prin evaluări inter pares; |
| --- | --- |

—

facilitează învățarea politicilor, în special prin evaluări inter pares;

| — | stabilesc agenda publică; și |
| --- | --- |

—

stabilesc agenda publică; și

| — | stimulează difuzarea conceptului de durabilitate. |
| --- | --- |

—

stimulează difuzarea conceptului de durabilitate.

| 4.7 | Exemplul Forumului european privind migrația (FEM) ilustrează beneficiile unei platforme similare Forumului, organizate de CESE. Forumul european privind migrația a fost înființat în 2009, sub numele de Forum pentru integrare europeană, de către Comisia Europeană în colaborare cu CESE (4). Având în vedere succesul său, s-a decis extinderea domeniului de aplicare pentru a acoperi subiecte legate de imigrație și azil. Acest forum reunește aproximativ 200 de participanți, inclusiv aproximativ 120 de organizații ale societății civile, 20 de reprezentanți ai autorităților locale și regionale, reprezentanți ai statelor membre ale UE și ai instituțiilor UE. |
| --- | --- |

4.7

Exemplul Forumului european privind migrația (FEM) ilustrează beneficiile unei platforme similare Forumului, organizate de CESE. Forumul european privind migrația a fost înființat în 2009, sub numele de Forum pentru integrare europeană, de către Comisia Europeană în colaborare cu CESE (4). Având în vedere succesul său, s-a decis extinderea domeniului de aplicare pentru a acoperi subiecte legate de imigrație și azil. Acest forum reunește aproximativ 200 de participanți, inclusiv aproximativ 120 de organizații ale societății civile, 20 de reprezentanți ai autorităților locale și regionale, reprezentanți ai statelor membre ale UE și ai instituțiilor UE.

| 4.8 | În 2012, DG Cooperare Internațională și Dezvoltare a instituit, cu mare succes, un „Forum al politicii de dezvoltare” la nivelul UE ca spațiu de dialog multipartit cu organizațiile societății civile și autoritățile locale din UE și din țările partenere, dorind să asigure o consultare efectivă și să le dea posibilitatea de a contribui la politicile și programele de dezvoltare ale UE. Printre participanți se numără ONG-uri din domeniul dezvoltării, sindicate, cooperative, fundații și asociații filantropice, autorități locale, camere de comerț, organizații de apărare a drepturilor omului, organizații de mediu, organizații umanitare și organizații de tineret. Cu toate acestea, Forumul politicii de dezvoltare vizează numai aspecte ale politicii externe și de dezvoltare a UE, furnizând în special un dialog temeinic cu societatea civilă cu privire la politica de dezvoltare și la proiectele aferente acesteia. El reprezintă un element complementar ideal pentru agenda mai largă în materie de dezvoltare durabilă urmărită de Forumul european pentru dezvoltare durabilă și de imperativele sale privind integrarea aspectelor interne și externe ale ODD. În termeni practici, o mare parte a discuțiilor din cadrul acestui Forum vor fi dedicate punerii în aplicare a ODD în interiorul UE. Activitatea Forumului va trebui să fie strâns coordonată cu Forumul privind politica de dezvoltare, în vederea creării de sinergii. |
| --- | --- |

4.8

În 2012, DG Cooperare Internațională și Dezvoltare a instituit, cu mare succes, un „Forum al politicii de dezvoltare” la nivelul UE ca spațiu de dialog multipartit cu organizațiile societății civile și autoritățile locale din UE și din țările partenere, dorind să asigure o consultare efectivă și să le dea posibilitatea de a contribui la politicile și programele de dezvoltare ale UE. Printre participanți se numără ONG-uri din domeniul dezvoltării, sindicate, cooperative, fundații și asociații filantropice, autorități locale, camere de comerț, organizații de apărare a drepturilor omului, organizații de mediu, organizații umanitare și organizații de tineret. Cu toate acestea, Forumul politicii de dezvoltare vizează numai aspecte ale politicii externe și de dezvoltare a UE, furnizând în special un dialog temeinic cu societatea civilă cu privire la politica de dezvoltare și la proiectele aferente acesteia. El reprezintă un element complementar ideal pentru agenda mai largă în materie de dezvoltare durabilă urmărită de Forumul european pentru dezvoltare durabilă și de imperativele sale privind integrarea aspectelor interne și externe ale ODD. În termeni practici, o mare parte a discuțiilor din cadrul acestui Forum vor fi dedicate punerii în aplicare a ODD în interiorul UE. Activitatea Forumului va trebui să fie strâns coordonată cu Forumul privind politica de dezvoltare, în vederea creării de sinergii.

5.   Principalele caracteristici/elemente constitutive ale unui Forum european pentru dezvoltare durabilă

| 5.1 | Dat fiind că ODD sunt fără precedent și cadrele de guvernanță sunt încă în curs de elaborare, pregătirea Forumului ar trebui să acorde o atenție specială aspectelor guvernanței care țin seama de acest caracter fluid al demersului și să dea dovadă de flexibilitate. Forumul va trebui să se integreze în întregul ciclu politic al dezvoltării durabile. În acest scop va fi necesară o analiză detaliată, în momentul în care se conturează cadrele de guvernanță ale UE și ale statelor membre pentru Agenda 2030. |
| --- | --- |

5.1

Dat fiind că ODD sunt fără precedent și cadrele de guvernanță sunt încă în curs de elaborare, pregătirea Forumului ar trebui să acorde o atenție specială aspectelor guvernanței care țin seama de acest caracter fluid al demersului și să dea dovadă de flexibilitate. Forumul va trebui să se integreze în întregul ciclu politic al dezvoltării durabile. În acest scop va fi necesară o analiză detaliată, în momentul în care se conturează cadrele de guvernanță ale UE și ale statelor membre pentru Agenda 2030.

| 5.2 | În cursul elaborării prezentului aviz, Comitetul a investigat caracteristicile principale ale forumului și este convins că lansarea sa ar trebui să conțină următoarele elemente. |
| --- | --- |

5.2

În cursul elaborării prezentului aviz, Comitetul a investigat caracteristicile principale ale forumului și este convins că lansarea sa ar trebui să conțină următoarele elemente.

5.3   
  Participanţi

| 5.3.1 | În ceea ce privește participarea părților interesate neguvernamentale, obiectivul este de a fi cât mai incluzivă cu putință, așa cum se arată la punctul 3.3, și de a include reprezentanți ai următoarelor sectoare:






  — | ONG-urile care activează în domeniile dezvoltării, social, de mediu, al drepturilor omului și al nediscriminării; |
| --- | --- | --- |

5.3.1

În ceea ce privește participarea părților interesate neguvernamentale, obiectivul este de a fi cât mai incluzivă cu putință, așa cum se arată la punctul 3.3, și de a include reprezentanți ai următoarelor sectoare:

—

ONG-urile care activează în domeniile dezvoltării, social, de mediu, al drepturilor omului și al nediscriminării;

| — | sectorul privat, inclusiv industrie, IMM-uri și microîntreprinderi, servicii și investiții durabile; |
| --- | --- |

—

sectorul privat, inclusiv industrie, IMM-uri și microîntreprinderi, servicii și investiții durabile;

| — | sindicate; |
| --- | --- |

—

sindicate;

| — | agricultură/silvicultură; |
| --- | --- |

—

agricultură/silvicultură;

| — | consumatori; |
| --- | --- |

—

consumatori;

| — | dimensiunea culturală a durabilității; |
| --- | --- |

—

dimensiunea culturală a durabilității;

| — | tineret; |
| --- | --- |

—

tineret;

| — | dezvoltare urbană și rurală; |
| --- | --- |

—

dezvoltare urbană și rurală;

| — | alte sectoare relevante. |
| --- | --- |

—

alte sectoare relevante.

| 5.3.2 | Grupurile societății civile ale căror interese nu sunt în general reprezentate suficient la nivelul UE trebuie să fie implicate. De asemenea, printre participanți nu ar trebui să se numere numai reprezentanți ai organizațiilor, ci și inițiative și actori veritabili din domeniul dezvoltării durabile care pot contribui cu experiența lor generată din cele mai bune practici. |
| --- | --- |

5.3.2

Grupurile societății civile ale căror interese nu sunt în general reprezentate suficient la nivelul UE trebuie să fie implicate. De asemenea, printre participanți nu ar trebui să se numere numai reprezentanți ai organizațiilor, ci și inițiative și actori veritabili din domeniul dezvoltării durabile care pot contribui cu experiența lor generată din cele mai bune practici.

| 5.3.3 | Componența ar trebui să asigure reprezentarea diferitelor sectoare și părți interesate în mod echilibrat și reglementarea corespunzătoare a tuturor dimensiunilor dezvoltării durabile. Pe de altă parte, este necesar să fie luate în considerare diferitele priorități tematice specifice fiecărei reuniuni. Acest lucru va face ca grupurile principale implicate în politici de dezvoltare durabilă să fie reprezentate în mod permanent, în timp ce participarea altor reprezentanți va depinde de specificul tematic. Grupurile principale sunt cele care urmăresc 17 obiective de dezvoltare durabilă și se concentrează asupra chestiunilor de guvernanță globală. Participarea unor grupuri tematice speciale se va baza pe o invitație publică la stabilirea ordinii de zi a fiecărei reuniuni. |
| --- | --- |

5.3.3

Componența ar trebui să asigure reprezentarea diferitelor sectoare și părți interesate în mod echilibrat și reglementarea corespunzătoare a tuturor dimensiunilor dezvoltării durabile. Pe de altă parte, este necesar să fie luate în considerare diferitele priorități tematice specifice fiecărei reuniuni. Acest lucru va face ca grupurile principale implicate în politici de dezvoltare durabilă să fie reprezentate în mod permanent, în timp ce participarea altor reprezentanți va depinde de specificul tematic. Grupurile principale sunt cele care urmăresc 17 obiective de dezvoltare durabilă și se concentrează asupra chestiunilor de guvernanță globală. Participarea unor grupuri tematice speciale se va baza pe o invitație publică la stabilirea ordinii de zi a fiecărei reuniuni.

| 5.3.4 | Calitatea de membru al forumului ar trebui să reflecte guvernanța transversală, precum și continuitatea și flexibilitatea în materie de expertiză. Accentul principal se va pune pe organizațiile care activează la nivel european. În cadrul Forumului ar trebui reprezentate diverse grupuri, de la consilii pentru dezvoltare durabilă de la nivel național și subnațional, consilii economice și sociale, până la comunități locale și regionale. Ar trebui anticipat modul de cooperare cu Comitetul Regiunilor. |
| --- | --- |

5.3.4

Calitatea de membru al forumului ar trebui să reflecte guvernanța transversală, precum și continuitatea și flexibilitatea în materie de expertiză. Accentul principal se va pune pe organizațiile care activează la nivel european. În cadrul Forumului ar trebui reprezentate diverse grupuri, de la consilii pentru dezvoltare durabilă de la nivel național și subnațional, consilii economice și sociale, până la comunități locale și regionale. Ar trebui anticipat modul de cooperare cu Comitetul Regiunilor.

| 5.3.5 | În ceea ce privește partea instituțională, Comisia, în special vicepreședintele responsabil cu coordonarea politicii de dezvoltare durabilă ar trebui să fie prezent la ședințe, să fie invitat să facă prezentări și să intre în dialog cu părțile interesate. Ar trebui invitați și reprezentanți ai Consiliului Uniunii Europene și ai Parlamentului European. |
| --- | --- |

5.3.5

În ceea ce privește partea instituțională, Comisia, în special vicepreședintele responsabil cu coordonarea politicii de dezvoltare durabilă ar trebui să fie prezent la ședințe, să fie invitat să facă prezentări și să intre în dialog cu părțile interesate. Ar trebui invitați și reprezentanți ai Consiliului Uniunii Europene și ai Parlamentului European.

| 5.3.6 | În cadrul Forumului ar trebui reprezentat și domeniul științei și cercetării. Implicarea sectorului științific ar putea facilita și interfața știință-politică în punerea în aplicare a Agendei 2030 la nivelul UE. |
| --- | --- |

5.3.6

În cadrul Forumului ar trebui reprezentat și domeniul științei și cercetării. Implicarea sectorului științific ar putea facilita și interfața știință-politică în punerea în aplicare a Agendei 2030 la nivelul UE.

| 5.3.7 | Trebuie să se prevadă finanțarea deplasărilor și a cazării pentru acele organizații ale societății civile care au o capacitate limitată de participare. |
| --- | --- |

5.3.7

Trebuie să se prevadă finanțarea deplasărilor și a cazării pentru acele organizații ale societății civile care au o capacitate limitată de participare.

| 5.3.8 | Pentru a găsi echilibrul între continuitate și flexibilitate, selectarea participanților nepermanenți ar trebui să aibă loc înainte de fiecare reuniune a forumului, luând în considerare tematica reuniunii și pe baza unei invitații deschise la manifestarea interesului. O procedură similară este aplicată cu succes pentru Forumul european privind migrația. |
| --- | --- |

5.3.8

Pentru a găsi echilibrul între continuitate și flexibilitate, selectarea participanților nepermanenți ar trebui să aibă loc înainte de fiecare reuniune a forumului, luând în considerare tematica reuniunii și pe baza unei invitații deschise la manifestarea interesului. O procedură similară este aplicată cu succes pentru Forumul european privind migrația.

| 5.3.9 | Pentru a asigura caracterul incluziv și încrederea, condițiile de participare vor fi transparente, iar participanților li se va solicita să adere la Registrul de transparență al UE și la principiile corespunzătoare, cum ar fi Principiile de la Istanbul pentru eficiența dezvoltării OSC (5). |
| --- | --- |

5.3.9

Pentru a asigura caracterul incluziv și încrederea, condițiile de participare vor fi transparente, iar participanților li se va solicita să adere la Registrul de transparență al UE și la principiile corespunzătoare, cum ar fi Principiile de la Istanbul pentru eficiența dezvoltării OSC (5).

5.4   
  Organizare și management

| 5.4.1 | Pentru a defini statutul instituțional și structura organizațională în mod adecvat, trebuie să fie luate în considerare multiplele funcții ale forumului. Independența și credibilitatea acestui forum sunt foarte prețioase. Guvernanța Forumului va trebui să fie cât mai clară și mai transparentă posibil, pentru a evita orice diluare a responsabilităților. |
| --- | --- |

5.4.1

Pentru a defini statutul instituțional și structura organizațională în mod adecvat, trebuie să fie luate în considerare multiplele funcții ale forumului. Independența și credibilitatea acestui forum sunt foarte prețioase. Guvernanța Forumului va trebui să fie cât mai clară și mai transparentă posibil, pentru a evita orice diluare a responsabilităților.

| 5.4.2 | Forumul va fi organizat și coordonat de către CESE ca organism dedicat facilitării participării societății civile la nivelul UE. |
| --- | --- |

5.4.2

Forumul va fi organizat și coordonat de către CESE ca organism dedicat facilitării participării societății civile la nivelul UE.

| 5.4.3 | Pregătirea reuniunilor ar trebui să fie gestionată de un consiliu de administrație cu o componență mixtă, de reprezentanți ai societății civile și ai organizațiilor părților interesate, care vor forma majoritatea consiliului de administrație, precum și de reprezentanți ai Comisiei și ai CESE. Ca și în cazul Forumului european privind migrația, membrii consiliului de administrație ar trebui să fie aleși de către participanții la Forumul pentru dezvoltare durabilă, pe baza principiului rotației. |
| --- | --- |

5.4.3

Pregătirea reuniunilor ar trebui să fie gestionată de un consiliu de administrație cu o componență mixtă, de reprezentanți ai societății civile și ai organizațiilor părților interesate, care vor forma majoritatea consiliului de administrație, precum și de reprezentanți ai Comisiei și ai CESE. Ca și în cazul Forumului european privind migrația, membrii consiliului de administrație ar trebui să fie aleși de către participanții la Forumul pentru dezvoltare durabilă, pe baza principiului rotației.

5.5   
  Procesul de lucru și reuniunile

| 5.5.1 | Forumul ar trebui să fie conceput ca un proces continuu. În fiecare an, vor exista reuniuni periodice însoțite de reuniuni pregătitoare, fie ele „reuniuni open space”, fie grupuri de lucru, pe baza unei cooperări continue, bazată pe platformele online care oferă metode inovatoare de organizare a proceselor de comunicare și a evenimentelor. |
| --- | --- |

5.5.1

Forumul ar trebui să fie conceput ca un proces continuu. În fiecare an, vor exista reuniuni periodice însoțite de reuniuni pregătitoare, fie ele „reuniuni open space”, fie grupuri de lucru, pe baza unei cooperări continue, bazată pe platformele online care oferă metode inovatoare de organizare a proceselor de comunicare și a evenimentelor.

| 5.5.2 | Componența și modul de lucru al Forumului ar trebui să respecte dreptul organizațiilor societății civile implicate de a-și stabili contribuțiile în mod independent și prin autoorganizare. |
| --- | --- |

5.5.2

Componența și modul de lucru al Forumului ar trebui să respecte dreptul organizațiilor societății civile implicate de a-și stabili contribuțiile în mod independent și prin autoorganizare.

| 5.5.3 | Forumul va depune eforturi pentru o legătură semnificativă cu procesul de implementare a ODD la nivel european, al ONU și respectiv al statelor membre. La nivelul statelor membre, se așteaptă ca guvernele naționale să se adapteze la obiective universale și să raporteze la ONU înființarea pe plan național a Forumului politic la nivel înalt al ONU (HPLF) pentru dezvoltare durabilă, pentru a îndruma și a monitoriza punerea în aplicare a Agendei 2030. Forumul ar trebui să se reunească în plen cel puțin o dată pe an, înainte de întrunirea de vară a HPLF, astfel încât rezultatele să poată da roade. |
| --- | --- |

5.5.3

Forumul va depune eforturi pentru o legătură semnificativă cu procesul de implementare a ODD la nivel european, al ONU și respectiv al statelor membre. La nivelul statelor membre, se așteaptă ca guvernele naționale să se adapteze la obiective universale și să raporteze la ONU înființarea pe plan național a Forumului politic la nivel înalt al ONU (HPLF) pentru dezvoltare durabilă, pentru a îndruma și a monitoriza punerea în aplicare a Agendei 2030. Forumul ar trebui să se reunească în plen cel puțin o dată pe an, înainte de întrunirea de vară a HPLF, astfel încât rezultatele să poată da roade.

| 5.5.4 | Pentru planificarea celorlalte ședințe ar trebui să se aibă în vedere semestrul european, negocierile bugetare și programul de lucru al CE. Forumul va facilita participarea la același nivel a actorilor societății civile și ai părților interesate în sisteme de evaluare inter pares instituite de guvernele statelor membre, explorate în prezent de Reţeaua europeană pentru dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

5.5.4

Pentru planificarea celorlalte ședințe ar trebui să se aibă în vedere semestrul european, negocierile bugetare și programul de lucru al CE. Forumul va facilita participarea la același nivel a actorilor societății civile și ai părților interesate în sisteme de evaluare inter pares instituite de guvernele statelor membre, explorate în prezent de Reţeaua europeană pentru dezvoltare durabilă.

| 5.5.5 | Un alt punct de referință important în ce privește implicarea părților interesate este dat de rapoartele de monitorizare privind punerea în aplicare a Agendei 2030 la nivelul UE, în special rapoartele de monitorizare ale Eurostat, care pot fi o bază de cunoștințe solidă pentru dezbaterile din cadrul forumului. |
| --- | --- |

5.5.5

Un alt punct de referință important în ce privește implicarea părților interesate este dat de rapoartele de monitorizare privind punerea în aplicare a Agendei 2030 la nivelul UE, în special rapoartele de monitorizare ale Eurostat, care pot fi o bază de cunoștințe solidă pentru dezbaterile din cadrul forumului.

5.6   
  Stabilirea agendei

| 5.6.1 | Ordinea de zi a reuniunilor plenare trebuie să se axeze cu regularitate pe progresele și modalitățile Agendei 2030, într-un mod cuprinzător. În plus, ordinea de zi ar putea să se axeze pe o temă specifică, reflectând un set de obiective de dezvoltare durabilă (ODD) sau o temă de importanță orizontală pentru multe ODD (de exemplu reducerea la jumătate a sărăciei și a inegalității, în mod simultan). Ordinea de zi ar trebui să fie concepută în așa fel încât să încurajeze cooperarea dintre părțile interesate din diferite medii. |
| --- | --- |

5.6.1

Ordinea de zi a reuniunilor plenare trebuie să se axeze cu regularitate pe progresele și modalitățile Agendei 2030, într-un mod cuprinzător. În plus, ordinea de zi ar putea să se axeze pe o temă specifică, reflectând un set de obiective de dezvoltare durabilă (ODD) sau o temă de importanță orizontală pentru multe ODD (de exemplu reducerea la jumătate a sărăciei și a inegalității, în mod simultan). Ordinea de zi ar trebui să fie concepută în așa fel încât să încurajeze cooperarea dintre părțile interesate din diferite medii.

| 5.6.2 | Întrucât Forumul ar trebui să acționeze ca organism independent și transparent, participanții vor fi consultați în procesul de stabilire a ordinii de zi a Forumului, prin intermediul Consiliului de administrație al Forumului. |
| --- | --- |

5.6.2

Întrucât Forumul ar trebui să acționeze ca organism independent și transparent, participanții vor fi consultați în procesul de stabilire a ordinii de zi a Forumului, prin intermediul Consiliului de administrație al Forumului.

5.7   
  Baza de cunoștințe

| 5.7.1 | Pentru a fi eficace și semnificative, dezbaterile din cadrul Forumului trebuie să se bazeze pe un nivel excelent de cunoștințe. Se preconizează că Eurostat va continua să monitorizeze, prin rapoartele sale semestriale (6), punerea în aplicare în UE a Agendei 2030 a ONU. Aceste rapoarte vor face parte din baza de cunoștințe pentru discuțiile din cadrul Forumului. |
| --- | --- |

5.7.1

Pentru a fi eficace și semnificative, dezbaterile din cadrul Forumului trebuie să se bazeze pe un nivel excelent de cunoștințe. Se preconizează că Eurostat va continua să monitorizeze, prin rapoartele sale semestriale (6), punerea în aplicare în UE a Agendei 2030 a ONU. Aceste rapoarte vor face parte din baza de cunoștințe pentru discuțiile din cadrul Forumului.

| 5.7.2 | Trebuie incluse în proces informații provenite din surse independente, cum ar fi rapoarte și inițiative din partea societății civile, a consiliilor economice și sociale și a consiliilor pentru durabilitate de la nivel național, a mediului academic, a organismelor de cercetare precum sistemul de gestiune a cunoștințelor despre ODD al IISD, precum și din partea agențiilor europene și din activitățile de monitorizare desfășurate de cetățeni. Furnizarea de informații ar putea fi sprijinită prin platforme online. Pentru a obține cunoștințe de specialitate prin invitarea unor experți sau prin inițierea de parcursuri de cercetare, Forumul ar trebui să depună eforturi pentru a se pune în legătură cu capacitățile de cercetare existente. |
| --- | --- |

5.7.2

Trebuie incluse în proces informații provenite din surse independente, cum ar fi rapoarte și inițiative din partea societății civile, a consiliilor economice și sociale și a consiliilor pentru durabilitate de la nivel național, a mediului academic, a organismelor de cercetare precum sistemul de gestiune a cunoștințelor despre ODD al IISD, precum și din partea agențiilor europene și din activitățile de monitorizare desfășurate de cetățeni. Furnizarea de informații ar putea fi sprijinită prin platforme online. Pentru a obține cunoștințe de specialitate prin invitarea unor experți sau prin inițierea de parcursuri de cercetare, Forumul ar trebui să depună eforturi pentru a se pune în legătură cu capacitățile de cercetare existente.

| 5.7.3 | Utilizând cazuri de bune practici prezentate de consiliile naționale pentru dezvoltare durabilă, Forumul ar trebui să stabilească legături cu instituții de finanțare a cercetării și să inițieze cercetări interdisciplinare pe tema transformării în direcția dezvoltării durabile în întreaga Europă. |
| --- | --- |

5.7.3

Utilizând cazuri de bune practici prezentate de consiliile naționale pentru dezvoltare durabilă, Forumul ar trebui să stabilească legături cu instituții de finanțare a cercetării și să inițieze cercetări interdisciplinare pe tema transformării în direcția dezvoltării durabile în întreaga Europă.

5.8   
  Rezultate

| 5.8.1 | Concluziile trase în reuniunile forumului și din procesul de dezbatere ar trebui notate în rapoarte sau ar trebui documentate prin alte metode adecvate. Ar trebui ca toți participanții să-și poată vedea opiniile și recomandările reflectate în documentația finală. Soluționarea conflictelor de interese îi revine Consiliului de administrație. Concluziile ar trebui să ofere și organizațiilor participante ocazia de a-și prezenta rezultatele și rapoartele. |
| --- | --- |

5.8.1

Concluziile trase în reuniunile forumului și din procesul de dezbatere ar trebui notate în rapoarte sau ar trebui documentate prin alte metode adecvate. Ar trebui ca toți participanții să-și poată vedea opiniile și recomandările reflectate în documentația finală. Soluționarea conflictelor de interese îi revine Consiliului de administrație. Concluziile ar trebui să ofere și organizațiilor participante ocazia de a-și prezenta rezultatele și rapoartele.

| 5.8.2 | În cazul în care rapoartele intermediare privind dezvoltarea durabilă sunt redactate de Eurostat sau de Comisie, Forumul va propune adoptarea concluziilor sale ca raport alternativ, din perspectiva societății civile. |
| --- | --- |

5.8.2

În cazul în care rapoartele intermediare privind dezvoltarea durabilă sunt redactate de Eurostat sau de Comisie, Forumul va propune adoptarea concluziilor sale ca raport alternativ, din perspectiva societății civile.

| 5.8.3 | Trebuie să se garanteze că rezultatul este luat în considerare în activitatea Comisiei și a celorlalte instituții europene pentru Agenda 2030 și că orice feedback va fi monitorizat îndeaproape. |
| --- | --- |

5.8.3

Trebuie să se garanteze că rezultatul este luat în considerare în activitatea Comisiei și a celorlalte instituții europene pentru Agenda 2030 și că orice feedback va fi monitorizat îndeaproape.

| 5.8.4 | Un alt rezultat ar putea fi o serie de dialoguri la nivel european cu grupuri speciale de interese sau alte grupuri-țintă, de exemplu, tinerii ca membri ai generației viitoare de factori de decizie, care va atinge vârsta pensionării în 2050. |
| --- | --- |

5.8.4

Un alt rezultat ar putea fi o serie de dialoguri la nivel european cu grupuri speciale de interese sau alte grupuri-țintă, de exemplu, tinerii ca membri ai generației viitoare de factori de decizie, care va atinge vârsta pensionării în 2050.

| 5.8.5 | De asemenea, Forumul poate decide să instituie noi forme de interacțiune. Poate fi avută în vedere instituirea unui premiu european pentru durabilitate, care ar putea fi acordat pentru cazuri excepționale de acțiune și exemple demne de urmat din partea societății civile. |
| --- | --- |

5.8.5

De asemenea, Forumul poate decide să instituie noi forme de interacțiune. Poate fi avută în vedere instituirea unui premiu european pentru durabilitate, care ar putea fi acordat pentru cazuri excepționale de acțiune și exemple demne de urmat din partea societății civile.

5.9   
  Finanțarea

| 5.9.1 | CESE poate pune la dispoziție infrastructura sa tehnică și gestiunea secretariatului. Finanțarea rambursării cheltuielilor de deplasare pentru participanți și vorbitori, precum și gestionarea platformelor online și elaborarea rapoartelor și a documentelor finale vor trebui discutate cu partenerii implicați. |
| --- | --- |

5.9.1

CESE poate pune la dispoziție infrastructura sa tehnică și gestiunea secretariatului. Finanțarea rambursării cheltuielilor de deplasare pentru participanți și vorbitori, precum și gestionarea platformelor online și elaborarea rapoartelor și a documentelor finale vor trebui discutate cu partenerii implicați.

Bruxelles, 26 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 610.

1

(2)  Raport de informare, EESC-2015-1169 din 7.9.2015. Raportul a fost însoțit de un studiu de cercetare al Forumului părților interesate, Building the Europe We Want – Models for civil society involvement in the implementation of the Post-2015 agenda, comandat de către Comisie, iunie 2015, http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.publications.36483.

2

Building the Europe We Want – Models for civil society involvement in the implementation of the Post-2015 agenda

(3)  Articolul 300 alineatul (2) din TFUE.

3

(4)  Avizul CESE „Elemente pentru structura, organizarea și funcționarea unei platforme care să asigure o participare mai largă a societății civile la promovarea politicilor de integrare a resortisanților din țări terțe în UE”, JO C 27 din 3.2.2009, p 95.

4

(5)  http://cso-effectiveness.org/-cadre-international,115-.html?lang=fr.

5

(6)  http://ec.europa.eu/eurostat/en/web/products-statistical-books/-/KS-GT-15-001.

6

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN

A 517-a sesiune plenară a CESE, din 25 și 26 mai 2016

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/81 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/81

---

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Programul de lucru anual al Uniunii privind standardizarea europeană pentru 2016

[COM(2015) 686 final]

(2016/C 303/10)

| Raportor: | domnul Patrick LIÉBUS |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Patrick LIÉBUS

La 5 februarie 2016, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Programul de lucru anual al Uniunii privind standardizarea europeană pentru 2016

[COM(2015) 686 final].

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 10 mai 2016.

În cea de a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 141 de voturi pentru și 6 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Prezentul aviz se concentrează asupra unei teme esențiale – caracterul integrator al Sistemului European de Standardizare. Această alegere este justificată de faptul că organizațiile ANEC, ECOS, CES, SBS, cunoscute sub numele de „organizațiile din anexa III” în raport cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, sunt reprezentate, toate, de CESE. Prin urmare, în calitatea sa de „cămin” al societății civile, CESE dorește să se concentreze asupra transparenței și incluziunii sistemului european de standardizare. |
| --- | --- |

1.1.

Prezentul aviz se concentrează asupra unei teme esențiale – caracterul integrator al Sistemului European de Standardizare. Această alegere este justificată de faptul că organizațiile ANEC, ECOS, CES, SBS, cunoscute sub numele de „organizațiile din anexa III” în raport cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, sunt reprezentate, toate, de CESE. Prin urmare, în calitatea sa de „cămin” al societății civile, CESE dorește să se concentreze asupra transparenței și incluziunii sistemului european de standardizare.

| 1.2. | CESE a recunoscut, de asemenea, voința Comisiei Europene de a aborda aspectele strategice ale sistemului european de standardizare în cadrul programelor de lucru anuale. |
| --- | --- |

1.2.

CESE a recunoscut, de asemenea, voința Comisiei Europene de a aborda aspectele strategice ale sistemului european de standardizare în cadrul programelor de lucru anuale.

| 1.3. | În ceea ce privește relațiile dintre organizațiile din anexa III și sistemul european de standardizare, CESE invită organizațiile europene de standardizare (OES) să aloce organizațiilor din anexa III un statut specific de membri/parteneri, cu drepturi și obligații proprii. Acesta ar trebui să se materializeze prin acordarea organizațiilor din anexa III a unui drept nelimitat de apel și a unor competențe consultative, în special în ceea ce privește standardele de interes public. |
| --- | --- |

1.3.

În ceea ce privește relațiile dintre organizațiile din anexa III și sistemul european de standardizare, CESE invită organizațiile europene de standardizare (OES) să aloce organizațiilor din anexa III un statut specific de membri/parteneri, cu drepturi și obligații proprii. Acesta ar trebui să se materializeze prin acordarea organizațiilor din anexa III a unui drept nelimitat de apel și a unor competențe consultative, în special în ceea ce privește standardele de interes public.

| 1.4. | Recunoscând că delegarea națională este unul dintre principiile fundamentale ale standardizării europene, CESE subliniază importanța facilitării accesului la procesul de standardizare pentru IMM-uri și actorii societali, cât și pentru reprezentanții lor la nivel național. În acest context, CESE propune instituirea, la nivel național, a accesului gratuit la „comitetele oglindă” pentru IMM-uri și actorii societali, precum și pentru asociațiile reprezentative ale acestora. |
| --- | --- |

1.4.

Recunoscând că delegarea națională este unul dintre principiile fundamentale ale standardizării europene, CESE subliniază importanța facilitării accesului la procesul de standardizare pentru IMM-uri și actorii societali, cât și pentru reprezentanții lor la nivel național. În acest context, CESE propune instituirea, la nivel național, a accesului gratuit la „comitetele oglindă” pentru IMM-uri și actorii societali, precum și pentru asociațiile reprezentative ale acestora.

| 1.5. | CESE subliniază rolul fundamental al „consultanților privind noua abordare” și salută contribuția acestora la evaluarea conformității standardelor cu politicile Uniunii în cadrul standardizării armonizate. Prin urmare, CESE salută dorința exprimată de Comisie de a asigura continuarea activității acestora pe termen lung. |
| --- | --- |

1.5.

CESE subliniază rolul fundamental al „consultanților privind noua abordare” și salută contribuția acestora la evaluarea conformității standardelor cu politicile Uniunii în cadrul standardizării armonizate. Prin urmare, CESE salută dorința exprimată de Comisie de a asigura continuarea activității acestora pe termen lung.

| 1.6. | În concluzie, CESE solicită efectuarea unei monitorizări aprofundate a eforturilor depuse de actorii principali în materie de standardizare, pentru a consolida dimensiunea incluzivă a sistemului european de standardizare. CESE ar putea asigura această monitorizare prin crearea unui forum ad-hoc privind incluziunea sistemului european de standardizare. Acest organism va fi responsabil de organizarea unei audieri publice anuale pentru evaluarea progreselor înregistrate în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.6.

În concluzie, CESE solicită efectuarea unei monitorizări aprofundate a eforturilor depuse de actorii principali în materie de standardizare, pentru a consolida dimensiunea incluzivă a sistemului european de standardizare. CESE ar putea asigura această monitorizare prin crearea unui forum ad-hoc privind incluziunea sistemului european de standardizare. Acest organism va fi responsabil de organizarea unei audieri publice anuale pentru evaluarea progreselor înregistrate în acest domeniu.

2.   Sinteza comunicării

| 2.1. | Comisia și-a prezentat într-o comunicare viziunea strategică pentru standardizarea europeană și a stabilit cadrul legal în Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 privind standardizarea europeană, care este în vigoare de la 1 ianuarie 2013. Printre noutățile regulamentului se numără obligația Comisiei de a adopta un program de lucru anual al Uniunii pentru standardizarea europeană. |
| --- | --- |

2.1.

Comisia și-a prezentat într-o comunicare viziunea strategică pentru standardizarea europeană și a stabilit cadrul legal în Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 privind standardizarea europeană, care este în vigoare de la 1 ianuarie 2013. Printre noutățile regulamentului se numără obligația Comisiei de a adopta un program de lucru anual al Uniunii pentru standardizarea europeană.

| 2.2. | Programul de lucru este un instrument de îmbunătățire a cooperării dintre Comisie și sistemul european de standardizare, care definește viziunea și planurile Comisiei pentru anul următor în ceea ce privește standardizarea. Comisia intenționează să revizuiască parteneriatul său cu sistemul european de standardizare pentru a asigura participarea adecvată a tuturor părților interesate (industrie, IMM-uri, consumatori, organizații de protecție a mediului, lucrători etc.). |
| --- | --- |

2.2.

Programul de lucru este un instrument de îmbunătățire a cooperării dintre Comisie și sistemul european de standardizare, care definește viziunea și planurile Comisiei pentru anul următor în ceea ce privește standardizarea. Comisia intenționează să revizuiască parteneriatul său cu sistemul european de standardizare pentru a asigura participarea adecvată a tuturor părților interesate (industrie, IMM-uri, consumatori, organizații de protecție a mediului, lucrători etc.).

| 2.3. | Printre prioritățile strategice privind standardizarea europeană se numără adoptarea unui plan de standarde prioritare în domeniul TIC, precum și standardizarea serviciilor. Planul de standarde prioritare în domeniul TIC va completa programul de lucru anual al Uniunii. |
| --- | --- |

2.3.

Printre prioritățile strategice privind standardizarea europeană se numără adoptarea unui plan de standarde prioritare în domeniul TIC, precum și standardizarea serviciilor. Planul de standarde prioritare în domeniul TIC va completa programul de lucru anual al Uniunii.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE felicită Comisia pentru prezentarea programului de lucru anual privind standardizarea pentru 2016 și reamintește rolul fundamental al standardelor în ce privește structurarea pieței interne și competitivitatea întreprinderilor. Astfel cum se menționează în avizul său INT/590 din septembrie 2011 (1), programul anual privind standardizarea constituie un real avantaj în ceea ce privește transparența, planificarea și previziunea, în special pentru actorii și părțile interesate ale sistemului european de standardizare. |
| --- | --- |

3.1.

CESE felicită Comisia pentru prezentarea programului de lucru anual privind standardizarea pentru 2016 și reamintește rolul fundamental al standardelor în ce privește structurarea pieței interne și competitivitatea întreprinderilor. Astfel cum se menționează în avizul său INT/590 din septembrie 2011 (1), programul anual privind standardizarea constituie un real avantaj în ceea ce privește transparența, planificarea și previziunea, în special pentru actorii și părțile interesate ale sistemului european de standardizare.

| 3.2. | CESE salută programul pentru 2016, deoarece permite o trecere în revistă a stadiul dezbaterilor actuale, dar mai ales pentru că aduce o valoare adăugată reală pentru programarea viitoare. Prin urmare, CESE solicită Comisiei să pregătească mai bine programele anuale viitoare, prin consultarea părților interesate cu privire la aspectele tehnice și strategice, precum și prin publicarea programului de lucru în luna iulie a anului anterior. CESE salută conținutul priorităților în diferite sectoare. |
| --- | --- |

3.2.

CESE salută programul pentru 2016, deoarece permite o trecere în revistă a stadiul dezbaterilor actuale, dar mai ales pentru că aduce o valoare adăugată reală pentru programarea viitoare. Prin urmare, CESE solicită Comisiei să pregătească mai bine programele anuale viitoare, prin consultarea părților interesate cu privire la aspectele tehnice și strategice, precum și prin publicarea programului de lucru în luna iulie a anului anterior. CESE salută conținutul priorităților în diferite sectoare.

3.3.   
  Prioritate acordată incluziunii

| 3.3.1. | Părțile interesate care s-au confruntat întotdeauna cu un acces dificil și mai redus la sistemul european de standardizare, și anume consumatorii, interesele de mediu, lucrătorii și IMM-urile – reprezentate de organizațiile ANEC, ECOS, CES, SBS, cunoscute sub numele de „organizațiile din anexa III” în raport cu Regulamentul european (UE) nr. 1025/2012, precum și membrii lor naționali – sunt reprezentate, toate, de CESE. Prin urmare, conștient de rolul fundamental și de provocările legate de participare cu care se confruntă în general alte părți interesate în elaborarea standardelor, Comitetul Economic și Social European – în calitate de „cămin” al societății civile –, dorește să-și concentreze cea mai mare parte a eforturilor pe transparența și incluziunea sistemului european de standardizare. |
| --- | --- |

3.3.1.

Părțile interesate care s-au confruntat întotdeauna cu un acces dificil și mai redus la sistemul european de standardizare, și anume consumatorii, interesele de mediu, lucrătorii și IMM-urile – reprezentate de organizațiile ANEC, ECOS, CES, SBS, cunoscute sub numele de „organizațiile din anexa III” în raport cu Regulamentul european (UE) nr. 1025/2012, precum și membrii lor naționali – sunt reprezentate, toate, de CESE. Prin urmare, conștient de rolul fundamental și de provocările legate de participare cu care se confruntă în general alte părți interesate în elaborarea standardelor, Comitetul Economic și Social European – în calitate de „cămin” al societății civile –, dorește să-și concentreze cea mai mare parte a eforturilor pe transparența și incluziunea sistemului european de standardizare.

| 3.3.2. | În acest context, punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1025/2012 necesită o atenție specială, astfel cum subliniază Comisia, în mod întemeiat, în comunicare. De aici rezultă în special necesitatea de a îmbunătăți difuzarea și publicarea rapoartelor prevăzute la articolul 24 din regulament, precum și comunicarea și informarea cu privire la acestea. |
| --- | --- |

3.3.2.

În acest context, punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1025/2012 necesită o atenție specială, astfel cum subliniază Comisia, în mod întemeiat, în comunicare. De aici rezultă în special necesitatea de a îmbunătăți difuzarea și publicarea rapoartelor prevăzute la articolul 24 din regulament, precum și comunicarea și informarea cu privire la acestea.

| 3.3.3. | CESE salută disponibilitatea Comisiei de a monitoriza îndeaproape progresul și eforturile fiecăruia dintre actorii sistemului european de standardizare, pentru a face sistemul mai incluziv. Pentru atingerea acestui obiectiv, CESE așteaptă din partea Comisiei să își asume un rol proactiv, în special ca organism de cofinanțare a sistemului european de standardizare. |
| --- | --- |

3.3.3.

CESE salută disponibilitatea Comisiei de a monitoriza îndeaproape progresul și eforturile fiecăruia dintre actorii sistemului european de standardizare, pentru a face sistemul mai incluziv. Pentru atingerea acestui obiectiv, CESE așteaptă din partea Comisiei să își asume un rol proactiv, în special ca organism de cofinanțare a sistemului european de standardizare.

| 3.3.4. | Comitetul salută, de asemenea, încheierea procesului de finanțare a organizațiilor din anexa III și solicită în continuare simplificarea administrativă, precum și adoptarea unei perspective pe termen mai lung, pentru a asigura punerea în aplicare a unei strategii multianuale de către aceste entități. |
| --- | --- |

3.3.4.

Comitetul salută, de asemenea, încheierea procesului de finanțare a organizațiilor din anexa III și solicită în continuare simplificarea administrativă, precum și adoptarea unei perspective pe termen mai lung, pentru a asigura punerea în aplicare a unei strategii multianuale de către aceste entități.

3.4.   
  Inițiativa comună de standardizare

| 3.4.1. | Comitetul salută propunerea de inițiativă comună de standardizare și participarea părților interesate la acest sistem, în special a organizațiilor din anexa III, ca semnal-cheie de relansare a parteneriatului public-privat, care stă la baza sistemului european de standardizare. În acest context, CESE dorește să sublinieze că este foarte important ca acțiunile propuse în versiunea finală a inițiativei comune de standardizare să vizeze și să contribuie în mod clar la o incluziune mai bună, care să permită asumarea de către toate părțile interesate, în special de către organizațiilor din anexa III. |
| --- | --- |

3.4.1.

Comitetul salută propunerea de inițiativă comună de standardizare și participarea părților interesate la acest sistem, în special a organizațiilor din anexa III, ca semnal-cheie de relansare a parteneriatului public-privat, care stă la baza sistemului european de standardizare. În acest context, CESE dorește să sublinieze că este foarte important ca acțiunile propuse în versiunea finală a inițiativei comune de standardizare să vizeze și să contribuie în mod clar la o incluziune mai bună, care să permită asumarea de către toate părțile interesate, în special de către organizațiilor din anexa III.

| 3.4.2. | CESE salută și sprijină propunerea de acțiune în cadrul inițiativei comune de standardizare privitoare la o analiză care să conducă la o mai bună înțelegere a oportunităților și mizelor furnizării gratuite a standardelor, de exemplu, în cadrul unui studiu cu privire la impactul economic și social al standardelor. |
| --- | --- |

3.4.2.

CESE salută și sprijină propunerea de acțiune în cadrul inițiativei comune de standardizare privitoare la o analiză care să conducă la o mai bună înțelegere a oportunităților și mizelor furnizării gratuite a standardelor, de exemplu, în cadrul unui studiu cu privire la impactul economic și social al standardelor.

3.5.   
  Acțiunea organizațiilor europene de standardizare

| 3.5.1. | CESE întâmpină favorabil și salută rolul organizațiilor CEN, CENELEC și ETSI ca organizații independente, neutre și profesionale, cu reguli și proceduri care asigură respectarea principiilor fundamentale ale OMC în domeniul standardizării, precum și a principiilor stabilite de Regulamentul (UE) nr. 1025/2012. |
| --- | --- |

3.5.1.

CESE întâmpină favorabil și salută rolul organizațiilor CEN, CENELEC și ETSI ca organizații independente, neutre și profesionale, cu reguli și proceduri care asigură respectarea principiilor fundamentale ale OMC în domeniul standardizării, precum și a principiilor stabilite de Regulamentul (UE) nr. 1025/2012.

| 3.5.2. | Pentru a spori participarea tuturor părților interesate la procesul de standardizare, CESE solicită organismelor europene de standardizare să acorde organizațiilor din anexa III un statut special de membri/parteneri, cu drepturi și obligații specifice, în conformitate cu statutul și rolul lor respectiv, în special cu un acces nelimitat la serviciile tehnice și la proiectele de standarde în curs de elaborare, cu respectarea unei politici de confidențialitate care să ia în considerare necesitatea consultării. CESE propune lansarea unei dezbateri cu privire la gratuitatea accesului, ca urmare a participării Uniunii la finanțarea organismelor europene de standardizare și a organizațiilor din anexa III. |
| --- | --- |

3.5.2.

Pentru a spori participarea tuturor părților interesate la procesul de standardizare, CESE solicită organismelor europene de standardizare să acorde organizațiilor din anexa III un statut special de membri/parteneri, cu drepturi și obligații specifice, în conformitate cu statutul și rolul lor respectiv, în special cu un acces nelimitat la serviciile tehnice și la proiectele de standarde în curs de elaborare, cu respectarea unei politici de confidențialitate care să ia în considerare necesitatea consultării. CESE propune lansarea unei dezbateri cu privire la gratuitatea accesului, ca urmare a participării Uniunii la finanțarea organismelor europene de standardizare și a organizațiilor din anexa III.

| 3.5.3. | CESE propune, de asemenea, reintroducerea unui drept de apel nelimitat pentru organizațiile din anexa III, inclusiv în ceea ce privește activitățile în care nu au fost asociate direct de la început, și atribuirea unui rol consultativ acestor organizații în vederea ratificării standardelor. |
| --- | --- |

3.5.3.

CESE propune, de asemenea, reintroducerea unui drept de apel nelimitat pentru organizațiile din anexa III, inclusiv în ceea ce privește activitățile în care nu au fost asociate direct de la început, și atribuirea unui rol consultativ acestor organizații în vederea ratificării standardelor.

| 3.5.4. | CESE dorește să sublinieze importanța standardizării incluzive și de calitate. CESE dorește să reamintească faptul că viteza de elaborare și de publicare a standardelor nu poate fi considerată un scop în sine, în special în cazul în care aceasta împiedică obiectivul CESE de a include organizațiile din anexa III în sistemul european de standardizare. Într-adevăr, CESE atenționează sistemul european de standardizare cu privire la orice decizie care, sub pretextul nevoii de viteză, ar limita participarea și deschiderea. |
| --- | --- |

3.5.4.

CESE dorește să sublinieze importanța standardizării incluzive și de calitate. CESE dorește să reamintească faptul că viteza de elaborare și de publicare a standardelor nu poate fi considerată un scop în sine, în special în cazul în care aceasta împiedică obiectivul CESE de a include organizațiile din anexa III în sistemul european de standardizare. Într-adevăr, CESE atenționează sistemul european de standardizare cu privire la orice decizie care, sub pretextul nevoii de viteză, ar limita participarea și deschiderea.

| 3.5.5. | CESE reamintește că includerea părților interesate este posibilă numai prin participarea acestora și într-un cadru de transparență. Cu scopul de a sublinia, de a consolida și de a pune în aplicare principiul delegării naționale, CESE subliniază importanța unui acces mai ușor la procesul de standardizare pentru IMM-uri și reprezentanții acestora la nivel național, care rămâne încă o provocare, astfel cum se menționează la punctul 4 al comunicării. |
| --- | --- |

3.5.5.

CESE reamintește că includerea părților interesate este posibilă numai prin participarea acestora și într-un cadru de transparență. Cu scopul de a sublinia, de a consolida și de a pune în aplicare principiul delegării naționale, CESE subliniază importanța unui acces mai ușor la procesul de standardizare pentru IMM-uri și reprezentanții acestora la nivel național, care rămâne încă o provocare, astfel cum se menționează la punctul 4 al comunicării.

| 3.5.6. | În această privință, CESE propune instituirea, la nivel național, a accesului gratuit la „comitetele oglindă” pentru IMM-uri și actorii societali, precum și pentru asociațiile reprezentative ale acestora. Facilitarea participării și a contribuției este deosebit de importantă și în etapa de consultare publică, în care nu trebuie să existe obstacole de ordin practic sau tehnic. |
| --- | --- |

3.5.6.

În această privință, CESE propune instituirea, la nivel național, a accesului gratuit la „comitetele oglindă” pentru IMM-uri și actorii societali, precum și pentru asociațiile reprezentative ale acestora. Facilitarea participării și a contribuției este deosebit de importantă și în etapa de consultare publică, în care nu trebuie să existe obstacole de ordin practic sau tehnic.

3.6.   
  Noul vademecum privind standardizarea și ghidurile pentru organizațiile din anexa III

| 3.6.1. | Ca parte a punerii în aplicare a noului „Vademecum privind standardizarea europeană”, Comitetul felicită Comisia pentru invitația adresată organismelor europene de standardizare de a-și instrui serviciile și personalul tehnic cu privire la conținutul și măsurile incluse în noul document. |
| --- | --- |

3.6.1.

Ca parte a punerii în aplicare a noului „Vademecum privind standardizarea europeană”, Comitetul felicită Comisia pentru invitația adresată organismelor europene de standardizare de a-și instrui serviciile și personalul tehnic cu privire la conținutul și măsurile incluse în noul document.

| 3.6.2. | CESE invită, de asemenea, Comisia să asigure difuzarea, înțelegerea și utilizarea vademecumului de către toate serviciile Comisiei Europene care doresc să utilizeze standardizarea pentru punerea în aplicare a politicilor europene. De asemenea, ar fi utilă difuzarea acestuia, împreună cu informațiile corespunzătoare, prin intermediul site-ului Comisiei Europene. |
| --- | --- |

3.6.2.

CESE invită, de asemenea, Comisia să asigure difuzarea, înțelegerea și utilizarea vademecumului de către toate serviciile Comisiei Europene care doresc să utilizeze standardizarea pentru punerea în aplicare a politicilor europene. De asemenea, ar fi utilă difuzarea acestuia, împreună cu informațiile corespunzătoare, prin intermediul site-ului Comisiei Europene.

| 3.6.3. | CESE dorește în special să sublinieze importanța cunoașterii, de către responsabilii serviciilor tehnice ale organismelor europene de standardizare, a diverselor ghiduri CEN-CENELEC pentru redactarea standardelor, luând în considerare necesitățile actorilor societali și ale IMM-urilor (de exemplu, ghidurile 2, 5 și 17 ale CEN-CENELEC și ghidul 4 al CEN). În acest context, Comitetul salută acțiunile deja inițiate de către CEN-CENELEC cu Grupul de lucru „IMM-uri” și Grupul de lucru „Actori societali” și încurajează continuarea acestora prin măsuri concrete și ambițioase. Trebuie subliniat faptul că aceste ghiduri CEN-CENELEC merită să fie utilizate pe tot parcursul procesului de standardizare, de la analiza oportunității de a elabora un standard până la publicarea acestuia. |
| --- | --- |

3.6.3.

CESE dorește în special să sublinieze importanța cunoașterii, de către responsabilii serviciilor tehnice ale organismelor europene de standardizare, a diverselor ghiduri CEN-CENELEC pentru redactarea standardelor, luând în considerare necesitățile actorilor societali și ale IMM-urilor (de exemplu, ghidurile 2, 5 și 17 ale CEN-CENELEC și ghidul 4 al CEN). În acest context, Comitetul salută acțiunile deja inițiate de către CEN-CENELEC cu Grupul de lucru „IMM-uri” și Grupul de lucru „Actori societali” și încurajează continuarea acestora prin măsuri concrete și ambițioase. Trebuie subliniat faptul că aceste ghiduri CEN-CENELEC merită să fie utilizate pe tot parcursul procesului de standardizare, de la analiza oportunității de a elabora un standard până la publicarea acestuia.

3.7.   
  Standardizarea TIC și DPI în domeniul standardizării

| 3.7.1. | CESE pune sub semnul întrebării valoarea adăugată a „Planul de standarde TIC prioritare” propus la punctul 3.1 al comunicării. Acest document pare a fi un adaos inutil la „Planul de acțiune pentru standardizarea TIC” și la programul anual de standardizare. Comitetul își exprimă temerea cu privire la duplicarea resurselor și a nivelurilor de prioritate, ceea ce ar putea complica monitorizarea dezbaterii și participarea părților interesate. |
| --- | --- |

3.7.1.

CESE pune sub semnul întrebării valoarea adăugată a „Planul de standarde TIC prioritare” propus la punctul 3.1 al comunicării. Acest document pare a fi un adaos inutil la „Planul de acțiune pentru standardizarea TIC” și la programul anual de standardizare. Comitetul își exprimă temerea cu privire la duplicarea resurselor și a nivelurilor de prioritate, ceea ce ar putea complica monitorizarea dezbaterii și participarea părților interesate.

| 3.7.2. | În domeniul drepturilor de proprietate intelectuală (DPI), Comitetul avertizează cu privire la dezechilibrul dintre utilizatorii și titularii unui brevet esențial pentru un standard (BES), în special în cazul în care IMM-urile inovatoare nu sunt în măsură să cunoască numărul de brevete pe care le pot aplica și cine le deține. Prin urmare, CESE propune ca ETSI să elaboreze un ghid practic pentru negocierea acordurilor de licență ale BES în beneficiul IMM-urilor și în condiții FRAND („fair, reasonable and non-discriminatory” – „condiții corecte, rezonabile și nediscriminatorii”). |
| --- | --- |

3.7.2.

În domeniul drepturilor de proprietate intelectuală (DPI), Comitetul avertizează cu privire la dezechilibrul dintre utilizatorii și titularii unui brevet esențial pentru un standard (BES), în special în cazul în care IMM-urile inovatoare nu sunt în măsură să cunoască numărul de brevete pe care le pot aplica și cine le deține. Prin urmare, CESE propune ca ETSI să elaboreze un ghid practic pentru negocierea acordurilor de licență ale BES în beneficiul IMM-urilor și în condiții FRAND („fair, reasonable and non-discriminatory” – „condiții corecte, rezonabile și nediscriminatorii”).

| 3.7.3. | În ceea ce privește criteriile FRAND, Comitetul subliniază necesitatea unei mai bune definiri a acestor principii, cu scopul de a înțelege domeniul de aplicare și modul de punere în practică. |
| --- | --- |

3.7.3.

În ceea ce privește criteriile FRAND, Comitetul subliniază necesitatea unei mai bune definiri a acestor principii, cu scopul de a înțelege domeniul de aplicare și modul de punere în practică.

| 3.7.4. | În acest context, CESE solicită ETSI să îmbunătățească calitatea și transparența bazei de date care conține declarațiile privind DPI. Acest lucru este fundamental pentru a asigura o anumită previzibilitate pentru utilizatorii unui BES și pentru a da încredere IMM-urilor inovatoare în privința costurilor și a modalităților de negociere a acordurilor de licență menționate mai sus. |
| --- | --- |

3.7.4.

În acest context, CESE solicită ETSI să îmbunătățească calitatea și transparența bazei de date care conține declarațiile privind DPI. Acest lucru este fundamental pentru a asigura o anumită previzibilitate pentru utilizatorii unui BES și pentru a da încredere IMM-urilor inovatoare în privința costurilor și a modalităților de negociere a acordurilor de licență menționate mai sus.

3.8.   
  „Consultanții privind noua abordare”

| 3.8.1. | CESE subliniază rolul fundamental al „consultanților privind noua abordare” menționați la punctul 7.2 din comunicare și salută contribuția indispensabilă a acestora la o evaluare fiabilă a conformității standardelor cu legislația și politicile Uniunii în cadrul standardizării armonizate. |
| --- | --- |

3.8.1.

CESE subliniază rolul fundamental al „consultanților privind noua abordare” menționați la punctul 7.2 din comunicare și salută contribuția indispensabilă a acestora la o evaluare fiabilă a conformității standardelor cu legislația și politicile Uniunii în cadrul standardizării armonizate.

| 3.8.2. | CESE salută angajamentul – exprimat de Comisie la punctul 7.2 din comunicare – de a asigura disponibilitatea evaluării pe termen lung. Comitetul dorește să consolideze întâietatea acestei evaluări independente față de orice evaluare internă realizată de organismele europene de standardizare. |
| --- | --- |

3.8.2.

CESE salută angajamentul – exprimat de Comisie la punctul 7.2 din comunicare – de a asigura disponibilitatea evaluării pe termen lung. Comitetul dorește să consolideze întâietatea acestei evaluări independente față de orice evaluare internă realizată de organismele europene de standardizare.

| 3.8.3. | CESE speră ca independența acestor consultanți să fie consolidată în continuare, eventual prin contractarea directă a „consultanților privind noua abordare” de către Comisia Europeană. |
| --- | --- |

3.8.3.

CESE speră ca independența acestor consultanți să fie consolidată în continuare, eventual prin contractarea directă a „consultanților privind noua abordare” de către Comisia Europeană.

3.9.   
  Solicitările de standardizare și mandatele

| 3.9.1. | CESE dorește să sublinieze importanța procesului de pregătire a mandatelor europene pe care Comisia le trimite organismelor europene de standardizare pentru a solicita elaborarea unui standard. CESE invită Comisia Europeană să sporească transparența și caracterul incluziv al acestui proces, în special pentru organizațiile din anexa III. |
| --- | --- |

3.9.1.

CESE dorește să sublinieze importanța procesului de pregătire a mandatelor europene pe care Comisia le trimite organismelor europene de standardizare pentru a solicita elaborarea unui standard. CESE invită Comisia Europeană să sporească transparența și caracterul incluziv al acestui proces, în special pentru organizațiile din anexa III.

| 3.9.2. | CESE subliniază importanța verificării conformității rezultatelor standardului elaborat în raport cu obiectivul inițial, urmărind îndeosebi ca domeniul de aplicare să nu fi fost extins în timpul lucrărilor. |
| --- | --- |

3.9.2.

CESE subliniază importanța verificării conformității rezultatelor standardului elaborat în raport cu obiectivul inițial, urmărind îndeosebi ca domeniul de aplicare să nu fi fost extins în timpul lucrărilor.

| 3.9.3. | Comitetul subliniază importanța lucrărilor pregătitoare de standardizare, în special în ceea ce privește evaluarea impactului economic și societal al standardelor și pentru identificarea părților interesate și implicarea lor în activitatea de standardizare. |
| --- | --- |

3.9.3.

Comitetul subliniază importanța lucrărilor pregătitoare de standardizare, în special în ceea ce privește evaluarea impactului economic și societal al standardelor și pentru identificarea părților interesate și implicarea lor în activitatea de standardizare.

| 3.10. | În ceea ce privește cooperarea internațională, CESE subliniază dificultățile importante pe care le întâmpină în continuare organizațiile din anexa III pentru a monitoriza aceste activități și invită organismele europene de standardizare, precum și organismele naționale de standardizare, să pună în aplicare toate mijloacele posibile în cadrul acordurilor lor de cooperare cu ISO și IEC pentru a asigura transparența, participarea și includerea tuturor părților interesate, în special în cazul în care activitatea este legată de o solicitare de standardizare din partea Comisiei. |
| --- | --- |

3.10.

În ceea ce privește cooperarea internațională, CESE subliniază dificultățile importante pe care le întâmpină în continuare organizațiile din anexa III pentru a monitoriza aceste activități și invită organismele europene de standardizare, precum și organismele naționale de standardizare, să pună în aplicare toate mijloacele posibile în cadrul acordurilor lor de cooperare cu ISO și IEC pentru a asigura transparența, participarea și includerea tuturor părților interesate, în special în cazul în care activitatea este legată de o solicitare de standardizare din partea Comisiei.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE ar putea crea un forum ad hoc privind incluziunea sistemului european de standardizare. Forumul, care se va reuni periodic și cel puțin o dată pe an, va cuprinde membrii Comitetului care doresc să contribuie la participarea și includerea părților interesate – inclusiv a actorilor societali și a IMM-urilor. Organizațiile din anexa III vor fi invitate periodic la reuniunile forumului. |
| --- | --- |

4.1.

CESE ar putea crea un forum ad hoc privind incluziunea sistemului european de standardizare. Forumul, care se va reuni periodic și cel puțin o dată pe an, va cuprinde membrii Comitetului care doresc să contribuie la participarea și includerea părților interesate – inclusiv a actorilor societali și a IMM-urilor. Organizațiile din anexa III vor fi invitate periodic la reuniunile forumului.

| 4.1.1. | Acest forum ar putea fi, printre altele, responsabil de organizarea unei audieri publice anuale privind caracterul incluziv al sistemului european de standardizare. În cadrul acestui eveniment, CESE va invita actorii sistemului european de standardizare și Comisia Europeană pentru a îi audia public, ca parte a rapoartelor de activitate prevăzute la articolul 24 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012, cu scopul de a îmbunătăți cunoștințele și difuzarea. CESE ar putea profita de această ocazie pentru a implica Parlamentul European în această activitate. |
| --- | --- |

4.1.1.

Acest forum ar putea fi, printre altele, responsabil de organizarea unei audieri publice anuale privind caracterul incluziv al sistemului european de standardizare. În cadrul acestui eveniment, CESE va invita actorii sistemului european de standardizare și Comisia Europeană pentru a îi audia public, ca parte a rapoartelor de activitate prevăzute la articolul 24 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012, cu scopul de a îmbunătăți cunoștințele și difuzarea. CESE ar putea profita de această ocazie pentru a implica Parlamentul European în această activitate.

| 4.1.2. | Altă responsabilitate a forumului ar putea fi finanțarea unui studiu privind componența „comitetelor oglindă” naționale, pentru a evalua reprezentativitatea și caracterul incluziv. |
| --- | --- |

4.1.2.

Altă responsabilitate a forumului ar putea fi finanțarea unui studiu privind componența „comitetelor oglindă” naționale, pentru a evalua reprezentativitatea și caracterul incluziv.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  JO C 376, 22.12.2011, p. 69.

1

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/86

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective

[COM(2016) 31 final – 2016/0014 (COD)]

(2016/C 303/11)

| Raportor: | domnul Jan SIMONS |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Jan SIMONS

La 4 și la 11 februarie 2016, în conformitate cu articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și, respectiv, Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și a Consiliului pentru omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și a remorcilor acestora, precum și a unor sisteme, componente și unități tehnice separate destinate acestor tipuri de vehicule

[COM(2016) 31 final – 2016/0014 (COD)].

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 10 mai 2016.

În cea de a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 157 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea CE și obiectivul ei de a îmbunătăți eficacitatea cadrului juridic pentru realizarea obiectivelor economice, de mediu și sociale, contribuind la stimularea independenței și responsabilității sistemului. Cu toate acestea, ar trebui subliniată importanța creării unei legislații echilibrate, precum și nevoia de a se impune măsuri eficiente din perspectiva cost-beneficii. |
| --- | --- |

1.1.

CESE salută propunerea CE și obiectivul ei de a îmbunătăți eficacitatea cadrului juridic pentru realizarea obiectivelor economice, de mediu și sociale, contribuind la stimularea independenței și responsabilității sistemului. Cu toate acestea, ar trebui subliniată importanța creării unei legislații echilibrate, precum și nevoia de a se impune măsuri eficiente din perspectiva cost-beneficii.

| 1.2. | Pentru a se reduce diferențele de interpretare și de strictețe în aplicare dintre statele membre, CESE sprijină propunerea de a se trece de la o directivă la un regulament. CESE recomandă cu convingere aplicarea aceleiași strategii pe viitor în cazul tuturor normelor privind piața unică, acolo unde acest lucru este adecvat. |
| --- | --- |

1.2.

Pentru a se reduce diferențele de interpretare și de strictețe în aplicare dintre statele membre, CESE sprijină propunerea de a se trece de la o directivă la un regulament. CESE recomandă cu convingere aplicarea aceleiași strategii pe viitor în cazul tuturor normelor privind piața unică, acolo unde acest lucru este adecvat.

| 1.3. | Exercițiul de revizuire vizat presupune adoptarea unei serii de acte legislative și sincronizarea unei serii de termene. Comisia, Parlamentul și Consiliul sunt îndemnate să adopte un calendar adecvat și ambițios pentru adoptarea actelor delegate și de punere în aplicare, care în prezent lipsește. |
| --- | --- |

1.3.

Exercițiul de revizuire vizat presupune adoptarea unei serii de acte legislative și sincronizarea unei serii de termene. Comisia, Parlamentul și Consiliul sunt îndemnate să adopte un calendar adecvat și ambițios pentru adoptarea actelor delegate și de punere în aplicare, care în prezent lipsește.

| 1.4. | Dispozițiile detaliate privind supravegherea pieței vizează excluderea efectivă a produselor care nu respectă normele de pe această piață specifică. Este însă necesar să se introducă măsuri eficace și eficiente din punctul de vedere al costurilor, mai ales cele care afectează funcționarea pieței și costul produselor. Este esențial să se instituie un sistem eficient și simplu de cooperare între toate părțile implicate, mai ales în ce privește activitățile statelor membre. |
| --- | --- |

1.4.

Dispozițiile detaliate privind supravegherea pieței vizează excluderea efectivă a produselor care nu respectă normele de pe această piață specifică. Este însă necesar să se introducă măsuri eficace și eficiente din punctul de vedere al costurilor, mai ales cele care afectează funcționarea pieței și costul produselor. Este esențial să se instituie un sistem eficient și simplu de cooperare între toate părțile implicate, mai ales în ce privește activitățile statelor membre.

| 1.5. | Îmbunătățirea desemnării serviciilor tehnice, verificarea periodică și ameliorarea funcționării acestora reprezintă elemente pozitive, însă sunt propuse o serie de cerințe împovărătoare și redundante, care ar urma să crească costurile și răstimpul de implementare, atât pentru administrații, cât și pentru producători, fără să aducă beneficii reale. |
| --- | --- |

1.5.

Îmbunătățirea desemnării serviciilor tehnice, verificarea periodică și ameliorarea funcționării acestora reprezintă elemente pozitive, însă sunt propuse o serie de cerințe împovărătoare și redundante, care ar urma să crească costurile și răstimpul de implementare, atât pentru administrații, cât și pentru producători, fără să aducă beneficii reale.

| 1.6. | Ar trebui stabilite proceduri mai detaliate pentru a introduce în mod mai eficient noul concept de valabilitate limitată în timp a certificatelor de omologare. |
| --- | --- |

1.6.

Ar trebui stabilite proceduri mai detaliate pentru a introduce în mod mai eficient noul concept de valabilitate limitată în timp a certificatelor de omologare.

| 1.7. | CESE salută clarificarea și simplificarea în continuare a procedurilor și cerințelor care au un impact asupra întreprinderilor mici și mijlocii, precum și asupra piețelor de nișă, ale pieselor și componentelor. Se recomandă ca omologarea de tip a produselor post-vânzare care au un impact asupra siguranței și performanțelor de mediu să fie avută în vedere și reglementată în mod corespunzător. |
| --- | --- |

1.7.

CESE salută clarificarea și simplificarea în continuare a procedurilor și cerințelor care au un impact asupra întreprinderilor mici și mijlocii, precum și asupra piețelor de nișă, ale pieselor și componentelor. Se recomandă ca omologarea de tip a produselor post-vânzare care au un impact asupra siguranței și performanțelor de mediu să fie avută în vedere și reglementată în mod corespunzător.

2.   Introducere și context

| 2.1. | Industria autovehiculelor este un actor important în economia UE. În 2012, aceasta asigura 2,3 milioane de locuri de muncă în mod direct și 9,8 milioane în mod indirect. Circa 75 % din tehnologia și componentele originale ale echipamentului vehiculelor provin de la furnizori independenți. Cifra de afaceri totală se ridică la 859 miliarde EUR, ceea ce reprezintă 6,4 % din produsul intern brut al UE. |
| --- | --- |

2.1.

Industria autovehiculelor este un actor important în economia UE. În 2012, aceasta asigura 2,3 milioane de locuri de muncă în mod direct și 9,8 milioane în mod indirect. Circa 75 % din tehnologia și componentele originale ale echipamentului vehiculelor provin de la furnizori independenți. Cifra de afaceri totală se ridică la 859 miliarde EUR, ceea ce reprezintă 6,4 % din produsul intern brut al UE.

| 2.2. | Cadrul juridic pentru sistemul UE de omologare de tip este Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), care stabilește procedurile pentru omologarea autovehiculelor noi și remorcilor, precum și a sistemelor și componentelor lor în vederea asigurării siguranței și standardelor de mediu. Sunt necesare șaptezeci de regulamente tehnice specifice, din care multe sunt regulamente internaționale elaborate de Organizația Naţiunilor Unite. |
| --- | --- |

2.2.

Cadrul juridic pentru sistemul UE de omologare de tip este Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), care stabilește procedurile pentru omologarea autovehiculelor noi și remorcilor, precum și a sistemelor și componentelor lor în vederea asigurării siguranței și standardelor de mediu. Sunt necesare șaptezeci de regulamente tehnice specifice, din care multe sunt regulamente internaționale elaborate de Organizația Naţiunilor Unite.

| 2.3. | Dispozițiile generale privind supravegherea pieței se aplică în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2). |
| --- | --- |

2.3.

Dispozițiile generale privind supravegherea pieței se aplică în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2).

| 2.4. | Comisia a început revizuirea cadrului legal pentru omologarea de tip a autovehiculelor încă din 2010. |
| --- | --- |

2.4.

Comisia a început revizuirea cadrului legal pentru omologarea de tip a autovehiculelor încă din 2010.

| 2.5. | Cadrul actual a devenit obiectul unor critici mai specifice după dezvăluirea, în septembrie 2015, a faptului că Volkswagen a folosit „dispozitive de manipulare”, un tip special de software, ca să eludeze respectarea cerințelor în materie de emisii. În 2016, Comisia a arătat că „mecanismele pentru garantarea unei aplicări corecte și armonizate a cadrului juridic actual nu sunt îndeajuns de robuste” și că „diferențele substanțiale în ceea ce privește interpretarea și aplicarea normelor” de către statele membre „au dus la subminarea obiectivelor directivei”. |
| --- | --- |

2.5.

Cadrul actual a devenit obiectul unor critici mai specifice după dezvăluirea, în septembrie 2015, a faptului că Volkswagen a folosit „dispozitive de manipulare”, un tip special de software, ca să eludeze respectarea cerințelor în materie de emisii. În 2016, Comisia a arătat că „mecanismele pentru garantarea unei aplicări corecte și armonizate a cadrului juridic actual nu sunt îndeajuns de robuste” și că „diferențele substanțiale în ceea ce privește interpretarea și aplicarea normelor” de către statele membre „au dus la subminarea obiectivelor directivei”.

| 2.6. | Evaluarea de impact efectuată de Comisie cu privire la această propunere relevă un cost uriaș al vehiculelor și pieselor care nu respectă normele, care s-ar putea ridica la 12 miliarde EUR anual. |
| --- | --- |

2.6.

Evaluarea de impact efectuată de Comisie cu privire la această propunere relevă un cost uriaș al vehiculelor și pieselor care nu respectă normele, care s-ar putea ridica la 12 miliarde EUR anual.

3.   Propunerea Comisiei

| 3.1. | Principalele rezultate ale unei consultări publice (desfășurate în 2010), ale unei evaluări a impactului și verificări a adecvării (2013), împreună cu concluziile Comunicării Comisiei „CARS 2020: Plan de acțiune pentru o industrie a autovehiculelor competitivă și durabilă în Europa” (2012) impun revizuirea procedurilor pentru supravegherea produselor industriei autovehiculelor aflate pe piața UE, astfel încât să se asigure faptul că toate vehiculele și piesele întrunesc cerințele reglementării, limitându-se în același timp sarcina administrativă, sprijinindu-se cercetarea și dezvoltarea produselor inovatoare, încurajându-se armonizarea internațională și ținându-se seama de nevoile întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

3.1.

Principalele rezultate ale unei consultări publice (desfășurate în 2010), ale unei evaluări a impactului și verificări a adecvării (2013), împreună cu concluziile Comunicării Comisiei „CARS 2020: Plan de acțiune pentru o industrie a autovehiculelor competitivă și durabilă în Europa” (2012) impun revizuirea procedurilor pentru supravegherea produselor industriei autovehiculelor aflate pe piața UE, astfel încât să se asigure faptul că toate vehiculele și piesele întrunesc cerințele reglementării, limitându-se în același timp sarcina administrativă, sprijinindu-se cercetarea și dezvoltarea produselor inovatoare, încurajându-se armonizarea internațională și ținându-se seama de nevoile întreprinderilor mici și mijlocii.

| 3.2. | Propunerea va contribui la realizarea a trei obiective:






  — | creșterea independenței și calității procesului de testare a autovehiculelor introduse pe piață; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Propunerea va contribui la realizarea a trei obiective:

—

creșterea independenței și calității procesului de testare a autovehiculelor introduse pe piață;

| — | îmbunătățirea eficacității sistemului de supraveghere a pieței prin controlarea noilor vehicule și piese sau a celor deja în uz; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea eficacității sistemului de supraveghere a pieței prin controlarea noilor vehicule și piese sau a celor deja în uz;

| — | consolidarea sistemului de omologare de tip cu asigurarea unui control mai strict la nivel european. |
| --- | --- |

—

consolidarea sistemului de omologare de tip cu asigurarea unui control mai strict la nivel european.

| 3.3. | Printre alte măsuri, Comisia propune modificarea sistemului de remunerare pentru a se evita conexiunile financiare dintre laboratoarele de testare și fabricanți, ceea ce ar putea duce la conflicte de interes și compromite independența testării. Propunerea introduce totodată criterii de performanță mai stricte pentru aceste servicii tehnice, care ar trebui să facă obiectul unei auditări sistematice și independente pentru a-și obține și menține desemnarea. Autoritățile naționale de omologare de tip vor fi supuse unor evaluări inter pares pentru a se asigura implementarea și aplicarea riguroasă în întreaga UE a normelor relevante. |
| --- | --- |

3.3.

Printre alte măsuri, Comisia propune modificarea sistemului de remunerare pentru a se evita conexiunile financiare dintre laboratoarele de testare și fabricanți, ceea ce ar putea duce la conflicte de interes și compromite independența testării. Propunerea introduce totodată criterii de performanță mai stricte pentru aceste servicii tehnice, care ar trebui să facă obiectul unei auditări sistematice și independente pentru a-și obține și menține desemnarea. Autoritățile naționale de omologare de tip vor fi supuse unor evaluări inter pares pentru a se asigura implementarea și aplicarea riguroasă în întreaga UE a normelor relevante.

| 3.4. | Propunerea instituie un sistem pentru gestionarea și coordonarea controlării prin sondaj a noilor autovehicule și piese și a celor aflate în uz, conferind Comisiei competența de a efectua controale și a iniția rechemări. |
| --- | --- |

3.4.

Propunerea instituie un sistem pentru gestionarea și coordonarea controlării prin sondaj a noilor autovehicule și piese și a celor aflate în uz, conferind Comisiei competența de a efectua controale și a iniția rechemări.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE salută propunerea CE în ansamblul ei și subliniază importanța realizării unei legislații echilibrate. Efectele acestei propuneri vor duce la instituirea unor măsuri eficiente din punctul de vedere al costurilor, capabile să:






  — | permită condiții de concurență mai echitabile, în care operatorii de pe piață să beneficieze de o concurență loială; |
| --- | --- | --- |

4.1.

CESE salută propunerea CE în ansamblul ei și subliniază importanța realizării unei legislații echilibrate. Efectele acestei propuneri vor duce la instituirea unor măsuri eficiente din punctul de vedere al costurilor, capabile să:

—

permită condiții de concurență mai echitabile, în care operatorii de pe piață să beneficieze de o concurență loială;

| — | îmbunătățească protecția consumatorilor și a mediului împotriva produselor care nu respectă reglementarea și contribuie la accidente rutiere și o proastă calitate a aerului; |
| --- | --- |

—

îmbunătățească protecția consumatorilor și a mediului împotriva produselor care nu respectă reglementarea și contribuie la accidente rutiere și o proastă calitate a aerului;

| — | țină seama în mod corespunzător de nevoile întreprinderilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

—

țină seama în mod corespunzător de nevoile întreprinderilor mici și mijlocii;

| — | contribuie la recuperarea încrederii consumatorului în acest sector al pieței. |
| --- | --- |

—

contribuie la recuperarea încrederii consumatorului în acest sector al pieței.

| 4.2. | Un aspect care necesită atenție îl reprezintă calendarul pentru introducerea noilor cerințe și proceduri, care le va oferi administrațiilor și producătorilor suficient timp pentru a se adapta. Acest calendar ar trebui să fie perfect sincronizat cu toate actele delegate și de punere în aplicare aferente care vor fi adaptate în viitorul apropiat de către Comisie. |
| --- | --- |

4.2.

Un aspect care necesită atenție îl reprezintă calendarul pentru introducerea noilor cerințe și proceduri, care le va oferi administrațiilor și producătorilor suficient timp pentru a se adapta. Acest calendar ar trebui să fie perfect sincronizat cu toate actele delegate și de punere în aplicare aferente care vor fi adaptate în viitorul apropiat de către Comisie.

| 4.3. | Se pune din nou un accent clar pe supravegherea pieței și se introduc cerințe specifice noi pentru a trata situația specifică a acestui sector al pieței. Cu toate acestea, ar trebui luate măsuri pentru a se evita proliferarea unor controale comparabile și multiplicarea solicitărilor de informații similare, astfel încât să se evite distorsiunile pe piață și sarcinile sau costurile excesive, iar echipamentele necesare pentru supravegherea pieței ar trebui obținute la prețurile pieței; în acest sens, trebuie instituit un sistem robust și eficient pentru coordonare și cooperare între toate părțile implicate (autoritatea de supraveghere a pieței, operatori, producători, autoritățile de omologare de tip), ținându-se seama și de cele mai bune practici existente în Europa și/sau în afara ei. |
| --- | --- |

4.3.

Se pune din nou un accent clar pe supravegherea pieței și se introduc cerințe specifice noi pentru a trata situația specifică a acestui sector al pieței. Cu toate acestea, ar trebui luate măsuri pentru a se evita proliferarea unor controale comparabile și multiplicarea solicitărilor de informații similare, astfel încât să se evite distorsiunile pe piață și sarcinile sau costurile excesive, iar echipamentele necesare pentru supravegherea pieței ar trebui obținute la prețurile pieței; în acest sens, trebuie instituit un sistem robust și eficient pentru coordonare și cooperare între toate părțile implicate (autoritatea de supraveghere a pieței, operatori, producători, autoritățile de omologare de tip), ținându-se seama și de cele mai bune practici existente în Europa și/sau în afara ei.

| 4.4. | CESE sprijină obiectivul de încurajare a eficacității cadrului pentru omologarea de tip, prin reducerea diferențelor de interpretare și a stricteții cu care el se aplică în diverse state membre și prin sporirea robusteții întregului cadru juridic. Un prim pas înainte constă în trecerea propusă de la Directiva 2007/46/CE la instrumentul juridic al unui regulament UE, care este considerat întru totul adecvat. CESE recomandă cu convingere aplicarea aceleiași strategii pe viitor în cazul tuturor normelor privind piața unică, acolo unde acest lucru este adecvat. |
| --- | --- |

4.4.

CESE sprijină obiectivul de încurajare a eficacității cadrului pentru omologarea de tip, prin reducerea diferențelor de interpretare și a stricteții cu care el se aplică în diverse state membre și prin sporirea robusteții întregului cadru juridic. Un prim pas înainte constă în trecerea propusă de la Directiva 2007/46/CE la instrumentul juridic al unui regulament UE, care este considerat întru totul adecvat. CESE recomandă cu convingere aplicarea aceleiași strategii pe viitor în cazul tuturor normelor privind piața unică, acolo unde acest lucru este adecvat.

| 4.4.1. | Propunerea acordă o mare importanță îmbunătățirii procedurilor pentru desemnarea și verificarea periodică a serviciului (serviciilor) tehnice însărcinate cu funcția de laborator de testare de către autoritatea de omologare de tip. Aceasta poate fi considerată o trăsătură pozitivă. Cu toate acestea, propunerea riscă să instituie cerințe împovărătoare și redundante, care pot face să crească costurile și întârzierile fără vreun beneficiu real, lucru care ar duce probabil la o implementare inadecvată. În plus, verificările excesive ale calificărilor serviciilor tehnice, inclusiv controale duble sau încrucișate de către autorități din diferite state membre, precum și frecvența propusă a verificărilor, nu par eficiente din punctul de vedere al costurilor și pot intra în contradicție cu sistemul de omologare UNECE. |
| --- | --- |

4.4.1.

Propunerea acordă o mare importanță îmbunătățirii procedurilor pentru desemnarea și verificarea periodică a serviciului (serviciilor) tehnice însărcinate cu funcția de laborator de testare de către autoritatea de omologare de tip. Aceasta poate fi considerată o trăsătură pozitivă. Cu toate acestea, propunerea riscă să instituie cerințe împovărătoare și redundante, care pot face să crească costurile și întârzierile fără vreun beneficiu real, lucru care ar duce probabil la o implementare inadecvată. În plus, verificările excesive ale calificărilor serviciilor tehnice, inclusiv controale duble sau încrucișate de către autorități din diferite state membre, precum și frecvența propusă a verificărilor, nu par eficiente din punctul de vedere al costurilor și pot intra în contradicție cu sistemul de omologare UNECE.

| 4.4.2. | Principiile substanțial mai rigide și mai stricte pentru invalidarea certificatelor de omologare de tip, mai ales în cazul neconformităților minore sau administrative, par să încalce principiile „mai bunei reglementări” și nu ar trebui să ducă, așa cum se propune, la întreruperea vânzărilor produsului respectiv. |
| --- | --- |

4.4.2.

Principiile substanțial mai rigide și mai stricte pentru invalidarea certificatelor de omologare de tip, mai ales în cazul neconformităților minore sau administrative, par să încalce principiile „mai bunei reglementări” și nu ar trebui să ducă, așa cum se propune, la întreruperea vânzărilor produsului respectiv.

| 4.4.3. | Sistemul propus de structură națională de taxare, care stipulează modalitățile în care un stat membru ar trebui să colecteze și să gestioneze veniturile derivate din activitățile de omologare de tip, este considerat disproporționat și riscă să limiteze capacitatea autorităților de dimensiuni mai mici de a oferi servicii valoroase. |
| --- | --- |

4.4.3.

Sistemul propus de structură națională de taxare, care stipulează modalitățile în care un stat membru ar trebui să colecteze și să gestioneze veniturile derivate din activitățile de omologare de tip, este considerat disproporționat și riscă să limiteze capacitatea autorităților de dimensiuni mai mici de a oferi servicii valoroase.

| 4.5. | Un concept cu totul nou privește validitatea limitată în timp a certificatului de omologare de tip, care ar urma să expire după 5 ani, cu posibilitatea reînnoirii în cazul în care autoritatea de omologare de tip certifică faptul că acesta încă respectă normele în vigoare. Această nouă măsură poate contribui în mod eficient la reducerea numărului de certificate „fără valabilitate”, însă complexitatea extremă și natura exhaustivă a acestor certificate, care cuprind sute de sub-certificate cu date de expirare diferite, fiecare depinzând de un alt furnizor de componente sau piese, necesită proceduri mai detaliate și mai robuste decât cele descrise în propunere. |
| --- | --- |

4.5.

Un concept cu totul nou privește validitatea limitată în timp a certificatului de omologare de tip, care ar urma să expire după 5 ani, cu posibilitatea reînnoirii în cazul în care autoritatea de omologare de tip certifică faptul că acesta încă respectă normele în vigoare. Această nouă măsură poate contribui în mod eficient la reducerea numărului de certificate „fără valabilitate”, însă complexitatea extremă și natura exhaustivă a acestor certificate, care cuprind sute de sub-certificate cu date de expirare diferite, fiecare depinzând de un alt furnizor de componente sau piese, necesită proceduri mai detaliate și mai robuste decât cele descrise în propunere.

| 4.5.1. | Ar trebui clarificat în ce mod se articulează aceste proceduri cu omologarea componentelor sau a sistemelor, pentru care, în orice caz, omologările de tip acordate în cadrul Națiunilor Unite (UNECE) nu pot fi reglementate decât în acest cadru juridic . |
| --- | --- |

4.5.1.

Ar trebui clarificat în ce mod se articulează aceste proceduri cu omologarea componentelor sau a sistemelor, pentru care, în orice caz, omologările de tip acordate în cadrul Națiunilor Unite (UNECE) nu pot fi reglementate decât în acest cadru juridic .

| 4.6. | Pentru a atrage atenția asupra strategiilor și parametrilor specifici de funcționare ai autovehiculelor care ar putea influența siguranța și performanțele de mediu, propunerea îi obligă pe fabricanți să furnizeze autorității de omologare de tip acces deplin la toate software-urile și toți algoritmii folosiți. Aceste cerințe sunt destul de ample și necesită prevederi mai detaliate, vizând diversele cazuri și clarificând faptul că trebuie respectată întotdeauna confidențialitatea industrială. |
| --- | --- |

4.6.

Pentru a atrage atenția asupra strategiilor și parametrilor specifici de funcționare ai autovehiculelor care ar putea influența siguranța și performanțele de mediu, propunerea îi obligă pe fabricanți să furnizeze autorității de omologare de tip acces deplin la toate software-urile și toți algoritmii folosiți. Aceste cerințe sunt destul de ample și necesită prevederi mai detaliate, vizând diversele cazuri și clarificând faptul că trebuie respectată întotdeauna confidențialitatea industrială.

| 4.7. | Propunerea intenționează să revizuiască proceduri și cerințe care au efecte asupra întreprinderilor mici și mijlocii și asupra produselor de nișă. CESE salută intenția de a se clarifica și simplifica în mai mare măsură procedurile privind:






  — | „vehiculele în mai multe etape”, construite de doi sau mai mulți fabricanți în etape succesive; |
| --- | --- | --- |

4.7.

Propunerea intenționează să revizuiască proceduri și cerințe care au efecte asupra întreprinderilor mici și mijlocii și asupra produselor de nișă. CESE salută intenția de a se clarifica și simplifica în mai mare măsură procedurile privind:

—

„vehiculele în mai multe etape”, construite de doi sau mai mulți fabricanți în etape succesive;

| — | omologările individuale, pentru un vehicul anume (unic sau nu); |
| --- | --- |

—

omologările individuale, pentru un vehicul anume (unic sau nu);

| — | seriile mici naționale, destinate producției limitate la nivel național; |
| --- | --- |

—

seriile mici naționale, destinate producției limitate la nivel național;

| — | seriile mici de autobuze și camioane UE, care urmează să fie produse în serii limitate la nivel european (autoturismele și camionetele se califică deja pentru omologarea în serie mică la nivelul UE). |
| --- | --- |

—

seriile mici de autobuze și camioane UE, care urmează să fie produse în serii limitate la nivel european (autoturismele și camionetele se califică deja pentru omologarea în serie mică la nivelul UE).

| 4.7.1. | CESE recomandă totodată ca omologarea de tip a produselor post-vânzare care au un impact asupra siguranței și performanțelor de mediu să fie avută în vedere și reglementată în mod corespunzător. |
| --- | --- |

4.7.1.

CESE recomandă totodată ca omologarea de tip a produselor post-vânzare care au un impact asupra siguranței și performanțelor de mediu să fie avută în vedere și reglementată în mod corespunzător.

5.   Observații specifice

| 5.1. | Procedura privind „sfârșitul de serie” este necesară pentru a permite înregistrarea vehiculelor care nu au fost vândute din motive comerciale, în timp ce omologarea lor de tip a expirat din pricina unor obstacole tehnice care nu permit adaptarea lor la noile cerințe. Această procedură este deja implementată, însă ea permite fiecărui stat membru să acționeze independent. CESE salută în special propunerea de armonizare a procedurii la nivel european, însă textul propus acordă în continuare fiecărui stat membru dreptul de a respinge sau de a limita procedura. Numai o procedură cu adevărat europeană poate asigura siguranța și stabilitatea necesare pentru a sprijini piața unică a UE. |
| --- | --- |

5.1.

Procedura privind „sfârșitul de serie” este necesară pentru a permite înregistrarea vehiculelor care nu au fost vândute din motive comerciale, în timp ce omologarea lor de tip a expirat din pricina unor obstacole tehnice care nu permit adaptarea lor la noile cerințe. Această procedură este deja implementată, însă ea permite fiecărui stat membru să acționeze independent. CESE salută în special propunerea de armonizare a procedurii la nivel european, însă textul propus acordă în continuare fiecărui stat membru dreptul de a respinge sau de a limita procedura. Numai o procedură cu adevărat europeană poate asigura siguranța și stabilitatea necesare pentru a sprijini piața unică a UE.

| 5.1.1. | Textul privind „sfârșitul de serie” necesită o mai mare clarificare și corecturi editoriale, în timp ce constrângerile temporale ar trebui simplificate mai mult, pentru a se reduce impactul economic asupra volumului unor vânzări care sunt relativ marginale în raport cu ansamblul pieței. |
| --- | --- |

5.1.1.

Textul privind „sfârșitul de serie” necesită o mai mare clarificare și corecturi editoriale, în timp ce constrângerile temporale ar trebui simplificate mai mult, pentru a se reduce impactul economic asupra volumului unor vânzări care sunt relativ marginale în raport cu ansamblul pieței.

| 5.2. | Certificatul de conformitate electronic există deja în câteva state membre; un proiect paneuropean, „EReg”, este pe cale să finalizeze o procedură pentru „înregistrarea electronică” a vehiculelor fără documente pe hârtie. În prezent două sisteme se ocupă de arhivarea electronică a certificării de omologare de tip: sistemul european de schimb de informații privind omologarea de tip (ETAES) și Baza de date ONU pentru schimbul de informații privind omologarea de tip (DETA). Ar fi fost oportun ca Comisia să includă în propunerea sa un stimul pentru introducerea urgentă a unor proceduri armonizate la nivel european pentru depunerea electronică și schimbul de informații privind omologarea de tip și date de înregistrare într-o bază de date digitală comună la nivelul UE, cu acces public în măsura în care confidențialitatea industrială permite acest lucru, ceea ce ar duce la reducerea birocrației, a costurilor și la o economie de timp pentru administrații, fabricanți și consumatori, precum și la beneficii pentru mediu. |
| --- | --- |

5.2.

Certificatul de conformitate electronic există deja în câteva state membre; un proiect paneuropean, „EReg”, este pe cale să finalizeze o procedură pentru „înregistrarea electronică” a vehiculelor fără documente pe hârtie. În prezent două sisteme se ocupă de arhivarea electronică a certificării de omologare de tip: sistemul european de schimb de informații privind omologarea de tip (ETAES) și Baza de date ONU pentru schimbul de informații privind omologarea de tip (DETA). Ar fi fost oportun ca Comisia să includă în propunerea sa un stimul pentru introducerea urgentă a unor proceduri armonizate la nivel european pentru depunerea electronică și schimbul de informații privind omologarea de tip și date de înregistrare într-o bază de date digitală comună la nivelul UE, cu acces public în măsura în care confidențialitatea industrială permite acest lucru, ceea ce ar duce la reducerea birocrației, a costurilor și la o economie de timp pentru administrații, fabricanți și consumatori, precum și la beneficii pentru mediu.

| 5.3. | Revizuirea textului legislativ nu este coerentă cu sistemul actual de numerotare și de identificare a vehiculelor, care este în vigoare de mulți ani. Modificarea sistemului de numerotare nu se justifică și ar constitui o complicație uriașă, creând birocrație suplimentară atât pentru administrații, cât și pentru producători; este rezonabil să se presupună apariția unei varietăți de erori din acest motiv, care ar duce la costuri mai ridicate și la întârzieri. Un dosar de omologare de tip poate conține cu ușurință sute de pagini de informații, cu mii de rânduri numerotate. |
| --- | --- |

5.3.

Revizuirea textului legislativ nu este coerentă cu sistemul actual de numerotare și de identificare a vehiculelor, care este în vigoare de mulți ani. Modificarea sistemului de numerotare nu se justifică și ar constitui o complicație uriașă, creând birocrație suplimentară atât pentru administrații, cât și pentru producători; este rezonabil să se presupună apariția unei varietăți de erori din acest motiv, care ar duce la costuri mai ridicate și la întârzieri. Un dosar de omologare de tip poate conține cu ușurință sute de pagini de informații, cu mii de rânduri numerotate.

| 5.4. | În noua procedură privind „sfârșitul de serie” se propune imprimarea unor informații specifice pe certificatul de conformitate (CdC) al fiecărui vehicul vizat, însă acest lucru nu este practic, întrucât CdC-ul este adesea imprimat înainte ca vehiculul să intre pe piață, deci nu este nici posibil să se adauge informații suplimentare într-o etapă ulterioară, și nici eficient, dat fiind că vehiculele care nu sunt vândute nu pot fi identificate de la început. În cazul în care se dovedește că la un moment dat este nevoie de informații suplimentare cu privire la un anumit număr de vehicule, fabricantul poate furniza un document separat, în conformitate cu procedura actuală. |
| --- | --- |

5.4.

În noua procedură privind „sfârșitul de serie” se propune imprimarea unor informații specifice pe certificatul de conformitate (CdC) al fiecărui vehicul vizat, însă acest lucru nu este practic, întrucât CdC-ul este adesea imprimat înainte ca vehiculul să intre pe piață, deci nu este nici posibil să se adauge informații suplimentare într-o etapă ulterioară, și nici eficient, dat fiind că vehiculele care nu sunt vândute nu pot fi identificate de la început. În cazul în care se dovedește că la un moment dat este nevoie de informații suplimentare cu privire la un anumit număr de vehicule, fabricantul poate furniza un document separat, în conformitate cu procedura actuală.

| 5.5. | Se propune ca autorităților de omologare de tip să li se acorde o perioadă de trei luni în care să elaboreze cererile de aprobare națională în serii mici și să hotărască dacă le acceptă sau nu. Se consideră că acest termen este prea lung, mai ales pentru întreprinderile mici, și că el ar putea fi redus la două luni. |
| --- | --- |

5.5.

Se propune ca autorităților de omologare de tip să li se acorde o perioadă de trei luni în care să elaboreze cererile de aprobare națională în serii mici și să hotărască dacă le acceptă sau nu. Se consideră că acest termen este prea lung, mai ales pentru întreprinderile mici, și că el ar putea fi redus la două luni.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 (JO L 263, 9.10.2007, p. 1).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 (JO L 218, 13.8.2008, p. 30).

2

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/91 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/91

---

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește anumite date

[COM(2016) 56 final – 2016/0033 (COD)]

și

propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 privind piețele instrumentelor financiare, a Regulamentului (UE) nr. 596/2014 privind abuzul de piață și a Regulamentului (UE) nr. 909/2014 privind îmbunătățirea decontării titlurilor de valoare în Uniunea Europeană și privind depozitarii centrali de titluri de valoare în ceea ce privește anumite date

[COM(2016) 57 final – 2016/0034 (COD)]

(2016/C 303/12)

Raportor:

domnul Daniel MAREELS

La 25 februarie 2016, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Parlamentul European a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește anumite date

[COM(2016) 56 final – 2016/0033 (COD)].

La 25 februarie 2016, în conformitate cu articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Parlamentul European și Consiliul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 privind piețele instrumentelor financiare, a Regulamentului (UE) nr. 596/2014 privind abuzul de piață și a Regulamentului (UE) nr. 909/2014 privind îmbunătățirea decontării titlurilor de valoare în Uniunea Europeană și privind depozitarii centrali de titluri de valoare în ceea ce privește anumite date

[COM(2016) 57 final – 2016/0034 (COD)].

Secţiunea pentru piaţa unică, producţie şi consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, şi-a adoptat avizul la 10 mai 2016.

În cea de a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 26 mai 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 132 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 1 abținere.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Ţinând seama de circumstanţele menţionate în textul avizului, Comitetul acceptă propunerile Comisiei, prin care este amânată cu un an punerea în aplicare în întregime a dispozitivului MiFID II, de la 3 ianuarie 2017 la 3 ianuarie 2018. Comisia invocă, ca motive ale amânării, un număr important de probleme tehnice – și informatice – menționate anterior și faptul că o amânare parțială nu este o soluție simplă, dat fiind că ar genera, la rândul său, o serie de alte aspecte greu de gestionat (între altele, legate de claritatea procesului, de certitudinea juridică, de posibilele denaturări ale pieței și de creșterea costurilor și investițiilor). Comitetul insistă totuși să fie depuse toate eforturile pentru ca punerea în aplicare a MiFID II să nu sufere și alte întârzieri și ca, în actuala perioadă de amânare, să se vegheze ca dispozițiile privind protecția investitorilor să nu fie compromise în practică. În așteptarea noului dispozitiv, este nevoie și ca, acolo unde este necesar, normele MiFID I existente să fie aplicate în continuare. |
| --- | --- |

1.1.

Ţinând seama de circumstanţele menţionate în textul avizului, Comitetul acceptă propunerile Comisiei, prin care este amânată cu un an punerea în aplicare în întregime a dispozitivului MiFID II, de la 3 ianuarie 2017 la 3 ianuarie 2018. Comisia invocă, ca motive ale amânării, un număr important de probleme tehnice – și informatice – menționate anterior și faptul că o amânare parțială nu este o soluție simplă, dat fiind că ar genera, la rândul său, o serie de alte aspecte greu de gestionat (între altele, legate de claritatea procesului, de certitudinea juridică, de posibilele denaturări ale pieței și de creșterea costurilor și investițiilor). Comitetul insistă totuși să fie depuse toate eforturile pentru ca punerea în aplicare a MiFID II să nu sufere și alte întârzieri și ca, în actuala perioadă de amânare, să se vegheze ca dispozițiile privind protecția investitorilor să nu fie compromise în practică. În așteptarea noului dispozitiv, este nevoie și ca, acolo unde este necesar, normele MiFID I existente să fie aplicate în continuare.

| 1.2. | Insistența Comitetului este cu atât mai justificată cu cât, în trecut, a pledat deja (1) în favoarea unor reforme pe piețele financiare și a insistat ca aceste reforme să fie puse rapid în aplicare. Acesta a fost cazul în 2014, în momentul elaborării MiFID II, care reprezintă o versiune revizuită și consolidată a Directivei europene MiFID (2) (MiFID II), adoptată în 2007, și a introducerii Regulamentului MiFIR (3). Pe scurt, MiFID II urmărește sporirea eficienței și transparenței piețelor financiare europene și a protecției investitorilor. |
| --- | --- |

1.2.

Insistența Comitetului este cu atât mai justificată cu cât, în trecut, a pledat deja (1) în favoarea unor reforme pe piețele financiare și a insistat ca aceste reforme să fie puse rapid în aplicare. Acesta a fost cazul în 2014, în momentul elaborării MiFID II, care reprezintă o versiune revizuită și consolidată a Directivei europene MiFID (2) (MiFID II), adoptată în 2007, și a introducerii Regulamentului MiFIR (3). Pe scurt, MiFID II urmărește sporirea eficienței și transparenței piețelor financiare europene și a protecției investitorilor.

| 1.3. | În momentul în care a fost consultat cu privire la revizuirea și consolidarea Directivei MiFID, Comitetul s-a exprimat astfel: „Obiectivul principal al directivei este creșterea gradului de transparență și a eficienței tranzacțiilor, dar și limitarea volatilității piețelor, alături de sporirea corectitudinii intermediarilor și deschiderea piețelor europene către o concurență efectivă în ceea ce privește oferta de servicii financiare. CESE susține aceste obiective și consideră că, în ansamblu, propunerea merge în direcția bună” (4). Obiectivele și punerea în aplicare a noilor texte nu trebuie să fie în niciun caz periclitate de această amânare. |
| --- | --- |

1.3.

În momentul în care a fost consultat cu privire la revizuirea și consolidarea Directivei MiFID, Comitetul s-a exprimat astfel: „Obiectivul principal al directivei este creșterea gradului de transparență și a eficienței tranzacțiilor, dar și limitarea volatilității piețelor, alături de sporirea corectitudinii intermediarilor și deschiderea piețelor europene către o concurență efectivă în ceea ce privește oferta de servicii financiare. CESE susține aceste obiective și consideră că, în ansamblu, propunerea merge în direcția bună” (4). Obiectivele și punerea în aplicare a noilor texte nu trebuie să fie în niciun caz periclitate de această amânare.

2.   Context

| 2.1. | Reglementarea piețelor financiare a înregistrat un moment de cotitură odată cu adoptarea MiFID I în 2007, al cărei obiectiv final era promovarea unor piețe echitabile și transparente. Directiva a adus îmbunătățiri în primul rând din perspectiva concurenței și a continuării integrării piețelor financiare europene. MiFID I a dus la liberalizarea pieței pentru executarea ordinelor. Concurența dintre platformele de negociere a crescut, iar piața s-a fragmentat. De asemenea, au fost stabilite reguli pentru protejarea investitorilor și pentru integritatea pieței. |
| --- | --- |

2.1.

Reglementarea piețelor financiare a înregistrat un moment de cotitură odată cu adoptarea MiFID I în 2007, al cărei obiectiv final era promovarea unor piețe echitabile și transparente. Directiva a adus îmbunătățiri în primul rând din perspectiva concurenței și a continuării integrării piețelor financiare europene. MiFID I a dus la liberalizarea pieței pentru executarea ordinelor. Concurența dintre platformele de negociere a crescut, iar piața s-a fragmentat. De asemenea, au fost stabilite reguli pentru protejarea investitorilor și pentru integritatea pieței.

| 2.2. | Ca reacție la criza financiară, s-a simțit nevoia unei supravegheri extinse și mai stricte. În plus, au fost evidențiate lacunele legate de protecția investitorilor și neajunsuri privind funcționarea și transparența piețelor financiare. Pe lângă aceasta, a trebuit să se țină seama de noile evoluții tehnice de pe piață, legate mai ales de tranzacționarea de înaltă frecvență și de cea algoritmică. |
| --- | --- |

2.2.

Ca reacție la criza financiară, s-a simțit nevoia unei supravegheri extinse și mai stricte. În plus, au fost evidențiate lacunele legate de protecția investitorilor și neajunsuri privind funcționarea și transparența piețelor financiare. Pe lângă aceasta, a trebuit să se țină seama de noile evoluții tehnice de pe piață, legate mai ales de tranzacționarea de înaltă frecvență și de cea algoritmică.

| 2.3. | Ca atare, cadrul actual a fost revizuit și consolidat. Această operațiune a fost efectuată în 2014, prin MiFID II, și asociată cu introducerea MiFIR. Aceste texte au înlocuit MiFID I. MiFID II urmărește sporirea eficienței și transparenței piețelor financiare europene și a protecției investitorilor. |
| --- | --- |

2.3.

Ca atare, cadrul actual a fost revizuit și consolidat. Această operațiune a fost efectuată în 2014, prin MiFID II, și asociată cu introducerea MiFIR. Aceste texte au înlocuit MiFID I. MiFID II urmărește sporirea eficienței și transparenței piețelor financiare europene și a protecției investitorilor.

| 2.4. | MiFID II se aplică la o gamă mai largă de instrumente financiare și garantează că tranzacțiile se desfășoară pe platforme de tranzacționare reglementate. Se îmbunătățesc astfel atât transparența piețelor financiare și controlul acestora, cât și condițiile de concurență în domeniul tranzacționării și al compensării instrumentelor financiare. Normele MiFID revizuite consolidează, de asemenea, protecția investitorilor prin introducerea unor cerințe solide de ordin organizatoric și în materie de conduită profesională. |
| --- | --- |

2.4.

MiFID II se aplică la o gamă mai largă de instrumente financiare și garantează că tranzacțiile se desfășoară pe platforme de tranzacționare reglementate. Se îmbunătățesc astfel atât transparența piețelor financiare și controlul acestora, cât și condițiile de concurență în domeniul tranzacționării și al compensării instrumentelor financiare. Normele MiFID revizuite consolidează, de asemenea, protecția investitorilor prin introducerea unor cerințe solide de ordin organizatoric și în materie de conduită profesională.

| 2.5. | În momentul publicării textelor, în 2014, s-a stabilit că transpunerea noii reglementări în dreptul național (5) va trebui să aibă loc până la 3 iulie 2016 și că textele vor intra în vigoare la 3 ianuarie 2017. |
| --- | --- |

2.5.

În momentul publicării textelor, în 2014, s-a stabilit că transpunerea noii reglementări în dreptul național (5) va trebui să aibă loc până la 3 iulie 2016 și că textele vor intra în vigoare la 3 ianuarie 2017.

| 2.6. | Actuala propunere urmărește să amâne cu un an intrarea în vigoare a MiFID II, de la 3 ianuarie 2017 la 3 ianuarie 2018. |
| --- | --- |

2.6.

Actuala propunere urmărește să amâne cu un an intrarea în vigoare a MiFID II, de la 3 ianuarie 2017 la 3 ianuarie 2018.

| 2.7. | Această amânare se datorează, printre altele, problemelor cu care Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe (ESMA) (6), autoritățile naționale competente și părțile interesate se confruntă în punerea în aplicare la nivel tehnic. Acest lucru poate fi explicat prin faptul că MiFID II este extrem de complexă și presupune un număr semnificativ de măsuri de punere în aplicare, inclusiv în ceea ce privește obligațiile de raportare. Structurile necesare trebuie create aproape în întregime, iar acest lucru cere mai mult timp decât s-a preconizat inițial. |
| --- | --- |

2.7.

Această amânare se datorează, printre altele, problemelor cu care Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe (ESMA) (6), autoritățile naționale competente și părțile interesate se confruntă în punerea în aplicare la nivel tehnic. Acest lucru poate fi explicat prin faptul că MiFID II este extrem de complexă și presupune un număr semnificativ de măsuri de punere în aplicare, inclusiv în ceea ce privește obligațiile de raportare. Structurile necesare trebuie create aproape în întregime, iar acest lucru cere mai mult timp decât s-a preconizat inițial.

3.   Observații

| 3.1. | În momentul publicării MiFID II, intenția era să fie transpus în legislația statelor membre până la 3 iulie 2016, urmând ca intrarea în vigoare să aibă loc la 3 ianuarie 2017. |
| --- | --- |

3.1.

În momentul publicării MiFID II, intenția era să fie transpus în legislația statelor membre până la 3 iulie 2016, urmând ca intrarea în vigoare să aibă loc la 3 ianuarie 2017.

| 3.2. | Pentru a-și atinge obiectivele, MiFID II prevede, între altele, un sistem extins de colectare a datelor. În vederea colectării datelor într-un mod eficient și armonizat, trebuie să se dezvolte o nouă infrastructură de colectare a datelor. În acest scop, ESMA, împreună cu autoritățile naționale competente, trebuie să instituie un sistem de date de referință privind instrumentele financiare (denumit în continuare „FIRDS”), care să acopere întregul spectru de instrumente financiare cuprinse în domeniul de aplicare extins al MiFID II. În îndeplinirea acestei sarcini, FIRDS va trebui să stabilească conexiuni ale fluxurilor de date între ESMA, ANC-uri și aproximativ 300 de locuri de tranzacționare din întreaga Uniune Europeană. Din informațiile disponibile, rezultă că cele mai multe sisteme informatice noi care stau la baza FIRDS vor fi dezvoltate de la zero, pe baza unor parametri noi (7). |
| --- | --- |

3.2.

Pentru a-și atinge obiectivele, MiFID II prevede, între altele, un sistem extins de colectare a datelor. În vederea colectării datelor într-un mod eficient și armonizat, trebuie să se dezvolte o nouă infrastructură de colectare a datelor. În acest scop, ESMA, împreună cu autoritățile naționale competente, trebuie să instituie un sistem de date de referință privind instrumentele financiare (denumit în continuare „FIRDS”), care să acopere întregul spectru de instrumente financiare cuprinse în domeniul de aplicare extins al MiFID II. În îndeplinirea acestei sarcini, FIRDS va trebui să stabilească conexiuni ale fluxurilor de date între ESMA, ANC-uri și aproximativ 300 de locuri de tranzacționare din întreaga Uniune Europeană. Din informațiile disponibile, rezultă că cele mai multe sisteme informatice noi care stau la baza FIRDS vor fi dezvoltate de la zero, pe baza unor parametri noi (7).

| 3.3. | Potrivit Comisiei, având în vedere complexitatea noului cadru și necesitatea unui număr foarte mare de acte delegate și de punere în aplicare, data de aplicabilitate a MiFIR a fost amânată cu 30 de luni de la data intrării în vigoare. În pofida termenului mai sus menționat, neobișnuit de lung, părțile interesate, cum ar fi platformele de tranzacționare, ANC-urile și ESMA, afirmă că nu sunt în măsură să garanteze că infrastructurile de date necesare vor fi instituite și vor fi operaționale până la data de 3 ianuarie 2017. Încă înainte de sfârșitul anului 2015, mai ales ESMA a informat Comisia că o întârziere în implementarea tehnică a MiFID II este inevitabilă, invocând volumul și complexitatea datelor care trebuie colectate și prelucrate pentru ca noul cadru să devină operațional, cel puțin în anumite cazuri (8), precum și faptul că lipsa infrastructurii de colectare a datelor afectează întregul domeniu de aplicare al MIFID II (9). |
| --- | --- |

3.3.

Potrivit Comisiei, având în vedere complexitatea noului cadru și necesitatea unui număr foarte mare de acte delegate și de punere în aplicare, data de aplicabilitate a MiFIR a fost amânată cu 30 de luni de la data intrării în vigoare. În pofida termenului mai sus menționat, neobișnuit de lung, părțile interesate, cum ar fi platformele de tranzacționare, ANC-urile și ESMA, afirmă că nu sunt în măsură să garanteze că infrastructurile de date necesare vor fi instituite și vor fi operaționale până la data de 3 ianuarie 2017. Încă înainte de sfârșitul anului 2015, mai ales ESMA a informat Comisia că o întârziere în implementarea tehnică a MiFID II este inevitabilă, invocând volumul și complexitatea datelor care trebuie colectate și prelucrate pentru ca noul cadru să devină operațional, cel puțin în anumite cazuri (8), precum și faptul că lipsa infrastructurii de colectare a datelor afectează întregul domeniu de aplicare al MIFID II (9).

| 3.4. | Comisia a acceptat existența acestei situații și, ca atare, a luat în considerare două posibilități, de a amâna MiFID II în întregime sau în parte. Se pare, însă, că, pentru Comisie, o amânare parțială nu este simplă și ar da naștere, în orice caz, unei serii de probleme noi și importante. Acestea ar fi legate, între altele, de riscul apariției confuziilor, de necesitatea elaborării unor reguli imediat executabile și de alte probleme, precum și de instituirea unor dispoziții tranzitorii care, la rândul lor, ar genera alte noi probleme și ar duce la riscul unor noi întârzieri. Pe lângă acestea, ar trebui să se țină seama și de aspecte de eficiență din perspectiva costurilor. |
| --- | --- |

3.4.

Comisia a acceptat existența acestei situații și, ca atare, a luat în considerare două posibilități, de a amâna MiFID II în întregime sau în parte. Se pare, însă, că, pentru Comisie, o amânare parțială nu este simplă și ar da naștere, în orice caz, unei serii de probleme noi și importante. Acestea ar fi legate, între altele, de riscul apariției confuziilor, de necesitatea elaborării unor reguli imediat executabile și de alte probleme, precum și de instituirea unor dispoziții tranzitorii care, la rândul lor, ar genera alte noi probleme și ar duce la riscul unor noi întârzieri. Pe lângă acestea, ar trebui să se țină seama și de aspecte de eficiență din perspectiva costurilor.

| 3.5. | Comisia, invocând problemele tehnice – și informatice – existente și pretinzând că o intrare în vigoare parțială nu este simplă și că ar trebui să se depună toate eforturile pentru a se evita întârzieri suplimentare, care nu pot fi excluse în această eventualitate, pledează pentru propunerea de amânare cu un an a MiFID, considerând că este opțiunea cea mai rezonabilă și mai acceptabilă. |
| --- | --- |

3.5.

Comisia, invocând problemele tehnice – și informatice – existente și pretinzând că o intrare în vigoare parțială nu este simplă și că ar trebui să se depună toate eforturile pentru a se evita întârzieri suplimentare, care nu pot fi excluse în această eventualitate, pledează pentru propunerea de amânare cu un an a MiFID, considerând că este opțiunea cea mai rezonabilă și mai acceptabilă.

| 3.6. | CESE nu poate decât să regrete că Comisia nu a reacționat imediat atunci când a primit – încă din 2015 – primele informații privind întârzierea implementării tehnice a Directivei MiFID II și că nu a luat inițiative de remediere sau pentru a găsi o altă soluție la probleme, ceea ce ar fi permis îmbunătățirea condițiilor de funcționare a piețelor financiare și consolidarea protecției investitorilor. |
| --- | --- |

3.6.

CESE nu poate decât să regrete că Comisia nu a reacționat imediat atunci când a primit – încă din 2015 – primele informații privind întârzierea implementării tehnice a Directivei MiFID II și că nu a luat inițiative de remediere sau pentru a găsi o altă soluție la probleme, ceea ce ar fi permis îmbunătățirea condițiilor de funcționare a piețelor financiare și consolidarea protecției investitorilor.

| 3.7. | Chiar dacă este nevoit să accepte că, în condițiile actuale, opțiunea amânării reprezintă răul cel mai mic, CESE consideră că această amânare nu trebuie să aibă loc decât o dată, fiind necesar să se depună toate eforturile pentru evitarea altor întârzieri în punerea în aplicare a MiFID II. De asemenea, trebuie să se garanteze că, în perioada rămasă până la intrarea în vigoare – la 3 ianuarie 2018 – a noii reglementări MiFID II, nu vor fi periclitate în practică dispozițiile referitoare la protecția investitorilor care sunt menționate și care, ca atare, nu sunt afectate de dificultățile actuale. În așteptarea noului dispozitiv, este nevoie și ca, acolo unde este necesar, normele MiFID I existente să fie aplicate fără a fi modificate. |
| --- | --- |

3.7.

Chiar dacă este nevoit să accepte că, în condițiile actuale, opțiunea amânării reprezintă răul cel mai mic, CESE consideră că această amânare nu trebuie să aibă loc decât o dată, fiind necesar să se depună toate eforturile pentru evitarea altor întârzieri în punerea în aplicare a MiFID II. De asemenea, trebuie să se garanteze că, în perioada rămasă până la intrarea în vigoare – la 3 ianuarie 2018 – a noii reglementări MiFID II, nu vor fi periclitate în practică dispozițiile referitoare la protecția investitorilor care sunt menționate și care, ca atare, nu sunt afectate de dificultățile actuale. În așteptarea noului dispozitiv, este nevoie și ca, acolo unde este necesar, normele MiFID I existente să fie aplicate fără a fi modificate.

Bruxelles, 26 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  JO C 143, 22.5.2012, p. 42.

1

(2)  Directiva privind piețele instrumentelor financiare.

2

(3)  Regulamentul privind piețele instrumentelor financiare.

3

(4)  JO C 191, 29.6.2012, p. 80.

4

(5)  În special în cazul Directivei MiFID II, în timp ce MiFIR este un regulament.

5

(6)  Prescurtarea denumirii Autorității în limba engleză: European Security and Markets Authority (ESMA).

6

European Security and Markets Authority (ESMA)

(7)  COM(2016) 56 final – 2016/0033 (COD), cf. considerentul 4.

7

(8)  COM(2016) 57 final – 2016/0034 (COD), cf. considerentul 5.

8

(9)  COM(2016) 57 final – 2016/0034 (COD), cf. considerentul 6.

9

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/94 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/94

---

Avizul Comitetul Economic și Social European privind „Comunicarea Comisiei – Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene”

[COM(2015) 639 final]

(2016/C 303/13)

| Raportor: | domnul Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Dimitris DIMITRIADIS

La 14 decembrie 2015, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei – Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene

[COM(2015) 639 final].

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 14 aprilie 2016.

În cea de-a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 182 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 1 abținere.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută noua abordare în temeiul articolului 16 alineatul (3) din Regulamentul privind dispozițiile comune (1) de a sintetiza și prezenta rezultatele negocierilor dintre autoritățile statelor membre (SM) și partenerii lor, cu scopul de a oferi o imagine de ansamblu a principalelor realizări ale acestui proces. CESE consideră că aceasta oferă punctul de plecare necesar pentru evaluarea și monitorizarea utilizării efective și eficiente a resurselor limitate disponibile pentru perioada financiară 2014–2020 și pentru o mai bună monitorizare a performanțelor și a progresului în direcția atingerii nivelurilor-țintă ale indicatorilor. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul Economic și Social European (CESE) salută noua abordare în temeiul articolului 16 alineatul (3) din Regulamentul privind dispozițiile comune (1) de a sintetiza și prezenta rezultatele negocierilor dintre autoritățile statelor membre (SM) și partenerii lor, cu scopul de a oferi o imagine de ansamblu a principalelor realizări ale acestui proces. CESE consideră că aceasta oferă punctul de plecare necesar pentru evaluarea și monitorizarea utilizării efective și eficiente a resurselor limitate disponibile pentru perioada financiară 2014–2020 și pentru o mai bună monitorizare a performanțelor și a progresului în direcția atingerii nivelurilor-țintă ale indicatorilor.

| 1.2 | CESE sprijină eforturile Comisiei Europene (CE) de a valorifica la maximum impactul fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) și susține viziunea conform căreia acest lucru ar trebui să fie prioritatea fundamentală în perioada post-criză. Cu toate acestea, avertizează că este în special nevoie, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre, de a se îmbunătăți simplificarea pentru beneficiari, precum și de o orientare mai precisă pentru a satisface nevoile acestora. |
| --- | --- |

1.2

CESE sprijină eforturile Comisiei Europene (CE) de a valorifica la maximum impactul fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) și susține viziunea conform căreia acest lucru ar trebui să fie prioritatea fundamentală în perioada post-criză. Cu toate acestea, avertizează că este în special nevoie, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre, de a se îmbunătăți simplificarea pentru beneficiari, precum și de o orientare mai precisă pentru a satisface nevoile acestora.

| 1.2.1 | În acest sens, CESE solicită o implicare mai strânsă a partenerilor sociali și a părților interesate în activitatea Grupului la nivel înalt de experți independenți privind monitorizarea simplificării pentru beneficiarii fondurilor structurale și de investiții europene (2) și cooperarea cu aceștia, și invită CE să asigure o comunicare mai eficace și mai transparentă cu privire la componența și activitatea grupului la nivel înalt. CESE este convins că partenerii sociali și alte părți interesate ar putea contribui la identificarea bunelor practici, dar și a celor negative deopotrivă, precum și la introducerea unor opțiuni de simplificare în statele membre respective. |
| --- | --- |

1.2.1

În acest sens, CESE solicită o implicare mai strânsă a partenerilor sociali și a părților interesate în activitatea Grupului la nivel înalt de experți independenți privind monitorizarea simplificării pentru beneficiarii fondurilor structurale și de investiții europene (2) și cooperarea cu aceștia, și invită CE să asigure o comunicare mai eficace și mai transparentă cu privire la componența și activitatea grupului la nivel înalt. CESE este convins că partenerii sociali și alte părți interesate ar putea contribui la identificarea bunelor practici, dar și a celor negative deopotrivă, precum și la introducerea unor opțiuni de simplificare în statele membre respective.

| 1.3 | CESE salută noile reglementări privind fondurile ESI (3), întrucât instituie o concentrare tematică asupra posibilelor modalități de atenuare a efectelor negative ale crizei. CESE apreciază în mod special noile instrumente și abordări, cum ar fi inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri” (YEI), Alianța europeană pentru ucenicii și noul fond pentru combaterea sărăciei (4). |
| --- | --- |

1.3

CESE salută noile reglementări privind fondurile ESI (3), întrucât instituie o concentrare tematică asupra posibilelor modalități de atenuare a efectelor negative ale crizei. CESE apreciază în mod special noile instrumente și abordări, cum ar fi inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri” (YEI), Alianța europeană pentru ucenicii și noul fond pentru combaterea sărăciei (4).

| 1.4 | În același timp, CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la aspecte care sunt în continuare neclare în regulamentele care conturează utilizarea fondurilor ESI. |
| --- | --- |

1.4

În același timp, CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la aspecte care sunt în continuare neclare în regulamentele care conturează utilizarea fondurilor ESI.

| 1.4.1 | CESE avertizează că, ori de câte ori deciziile și riscurile implicate sunt transferate statelor membre, există o probabilitate mare ca acestea să adopte o abordare prea conservatoare, pentru a evita aplicarea de sancțiuni de către Comisie, împiedicând astfel o mare parte dintre potențialii beneficiari să acceseze fondurile ESI. |
| --- | --- |

1.4.1

CESE avertizează că, ori de câte ori deciziile și riscurile implicate sunt transferate statelor membre, există o probabilitate mare ca acestea să adopte o abordare prea conservatoare, pentru a evita aplicarea de sancțiuni de către Comisie, împiedicând astfel o mare parte dintre potențialii beneficiari să acceseze fondurile ESI.

| 1.4.2 | CESE solicită proceduri simplificate pentru acordarea unor scutiri de grup de la normele privind ajutoarele de stat organizațiilor care reprezintă persoanele cu handicap și grupurile de beneficiari aflate într-o situație vulnerabilă. |
| --- | --- |

1.4.2

CESE solicită proceduri simplificate pentru acordarea unor scutiri de grup de la normele privind ajutoarele de stat organizațiilor care reprezintă persoanele cu handicap și grupurile de beneficiari aflate într-o situație vulnerabilă.

| 1.5 | CESE felicită Comisia pentru progresul înregistrat prin adoptarea Codului european de conduită referitor la parteneriat (5), care reglementează implicarea partenerilor sociali și a altor părți interesate în toate etapele programării, precum și participarea acestora atât înprocesul de luare a deciziilor, cât și în punerea în aplicare și monitorizarea fondurilor ESI. |
| --- | --- |

1.5

CESE felicită Comisia pentru progresul înregistrat prin adoptarea Codului european de conduită referitor la parteneriat (5), care reglementează implicarea partenerilor sociali și a altor părți interesate în toate etapele programării, precum și participarea acestora atât înprocesul de luare a deciziilor, cât și în punerea în aplicare și monitorizarea fondurilor ESI.

| 1.6 | Pe de altă parte, CESE are unele îngrijorări cu privire la modul în care aceste regulamente și noi instrumente și abordări sunt aplicate în statele membre, întrucât practicile diferite utilizate la nivel național plasează partenerii sociali într-o poziție de inegalitate. De exemplu, Codul european de conduită referitor la parteneriat nu este pe deplin pus în aplicare și respectat de către toate statele membre: partenerii sociali nu sunt recunoscuți în mod adecvat în punerea în aplicare a YEI, iar importanța acțiunilor lor comune nu este recunoscută pe deplin de toate statele membre, acestea neputându-și, astfel, atinge potențialul de a face față efectelor negative ale crizei, de a gestiona mai bine mutațiile industriale și de a crea locuri de muncă și creștere economică. CESE propune Comisiei adoptarea, până cel târziu la sfârșitul anului 2016, a unor măsuri legale și concrete pentru a garanta o aplicare totală a principiului parteneriatului și a codului de conduită și instituirea unor dispoziții și măsuri specifice pentru a se evita aceste practici diferite la nivel național. |
| --- | --- |

1.6

Pe de altă parte, CESE are unele îngrijorări cu privire la modul în care aceste regulamente și noi instrumente și abordări sunt aplicate în statele membre, întrucât practicile diferite utilizate la nivel național plasează partenerii sociali într-o poziție de inegalitate. De exemplu, Codul european de conduită referitor la parteneriat nu este pe deplin pus în aplicare și respectat de către toate statele membre: partenerii sociali nu sunt recunoscuți în mod adecvat în punerea în aplicare a YEI, iar importanța acțiunilor lor comune nu este recunoscută pe deplin de toate statele membre, acestea neputându-și, astfel, atinge potențialul de a face față efectelor negative ale crizei, de a gestiona mai bine mutațiile industriale și de a crea locuri de muncă și creștere economică. CESE propune Comisiei adoptarea, până cel târziu la sfârșitul anului 2016, a unor măsuri legale și concrete pentru a garanta o aplicare totală a principiului parteneriatului și a codului de conduită și instituirea unor dispoziții și măsuri specifice pentru a se evita aceste practici diferite la nivel național.

| 1.7 | CESE solicită o evaluare la jumătatea perioadei a regulamentelor care reglementează investițiile prin intermediul fondurilor ESI și în special a celor referitoare la ajutoarele de stat (6), întrucât acestea generează cea mai multă incertitudine, atât pentru statele membre, cât și pentru beneficiari, și sunt principala sursă a riscului de corecție financiară. Acest lucru ar trebui să facă parte din comunicarea Comisiei și din propunerea de regulament al Consiliului privind revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020. CESE îndeamnă Comisia să mențină cursul stabilit în orientările politice ale Comisiei Juncker (7), care afirmă că „mediul de investiții trebuie să fie îmbunătățit, iar absorbția fondurilor trebuie să fie consolidată”. |
| --- | --- |

1.7

CESE solicită o evaluare la jumătatea perioadei a regulamentelor care reglementează investițiile prin intermediul fondurilor ESI și în special a celor referitoare la ajutoarele de stat (6), întrucât acestea generează cea mai multă incertitudine, atât pentru statele membre, cât și pentru beneficiari, și sunt principala sursă a riscului de corecție financiară. Acest lucru ar trebui să facă parte din comunicarea Comisiei și din propunerea de regulament al Consiliului privind revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020. CESE îndeamnă Comisia să mențină cursul stabilit în orientările politice ale Comisiei Juncker (7), care afirmă că „mediul de investiții trebuie să fie îmbunătățit, iar absorbția fondurilor trebuie să fie consolidată”.

| 1.8 | Achizițiile publice constituie un alt domeniu de incertitudine și probleme constante, iar CESE își exprimă regretul că, în ultimii zece ani, nu a fost găsită nicio soluție viabilă, aplicabilă tuturor statelor membre, care să ofere o modalitate foarte transparentă, rapidă și eficientă de alegere a subcontractanților atunci când sunt utilizate fondurile ESI. Reglementările naționale specifice privind achizițiile publice adaugă un nivel suplimentar de complexitate în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.8

Achizițiile publice constituie un alt domeniu de incertitudine și probleme constante, iar CESE își exprimă regretul că, în ultimii zece ani, nu a fost găsită nicio soluție viabilă, aplicabilă tuturor statelor membre, care să ofere o modalitate foarte transparentă, rapidă și eficientă de alegere a subcontractanților atunci când sunt utilizate fondurile ESI. Reglementările naționale specifice privind achizițiile publice adaugă un nivel suplimentar de complexitate în acest domeniu.

| 1.9 | CESE consideră că fondurile UE ar trebui să fie utilizate în principal nu numai pentru a atinge obiectivele Strategiei Europa 2020, ci și pentru mai multe investiții în economia reală. Comisia ar trebui să introducă o evaluare cuantificată a eficacității și eficienței contribuției fondurilor investite deja. |
| --- | --- |

1.9

CESE consideră că fondurile UE ar trebui să fie utilizate în principal nu numai pentru a atinge obiectivele Strategiei Europa 2020, ci și pentru mai multe investiții în economia reală. Comisia ar trebui să introducă o evaluare cuantificată a eficacității și eficienței contribuției fondurilor investite deja.

| 1.10 | În cele din urmă, dar nu mai puțin important, CESE îndeamnă Comisia să depună mai multe eforturi pentru a extinde sfera de aplicare a inițiativei „Small Business Act” la nivel național și regional și să oblige statele membre să o pună în aplicare, în special atunci când este vorba despre investiții finanțate din fondurile ESI. |
| --- | --- |

1.10

În cele din urmă, dar nu mai puțin important, CESE îndeamnă Comisia să depună mai multe eforturi pentru a extinde sfera de aplicare a inițiativei „Small Business Act” la nivel național și regional și să oblige statele membre să o pună în aplicare, în special atunci când este vorba despre investiții finanțate din fondurile ESI.

2.   Context și bază legislativă

| 2.1 | În temeiul articolului 16 alineatul (3) din Regulamentul privind dispozițiile comune (8), Comisia trebuie să sintetizeze și să prezinte rezultatele negocierilor dintre autoritățile statelor membre și partenerii lor, cu scopul de a oferi o privire de ansamblu asupra principalelor realizări ale acestui proces. |
| --- | --- |

2.1

În temeiul articolului 16 alineatul (3) din Regulamentul privind dispozițiile comune (8), Comisia trebuie să sintetizeze și să prezinte rezultatele negocierilor dintre autoritățile statelor membre și partenerii lor, cu scopul de a oferi o privire de ansamblu asupra principalelor realizări ale acestui proces.

| 2.2 | Eforturile Comisiei de a maximiza impactul fondurilor ESI și de a îmbunătăți simplificarea pentru beneficiari sunt consolidate și prin crearea grupului la nivel înalt (9), care monitorizează simplificarea pentru beneficiarii fondurilor ESI. |
| --- | --- |

2.2

Eforturile Comisiei de a maximiza impactul fondurilor ESI și de a îmbunătăți simplificarea pentru beneficiari sunt consolidate și prin crearea grupului la nivel înalt (9), care monitorizează simplificarea pentru beneficiarii fondurilor ESI.

| 2.3 | Noile reglementări privind fondurile ESI (10) au fost adoptate pentru a oferi o mai bună legiferare pentru perioada de programare actuală și pentru a stabili o concentrare tematică. În strânsă cooperare cu statele membre și cu partenerii sociali, CE a conceput noi instrumente și abordări, cum ar fi YEI, Alianța europeană pentru ucenicii și noul fond pentru combaterea sărăciei (11). |
| --- | --- |

2.3

Noile reglementări privind fondurile ESI (10) au fost adoptate pentru a oferi o mai bună legiferare pentru perioada de programare actuală și pentru a stabili o concentrare tematică. În strânsă cooperare cu statele membre și cu partenerii sociali, CE a conceput noi instrumente și abordări, cum ar fi YEI, Alianța europeană pentru ucenicii și noul fond pentru combaterea sărăciei (11).

| 2.4 | Comisia a adoptat Codul european de conduită referitor la parteneriat (12), care reglementează implicarea partenerilor sociali și a altor părți interesate în toate etapele programării, precum și participarea acestora atât în procesul de luare a deciziilor, cât și în punerea în aplicare și în monitorizarea fondurilor ESI. |
| --- | --- |

2.4

Comisia a adoptat Codul european de conduită referitor la parteneriat (12), care reglementează implicarea partenerilor sociali și a altor părți interesate în toate etapele programării, precum și participarea acestora atât în procesul de luare a deciziilor, cât și în punerea în aplicare și în monitorizarea fondurilor ESI.

3.   Observații generale privind investițiile prin fondurile ESI în contextul socioeconomic actual

3.1   
  Fondurile ESI ca forță motrice-cheie a coeziunii economice și sociale și sursă a investițiilor publice.

| 3.1.1 | Într-o perioadă de criză, este firesc ca rolul fondurilor ESI să crească, în special în statele membre care sunt cele mai afectate de criză. Cu toate acestea, nici nu poate fi vorba ca fondurile ESI să înlocuiască investițiile publice și, în special, pe cele private, ci mai degrabă să creeze condițiile pentru stimularea unor astfel de investiții. CESE invită CE și statele membre să continue eforturile de îmbunătățire a investițiilor private și a mediului de afaceri, astfel cum s-a subliniat deja în raport, cu a treia componentă a Planului de investiții pentru Europa (13) și Fondul european pentru investiții strategice, care vor deveni un instrument major de dezvoltare numai în cazul în care pot funcționa în cooperare cu fondurile ESI. Comisia ar trebui să evalueze impactul investițiilor din acest fond asupra investițiilor private și să calculeze coeficientul efectului stimulator în economia reală. |
| --- | --- |

3.1.1

Într-o perioadă de criză, este firesc ca rolul fondurilor ESI să crească, în special în statele membre care sunt cele mai afectate de criză. Cu toate acestea, nici nu poate fi vorba ca fondurile ESI să înlocuiască investițiile publice și, în special, pe cele private, ci mai degrabă să creeze condițiile pentru stimularea unor astfel de investiții. CESE invită CE și statele membre să continue eforturile de îmbunătățire a investițiilor private și a mediului de afaceri, astfel cum s-a subliniat deja în raport, cu a treia componentă a Planului de investiții pentru Europa (13) și Fondul european pentru investiții strategice, care vor deveni un instrument major de dezvoltare numai în cazul în care pot funcționa în cooperare cu fondurile ESI. Comisia ar trebui să evalueze impactul investițiilor din acest fond asupra investițiilor private și să calculeze coeficientul efectului stimulator în economia reală.

| 3.1.2 | CESE regretă că prezenta comunicare se referă numai la rezultatul negocierilor pentru perioada de programare actuală, fără a sintetiza sau a valorifica experiența din trecut. Este necesar ca CE să analizeze cu atenție impactul real al investirii fondurilor UE pe parcursul perioadei de programare anterioare și să tragă concluzii cu privire la experiențele pozitive și negative, ca punct de plecare pentru a adăuga valoare procesului investițional. |
| --- | --- |

3.1.2

CESE regretă că prezenta comunicare se referă numai la rezultatul negocierilor pentru perioada de programare actuală, fără a sintetiza sau a valorifica experiența din trecut. Este necesar ca CE să analizeze cu atenție impactul real al investirii fondurilor UE pe parcursul perioadei de programare anterioare și să tragă concluzii cu privire la experiențele pozitive și negative, ca punct de plecare pentru a adăuga valoare procesului investițional.

| 3.1.3 | CESE este de părere că, deși comunicarea Comisiei pune accentul în titlu pe „Investiții în locuri de muncă și în creștere”, textul documentului este lipsit de orice accent special asupra ocupării forței de muncă și creării de locuri de muncă. CESE recomandă Comisiei să acorde mai multă atenție impactului diferitelor politici privind promovarea ocupării forței de muncă și reducerea șomajului, cu scopul de a evalua dacă și în ce măsură fondurile investite au avut un impact real asupra pieței muncii. |
| --- | --- |

3.1.3

CESE este de părere că, deși comunicarea Comisiei pune accentul în titlu pe „Investiții în locuri de muncă și în creștere”, textul documentului este lipsit de orice accent special asupra ocupării forței de muncă și creării de locuri de muncă. CESE recomandă Comisiei să acorde mai multă atenție impactului diferitelor politici privind promovarea ocupării forței de muncă și reducerea șomajului, cu scopul de a evalua dacă și în ce măsură fondurile investite au avut un impact real asupra pieței muncii.

3.2   
  Un cadru pentru fonduri ESI mai eficace

| 3.2.1 | După cum a menționat deja în avizele sale recente (14), CESE consideră că, din cauza definiției învechite și extrem de largi a IMM-urilor, utilizarea acestui termen duce la o orientare prea largă a politicilor, care împiedică obținerea de rezultate concrete și specifice. Mai mult decât atât, dacă nu sunt aplicate criterii de segmentare mai precise, raportarea rezultatelor obținute este înșelătoare, deoarece, potrivit definiției actuale, IMM-urile reprezintă 98 % din întreprinderile europene. Folosirea unor criterii atât de generale de segmentare face imposibilă colectarea și procesarea de informații în vederea evaluării îmbunătățirii efective a situației pentru diferitele grupuri de întreprinderi vulnerabile, care sunt importante pentru crearea și de locuri de muncă și menținerea lor, și care au mare nevoie de sprijin în acest sens – de exemplu, microîntreprinderile și întreprinderile din regiunile îndepărtate și rurale. Astfel de întreprinderi, chiar dacă nu sunt inovatoare, foarte competitive sau sofisticate, au totuși o contribuție valoroasă la dezvoltarea regională și la coeziune. |
| --- | --- |

3.2.1

După cum a menționat deja în avizele sale recente (14), CESE consideră că, din cauza definiției învechite și extrem de largi a IMM-urilor, utilizarea acestui termen duce la o orientare prea largă a politicilor, care împiedică obținerea de rezultate concrete și specifice. Mai mult decât atât, dacă nu sunt aplicate criterii de segmentare mai precise, raportarea rezultatelor obținute este înșelătoare, deoarece, potrivit definiției actuale, IMM-urile reprezintă 98 % din întreprinderile europene. Folosirea unor criterii atât de generale de segmentare face imposibilă colectarea și procesarea de informații în vederea evaluării îmbunătățirii efective a situației pentru diferitele grupuri de întreprinderi vulnerabile, care sunt importante pentru crearea și de locuri de muncă și menținerea lor, și care au mare nevoie de sprijin în acest sens – de exemplu, microîntreprinderile și întreprinderile din regiunile îndepărtate și rurale. Astfel de întreprinderi, chiar dacă nu sunt inovatoare, foarte competitive sau sofisticate, au totuși o contribuție valoroasă la dezvoltarea regională și la coeziune.

| 3.2.1.1 | CESE solicită insistent actualizarea de urgență a definiției IMM-urilor pentru o mai mare claritate, stabilirea unei distincții între diferitele categorii de IMM-uri pentru o mai bună identificare a nevoilor acestora și pentru extinderea și diversificarea surselor de informații care le stau la dispoziție, și, respectiv, o mai bună coordonare între statele membre a surselor și a metodelor de colectare a informațiilor cu privire la diferitele IMM-uri și a metodelor de tratare și analizare a informațiilor statistice. |
| --- | --- |

3.2.1.1

CESE solicită insistent actualizarea de urgență a definiției IMM-urilor pentru o mai mare claritate, stabilirea unei distincții între diferitele categorii de IMM-uri pentru o mai bună identificare a nevoilor acestora și pentru extinderea și diversificarea surselor de informații care le stau la dispoziție, și, respectiv, o mai bună coordonare între statele membre a surselor și a metodelor de colectare a informațiilor cu privire la diferitele IMM-uri și a metodelor de tratare și analizare a informațiilor statistice.

| 3.2.2 | Utilizarea intens promovată a instrumentelor financiare este subminată de mai multe cazuri de utilizare abuzivă din cauza lipsei de informare și monitorizare eficientă la nivelul statelor membre. De exemplu, instrumentele financiare concepute pentru a asigura IMM-urilor împrumuturi cu dobândă redusă nu ajung adesea la IMM-urile care nu dispun de finanțare, ci sunt utilizate de către IMM-uri bine finanțate pentru a-și reduce în mai mare măsură costurile de finanțare. Același lucru este valabil și pentru garanțiile financiare pentru IMM-uri. În majoritatea cazurilor, această situație nu este nici măcar recunoscută din cauza lipsei de mecanisme de evaluare adecvate și a unui sistem de colectare a feedback-ului de la utilizatorii finali. |
| --- | --- |

3.2.2

Utilizarea intens promovată a instrumentelor financiare este subminată de mai multe cazuri de utilizare abuzivă din cauza lipsei de informare și monitorizare eficientă la nivelul statelor membre. De exemplu, instrumentele financiare concepute pentru a asigura IMM-urilor împrumuturi cu dobândă redusă nu ajung adesea la IMM-urile care nu dispun de finanțare, ci sunt utilizate de către IMM-uri bine finanțate pentru a-și reduce în mai mare măsură costurile de finanțare. Același lucru este valabil și pentru garanțiile financiare pentru IMM-uri. În majoritatea cazurilor, această situație nu este nici măcar recunoscută din cauza lipsei de mecanisme de evaluare adecvate și a unui sistem de colectare a feedback-ului de la utilizatorii finali.

| 3.2.3 | Eforturile Comisiei în vederea îmbunătățirii simplificării pentru beneficiari sunt lăudabile, dar simplificarea nu ar trebui să se realizeze fără participarea beneficiarilor finali. În acest sens, este păcat că metodele utilizate de statele membre pentru a primi feedback de la beneficiari sunt prea birocratice și nu-și delimitează clar publicul-țintă. În cele mai multe cazuri, acestea nu reușesc să exploreze în profunzime cauza reală a problemelor și, prin urmare, nu reușesc să ofere soluții viabile. Comisia ar trebui să aibă în vedere faptul că IMM-urile au nevoi diferite: facilitarea accesului la finanțare, extinderea accesului la măsurile de însoțire, la îndrumare și mentorat etc. |
| --- | --- |

3.2.3

Eforturile Comisiei în vederea îmbunătățirii simplificării pentru beneficiari sunt lăudabile, dar simplificarea nu ar trebui să se realizeze fără participarea beneficiarilor finali. În acest sens, este păcat că metodele utilizate de statele membre pentru a primi feedback de la beneficiari sunt prea birocratice și nu-și delimitează clar publicul-țintă. În cele mai multe cazuri, acestea nu reușesc să exploreze în profunzime cauza reală a problemelor și, prin urmare, nu reușesc să ofere soluții viabile. Comisia ar trebui să aibă în vedere faptul că IMM-urile au nevoi diferite: facilitarea accesului la finanțare, extinderea accesului la măsurile de însoțire, la îndrumare și mentorat etc.

| 3.2.4 | Unul dintre principalele obstacole cu care se confruntă întreprinderile este lipsa de informații corecte și furnizate în timp util. Comisia afirmă în mod constant că informațiile trebuie să fie complete și accesibile și că toate procedurile ar trebui să fie transparente, dar eficace. În acest sens, Comisia însăși a complicat destul de mult accesul la oportunități de finanțare. Întreprinderile, în special microîntreprinderile și întreprinderile mici, ar trebui să știe unde să caute informații cu privire la diversele programe și proiecte susținute direct de CE. Deși în statele membre sunt disponibile portaluri de informare centrale pentru toate programele operaționale și instrumentele financiare, ar trebui să existe un astfel de portal și la nivelul UE. |
| --- | --- |

3.2.4

Unul dintre principalele obstacole cu care se confruntă întreprinderile este lipsa de informații corecte și furnizate în timp util. Comisia afirmă în mod constant că informațiile trebuie să fie complete și accesibile și că toate procedurile ar trebui să fie transparente, dar eficace. În acest sens, Comisia însăși a complicat destul de mult accesul la oportunități de finanțare. Întreprinderile, în special microîntreprinderile și întreprinderile mici, ar trebui să știe unde să caute informații cu privire la diversele programe și proiecte susținute direct de CE. Deși în statele membre sunt disponibile portaluri de informare centrale pentru toate programele operaționale și instrumentele financiare, ar trebui să existe un astfel de portal și la nivelul UE.

| 3.2.4.1 | Informațiile furnizate ar trebui să fie ușor de utilizat pentru a garanta comunicarea eficientă și să poată fi pe deplin înțelese de către toți participanții interesați din cadrul procesului de finanțare. CESE invită Comisia să încerce să evite orientările complicate pentru achizițiile publice și să ofere o șansă proiectelor cu potențial ridicat elaborate chiar de întreprinderi, nu de persoane specializate în redactarea de candidaturi. CESE recomandă cu insistență Comisiei să evalueze activitatea birourilor sale de contact la nivel european și să ia măsuri de urgență atunci când constată ineficiență, dat fiind că funcționarii oferă deseori informații diferite, confuze și, prin urmare, neclare, uneori chiar contradictorii. |
| --- | --- |

3.2.4.1

Informațiile furnizate ar trebui să fie ușor de utilizat pentru a garanta comunicarea eficientă și să poată fi pe deplin înțelese de către toți participanții interesați din cadrul procesului de finanțare. CESE invită Comisia să încerce să evite orientările complicate pentru achizițiile publice și să ofere o șansă proiectelor cu potențial ridicat elaborate chiar de întreprinderi, nu de persoane specializate în redactarea de candidaturi. CESE recomandă cu insistență Comisiei să evalueze activitatea birourilor sale de contact la nivel european și să ia măsuri de urgență atunci când constată ineficiență, dat fiind că funcționarii oferă deseori informații diferite, confuze și, prin urmare, neclare, uneori chiar contradictorii.

| 3.2.5 | CESE recomandă cu fermitate ca Comisia să elaboreze și să creeze un portal ușor de utilizat, care să oferă o scurtă descriere a tuturor opțiunilor de finanțare la nivelul UE și linkuri către pagina web a fiecărui program în parte. Comisia a acumulat deja o experiență valoroasă cu portalul TED, care este ușor de utilizat și oferă o mulțime de informații. |
| --- | --- |

3.2.5

CESE recomandă cu fermitate ca Comisia să elaboreze și să creeze un portal ușor de utilizat, care să oferă o scurtă descriere a tuturor opțiunilor de finanțare la nivelul UE și linkuri către pagina web a fiecărui program în parte. Comisia a acumulat deja o experiență valoroasă cu portalul TED, care este ușor de utilizat și oferă o mulțime de informații.

| 3.2.6 | Același lucru se aplică raportării cu privire la proiectele care au fost deja aprobate sau chiar finalizate. Comisia nu deține statistici sintetizate publice cu privire la proiectele aprobate deja pentru finanțare de către state în cadrul programelor individuale. Informațiile sunt incomplete și fragmentate în diverse formate electronice. |
| --- | --- |

3.2.6

Același lucru se aplică raportării cu privire la proiectele care au fost deja aprobate sau chiar finalizate. Comisia nu deține statistici sintetizate publice cu privire la proiectele aprobate deja pentru finanțare de către state în cadrul programelor individuale. Informațiile sunt incomplete și fragmentate în diverse formate electronice.

| 3.2.7 | Ar trebui efectuată o analiză detaliată a impactului proiectelor implementate pe parcursul perioadei de programare anterioare, care să includă eșecurile și măsura în care fondurile investite au contribuit la realizarea obiectivelor europene. Nu există nicio evaluare a efectului fondurilor ESI asupra IMM-urilor și a contribuției acestora la stimularea competitivității. Statele membre și Comisia uită adesea că principalul generator de noi locuri de muncă sunt IMM-urile, care au nevoie de sprijin mai mult și mai bine direcționat. |
| --- | --- |

3.2.7

Ar trebui efectuată o analiză detaliată a impactului proiectelor implementate pe parcursul perioadei de programare anterioare, care să includă eșecurile și măsura în care fondurile investite au contribuit la realizarea obiectivelor europene. Nu există nicio evaluare a efectului fondurilor ESI asupra IMM-urilor și a contribuției acestora la stimularea competitivității. Statele membre și Comisia uită adesea că principalul generator de noi locuri de muncă sunt IMM-urile, care au nevoie de sprijin mai mult și mai bine direcționat.

| 3.2.8 | CESE este preocupat de măsura în care auditorii care își desfășoară activitatea în cadrul Comisiei adoptă simplificarea procedurilor și costurilor. Poate fi observată adesea o abordare mult prea formală și administrativă, ceea ce indică că auditorii au nevoie de mai multă experiență practică în sectorul auditat. Prin urmare, CESE recomandă o comunicare detaliată cu privire la simplificarea procedurilor între experții din diferitele DG și auditorii Comisiei, deoarece normele care guvernează cheltuirea fondurilor sunt destul de des interpretate în mod diferit. |
| --- | --- |

3.2.8

CESE este preocupat de măsura în care auditorii care își desfășoară activitatea în cadrul Comisiei adoptă simplificarea procedurilor și costurilor. Poate fi observată adesea o abordare mult prea formală și administrativă, ceea ce indică că auditorii au nevoie de mai multă experiență practică în sectorul auditat. Prin urmare, CESE recomandă o comunicare detaliată cu privire la simplificarea procedurilor între experții din diferitele DG și auditorii Comisiei, deoarece normele care guvernează cheltuirea fondurilor sunt destul de des interpretate în mod diferit.

| 3.2.9 | CESE recomandă cu fermitate și introducerea unor opțiuni simplificate în materie de costuri în cadrul FSE. De exemplu, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1), Comisia deleagă sarcina de a defini opțiuni simplificate în materie de costuri către statele membre, ceea ce este inadecvat (15). Conform orientărilor pentru aplicarea opțiunilor simplificate în materie de costuri în conformitate cu articolul 14 alineatul (1), statele membre, pe baza cercetărilor întreprinse, își exprimă opinia cu privire la definirea opțiunilor simplificate în materie de costuri, iar CE adoptă un act delegat pe baza cercetărilor acestora, ceea ce complică inutil procedura și subminează puterea de apreciere a statelor membre. O soluție ar fi ca Comisia să definească baremuri standard pentru costuri unitare și sume forfetare pentru activitățile tipice ale Fondului Social European (FSE), al căror calcul nu ar face obiectul auditului. |
| --- | --- |

3.2.9

CESE recomandă cu fermitate și introducerea unor opțiuni simplificate în materie de costuri în cadrul FSE. De exemplu, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1), Comisia deleagă sarcina de a defini opțiuni simplificate în materie de costuri către statele membre, ceea ce este inadecvat (15). Conform orientărilor pentru aplicarea opțiunilor simplificate în materie de costuri în conformitate cu articolul 14 alineatul (1), statele membre, pe baza cercetărilor întreprinse, își exprimă opinia cu privire la definirea opțiunilor simplificate în materie de costuri, iar CE adoptă un act delegat pe baza cercetărilor acestora, ceea ce complică inutil procedura și subminează puterea de apreciere a statelor membre. O soluție ar fi ca Comisia să definească baremuri standard pentru costuri unitare și sume forfetare pentru activitățile tipice ale Fondului Social European (FSE), al căror calcul nu ar face obiectul auditului.

| 3.2.10 | CESE consideră că ar fi util să se reducă în continuare indicatorii în programele operaționale (PO). Introducerea unor indicatori comuni a fost un bun punct de plecare, dar anumite PO au în continuare un număr mare de indicatori specifici, dintre care unii au fost introduși de Comisie în mod artificial în timpul procesului de negociere. CESE este de părere că, atunci când sunt monitorizate PO, accentul ar trebui să se transfere de la indicatorii specifici spre indicatorii comuni, întrucât aceasta va permite o mai bună comparație între PO individuale în diferite state membre. |
| --- | --- |

3.2.10

CESE consideră că ar fi util să se reducă în continuare indicatorii în programele operaționale (PO). Introducerea unor indicatori comuni a fost un bun punct de plecare, dar anumite PO au în continuare un număr mare de indicatori specifici, dintre care unii au fost introduși de Comisie în mod artificial în timpul procesului de negociere. CESE este de părere că, atunci când sunt monitorizate PO, accentul ar trebui să se transfere de la indicatorii specifici spre indicatorii comuni, întrucât aceasta va permite o mai bună comparație între PO individuale în diferite state membre.

| 3.2.11 | CESE ar saluta o mai mare utilizare a indicatorilor care măsoară efectele (spre deosebire de indicatorii care măsoară rata de utilizare) în cadrul fondurilor ESI și ar încuraja totodată accentul pus pe contribuția punctuală a fondurilor ESI la creștere, precum și dezvoltarea unor indicatori de mediu pentru a capta noul accent transversal asupra mediului. |
| --- | --- |

3.2.11

CESE ar saluta o mai mare utilizare a indicatorilor care măsoară efectele (spre deosebire de indicatorii care măsoară rata de utilizare) în cadrul fondurilor ESI și ar încuraja totodată accentul pus pe contribuția punctuală a fondurilor ESI la creștere, precum și dezvoltarea unor indicatori de mediu pentru a capta noul accent transversal asupra mediului.

| 3.2.12 | CESE salută, în principiu, faptul că beneficiarilor li se oferă o mai mare flexibilitate și marjă de manevră prin intermediul instrumentelor locale de dezvoltare (precum investițiile teritoriale integrate și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității) (16). Cu toate acestea, CESE se întreabă în ce măsură aceste instrumente pot fi folosite într-adevăr pe teren, având în vedere complexitatea lor ridicată și lipsa de claritate cu privire la modalitățile practice și repartizarea fondurilor, a sarcinilor și a responsabilităților între diferitele programe operaționale. |
| --- | --- |

3.2.12

CESE salută, în principiu, faptul că beneficiarilor li se oferă o mai mare flexibilitate și marjă de manevră prin intermediul instrumentelor locale de dezvoltare (precum investițiile teritoriale integrate și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității) (16). Cu toate acestea, CESE se întreabă în ce măsură aceste instrumente pot fi folosite într-adevăr pe teren, având în vedere complexitatea lor ridicată și lipsa de claritate cu privire la modalitățile practice și repartizarea fondurilor, a sarcinilor și a responsabilităților între diferitele programe operaționale.

4.   Realizările preconizate ale programelor finanțate din fondurile ESI

4.1   
  Cercetare și inovare, TIC și dezvoltarea IMM-urilor

| 4.1.1 | CESE insistă ca, în ceea ce privește cercetarea și inovarea (C&I), mediul și tendințele economice și tehnologice internaționale să fie observate și monitorizate foarte atent și luate direct în considerare la conturarea acțiunilor specifice la nivelul UE, iar aceste informații să fie transmise ulterior statelor membre. În plus, întrucât evoluțiile se desfășoară extrem de rapid în aceste domenii, este necesar să se proiecteze un cadru care oferă un grad foarte ridicat de flexibilitate, astfel încât măsurile să poată fi adaptate. |
| --- | --- |

4.1.1

CESE insistă ca, în ceea ce privește cercetarea și inovarea (C&I), mediul și tendințele economice și tehnologice internaționale să fie observate și monitorizate foarte atent și luate direct în considerare la conturarea acțiunilor specifice la nivelul UE, iar aceste informații să fie transmise ulterior statelor membre. În plus, întrucât evoluțiile se desfășoară extrem de rapid în aceste domenii, este necesar să se proiecteze un cadru care oferă un grad foarte ridicat de flexibilitate, astfel încât măsurile să poată fi adaptate.

| 4.1.2 | Este necesar ca Comisia să analizeze tipul exact de incubatoare și centre tehnologice care au fost înființate în ultima perioadă de programare precum și durabilitatea acestora, și să estimeze exact rezultatele care au fost obținute prin contribuția lor la C&I în UE – prin comparație cu principalii competitori la nivel global – înainte de a continua să sprijine aceste aranjamente. Există numeroase îngrijorări cu privire la valoarea adăugată a incubatoarelor și a centrelor tehnologice pentru promovarea C&I și cu privire la transparența finanțării lor, în general. CESE pledează pentru efectuarea unei analize și evaluări aprofundate cu privire la beneficiile investițiilor la nivel operațional, precum și randamentul investițiilor, valoarea adăugată și sustenabilitatea rezultatelor. |
| --- | --- |

4.1.2

Este necesar ca Comisia să analizeze tipul exact de incubatoare și centre tehnologice care au fost înființate în ultima perioadă de programare precum și durabilitatea acestora, și să estimeze exact rezultatele care au fost obținute prin contribuția lor la C&I în UE – prin comparație cu principalii competitori la nivel global – înainte de a continua să sprijine aceste aranjamente. Există numeroase îngrijorări cu privire la valoarea adăugată a incubatoarelor și a centrelor tehnologice pentru promovarea C&I și cu privire la transparența finanțării lor, în general. CESE pledează pentru efectuarea unei analize și evaluări aprofundate cu privire la beneficiile investițiilor la nivel operațional, precum și randamentul investițiilor, valoarea adăugată și sustenabilitatea rezultatelor.

| 4.1.3 | CESE sprijină cu fermitate eforturile de a promova piața unică digitală și realizările menționate, care, conform estimărilor, au un impact asupra a 14,6 milioane de gospodării și 18,8 milioane de persoane. Cu toate acestea, ar fi bine de știut dacă aceste cifre referitoare la gospodării și persoane se bazează pe o analiză corespunzătoare, care să cuprindă procentajele reale din totalul de gospodării europene și populație. CESE nu poate aprecia dacă sprijinul preconizat pentru întreprinderi va fi sau nu suficient pentru a garanta atingerea acestor obiective și, prin urmare, solicită Comisiei să efectueze o evaluare aprofundată a impactului, care ar trebui să includă și indicatori de îmbunătățire în ceea ce privește numărul mai mare și calitatea mai bună a locurilor de muncă și îmbunătățirea bunăstării și a standardelor de viață al cetățenilor europeni. Digitalizarea serviciilor nu înseamnă neapărat că locurile de muncă create sunt decente și de bună calitate. Lipsa unui studiu aprofundat al impactului digitalizării asupra pieței muncii pune în pericol realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020. În avizele recente, CESE și-a exprimat deja preocuparea cu privire la digitalizare și influența sa asupra sistemelor de securitate socială (17). |
| --- | --- |

4.1.3

CESE sprijină cu fermitate eforturile de a promova piața unică digitală și realizările menționate, care, conform estimărilor, au un impact asupra a 14,6 milioane de gospodării și 18,8 milioane de persoane. Cu toate acestea, ar fi bine de știut dacă aceste cifre referitoare la gospodării și persoane se bazează pe o analiză corespunzătoare, care să cuprindă procentajele reale din totalul de gospodării europene și populație. CESE nu poate aprecia dacă sprijinul preconizat pentru întreprinderi va fi sau nu suficient pentru a garanta atingerea acestor obiective și, prin urmare, solicită Comisiei să efectueze o evaluare aprofundată a impactului, care ar trebui să includă și indicatori de îmbunătățire în ceea ce privește numărul mai mare și calitatea mai bună a locurilor de muncă și îmbunătățirea bunăstării și a standardelor de viață al cetățenilor europeni. Digitalizarea serviciilor nu înseamnă neapărat că locurile de muncă create sunt decente și de bună calitate. Lipsa unui studiu aprofundat al impactului digitalizării asupra pieței muncii pune în pericol realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020. În avizele recente, CESE și-a exprimat deja preocuparea cu privire la digitalizare și influența sa asupra sistemelor de securitate socială (17).

| 4.1.4 | CESE consideră că proporția IMM-urilor sprijinite și numărul estimat de locuri de muncă create este total inadecvat și ar dori să vadă realizări mai importante în această privință. Comitetul invită Comisia să stabilească criterii la nivel european și să monitorizeze și să evalueze îndeaproape performanța statelor membre în raport cu acestea. |
| --- | --- |

4.1.4

CESE consideră că proporția IMM-urilor sprijinite și numărul estimat de locuri de muncă create este total inadecvat și ar dori să vadă realizări mai importante în această privință. Comitetul invită Comisia să stabilească criterii la nivel european și să monitorizeze și să evalueze îndeaproape performanța statelor membre în raport cu acestea.

| 4.1.5 | CESE are unele îngrijorări cu privire la modul în care finanțarea este alocată între întreprinderi pentru programele finanțate direct de Comisie, întrucât întreprinderile din anumite state membre se află, evident, într-o poziție mai bună. De exemplu, potrivit statisticilor oficiale, un total de 36 732 de propuneri eligibile au fost depuse în cadrul programului Orizont 2020. Primele 100 de cereri de manifestare a interesului se împart după cum urmează: 29 794 de propuneri complete în cereri cu o singură etapă, 5 617 de propuneri nedetaliate depuse în prima etapă a cererilor în două etape și 1 321 de propuneri complete în a doua etapă a cererilor în două etape. Totuși, cele mai multe dintre propuneri au venit din cele mai mari cinci state membre: Regatul Unit, Italia, Germania, Spania și Franța. Acestea sunt țări cu un număr mare de proiecte aprobate, în timp ce alte țări au rate foarte scăzute de succes. Prin urmare, CESE recomandă cu fermitate efectuarea cât mai curând a unei analize aprofundate a acestei situații, precum și elaborarea și punerea în aplicare a unor măsuri pentru îmbunătățirea diseminării informațiilor, pentru promovarea accesului egal și pentru asigurarea echilibrului geografic. |
| --- | --- |

4.1.5

CESE are unele îngrijorări cu privire la modul în care finanțarea este alocată între întreprinderi pentru programele finanțate direct de Comisie, întrucât întreprinderile din anumite state membre se află, evident, într-o poziție mai bună. De exemplu, potrivit statisticilor oficiale, un total de 36 732 de propuneri eligibile au fost depuse în cadrul programului Orizont 2020. Primele 100 de cereri de manifestare a interesului se împart după cum urmează: 29 794 de propuneri complete în cereri cu o singură etapă, 5 617 de propuneri nedetaliate depuse în prima etapă a cererilor în două etape și 1 321 de propuneri complete în a doua etapă a cererilor în două etape. Totuși, cele mai multe dintre propuneri au venit din cele mai mari cinci state membre: Regatul Unit, Italia, Germania, Spania și Franța. Acestea sunt țări cu un număr mare de proiecte aprobate, în timp ce alte țări au rate foarte scăzute de succes. Prin urmare, CESE recomandă cu fermitate efectuarea cât mai curând a unei analize aprofundate a acestei situații, precum și elaborarea și punerea în aplicare a unor măsuri pentru îmbunătățirea diseminării informațiilor, pentru promovarea accesului egal și pentru asigurarea echilibrului geografic.

| 4.1.6 | Situația este similară în cazul proiectelor la scară largă și al evaluatorilor desemnați, unde există o rată de participare mult mai redusă în rândul noilor state membre. Acest lucru explică de ce unele țări au un profil inovator slab: acestea nu au acces la noi surse de finanțare provenind direct de la UE. Această chestiune ar trebui abordată urgent și în mod proactiv. |
| --- | --- |

4.1.6

Situația este similară în cazul proiectelor la scară largă și al evaluatorilor desemnați, unde există o rată de participare mult mai redusă în rândul noilor state membre. Acest lucru explică de ce unele țări au un profil inovator slab: acestea nu au acces la noi surse de finanțare provenind direct de la UE. Această chestiune ar trebui abordată urgent și în mod proactiv.

4.2   
  Mediu, schimbări climatice, energie și transporturi

| 4.2.1 | CESE salută contribuția preconizată la eficiența energetică, dar ar dori ca aceste estimări să fie exprimate în termeni relativi, astfel încât Comitetul să aibă o imagine mai clară cu privire la realizarea generală a obiectivelor legate de protecția mediului și combaterea schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

4.2.1

CESE salută contribuția preconizată la eficiența energetică, dar ar dori ca aceste estimări să fie exprimate în termeni relativi, astfel încât Comitetul să aibă o imagine mai clară cu privire la realizarea generală a obiectivelor legate de protecția mediului și combaterea schimbărilor climatice.

| 4.2.2 | Comunicarea ia act de faptul că șase state membre intenționează să utilizeze aproximativ 2 miliarde de euro pentru infrastructura energetică și de gaze inteligentă. Întrebarea este dacă Comisia s-a asigurat că aceste planuri creează sinergii și valoare adăugată la nivelul UE și că nu sunt necoordonate. |
| --- | --- |

4.2.2

Comunicarea ia act de faptul că șase state membre intenționează să utilizeze aproximativ 2 miliarde de euro pentru infrastructura energetică și de gaze inteligentă. Întrebarea este dacă Comisia s-a asigurat că aceste planuri creează sinergii și valoare adăugată la nivelul UE și că nu sunt necoordonate.

| 4.2.3 | CESE atrage atenția asupra lipsei de metodologie, analiză și evaluare a gradului de eficiență a surselor regenerabile de energie și a modului în care utilizarea acestora combate schimbările climatice. Nu este clar dacă schimbările climatice sunt cauzate de poluarea generată de utilizarea surselor convenționale de energie, de producția industrială sau de creșterea traficului rutier și a gazelor de eșapament emise în atmosferă. Introducerea unor surse alternative de energie poate avea un impact negativ asupra creșterii economice, deoarece energia produsă este mai costisitoare. Trebuie căutate soluții benefice pentru toate părțile pentru a se evita acest lucru. |
| --- | --- |

4.2.3

CESE atrage atenția asupra lipsei de metodologie, analiză și evaluare a gradului de eficiență a surselor regenerabile de energie și a modului în care utilizarea acestora combate schimbările climatice. Nu este clar dacă schimbările climatice sunt cauzate de poluarea generată de utilizarea surselor convenționale de energie, de producția industrială sau de creșterea traficului rutier și a gazelor de eșapament emise în atmosferă. Introducerea unor surse alternative de energie poate avea un impact negativ asupra creșterii economice, deoarece energia produsă este mai costisitoare. Trebuie căutate soluții benefice pentru toate părțile pentru a se evita acest lucru.

| 4.2.3.1 | Pentru a aborda această problemă a competitivității, CESE recomandă Comisiei să efectueze o analiză a impactului real al utilizării surselor de energie regenerabile, precum și a gradului de poluare produs de fiecare sursă convențională. Astfel, finanțarea alocată pentru combaterea schimbărilor climatice poate fi direcționată mai eficient, de exemplu, pentru a dezvolta noi tehnologii pentru automobile ecologice, la costuri reduse și cu un grad ridicat de siguranță. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Pentru a aborda această problemă a competitivității, CESE recomandă Comisiei să efectueze o analiză a impactului real al utilizării surselor de energie regenerabile, precum și a gradului de poluare produs de fiecare sursă convențională. Astfel, finanțarea alocată pentru combaterea schimbărilor climatice poate fi direcționată mai eficient, de exemplu, pentru a dezvolta noi tehnologii pentru automobile ecologice, la costuri reduse și cu un grad ridicat de siguranță.

4.3   
  Ocuparea forței de muncă, incluziunea socială și educația

| 4.3.1 | CESE observă cu mare regret că nu există încă nicio politică coerentă și integrată privind migrația și gestionarea fluxurilor de refugiați. Miile de tineri și de copii care au intrat pe teritoriul european în ultimii doi ani au condus la o situație în care există un risc ridicat ca numeroase persoane să se încadreze sub pragul de sărăcie din UE. Instrumentele și politicile în domeniu variază și în rândul diferitelor state membre. |
| --- | --- |

4.3.1

CESE observă cu mare regret că nu există încă nicio politică coerentă și integrată privind migrația și gestionarea fluxurilor de refugiați. Miile de tineri și de copii care au intrat pe teritoriul european în ultimii doi ani au condus la o situație în care există un risc ridicat ca numeroase persoane să se încadreze sub pragul de sărăcie din UE. Instrumentele și politicile în domeniu variază și în rândul diferitelor state membre.

| 4.3.2 | CESE consideră integrarea refugiaților ca o chestiune importantă și urgentă de politică, însă politica regională și fondurile regionale nu sunt suficiente pentru a aborda această provocare complexă: este necesară introducerea unei politici și a unor fonduri specifice. |
| --- | --- |

4.3.2

CESE consideră integrarea refugiaților ca o chestiune importantă și urgentă de politică, însă politica regională și fondurile regionale nu sunt suficiente pentru a aborda această provocare complexă: este necesară introducerea unei politici și a unor fonduri specifice.

| 4.3.3 | Punerea în aplicare a YEI a înregistrat o lungă întârziere. CESE a încurajat întotdeauna implicarea activă a societății civile în această activitate, îndemnând în continuare în special statele membre să includă organizațiile de tineret și serviciile pentru tineri în realizarea obiectivelor YEI. CESE consideră că se impun analize suplimentare pentru a stabili motivele pornirii lente a YEI. Întrucât șomajul în rândul tinerilor este o problemă gravă pentru piețele forței de muncă din multe țări ale UE, Comisia ar trebui să asigure punerea în aplicare mai eficientă a YEI. O posibilă soluție este extinderea în continuare a termenului stabilit la articolul 22 litera (a) din Regulamentul nr. 779/2015. Orientarea pentru verificare a fost adoptată de Comisie la 17 septembrie 2015, neexistând timp suficient pentru ca statele membre să-și adopte structurile de gestionare astfel încât să respecte termenul limită. |
| --- | --- |

4.3.3

Punerea în aplicare a YEI a înregistrat o lungă întârziere. CESE a încurajat întotdeauna implicarea activă a societății civile în această activitate, îndemnând în continuare în special statele membre să includă organizațiile de tineret și serviciile pentru tineri în realizarea obiectivelor YEI. CESE consideră că se impun analize suplimentare pentru a stabili motivele pornirii lente a YEI. Întrucât șomajul în rândul tinerilor este o problemă gravă pentru piețele forței de muncă din multe țări ale UE, Comisia ar trebui să asigure punerea în aplicare mai eficientă a YEI. O posibilă soluție este extinderea în continuare a termenului stabilit la articolul 22 litera (a) din Regulamentul nr. 779/2015. Orientarea pentru verificare a fost adoptată de Comisie la 17 septembrie 2015, neexistând timp suficient pentru ca statele membre să-și adopte structurile de gestionare astfel încât să respecte termenul limită.

| 4.3.4 | Comisia ar trebui să creeze un portal web dedicat pentru punerea în aplicare a YEI și să prezinte statistici adecvate pentru obiectivele deja atinse. CESE recomandă ca Comisia să colecteze informații de la statele membre, întrucât au trecut doi ani de la lansarea inițiativei. |
| --- | --- |

4.3.4

Comisia ar trebui să creeze un portal web dedicat pentru punerea în aplicare a YEI și să prezinte statistici adecvate pentru obiectivele deja atinse. CESE recomandă ca Comisia să colecteze informații de la statele membre, întrucât au trecut doi ani de la lansarea inițiativei.

| 4.3.5 | CESE consideră că Comisia ar trebui să fie conștientă de faptul că tinerii inactivi nu sunt un grup omogen și, prin urmare, au nevoie de niveluri diferite de sprijin și de intervenție pentru o participare deplină la procesele de educație, formare și ocupare a forței de muncă. Toate acestea ar trebui să fie conforme cu nevoile reale ale pieței forței de muncă pentru asigurarea unor perspective mai bune de ocupare a unui loc de muncă în viitor. În acest sens, CESE recomandă implicarea mai activă a tinerilor și a organizațiilor acestora, în strânsă cooperare cu angajatorii potențiali și organizațiile lor, la punerea în aplicare a YEI și abandonarea abordărilor pur administrative, care împiedică flexibilitatea planurilor de acțiune YEI de la nivel național. |
| --- | --- |

4.3.5

CESE consideră că Comisia ar trebui să fie conștientă de faptul că tinerii inactivi nu sunt un grup omogen și, prin urmare, au nevoie de niveluri diferite de sprijin și de intervenție pentru o participare deplină la procesele de educație, formare și ocupare a forței de muncă. Toate acestea ar trebui să fie conforme cu nevoile reale ale pieței forței de muncă pentru asigurarea unor perspective mai bune de ocupare a unui loc de muncă în viitor. În acest sens, CESE recomandă implicarea mai activă a tinerilor și a organizațiilor acestora, în strânsă cooperare cu angajatorii potențiali și organizațiile lor, la punerea în aplicare a YEI și abandonarea abordărilor pur administrative, care împiedică flexibilitatea planurilor de acțiune YEI de la nivel național.

| 4.3.6 | Educația este cheia creșterii economice viitoare și a dezvoltării statelor membre, precum și a creșterii competitivității UE în rândul altor piețe globale. Lipsa de lucrători calificați în toate statele membre are efecte negative foarte grave. În plus, decalajul dintre cerere și ofertă se concentrează în câteva sectoare – inginerie, tehnologii de vârf, telecomunicații etc. CESE consideră că discrepanța tot mai mare dintre realitățile pieței forței de muncă și sistemul de învățământ va crea obstacole structurale specifice în sectorul producției în următorii 10-15 ani. CESE recomandă ca finanțarea învățământului să se axeze mai mult pe creșterea atractivității cursurilor de educație/formare profesională și să fie întreprinse reforme pentru a se asigura că educația este orientată mai eficient către necesitățile pieței muncii și se adaptează la nevoile statelor membre în anumite meserii, discipline, sectoare și industrii. Comisia ar trebui să investească mai mult în învățământul pentru adulți, întrucât adulții constituie cel mai mare grup de șomeri și angajați și au nevoie să dobândească competențe avansate și să își actualizeze cunoștințele, în special în domeniul noilor tehnologii. |
| --- | --- |

4.3.6

Educația este cheia creșterii economice viitoare și a dezvoltării statelor membre, precum și a creșterii competitivității UE în rândul altor piețe globale. Lipsa de lucrători calificați în toate statele membre are efecte negative foarte grave. În plus, decalajul dintre cerere și ofertă se concentrează în câteva sectoare – inginerie, tehnologii de vârf, telecomunicații etc. CESE consideră că discrepanța tot mai mare dintre realitățile pieței forței de muncă și sistemul de învățământ va crea obstacole structurale specifice în sectorul producției în următorii 10-15 ani. CESE recomandă ca finanțarea învățământului să se axeze mai mult pe creșterea atractivității cursurilor de educație/formare profesională și să fie întreprinse reforme pentru a se asigura că educația este orientată mai eficient către necesitățile pieței muncii și se adaptează la nevoile statelor membre în anumite meserii, discipline, sectoare și industrii. Comisia ar trebui să investească mai mult în învățământul pentru adulți, întrucât adulții constituie cel mai mare grup de șomeri și angajați și au nevoie să dobândească competențe avansate și să își actualizeze cunoștințele, în special în domeniul noilor tehnologii.

4.4   
  Consolidarea capacităților instituționale și a eficienței administrației publice

| 4.4.1 | Ar trebui efectuate analize funcționale în fiecare stat membru în vederea consolidării capacității instituționale a autorităților publice, și ar trebui înființată, de asemenea, o platformă europeană pentru schimbul de informații. Reforma administrației publice și a sistemelor judiciare din statele membre trebuie precedată de o evaluare a impactului pentru fondurile cheltuite în perioada de programare anterioară. |
| --- | --- |

4.4.1

Ar trebui efectuate analize funcționale în fiecare stat membru în vederea consolidării capacității instituționale a autorităților publice, și ar trebui înființată, de asemenea, o platformă europeană pentru schimbul de informații. Reforma administrației publice și a sistemelor judiciare din statele membre trebuie precedată de o evaluare a impactului pentru fondurile cheltuite în perioada de programare anterioară.

| 4.4.2 | CESE este îngrijorat că, în cursul perioadei de programare 2007-2013, Comisia a pus în aplicare o formă de condiționalitate ex post. Noile măsuri introduc condiționalitatea ex ante pe parcursul perioadei actuale de programare, evaluând dacă condițiile necesare pentru implementarea eficientă a fondurilor sunt puse în aplicare înainte de stabilirea angajamentelor de investiții, precum și o formă mai controversată de condiționalitate macroeconomică. În cazul din urmă, alocarea fondurilor este condiționată de dovada că guvernele naționale și regiunile prezintă deja o creștere economică puternică, o administrare bine organizată și servicii publice de înaltă calitate. Comisia își rezervă dreptul de a suspenda finanțarea în cazul în care nu sunt îndeplinite aceste condiții preliminare. |
| --- | --- |

4.4.2

CESE este îngrijorat că, în cursul perioadei de programare 2007-2013, Comisia a pus în aplicare o formă de condiționalitate ex post. Noile măsuri introduc condiționalitatea ex ante pe parcursul perioadei actuale de programare, evaluând dacă condițiile necesare pentru implementarea eficientă a fondurilor sunt puse în aplicare înainte de stabilirea angajamentelor de investiții, precum și o formă mai controversată de condiționalitate macroeconomică. În cazul din urmă, alocarea fondurilor este condiționată de dovada că guvernele naționale și regiunile prezintă deja o creștere economică puternică, o administrare bine organizată și servicii publice de înaltă calitate. Comisia își rezervă dreptul de a suspenda finanțarea în cazul în care nu sunt îndeplinite aceste condiții preliminare.

| 4.4.3 | CESE consideră că simplificarea este unul dintre factorii cei mai importanți pentru succesul implementării programului. Deși există suficiente stimulente în cadrul legislativ pentru această perioadă de programare pentru a accelera procesul, există încă loc pentru un sprijin mai adaptat din partea Comisiei către statele membre. Punctul de vedere al Comisiei cu privire la acceptabilitatea diferitelor practici ar trebui exprimat mai clar, pentru a ajuta acele state membre cu mai puțină experiență să facă uz de diferitele opțiuni de simplificare (de exemplu, opțiunile de costuri simplificate), astfel încât să existe mai multă încredere în rezultatele finale. CESE este preocupat de faptul că comunicarea menționează 750 de condiționalități ex ante care trebuie îndeplinite de către statele membre (18). |
| --- | --- |

4.4.3

CESE consideră că simplificarea este unul dintre factorii cei mai importanți pentru succesul implementării programului. Deși există suficiente stimulente în cadrul legislativ pentru această perioadă de programare pentru a accelera procesul, există încă loc pentru un sprijin mai adaptat din partea Comisiei către statele membre. Punctul de vedere al Comisiei cu privire la acceptabilitatea diferitelor practici ar trebui exprimat mai clar, pentru a ajuta acele state membre cu mai puțină experiență să facă uz de diferitele opțiuni de simplificare (de exemplu, opțiunile de costuri simplificate), astfel încât să existe mai multă încredere în rezultatele finale. CESE este preocupat de faptul că comunicarea menționează 750 de condiționalități ex ante care trebuie îndeplinite de către statele membre (18).

5.   Cooperare teritorială europeană/INTERREG

CESE recomandă cu fermitate Comisiei să stabilească mai mulți indicatori care nu se bazează pe PIB pentru măsurarea calității vieții și a creșterii economice.

| 5.1 | CESE își exprimă preocuparea cu privire la eficiența programelor în ceea ce privește autoritățile locale și regionale care au încă datorii, deși creșterea datoriei publice este cauzată, în principal, de activitățile autorităților centrale. Acest lucru înseamnă că anumite regiuni sau municipalități sunt excluse de la finanțare. |
| --- | --- |

5.1

CESE își exprimă preocuparea cu privire la eficiența programelor în ceea ce privește autoritățile locale și regionale care au încă datorii, deși creșterea datoriei publice este cauzată, în principal, de activitățile autorităților centrale. Acest lucru înseamnă că anumite regiuni sau municipalități sunt excluse de la finanțare.

| 5.2 | Regulamentul ESI este destul de conservator și stabilește limitele legale privind reprogramarea acordurilor de parteneriat existente. Această abordare este destul de nepractică și va fi nefuncțională în cazul în care survine o altă criză. Procedurile greoaie împiedică flexibilitatea în aplicarea fondurilor ESI și ar putea împiedica realizarea obiectivelor Europa 2020. |
| --- | --- |

5.2

Regulamentul ESI este destul de conservator și stabilește limitele legale privind reprogramarea acordurilor de parteneriat existente. Această abordare este destul de nepractică și va fi nefuncțională în cazul în care survine o altă criză. Procedurile greoaie împiedică flexibilitatea în aplicarea fondurilor ESI și ar putea împiedica realizarea obiectivelor Europa 2020.

| 5.3 | Programele de cooperare teritorială ar trebui să fie mai deschise autorităților locale, prin aplicarea mai puțin strictă a principiilor de diviziune administrativă a diferitelor state membre. Aceasta rezultă din faptul că numeroase comunități care intră sub incidența autorităților administrative municipale sau regiuni nu pot participa la cereri în mod independent, deoarece trebuie să obțină aprobarea unei autorități superioare. Acest lucru împiedică dezvoltarea micilor comunități, în special în zonele montane. |
| --- | --- |

5.3

Programele de cooperare teritorială ar trebui să fie mai deschise autorităților locale, prin aplicarea mai puțin strictă a principiilor de diviziune administrativă a diferitelor state membre. Aceasta rezultă din faptul că numeroase comunități care intră sub incidența autorităților administrative municipale sau regiuni nu pot participa la cereri în mod independent, deoarece trebuie să obțină aprobarea unei autorități superioare. Acest lucru împiedică dezvoltarea micilor comunități, în special în zonele montane.

6.   Fișele de țară

| 6.1 | Comisia ar trebui să fie mai fermă în monitorizarea punerii în aplicare a recomandărilor în fiecare stat membru și, nu în ultimul rând, în asigurarea promovării lor și a asumării unui angajament față de proces în alte state membre. Toate aceste recomandări ar trebui să fie puse în aplicare cu o mai mare implicare a partenerilor sociali. Este demn de remarcat că în ultimii ani a existat un nivel tot mai mare de nemulțumire față de reformele în desfășurare în mai multe țări. Reformele sunt impuse adesea fără a lua în considerare tradițiile diferitelor națiuni. Legislația adoptată la nivel european este pusă în aplicare în mod foarte liberal în unele state membre și foarte conservator în altele. Din acest motiv, este necesară o mai mare asumare a responsabilității din partea actorilor sociali. |
| --- | --- |

6.1

Comisia ar trebui să fie mai fermă în monitorizarea punerii în aplicare a recomandărilor în fiecare stat membru și, nu în ultimul rând, în asigurarea promovării lor și a asumării unui angajament față de proces în alte state membre. Toate aceste recomandări ar trebui să fie puse în aplicare cu o mai mare implicare a partenerilor sociali. Este demn de remarcat că în ultimii ani a existat un nivel tot mai mare de nemulțumire față de reformele în desfășurare în mai multe țări. Reformele sunt impuse adesea fără a lua în considerare tradițiile diferitelor națiuni. Legislația adoptată la nivel european este pusă în aplicare în mod foarte liberal în unele state membre și foarte conservator în altele. Din acest motiv, este necesară o mai mare asumare a responsabilității din partea actorilor sociali.

| 6.2 | Statele membre se confruntă cu o procedură foarte complicată de reprogramare care va duce la mai multă birocrație, dat fiind că aceasta implică aceleași obligații ca în cazul elaborării acordurilor de parteneriat (indicatori de performanță, condiții etc.), ceea ce presupune mobilizarea unor noi experți și asumarea unor noi cheltuieli. Împovărarea excesivă cu sarcini suplimentare a personalului existent poate duce la reducerea drastică a eficienței activității acestuia, deci la un rezultat contrar celui așteptat. |
| --- | --- |

6.2

Statele membre se confruntă cu o procedură foarte complicată de reprogramare care va duce la mai multă birocrație, dat fiind că aceasta implică aceleași obligații ca în cazul elaborării acordurilor de parteneriat (indicatori de performanță, condiții etc.), ceea ce presupune mobilizarea unor noi experți și asumarea unor noi cheltuieli. Împovărarea excesivă cu sarcini suplimentare a personalului existent poate duce la reducerea drastică a eficienței activității acestuia, deci la un rezultat contrar celui așteptat.

| 6.3 | Partenerii sociali și părțile interesate reprezentate în comitetele de monitorizare ale PO-urilor se plâng de multe ori de puterea administrației naționale în procesul de luare a deciziilor, și de presiunea de a prezenta cifre financiare în loc să se pună accentul pe îmbunătățiri reale. De asemenea, acestea se plâng de lipsa analizei cost-beneficiu. |
| --- | --- |

6.3

Partenerii sociali și părțile interesate reprezentate în comitetele de monitorizare ale PO-urilor se plâng de multe ori de puterea administrației naționale în procesul de luare a deciziilor, și de presiunea de a prezenta cifre financiare în loc să se pună accentul pe îmbunătățiri reale. De asemenea, acestea se plâng de lipsa analizei cost-beneficiu.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

1

(2)  Decizia Comisiei C(2015)4806 final din 10.7.2015.

2

(3)  JO L 270, 15.10.2015, p. 1; JO L 347, 20.12.2013, p. 289; JO L 347, 20.12.2013, p. 259; JO L 347, 20.12.2013, p. 259; JO L 347, 20.12.2013, p. 487.

3

(4)  COM(2012) 727 final; COM(2013) 144 final; JO C 120, 26.4.2013, p. 1; JO L 72, 12.3.2014, p. 1.

4

(5)  JO L 74, 14.3 2014, p. 1.

5

(6)  JO L 352, 24.12.2013, p. 1; JO L 204, 31.7.2013, p. 11; JO L 248, 24.9.2015, p. 9.

6

(7)  https://ec.europa.eu/priorities/publications/president-junckers-political-guidelines_en.

7

(8)  A se vedea nota de subsol 1.

8

(9)  Grupul are sarcina de a identifica atât bunele practici, cât și practicile negative și de a contribui la diseminarea posibilităților de simplificare în rândul autorităților din statele membre. Activitatea sa va contribui la îndeplinirea obiectivelor generale aferente unei mai bune legiferări și inițiativei „Un buget axat pe rezultate” COM(2015) 639, p. 6.

9

(10)  A se vedea nota de subsol 2.

10

(11)  A se vedea nota de subsol 3.

11

(12)  A se vedea nota de subsol 4.

12

(13)  Un Plan de investiții pentru Europa, COM(2014) 903 final.

13

(14)  Cartea verde „Crearea unei uniuni a piețelor de capital”; Accesul la finanțare al IMM-urilor; Întreprinderile familiale din Europa ca sursă a reluării creșterii economice și a unor locuri de muncă mai bune.

14

(15)  Articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul nr. 1304/2013 prevede că: „În plus față de opțiunile menționate la articolul 67 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, Comisia poate rambursa cheltuielile efectuate de către statele membre pe baza baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare definite de către Comisie”.

15

(16)  Dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunităţii (DLRC).

16

(17)  JO C 13, 15.1.2016, p. 40.

17

(18)  Comunicarea Comisiei „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene”, COM(2015) 639 final, p. 14.

18

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/103 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/103

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor

[COM(2015) 615 final – 2015/0278 (COD)]

(2016/C 303/14)

Raportor:

domnul Ask Løvbjerg ABILDGAARD

La 13 ianuarie 2016, în conformitate cu articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor

[COM(2015) 615 final – 2015/0278 (COD)].

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 12 mai 2016.

În cea de a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 152 de voturi pentru și 1 abținere.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută cu entuziasm propunerea Comisiei Europene privind un act european privind accesibilitatea. |
| --- | --- |

1.1.

CESE salută cu entuziasm propunerea Comisiei Europene privind un act european privind accesibilitatea.

| 1.2. | CESE consideră că această propunere este un bun exemplu de legislație europeană care urmărește să pună piața internă în slujba cetățenilor și a întreprinderilor deopotrivă. |
| --- | --- |

1.2.

CESE consideră că această propunere este un bun exemplu de legislație europeană care urmărește să pună piața internă în slujba cetățenilor și a întreprinderilor deopotrivă.

| 1.3. | Pe baza unei supravegheri a pieței și a analizării barierelor de la nivelul UE legate de accesibilitatea pentru persoanele cu limitări funcționale, CESE propune o extindere treptată a domeniului de aplicare al directivei propuse, după evaluarea punerii în aplicare a acesteia și în consultare cu părțile interesate, pentru a acoperi terminalele de plată, sectorul hotelurilor și restaurantelor, serviciile de asigurare, revistele și ziarele electronice, precum și sediile fizice și site-urile care permit accesul la produsele și serviciile acoperite de directivă. |
| --- | --- |

1.3.

Pe baza unei supravegheri a pieței și a analizării barierelor de la nivelul UE legate de accesibilitatea pentru persoanele cu limitări funcționale, CESE propune o extindere treptată a domeniului de aplicare al directivei propuse, după evaluarea punerii în aplicare a acesteia și în consultare cu părțile interesate, pentru a acoperi terminalele de plată, sectorul hotelurilor și restaurantelor, serviciile de asigurare, revistele și ziarele electronice, precum și sediile fizice și site-urile care permit accesul la produsele și serviciile acoperite de directivă.

| 1.4. | CESE încurajează toate părțile implicate să extindă interpretarea temeiului juridic al propunerii, și anume articolul 114 din TFUE, pentru a se evita o concentrare prea restrânsă asupra fragmentării actuale a pieței în ceea ce privește cerințele de accesibilitate. |
| --- | --- |

1.4.

CESE încurajează toate părțile implicate să extindă interpretarea temeiului juridic al propunerii, și anume articolul 114 din TFUE, pentru a se evita o concentrare prea restrânsă asupra fragmentării actuale a pieței în ceea ce privește cerințele de accesibilitate.

| 1.5. | CESE propune includerea în mod explicit în domeniul de aplicare al directivei a infrastructurii de transport și a vehiculelor care nu sunt reglementate de legislația UE privind accesibilitatea, pentru a se evita lacunele de reglementare neintenționate. |
| --- | --- |

1.5.

CESE propune includerea în mod explicit în domeniul de aplicare al directivei a infrastructurii de transport și a vehiculelor care nu sunt reglementate de legislația UE privind accesibilitatea, pentru a se evita lacunele de reglementare neintenționate.

| 1.6. | CESE recomandă introducerea unei dispoziții specifice în textul directivei care să stipuleze că cerințele ei se aplică doar noilor produse sau servicii prestate, după intrarea sa în vigoare. S-ar evita astfel pierderile determinate de investițiile deja făcute pentru asigurarea accesibilității. |
| --- | --- |

1.6.

CESE recomandă introducerea unei dispoziții specifice în textul directivei care să stipuleze că cerințele ei se aplică doar noilor produse sau servicii prestate, după intrarea sa în vigoare. S-ar evita astfel pierderile determinate de investițiile deja făcute pentru asigurarea accesibilității.

| 1.7. | CESE propune introducerea unui sistem de etichetare a accesibilității la nivelul întregii UE, ca mijloc de a garanta că persoanele cu limitări funcționale sunt în măsură să dispună de informații fiabile și ușor de găsit cu privire la accesibilitatea produselor și a serviciilor. |
| --- | --- |

1.7.

CESE propune introducerea unui sistem de etichetare a accesibilității la nivelul întregii UE, ca mijloc de a garanta că persoanele cu limitări funcționale sunt în măsură să dispună de informații fiabile și ușor de găsit cu privire la accesibilitatea produselor și a serviciilor.

| 1.8. | CESE recomandă ca directiva să prevadă organisme de aplicare puternice și bine echipate, capabile să asigure cooperarea la nivel de omologi între statele membre, în vederea creării unor condiții de concurență echitabile pentru operatorii economici în ceea ce privește cerințele de accesibilitate. |
| --- | --- |

1.8.

CESE recomandă ca directiva să prevadă organisme de aplicare puternice și bine echipate, capabile să asigure cooperarea la nivel de omologi între statele membre, în vederea creării unor condiții de concurență echitabile pentru operatorii economici în ceea ce privește cerințele de accesibilitate.

| 1.9. | CESE subliniază importanța supravegherii active a pieței, pentru ca respectarea Actului european privind accesibilitatea de către toate părțile relevante să nu depindă prea mult de reclamațiile individuale din partea consumatorilor cu limitări funcționale. |
| --- | --- |

1.9.

CESE subliniază importanța supravegherii active a pieței, pentru ca respectarea Actului european privind accesibilitatea de către toate părțile relevante să nu depindă prea mult de reclamațiile individuale din partea consumatorilor cu limitări funcționale.

| 1.10. | CESE recomandă să se ia în considerare includerea criteriului „ușor de înțeles” drept cerință în cazul tuturor produselor și serviciilor relevante care fac obiectul domeniului de aplicare al directivei. |
| --- | --- |

1.10.

CESE recomandă să se ia în considerare includerea criteriului „ușor de înțeles” drept cerință în cazul tuturor produselor și serviciilor relevante care fac obiectul domeniului de aplicare al directivei.

2.   Contextul propunerii

| 2.1. | Măsurile privind accesibilitatea împiedică sau înlătură barierele din calea utilizării principalelor produse și servicii. Accesibilitatea permite persoanelor cu limitări funcționale, inclusiv persoanelor cu handicap (1), să perceapă, să utilizeze și să înțeleagă aceste produse și servicii în condiții egale cu celelalte persoane. |
| --- | --- |

2.1.

Măsurile privind accesibilitatea împiedică sau înlătură barierele din calea utilizării principalelor produse și servicii. Accesibilitatea permite persoanelor cu limitări funcționale, inclusiv persoanelor cu handicap (1), să perceapă, să utilizeze și să înțeleagă aceste produse și servicii în condiții egale cu celelalte persoane.

| 2.2. | Cererea de produse și servicii accesibile este ridicată, iar numărul de persoane cu handicap și/sau cu limitări funcționale va crește semnificativ, odată cu îmbătrânirea populației Uniunii Europene. |
| --- | --- |

2.2.

Cererea de produse și servicii accesibile este ridicată, iar numărul de persoane cu handicap și/sau cu limitări funcționale va crește semnificativ, odată cu îmbătrânirea populației Uniunii Europene.

| 2.3. | Ținând seama de îmbătrânirea populației, se estimează că, în 2020, aproximativ 120 de milioane de persoane din Uniunea Europeană vor avea forme multiple și/sau minore de handicap. |
| --- | --- |

2.3.

Ținând seama de îmbătrânirea populației, se estimează că, în 2020, aproximativ 120 de milioane de persoane din Uniunea Europeană vor avea forme multiple și/sau minore de handicap.

| 2.4. | Îmbunătățirea funcționării pieței interne pentru produse și servicii accesibile răspunde atât necesităților acestor cetățeni/consumatori, cât și celor ale întreprinderilor. |
| --- | --- |

2.4.

Îmbunătățirea funcționării pieței interne pentru produse și servicii accesibile răspunde atât necesităților acestor cetățeni/consumatori, cât și celor ale întreprinderilor.

| 2.5. | În prezent, operatorii economici se confruntă cu cerințe naționale de accesibilitate divergente și, adesea, contradictorii, care îi împiedică să beneficieze de potențialul oferit de piața internă. |
| --- | --- |

2.5.

În prezent, operatorii economici se confruntă cu cerințe naționale de accesibilitate divergente și, adesea, contradictorii, care îi împiedică să beneficieze de potențialul oferit de piața internă.

| 2.6. | Accesibilitatea este o parte integrantă a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (2), la care UE este parte, împreună cu 25 dintre statele sale membre (3). |
| --- | --- |

2.6.

Accesibilitatea este o parte integrantă a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (2), la care UE este parte, împreună cu 25 dintre statele sale membre (3).

| 2.7. | Directiva propusă este, de asemenea, menită să sprijine statele membre în îndeplinirea angajamentelor lor naționale, precum și a obligațiilor care le revin în temeiul CNUDPH în ceea ce privește accesibilitatea, contribuind astfel la îndeplinirea obligațiilor UE ca semnatar al Convenției. |
| --- | --- |

2.7.

Directiva propusă este, de asemenea, menită să sprijine statele membre în îndeplinirea angajamentelor lor naționale, precum și a obligațiilor care le revin în temeiul CNUDPH în ceea ce privește accesibilitatea, contribuind astfel la îndeplinirea obligațiilor UE ca semnatar al Convenției.

| 2.8. | După cum se precizează mai sus, există deja unele diferențe între statele membre în ceea ce privește legislațiile, normele și orientările referitoare la accesibilitate și este foarte probabil ca aceste diferențe să se accentueze, pe măsură ce statele membre elaborează noi norme în acest domeniu. Aceasta este, în parte, o consecință a intrării în vigoare a CNUDPH la nivelul UE și în majoritatea statelor membre, precum și a caracterului general al dispozițiilor sale, care sunt deschise la interpretări și la practici diferite atunci când sunt puse în aplicare la nivel național. |
| --- | --- |

2.8.

După cum se precizează mai sus, există deja unele diferențe între statele membre în ceea ce privește legislațiile, normele și orientările referitoare la accesibilitate și este foarte probabil ca aceste diferențe să se accentueze, pe măsură ce statele membre elaborează noi norme în acest domeniu. Aceasta este, în parte, o consecință a intrării în vigoare a CNUDPH la nivelul UE și în majoritatea statelor membre, precum și a caracterului general al dispozițiilor sale, care sunt deschise la interpretări și la practici diferite atunci când sunt puse în aplicare la nivel național.

| 2.9. | Prin urmare, autoritățile și toți actorii economici deopotrivă se confruntă cu incertitudini cu privire atât la cerințele de accesibilitate pentru potențialele vânzări transfrontaliere de produse și servicii, cât și la cadrul de politică aplicabil în materie de accesibilitate. Mai mult decât atât, există riscul ca incertitudini suplimentare să apară pe viitor, odată cu punerea treptată în aplicare a CNUDPH de către statele membre. |
| --- | --- |

2.9.

Prin urmare, autoritățile și toți actorii economici deopotrivă se confruntă cu incertitudini cu privire atât la cerințele de accesibilitate pentru potențialele vânzări transfrontaliere de produse și servicii, cât și la cadrul de politică aplicabil în materie de accesibilitate. Mai mult decât atât, există riscul ca incertitudini suplimentare să apară pe viitor, odată cu punerea treptată în aplicare a CNUDPH de către statele membre.

3.   Sinteza propunerii

| 3.1. | Directiva propusă este menită să ofere un cadru comun la nivelul UE pentru definirea și punerea în aplicare a cerințelor de accesibilitate pentru anumite produse și servicii. |
| --- | --- |

3.1.

Directiva propusă este menită să ofere un cadru comun la nivelul UE pentru definirea și punerea în aplicare a cerințelor de accesibilitate pentru anumite produse și servicii.

| 3.2. | Directiva propusă va armoniza cerințele de accesibilitate pentru o listă de produse și de servicii:






  — | calculatoare și sisteme de operare; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Directiva propusă va armoniza cerințele de accesibilitate pentru o listă de produse și de servicii:

—

calculatoare și sisteme de operare;

| — | bancomate, automate pentru tichete și automate de check-in; |
| --- | --- |

—

bancomate, automate pentru tichete și automate de check-in;

| — | smartphone-uri; |
| --- | --- |

—

smartphone-uri;

| — | echipamente de televiziune pentru serviciile de televiziune digitală; |
| --- | --- |

—

echipamente de televiziune pentru serviciile de televiziune digitală;

| — | servicii de telefonie și echipamente aferente; |
| --- | --- |

—

servicii de telefonie și echipamente aferente;

| — | servicii mass-media audiovizuale și echipamente aferente; |
| --- | --- |

—

servicii mass-media audiovizuale și echipamente aferente;

| — | servicii de transport de călători aerian, feroviar, maritim și cu autobuzul; |
| --- | --- |

—

servicii de transport de călători aerian, feroviar, maritim și cu autobuzul;

| — | servicii bancare; |
| --- | --- |

—

servicii bancare;

| — | cărți electronice; |
| --- | --- |

—

cărți electronice;

| — | comerț electronic. |
| --- | --- |

—

comerț electronic.

| 3.3. | În plus, propunerea utilizează aceleași cerințe de accesibilitate pentru a defini și a da un conținut obligației de accesibilitate care există deja în legislația UE, de exemplu în domeniul achizițiilor publice și al fondurilor structurale și de investiții, dar care nu este încă definită. |
| --- | --- |

3.3.

În plus, propunerea utilizează aceleași cerințe de accesibilitate pentru a defini și a da un conținut obligației de accesibilitate care există deja în legislația UE, de exemplu în domeniul achizițiilor publice și al fondurilor structurale și de investiții, dar care nu este încă definită.

| 3.4. | Propunerea nu prescrie în detaliu modul în care trebuie realizată obligația de a face accesibil un produs sau un serviciu prin respectarea cerințelor definite în materie de accesibilitate. În cazul în care această abordare creează obstacole pe piața internă, propunerea oferă Comisiei alte opțiuni pentru a orienta statele membre, precum măsurile de standardizare sau de punere în aplicare. |
| --- | --- |

3.4.

Propunerea nu prescrie în detaliu modul în care trebuie realizată obligația de a face accesibil un produs sau un serviciu prin respectarea cerințelor definite în materie de accesibilitate. În cazul în care această abordare creează obstacole pe piața internă, propunerea oferă Comisiei alte opțiuni pentru a orienta statele membre, precum măsurile de standardizare sau de punere în aplicare.

| 3.5. | Propunerea include posibilitatea de a utiliza standarde armonizate voluntare pentru a stabili o prezumție de conformitate cu cerințele de accesibilitate. De asemenea, permite Comisiei Europene să elaboreze specificații tehnice în cazul în care standardizarea europeană necorespunzătoare duce la evidente lacune în orientările în materie de accesibilitate. |
| --- | --- |

3.5.

Propunerea include posibilitatea de a utiliza standarde armonizate voluntare pentru a stabili o prezumție de conformitate cu cerințele de accesibilitate. De asemenea, permite Comisiei Europene să elaboreze specificații tehnice în cazul în care standardizarea europeană necorespunzătoare duce la evidente lacune în orientările în materie de accesibilitate.

| 3.6. | Propunerea prevede o evaluare simplificată a conformității (declarație pe proprie răspundere) și utilizarea mecanismelor existente de supraveghere a pieței pentru a evalua conformitatea produselor cu cerințele de accesibilitate. Aceasta prevede, de asemenea, o procedură simplificată pentru verificarea conformității serviciilor. |
| --- | --- |

3.6.

Propunerea prevede o evaluare simplificată a conformității (declarație pe proprie răspundere) și utilizarea mecanismelor existente de supraveghere a pieței pentru a evalua conformitatea produselor cu cerințele de accesibilitate. Aceasta prevede, de asemenea, o procedură simplificată pentru verificarea conformității serviciilor.

| 3.7. | Propunerea obligă statele membre să stabilească data de aplicare a tuturor măsurilor directivei, inclusiv libera circulație a produselor și a serviciilor, la șase ani de la intrarea sa în vigoare. |
| --- | --- |

3.7.

Propunerea obligă statele membre să stabilească data de aplicare a tuturor măsurilor directivei, inclusiv libera circulație a produselor și a serviciilor, la șase ani de la intrarea sa în vigoare.

4.   Observaţii generale

| 4.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută cu entuziasm propunerea Comisiei, văzută ca instrument juridic menit să pună piața internă atât în slujba cetățenilor, cât și a întreprinderilor. |
| --- | --- |

4.1.

Comitetul Economic și Social European (CESE) salută cu entuziasm propunerea Comisiei, văzută ca instrument juridic menit să pună piața internă atât în slujba cetățenilor, cât și a întreprinderilor.

| 4.2. | Propunerea prezintă un potențial considerabil sub aspectul asigurării unei mai mari transparențe, clarități și consecvențe pe piața internă pentru operatorii economici, inclusiv pentru producătorii și furnizorii de servicii, reducând astfel prețul bunurilor și serviciilor accesibile în UE. În special, propunerea poate reduce pragul de intrare pentru operatorii economici mai mici, care pot oferi soluții de accesibilitate în afara piețelor naționale proprii, adesea restrânse. |
| --- | --- |

4.2.

Propunerea prezintă un potențial considerabil sub aspectul asigurării unei mai mari transparențe, clarități și consecvențe pe piața internă pentru operatorii economici, inclusiv pentru producătorii și furnizorii de servicii, reducând astfel prețul bunurilor și serviciilor accesibile în UE. În special, propunerea poate reduce pragul de intrare pentru operatorii economici mai mici, care pot oferi soluții de accesibilitate în afara piețelor naționale proprii, adesea restrânse.

| 4.3. | În plus, propunerea poate consolida încrederea în rândul consumatorilor cu nevoi de accesibilitate în ceea ce privește achizițiile transfrontaliere de bunuri și servicii, în special ca urmare a includerii comerțului electronic în domeniul de aplicare al propunerii. |
| --- | --- |

4.3.

În plus, propunerea poate consolida încrederea în rândul consumatorilor cu nevoi de accesibilitate în ceea ce privește achizițiile transfrontaliere de bunuri și servicii, în special ca urmare a includerii comerțului electronic în domeniul de aplicare al propunerii.

| 4.4. | CESE este convins că propunerea de directivă și-ar atinge mai bine scopul dacă ar avea un domeniu de aplicare mai cuprinzător și mecanisme de punere în aplicare mai puternice. |
| --- | --- |

4.4.

CESE este convins că propunerea de directivă și-ar atinge mai bine scopul dacă ar avea un domeniu de aplicare mai cuprinzător și mecanisme de punere în aplicare mai puternice.

| 4.5. | CESE recomandă Comisiei să revină asupra interpretării restrânse a articolului 114 din TFUE. Interpretarea care stă la baza propunerii limitează în mod semnificativ domeniul de aplicare al directivei și nu ia suficient în considerare potențialele viitoare obstacole în calea furnizării transfrontaliere de bunuri și servicii accesibile, amenințând astfel să limiteze includerea soluțiilor de accesibilitate în planificarea pe termen lung a întreprinderilor care operează în sectoarele și piețele care nu sunt cuprinse în domeniul de aplicare al propunerii. |
| --- | --- |

4.5.

CESE recomandă Comisiei să revină asupra interpretării restrânse a articolului 114 din TFUE. Interpretarea care stă la baza propunerii limitează în mod semnificativ domeniul de aplicare al directivei și nu ia suficient în considerare potențialele viitoare obstacole în calea furnizării transfrontaliere de bunuri și servicii accesibile, amenințând astfel să limiteze includerea soluțiilor de accesibilitate în planificarea pe termen lung a întreprinderilor care operează în sectoarele și piețele care nu sunt cuprinse în domeniul de aplicare al propunerii.

| 4.6. | Domeniul de aplicare propus este limitat în sensul în care numai anumite părți ale unui serviciu ar putea fi acoperite de cerințele de accesibilitate ale directivei, făcând alte părți inaccesibile sau, în unele cazuri, făcând serviciul în ansamblul său inaccesibil persoanelor cu limitări funcționale. Un exemplu ar fi serviciile bancare: directiva nu obligă băncile să se asigure că sediile fizice ale acestora sunt accesibile persoanelor cu limitări funcționale. |
| --- | --- |

4.6.

Domeniul de aplicare propus este limitat în sensul în care numai anumite părți ale unui serviciu ar putea fi acoperite de cerințele de accesibilitate ale directivei, făcând alte părți inaccesibile sau, în unele cazuri, făcând serviciul în ansamblul său inaccesibil persoanelor cu limitări funcționale. Un exemplu ar fi serviciile bancare: directiva nu obligă băncile să se asigure că sediile fizice ale acestora sunt accesibile persoanelor cu limitări funcționale.

5.   Observații specifice

| 5.1. | Pe baza unei supravegheri a pieței și a analizării barierelor de la nivelul UE legate de accesibilitatea pentru persoanele cu limitări funcționale, CESE recomandă să se aibă în vedere, după evaluarea punerii în aplicare a acestei propuneri de directivă și în consultare cu părțile interesate, includerea treptată în domeniul de aplicare al directivei a următoarelor elemente:






  — | terminalele de plată, cum ar fi sistemele de plată cu cardul pentru clienți la punctele de vânzare; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Pe baza unei supravegheri a pieței și a analizării barierelor de la nivelul UE legate de accesibilitatea pentru persoanele cu limitări funcționale, CESE recomandă să se aibă în vedere, după evaluarea punerii în aplicare a acestei propuneri de directivă și în consultare cu părțile interesate, includerea treptată în domeniul de aplicare al directivei a următoarelor elemente:

—

terminalele de plată, cum ar fi sistemele de plată cu cardul pentru clienți la punctele de vânzare;

| — | serviciile hoteliere; |
| --- | --- |

—

serviciile hoteliere;

| — | serviciile de asigurare, inclusiv sistemele de pensii private și publice; |
| --- | --- |

—

serviciile de asigurare, inclusiv sistemele de pensii private și publice;

| — | versiunile electronice ale ziarelor și revistelor; |
| --- | --- |

—

versiunile electronice ale ziarelor și revistelor;

| — | mediul construit conectat sau care permite accesul la produsele și serviciile care se încadrează în domeniul de aplicare al directivei; |
| --- | --- |

—

mediul construit conectat sau care permite accesul la produsele și serviciile care se încadrează în domeniul de aplicare al directivei;

| — | site-urile și aplicațiile mobile puse la dispoziție de către operatorii economici care intră în domeniul de aplicare al directivei. |
| --- | --- |

—

site-urile și aplicațiile mobile puse la dispoziție de către operatorii economici care intră în domeniul de aplicare al directivei.

| 5.2. | În general, CESE recomandă ca interpretarea articolului 114 din TFUE să fie extinsă pentru a permite lărgirea domeniului de aplicare al directivei. În conformitate cu jurisprudența CJUE, potențiala fragmentare a pieței, complexitatea tehnică a reglementării unei anumite piețe și protecția consumatorilor sunt aspecte care ar putea fi, de asemenea, luate în considerare atunci când actele legislative sunt propuse în temeiul articolului 114 din TFUE (4). Fragmentarea actuală a pieței nu este, prin urmare, singurul criteriu care trebuie folosit la stabilirea domeniului de aplicare al directivei. |
| --- | --- |

5.2.

În general, CESE recomandă ca interpretarea articolului 114 din TFUE să fie extinsă pentru a permite lărgirea domeniului de aplicare al directivei. În conformitate cu jurisprudența CJUE, potențiala fragmentare a pieței, complexitatea tehnică a reglementării unei anumite piețe și protecția consumatorilor sunt aspecte care ar putea fi, de asemenea, luate în considerare atunci când actele legislative sunt propuse în temeiul articolului 114 din TFUE (4). Fragmentarea actuală a pieței nu este, prin urmare, singurul criteriu care trebuie folosit la stabilirea domeniului de aplicare al directivei.

| 5.3. | CESE propune includerea în mod explicit în domeniul de aplicare al directivei a infrastructurii de transport și a vehiculelor care nu sunt reglementate de legislația UE privind accesibilitatea, pentru a se evita lacunele de reglementare neintenționate. O extindere limitată, în acest sens, a domeniului de aplicare al directivei ar permite definirea unor cerințe în ceea ce privește accesibilitatea infrastructurilor de transport relevante, a clădirilor conectate la aceste infrastructuri, precum și la vehiculele care nu sunt reglementate de legislația UE existentă, evitându-se astfel distincția arbitrară dintre diferitele moduri și infrastructuri de transport și facilitând accesul la întregul lanț de transport pentru persoanele cu limitări funcționale care doresc să călătorească. |
| --- | --- |

5.3.

CESE propune includerea în mod explicit în domeniul de aplicare al directivei a infrastructurii de transport și a vehiculelor care nu sunt reglementate de legislația UE privind accesibilitatea, pentru a se evita lacunele de reglementare neintenționate. O extindere limitată, în acest sens, a domeniului de aplicare al directivei ar permite definirea unor cerințe în ceea ce privește accesibilitatea infrastructurilor de transport relevante, a clădirilor conectate la aceste infrastructuri, precum și la vehiculele care nu sunt reglementate de legislația UE existentă, evitându-se astfel distincția arbitrară dintre diferitele moduri și infrastructuri de transport și facilitând accesul la întregul lanț de transport pentru persoanele cu limitări funcționale care doresc să călătorească.

| 5.4. | CESE consideră că ar trebui clarificat faptul că, de la data intrării sale în vigoare, directiva se aplică doar noilor produse sau servicii, evitându-se astfel pierderile determinate de investițiile deja făcute pentru asigurarea accesibilității. Având în vedere durata scurtă de viață a produselor și a serviciilor din domeniul tehnologiilor informației, ar fi util să se reducă intervalul de timp de șase ani pentru intrarea în vigoare, cel puțin în cazul dispozițiilor aplicabile tehnologiilor informației și comunicațiilor și serviciilor conexe. |
| --- | --- |

5.4.

CESE consideră că ar trebui clarificat faptul că, de la data intrării sale în vigoare, directiva se aplică doar noilor produse sau servicii, evitându-se astfel pierderile determinate de investițiile deja făcute pentru asigurarea accesibilității. Având în vedere durata scurtă de viață a produselor și a serviciilor din domeniul tehnologiilor informației, ar fi util să se reducă intervalul de timp de șase ani pentru intrarea în vigoare, cel puțin în cazul dispozițiilor aplicabile tehnologiilor informației și comunicațiilor și serviciilor conexe.

| 5.5. | În cazul în care anumite părți ale mediului construit și ale infrastructurii fizice ar fi incluse în domeniul de aplicare al directivei, astfel cum recomandă CESE, ar putea fi luată în considerare punerea în aplicare progresivă a cerințelor de accesibilitate, produsele și serviciile legate de tehnologiile informației și comunicațiilor urmând să se încadreze într-un interval de punere în aplicare mai scurt, în timp ce mediul construit s-ar încadra într-un interval mai lung. |
| --- | --- |

5.5.

În cazul în care anumite părți ale mediului construit și ale infrastructurii fizice ar fi incluse în domeniul de aplicare al directivei, astfel cum recomandă CESE, ar putea fi luată în considerare punerea în aplicare progresivă a cerințelor de accesibilitate, produsele și serviciile legate de tehnologiile informației și comunicațiilor urmând să se încadreze într-un interval de punere în aplicare mai scurt, în timp ce mediul construit s-ar încadra într-un interval mai lung.

| 5.6. | CESE propune ca directiva să prevadă în mod explicit crearea unei etichete la nivelul UE pentru accesibilitatea produselor și a serviciilor, care ar putea facilita punerea în aplicare a directivei. Marcajul CE, astfel cum este prevăzut în propunerea Comisiei, nu are rolul de a indica accesibilitatea pentru consumatorii cu limitări funcționale. Consumatorii nu sunt susceptibili a fi familiarizați cu domeniul de aplicare al directivei propuse, motiv pentru care ei nu vor fi în măsură să stabilească dacă marcajul CE pe un anumit produs semnalează conformitatea cu Actul european privind accesibilitatea sau conformitatea cu altă legislație a UE. Prin urmare, marcajul CE ar trebui să fie considerat un instrument care permite comercializarea produselor și serviciilor în conformitate cu legislația aplicabilă, nu ca un instrument de informare a consumatorilor cu privire la accesibilitate. |
| --- | --- |

5.6.

CESE propune ca directiva să prevadă în mod explicit crearea unei etichete la nivelul UE pentru accesibilitatea produselor și a serviciilor, care ar putea facilita punerea în aplicare a directivei. Marcajul CE, astfel cum este prevăzut în propunerea Comisiei, nu are rolul de a indica accesibilitatea pentru consumatorii cu limitări funcționale. Consumatorii nu sunt susceptibili a fi familiarizați cu domeniul de aplicare al directivei propuse, motiv pentru care ei nu vor fi în măsură să stabilească dacă marcajul CE pe un anumit produs semnalează conformitatea cu Actul european privind accesibilitatea sau conformitatea cu altă legislație a UE. Prin urmare, marcajul CE ar trebui să fie considerat un instrument care permite comercializarea produselor și serviciilor în conformitate cu legislația aplicabilă, nu ca un instrument de informare a consumatorilor cu privire la accesibilitate.

| 5.7. | Întrucât sistemul de marcaj CE nu acoperă serviciile, CESE consideră că există motive suplimentare pentru a crea o nouă etichetă de accesibilitate pentru UE, ca urmare a adoptării Actului european privind accesibilitatea. O etichetă care să acopere accesibilitatea serviciilor ar trebui, prin natura sa, să implice și un anumit nivel de conștientizare cu privire la accesibilitate în rândul personalului relevant. |
| --- | --- |

5.7.

Întrucât sistemul de marcaj CE nu acoperă serviciile, CESE consideră că există motive suplimentare pentru a crea o nouă etichetă de accesibilitate pentru UE, ca urmare a adoptării Actului european privind accesibilitatea. O etichetă care să acopere accesibilitatea serviciilor ar trebui, prin natura sa, să implice și un anumit nivel de conștientizare cu privire la accesibilitate în rândul personalului relevant.

| 5.8. | CESE ar dori să sublinieze faptul că directiva ar trebui să prevadă o măsură de protecție împotriva scăderii standardelor de accesibilitate existente, aplicabile în statele membre. De asemenea, ar trebui evitată subminarea bunei funcționări a sistemelor de etichetare existente în materie de accesibilitate. În același timp, este esențial ca directiva să fie utilizată pentru a garanta faptul că operatorilor economici nu li se impun cerințe contradictorii privind accesibilitatea. |
| --- | --- |

5.8.

CESE ar dori să sublinieze faptul că directiva ar trebui să prevadă o măsură de protecție împotriva scăderii standardelor de accesibilitate existente, aplicabile în statele membre. De asemenea, ar trebui evitată subminarea bunei funcționări a sistemelor de etichetare existente în materie de accesibilitate. În același timp, este esențial ca directiva să fie utilizată pentru a garanta faptul că operatorilor economici nu li se impun cerințe contradictorii privind accesibilitatea.

| 5.9. | CESE propune includerea a două definiții suplimentare în directivă:






  — | o definiție a furnizorului de servicii, pentru a se evita orice posibilă confuzie legată de faptul că unii furnizori de servicii care fac obiectul propunerii în cauză nu intră sub incidența altor acte legislative ale UE care vizează furnizarea de servicii; |
| --- | --- | --- |

5.9.

CESE propune includerea a două definiții suplimentare în directivă:

—

o definiție a furnizorului de servicii, pentru a se evita orice posibilă confuzie legată de faptul că unii furnizori de servicii care fac obiectul propunerii în cauză nu intră sub incidența altor acte legislative ale UE care vizează furnizarea de servicii;

| — | o definiție a site-ului internet, pentru a se evita orice posibilă confuzie legată de furnizarea anumitor funcționalități pe un anumit site prin utilizarea de site-uri terțe. Toate site-urile și funcționalitățile acestora care se referă la produsele și serviciile ce intră în domeniul de aplicare al directivei ar trebui să fie acoperite în mod explicit prin intermediul unei astfel de definiții. |
| --- | --- |

—

o definiție a site-ului internet, pentru a se evita orice posibilă confuzie legată de furnizarea anumitor funcționalități pe un anumit site prin utilizarea de site-uri terțe. Toate site-urile și funcționalitățile acestora care se referă la produsele și serviciile ce intră în domeniul de aplicare al directivei ar trebui să fie acoperite în mod explicit prin intermediul unei astfel de definiții.

| 5.10. | CESE consideră că este important să se acorde o atenție deosebită aplicării dispozițiilor propuse privind modificările de fond și sarcina disproporționată, pentru a evita ca derogările de la obligațiile generale ale directivei să fie aplicate în mod arbitrar. CESE recunoaște că necesitatea unor modificări de fond și aplicarea conceptului de sarcină disproporționată trebuie evaluate de la caz la caz. Se sugerează ca reprezentanții societății civile organizate, inclusiv partenerii sociali și în special reprezentanții organizațiilor persoanelor cu handicap, să fie implicați în aplicarea conceptelor de modificări de fond și sarcină disproporționată în ceea ce privește supravegherea pieței prevăzută în directivă. |
| --- | --- |

5.10.

CESE consideră că este important să se acorde o atenție deosebită aplicării dispozițiilor propuse privind modificările de fond și sarcina disproporționată, pentru a evita ca derogările de la obligațiile generale ale directivei să fie aplicate în mod arbitrar. CESE recunoaște că necesitatea unor modificări de fond și aplicarea conceptului de sarcină disproporționată trebuie evaluate de la caz la caz. Se sugerează ca reprezentanții societății civile organizate, inclusiv partenerii sociali și în special reprezentanții organizațiilor persoanelor cu handicap, să fie implicați în aplicarea conceptelor de modificări de fond și sarcină disproporționată în ceea ce privește supravegherea pieței prevăzută în directivă.

| 5.11. | CESE propune ca dispozițiile privind aplicarea directivei să fie consolidate în textul propunerii. Este esențial ca organismele responsabile cu punerea în aplicare să contribuie la crearea unor condiții de concurență echitabile pentru operatorii economici din întreaga UE, în vederea atingerii obiectivului directivei, și anume libera circulație pe piața internă a produselor și a serviciilor accesibile. Din acest motiv, un organism însărcinat cu punerea în aplicare într-un stat membru trebuie să fie obligat să coopereze cu organismele similare din alte state membre. În plus, aceste organisme ar trebui să dispună de o capacitate analitică și de expertiză tehnică suficiente. Acest lucru ar permite, de asemenea, organismelor care asigură aplicarea legii să ofere tuturor părților interesate orientări cu privire la aplicarea corectă a cerințelor de accesibilitate ale directivei propuse. |
| --- | --- |

5.11.

CESE propune ca dispozițiile privind aplicarea directivei să fie consolidate în textul propunerii. Este esențial ca organismele responsabile cu punerea în aplicare să contribuie la crearea unor condiții de concurență echitabile pentru operatorii economici din întreaga UE, în vederea atingerii obiectivului directivei, și anume libera circulație pe piața internă a produselor și a serviciilor accesibile. Din acest motiv, un organism însărcinat cu punerea în aplicare într-un stat membru trebuie să fie obligat să coopereze cu organismele similare din alte state membre. În plus, aceste organisme ar trebui să dispună de o capacitate analitică și de expertiză tehnică suficiente. Acest lucru ar permite, de asemenea, organismelor care asigură aplicarea legii să ofere tuturor părților interesate orientări cu privire la aplicarea corectă a cerințelor de accesibilitate ale directivei propuse.

| 5.12. | CESE subliniază importanța supravegherii active a pieței, pentru ca aplicarea efectivă și transparentă a directivei propuse să nu depindă prea mult de plângerile individuale. O abordare a supravegherii pieței bazată pe plângeri individuale implică un risc semnificativ de aplicare arbitrară a directivei și, posibil, condiții diferite pentru operatorii economici din statele membre, situație pe care directiva dorește să o evite. |
| --- | --- |

5.12.

CESE subliniază importanța supravegherii active a pieței, pentru ca aplicarea efectivă și transparentă a directivei propuse să nu depindă prea mult de plângerile individuale. O abordare a supravegherii pieței bazată pe plângeri individuale implică un risc semnificativ de aplicare arbitrară a directivei și, posibil, condiții diferite pentru operatorii economici din statele membre, situație pe care directiva dorește să o evite.

| 5.13. | CESE apreciază pozitiv faptul că anexa 1 la propunerea de directivă, care prezintă cerințele de accesibilitate funcționale aplicabile, include, de asemenea, caracteristica „ușor de înțeles” ca un criteriu care vizează facilitarea accesului persoanelor cu handicap intelectual, precum și al publicului larg. Cu toate acestea, cazurile în care criteriul „ușor de înțeles” a fost selectat drept cerință funcțională relevantă par destul de arbitrare. CESE recomandă Comisiei să ia în considerare includerea criteriului „ușor de înțeles” drept cerință în cazul tuturor produselor și serviciilor relevante care fac obiectul domeniului de aplicare al directivei și al anexelor sale. |
| --- | --- |

5.13.

CESE apreciază pozitiv faptul că anexa 1 la propunerea de directivă, care prezintă cerințele de accesibilitate funcționale aplicabile, include, de asemenea, caracteristica „ușor de înțeles” ca un criteriu care vizează facilitarea accesului persoanelor cu handicap intelectual, precum și al publicului larg. Cu toate acestea, cazurile în care criteriul „ușor de înțeles” a fost selectat drept cerință funcțională relevantă par destul de arbitrare. CESE recomandă Comisiei să ia în considerare includerea criteriului „ușor de înțeles” drept cerință în cazul tuturor produselor și serviciilor relevante care fac obiectul domeniului de aplicare al directivei și al anexelor sale.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  În conformitate cu Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH), printre persoanele cu handicap se numără persoanele cu incapacități fizice, mentale, intelectuale sau senzoriale pe termen lung care, în interacțiune cu diferite bariere, pot împiedica participarea deplină și efectivă a persoanelor respective la viața socială în condiții de egalitate cu ceilalți.

1

(2)  Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH)

2

(3)  În timp ce toate statele membre ale UE au semnat CNUDPH, în Finlanda, Irlanda și Țările de Jos convenția este, în prezent, în curs de ratificare.

3

(4)  Cauza C-217/04, Regatul Unit/Parlamentul European și Consiliul, 2 mai 2006.

4

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/109 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/109

---

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 768/2005 de instituire a unei Agenții Comunitare pentru Controlul Pescuitului

[COM(2015) 669 final – 2015/0308 (COD)],

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: Paza europeană de frontieră și de coastă și gestionarea eficace a frontierelor externe ale Europei

[COM(2015) 673 final]

și

propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Paza europeană de frontieră și de coastă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004, a Regulamentului (CE) nr. 863/2007 și a Deciziei 2005/267/CE a Consiliului

[COM(2015) 671 final – 2015/0310 (COD)]

(2016/C 303/15)

| Raportor: | domnul Giuseppe IULIANO |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Cristian PÎRVULESCU |

Raportor:

domnul Giuseppe IULIANO

Coraportor:

domnul Cristian PÎRVULESCU

La 21 ianuarie 2016 și la 4 februarie 2016, în conformitate cu articolul 114 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, Parlamentul European şi, respectiv, Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic şi Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 768/2005 de instituire a unei Agenții Comunitare pentru Controlul Pescuitului

[COM(2015) 669 final – 2015/0308 (COD)],

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: Paza europeană de frontieră și de coastă și gestionarea eficace a frontierelor externe ale Europei

[COM(2015) 673 final]

și

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Paza europeană de frontieră și de coastă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004, a Regulamentului (CE) nr. 863/2007 și a Deciziei 2005/267/CE a Consiliului

[COM(2015) 671 final – 2015/0310 (COD)].

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 12 mai 2016.

În cea de a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 133 de voturi pentru și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE sprijină în general propunerile de modificare a regulamentelor propuse de Comisie, însă formulează o serie de observații. |
| --- | --- |

1.1.

CESE sprijină în general propunerile de modificare a regulamentelor propuse de Comisie, însă formulează o serie de observații.

| 1.2. | Închiderea frontierelor, decretată de unele state membre, periclitează grav exercitarea liberei circulații. Instituțiile europene trebuie să garanteze funcționarea spațiului Schengen. În sesiunea plenară din 17 februarie 2016, CESE a adoptat o rezoluție (1) importantă menită să protejeze spațiul Schengen, prin care solicita Consiliului și statelor membre să garanteze exercitarea liberei circulații, precum și consolidarea și extinderea spațiului Schengen. |
| --- | --- |

1.2.

Închiderea frontierelor, decretată de unele state membre, periclitează grav exercitarea liberei circulații. Instituțiile europene trebuie să garanteze funcționarea spațiului Schengen. În sesiunea plenară din 17 februarie 2016, CESE a adoptat o rezoluție (1) importantă menită să protejeze spațiul Schengen, prin care solicita Consiliului și statelor membre să garanteze exercitarea liberei circulații, precum și consolidarea și extinderea spațiului Schengen.

| 1.3. | Normele Schengen trebuie să se aplice în același mod în toate statele membre, ceea ce va necesita adoptarea de noi măsuri care să fie obligatorii din punct de vedere juridic. Cu toate acestea, CESE nu este de acord cu propunerea Comisiei de a se institui controale sistematice și obligatorii la frontierele externe ale spațiului Schengen pentru cetățenii UE, întrucât acestea limitează exercitarea uneia dintre libertățile fundamentale. |
| --- | --- |

1.3.

Normele Schengen trebuie să se aplice în același mod în toate statele membre, ceea ce va necesita adoptarea de noi măsuri care să fie obligatorii din punct de vedere juridic. Cu toate acestea, CESE nu este de acord cu propunerea Comisiei de a se institui controale sistematice și obligatorii la frontierele externe ale spațiului Schengen pentru cetățenii UE, întrucât acestea limitează exercitarea uneia dintre libertățile fundamentale.

| 1.4. | Pentru a asigura buna funcționare a spațiului Schengen, frontierele externe, care sunt frontierele comune, trebuie gestionate în comun de către UE și statele membre. CESE a fost prima instituție care a propus crearea unui sistem de pază europeană de frontieră. |
| --- | --- |

1.4.

Pentru a asigura buna funcționare a spațiului Schengen, frontierele externe, care sunt frontierele comune, trebuie gestionate în comun de către UE și statele membre. CESE a fost prima instituție care a propus crearea unui sistem de pază europeană de frontieră.

| 1.5. | Propunerea de consolidare a mandatului Frontex cu echipamente noi și cu o echipă de intervenție rapidă de 1 500 de polițiști de frontieră și experți trebuie să fie însoțită de un grad mai mare de transparență în ce privește guvernanța și acțiunile acestei agenții și de sporirea răspunderii sale („accountability”). |
| --- | --- |

1.5.

Propunerea de consolidare a mandatului Frontex cu echipamente noi și cu o echipă de intervenție rapidă de 1 500 de polițiști de frontieră și experți trebuie să fie însoțită de un grad mai mare de transparență în ce privește guvernanța și acțiunile acestei agenții și de sporirea răspunderii sale („accountability”).

| 1.6. | Trebuie să se îmbunătățească cooperarea dintre Frontex și autoritățile naționale. Agenția trebuie să consolideze centrul de analiză a riscurilor și, în acest scop, va putea detașa ofițeri de legătură în statele membre și va dispune de un mandat pentru a evalua capacitatea operațională și resursele. UE trebuie să se asigure că statele membre cooperează în ce privește operațiunile efectuate de agenție la frontiere. |
| --- | --- |

1.6.

Trebuie să se îmbunătățească cooperarea dintre Frontex și autoritățile naționale. Agenția trebuie să consolideze centrul de analiză a riscurilor și, în acest scop, va putea detașa ofițeri de legătură în statele membre și va dispune de un mandat pentru a evalua capacitatea operațională și resursele. UE trebuie să se asigure că statele membre cooperează în ce privește operațiunile efectuate de agenție la frontiere.

| 1.7. | Dreptul agenției de a interveni, chiar dacă statul membru nu solicită asistență, reprezintă măsura cea mai sensibilă din propunerea Comisiei. CESE sprijină propunerea de a conferi Comisiei puterea de a decide în ceea ce privește intervenția agenției la frontierele externe, dar numai în situații de urgență și în conformitate cu o procedură transparentă care să implice informarea imediată a legiuitorilor europeni (Parlamentul și Consiliul). |
| --- | --- |

1.7.

Dreptul agenției de a interveni, chiar dacă statul membru nu solicită asistență, reprezintă măsura cea mai sensibilă din propunerea Comisiei. CESE sprijină propunerea de a conferi Comisiei puterea de a decide în ceea ce privește intervenția agenției la frontierele externe, dar numai în situații de urgență și în conformitate cu o procedură transparentă care să implice informarea imediată a legiuitorilor europeni (Parlamentul și Consiliul).

| 1.8. | Este necesar să se îmbunătățească coordonarea între diferitele agenții și instituții care dețin competențe în materie de control al frontierelor, supraveghere a coastelor, siguranță maritimă, salvare pe mare, servicii vamale și pescuit. Aceste agenții și instituții trebuie însă să își mențină misiunile respective. Din acest motiv, CESE propune ca regulamentul să facă referire la paza europeană de frontieră, și să se elimine termenul „de coastă” (2). |
| --- | --- |

1.8.

Este necesar să se îmbunătățească coordonarea între diferitele agenții și instituții care dețin competențe în materie de control al frontierelor, supraveghere a coastelor, siguranță maritimă, salvare pe mare, servicii vamale și pescuit. Aceste agenții și instituții trebuie însă să își mențină misiunile respective. Din acest motiv, CESE propune ca regulamentul să facă referire la paza europeană de frontieră, și să se elimine termenul „de coastă” (2).

| 1.9. | Controlul la frontiere nu trebuie „militarizat”. Paza de frontieră nu trebuie să aibă un caracter militar, ci mai degrabă de forță de poliție civilă. |
| --- | --- |

1.9.

Controlul la frontiere nu trebuie „militarizat”. Paza de frontieră nu trebuie să aibă un caracter militar, ci mai degrabă de forță de poliție civilă.

| 1.10. | În cazul în care, la frontierele externe ale UE, maritime sau terestre, există persoane care se regăsesc în situații de risc pentru viața și securitatea lor, prima obligație a pazei de frontieră și a celorlalte instituții care acționează la fața locului este de a salva aceste persoane și de a le acorda asistență în mod corespunzător. CESE semnalează faptul că, în ultimele luni, numeroase persoane strămutate din pricina războaielor din vecinătatea Europei au murit pe coastele și la frontierele europene, fără ca autoritățile să lanseze operațiunile de salvare și protecție necesare. |
| --- | --- |

1.10.

În cazul în care, la frontierele externe ale UE, maritime sau terestre, există persoane care se regăsesc în situații de risc pentru viața și securitatea lor, prima obligație a pazei de frontieră și a celorlalte instituții care acționează la fața locului este de a salva aceste persoane și de a le acorda asistență în mod corespunzător. CESE semnalează faptul că, în ultimele luni, numeroase persoane strămutate din pricina războaielor din vecinătatea Europei au murit pe coastele și la frontierele europene, fără ca autoritățile să lanseze operațiunile de salvare și protecție necesare.

| 1.11. | CESE consideră că propunerea Comisiei de îmbunătățire a gestionării frontierelor externe trebuie să fie adoptată în paralel cu modificarea sistemului comun de azil. Criza actuală se explică prin incapacitatea UE de a pune în aplicare sistemul comun de azil și de a acorda o protecție adecvată sutelor de mii de persoane strămutate și de solicitanți de azil care sosesc la frontierele noastre. Unele guverne au respins propunerile formulate de Comisie și deciziile luate de Consiliu în ce privește punerea în aplicare a programelor de transfer și relocare și au refuzat să îndeplinească obligațiile care le revin în temeiul tratatului și al dreptului internațional. |
| --- | --- |

1.11.

CESE consideră că propunerea Comisiei de îmbunătățire a gestionării frontierelor externe trebuie să fie adoptată în paralel cu modificarea sistemului comun de azil. Criza actuală se explică prin incapacitatea UE de a pune în aplicare sistemul comun de azil și de a acorda o protecție adecvată sutelor de mii de persoane strămutate și de solicitanți de azil care sosesc la frontierele noastre. Unele guverne au respins propunerile formulate de Comisie și deciziile luate de Consiliu în ce privește punerea în aplicare a programelor de transfer și relocare și au refuzat să îndeplinească obligațiile care le revin în temeiul tratatului și al dreptului internațional.

| 1.12. | CESE atrage atenția asupra faptului că, în numeroase cazuri, autoritățile de frontieră nu au respectat principiul „nereturnării”, care figurează în mod explicit în dreptul internațional în materie de azil și în Tratat. Comitetul propune ca noul sistem integrat de administrare a frontierelor externe să garanteze în mai mare măsură respectarea drepturilor omului. |
| --- | --- |

1.12.

CESE atrage atenția asupra faptului că, în numeroase cazuri, autoritățile de frontieră nu au respectat principiul „nereturnării”, care figurează în mod explicit în dreptul internațional în materie de azil și în Tratat. Comitetul propune ca noul sistem integrat de administrare a frontierelor externe să garanteze în mai mare măsură respectarea drepturilor omului.

| 1.13. | Pentru a colabora cu agenția în ceea ce privește protecția drepturilor fundamentale, CESE sugerează ca un reprezentant al Comitetului să se numere printre membrii forumului consultativ privind drepturile fundamentale. Comitetul propune, de asemenea, consolidarea rolului ofițerului pentru drepturile fundamentale, astfel încât acesta să poată acționa din proprie inițiativă și să poată pune în aplicare mecanismul de înregistrare a plângerilor („complaint mechanism”) propus de Ombudsman. |
| --- | --- |

1.13.

Pentru a colabora cu agenția în ceea ce privește protecția drepturilor fundamentale, CESE sugerează ca un reprezentant al Comitetului să se numere printre membrii forumului consultativ privind drepturile fundamentale. Comitetul propune, de asemenea, consolidarea rolului ofițerului pentru drepturile fundamentale, astfel încât acesta să poată acționa din proprie inițiativă și să poată pune în aplicare mecanismul de înregistrare a plângerilor („complaint mechanism”) propus de Ombudsman.

| 1.14. | Comitetul atrage atenția asupra situației de abandon și lipsă de protecție cu care se confruntă, în prezent, în UE, mii de minori neînsoțiți, strămutați, care sosesc pe teritoriul european din cauza războaielor, și invită Comisia să pună în aplicare măsuri urgente de protecție. |
| --- | --- |

1.14.

Comitetul atrage atenția asupra situației de abandon și lipsă de protecție cu care se confruntă, în prezent, în UE, mii de minori neînsoțiți, strămutați, care sosesc pe teritoriul european din cauza războaielor, și invită Comisia să pună în aplicare măsuri urgente de protecție.

2.   Context

| 2.1. | Regulamentul CE nr. 2007/2004 a pus bazele Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (Frontex). |
| --- | --- |

2.1.

Regulamentul CE nr. 2007/2004 a pus bazele Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (Frontex).

| 2.2. | CESE a elaborat un aviz (3) în care a sprijinit înființarea Frontex, reamintind că la frontiere trebuie să se respecte dreptul de azil (principiul nereturnării) și să se asigure protecția drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

2.2.

CESE a elaborat un aviz (3) în care a sprijinit înființarea Frontex, reamintind că la frontiere trebuie să se respecte dreptul de azil (principiul nereturnării) și să se asigure protecția drepturilor fundamentale.

| 2.3. | Ulterior, Regulamentul CE nr. 863/2007 a instituit un mecanism pentru crearea unor „echipe de intervenție rapidă la frontieră” (RABIT) și a modificat Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 privind acest mecanism, definind sarcinile și competențele agenților invitați. Prin această modificare a regulamentului, un stat membru are posibilitatea de a cere să fie trimise pe teritoriul său, de către agenție, echipe de intervenție rapidă la frontiere, compuse din experți ai altor state membre, special instruiți. |
| --- | --- |

2.3.

Ulterior, Regulamentul CE nr. 863/2007 a instituit un mecanism pentru crearea unor „echipe de intervenție rapidă la frontieră” (RABIT) și a modificat Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 privind acest mecanism, definind sarcinile și competențele agenților invitați. Prin această modificare a regulamentului, un stat membru are posibilitatea de a cere să fie trimise pe teritoriul său, de către agenție, echipe de intervenție rapidă la frontiere, compuse din experți ai altor state membre, special instruiți.

| 2.4. | CESE a elaborat un aviz (4) favorabil actualizării regulamentului, însă a subliniat necesitatea unei mai bune protecții a drepturilor omului și a dreptului de azil. Comitetul a atras, de asemenea, atenția asupra riscului de „militarizare” a activităților de supraveghere și control al frontierelor externe. |
| --- | --- |

2.4.

CESE a elaborat un aviz (4) favorabil actualizării regulamentului, însă a subliniat necesitatea unei mai bune protecții a drepturilor omului și a dreptului de azil. Comitetul a atras, de asemenea, atenția asupra riscului de „militarizare” a activităților de supraveghere și control al frontierelor externe.

| 2.5. | Directiva 2008/115/CE, cunoscută sub numele de „Directiva privind returnarea”, stabilește standarde și proceduri comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală, „în conformitate cu drepturile fundamentale [...], inclusiv obligațiile în materie de protecție a refugiaților și de drepturi ale omului”. |
| --- | --- |

2.5.

Directiva 2008/115/CE, cunoscută sub numele de „Directiva privind returnarea”, stabilește standarde și proceduri comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală, „în conformitate cu drepturile fundamentale [...], inclusiv obligațiile în materie de protecție a refugiaților și de drepturi ale omului”.

| 2.6. | Ultima modificare a Frontex a avut loc în octombrie 2011 și a dus la definirea controlului la frontiere ca responsabilitate partajată între UE și statele membre și la punerea în aplicare a unei gestionări integrate. Astfel, au fost create echipe europene de pază a frontierelor, însă fiecărui stat membru interesat continuă să îi revină sarcina de a solicita asistență din partea agenției. S-a consolidat, de asemenea, rolul Frontex în ceea ce privește operațiunile de returnare și s-au adus îmbunătățiri în ceea ce privește mandatul agenției în materie de protecție a drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

2.6.

Ultima modificare a Frontex a avut loc în octombrie 2011 și a dus la definirea controlului la frontiere ca responsabilitate partajată între UE și statele membre și la punerea în aplicare a unei gestionări integrate. Astfel, au fost create echipe europene de pază a frontierelor, însă fiecărui stat membru interesat continuă să îi revină sarcina de a solicita asistență din partea agenției. S-a consolidat, de asemenea, rolul Frontex în ceea ce privește operațiunile de returnare și s-au adus îmbunătățiri în ceea ce privește mandatul agenției în materie de protecție a drepturilor fundamentale.

3.   Propunerea Comisiei: Paza europeană de frontieră și de coastă și gestionarea mai eficace a frontierelor externe

| 3.1. | Propunerea Comisiei privind instituirea Pazei europene de frontieră și de coastă se numără printre măsurile prevăzute de Agenda europeană privind migrația pentru a consolida gestionarea și securitatea frontierelor externe ale UE și constituie un răspuns la necesitatea de a întări controalele de securitate la frontierele externe ale UE, în conformitate cu solicitarea formulată de miniștrii de interne la 20 noiembrie 2015 (5). |
| --- | --- |

3.1.

Propunerea Comisiei privind instituirea Pazei europene de frontieră și de coastă se numără printre măsurile prevăzute de Agenda europeană privind migrația pentru a consolida gestionarea și securitatea frontierelor externe ale UE și constituie un răspuns la necesitatea de a întări controalele de securitate la frontierele externe ale UE, în conformitate cu solicitarea formulată de miniștrii de interne la 20 noiembrie 2015 (5).

| 3.2. | Acest sistem de pază europeană de frontieră și de coastă va regrupa Agenția Europeană pentru Paza de Frontieră și de Coastă, constituită pe baza Frontex, și autoritățile responsabile cu gestionarea frontierelor din statele membre, care vor continua să asigure gestionarea de zi cu zi a frontierelor externe. |
| --- | --- |

3.2.

Acest sistem de pază europeană de frontieră și de coastă va regrupa Agenția Europeană pentru Paza de Frontieră și de Coastă, constituită pe baza Frontex, și autoritățile responsabile cu gestionarea frontierelor din statele membre, care vor continua să asigure gestionarea de zi cu zi a frontierelor externe.

| 3.3. | Noua Pază europeană de frontieră și de coastă va dispune de următoarele caracteristici: va avea o rezervă disponibilă rapid de 1 500 de polițiști de frontieră și experți care să poată fi trimiși în mai puțin de trei zile și un stoc de echipamente tehnice, îi va fi atribuit un rol de monitorizare și de supraveghere, va beneficia de dreptul de a interveni, îi va reveni sarcina de a supraveghea paza de coastă, va dispune de un mandat pentru a interveni în țări terțe, va trebui să garanteze securitatea internă și se va bucura de un rol mai important în materie de returnare. Un document de călătorie european standard în caz de returnare va garanta o mai largă acceptare a persoanelor returnate în țările terțe. |
| --- | --- |

3.3.

Noua Pază europeană de frontieră și de coastă va dispune de următoarele caracteristici: va avea o rezervă disponibilă rapid de 1 500 de polițiști de frontieră și experți care să poată fi trimiși în mai puțin de trei zile și un stoc de echipamente tehnice, îi va fi atribuit un rol de monitorizare și de supraveghere, va beneficia de dreptul de a interveni, îi va reveni sarcina de a supraveghea paza de coastă, va dispune de un mandat pentru a interveni în țări terțe, va trebui să garanteze securitatea internă și se va bucura de un rol mai important în materie de returnare. Un document de călătorie european standard în caz de returnare va garanta o mai largă acceptare a persoanelor returnate în țările terțe.

| 3.4. | Comisia Europeană a propus, de asemenea, alte măsuri pentru gestionarea frontierelor externe ale UE și protejarea spațiului Schengen fără frontiere interne. Pentru a consolida și mai mult securitatea cetățenilor europeni, Comisia propune să se introducă controale sistematice, prin consultarea bazelor de date relevante, pentru toate persoanele care intră și ies din spațiul Schengen. Propunerile vor contribui la gestionarea migrației într-un mod mai eficace, la îmbunătățirea securității interne a UE și la salvgardarea principiului liberei circulații a persoanelor. |
| --- | --- |

3.4.

Comisia Europeană a propus, de asemenea, alte măsuri pentru gestionarea frontierelor externe ale UE și protejarea spațiului Schengen fără frontiere interne. Pentru a consolida și mai mult securitatea cetățenilor europeni, Comisia propune să se introducă controale sistematice, prin consultarea bazelor de date relevante, pentru toate persoanele care intră și ies din spațiul Schengen. Propunerile vor contribui la gestionarea migrației într-un mod mai eficace, la îmbunătățirea securității interne a UE și la salvgardarea principiului liberei circulații a persoanelor.

| 3.5. | Comisia propune o modificare specifică a Codului frontierelor Schengen pentru a instaura obligativitatea controalelor sistematice ale cetățenilor UE prin consultarea bazelor de date, cum ar fi Sistemul de informații Schengen, baza de date privind documentele de călătorie pierdute și furate a Interpol și sistemele naționale relevante, la frontierele externe terestre, maritime și aeriene. De asemenea, propunerea insistă asupra necesității de a se verifica datele biometrice în pașapoartele cetățenilor UE, atunci când există îndoieli în ce privește autenticitatea pașaportului sau legitimitatea titularului. Pe viitor, controalele vor fi obligatorii și la ieșirea din Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

3.5.

Comisia propune o modificare specifică a Codului frontierelor Schengen pentru a instaura obligativitatea controalelor sistematice ale cetățenilor UE prin consultarea bazelor de date, cum ar fi Sistemul de informații Schengen, baza de date privind documentele de călătorie pierdute și furate a Interpol și sistemele naționale relevante, la frontierele externe terestre, maritime și aeriene. De asemenea, propunerea insistă asupra necesității de a se verifica datele biometrice în pașapoartele cetățenilor UE, atunci când există îndoieli în ce privește autenticitatea pașaportului sau legitimitatea titularului. Pe viitor, controalele vor fi obligatorii și la ieșirea din Uniunea Europeană.

4.   Observații generale

| 4.1. | La reuniunea Forumului european privind migrația (6) care a avut loc la 26 și 27 ianuarie 2015, societatea civilă, convocată de Comisie și de CESE, a dezbătut cu instituțiile europene situația de urgență umanitară din Mediterana și sosirea fluxurilor mixte de imigranți și solicitanți de azil. În urma concluziilor forumului, Comisia a adoptat o serie de inițiative pentru a îmbunătăți politicile privind azilul și frontierele. Cu toate acestea, Comisia regretă faptul că Consiliul nu a luat în considerare concluziile forumului. Multe dintre problemele actuale ar fi putut fi evitate dacă s-ar fi pus în aplicare recomandările sale. |
| --- | --- |

4.1.

La reuniunea Forumului european privind migrația (6) care a avut loc la 26 și 27 ianuarie 2015, societatea civilă, convocată de Comisie și de CESE, a dezbătut cu instituțiile europene situația de urgență umanitară din Mediterana și sosirea fluxurilor mixte de imigranți și solicitanți de azil. În urma concluziilor forumului, Comisia a adoptat o serie de inițiative pentru a îmbunătăți politicile privind azilul și frontierele. Cu toate acestea, Comisia regretă faptul că Consiliul nu a luat în considerare concluziile forumului. Multe dintre problemele actuale ar fi putut fi evitate dacă s-ar fi pus în aplicare recomandările sale.

| 4.2. | Criza actuală demonstrează limitele modelului de gestionare a frontierelor externe și faptul că, în prezent, mandatul Frontex este insuficient. CESE a propus, în mai multe dintre avizele sale (7), ca UE să considere că frontierele externe ale spațiului Schengen sunt frontiere comune și, prin urmare, ca gestionarea acestora să fie o responsabilitate partajată a UE și a statelor membre. |
| --- | --- |

4.2.

Criza actuală demonstrează limitele modelului de gestionare a frontierelor externe și faptul că, în prezent, mandatul Frontex este insuficient. CESE a propus, în mai multe dintre avizele sale (7), ca UE să considere că frontierele externe ale spațiului Schengen sunt frontiere comune și, prin urmare, ca gestionarea acestora să fie o responsabilitate partajată a UE și a statelor membre.

| 4.3. | CESE a fost prima instituție care a propus crearea unui corp european de pază a frontierelor. De asemenea, a elaborat propuneri (8) pentru protecţia drepturilor fundamentale în cadrul controlului la frontiere și al politicii de returnare. |
| --- | --- |

4.3.

CESE a fost prima instituție care a propus crearea unui corp european de pază a frontierelor. De asemenea, a elaborat propuneri (8) pentru protecţia drepturilor fundamentale în cadrul controlului la frontiere și al politicii de returnare.

| 4.4. | CESE consideră că propunerile Comisiei de îmbunătățire a gestionării frontierelor externe trebuie să fie adoptate în paralel cu modificarea sistemului comun de azil. Afluxul masiv de persoane strămutate la frontierele externe ale anumitor țări depășește capacitatea lor de acțiune și scoate în evidență faptul că sistemul Dublin nu poate fi folosit pentru gestionarea numărului mare de persoane strămutate și de solicitanți de azil. Responsabilitățile ar trebui partajate și gestionate în mod solidar. Comitetul propune: |
| --- | --- |

4.4.

CESE consideră că propunerile Comisiei de îmbunătățire a gestionării frontierelor externe trebuie să fie adoptate în paralel cu modificarea sistemului comun de azil. Afluxul masiv de persoane strămutate la frontierele externe ale anumitor țări depășește capacitatea lor de acțiune și scoate în evidență faptul că sistemul Dublin nu poate fi folosit pentru gestionarea numărului mare de persoane strămutate și de solicitanți de azil. Responsabilitățile ar trebui partajate și gestionate în mod solidar. Comitetul propune:

| 4.4.1. | punerea în aplicare de către UE a planului de transfer de urgență și a mecanismului permanent de transfer, ambele stabilite cu ocazia Consiliului European din 22 septembrie 2015; |
| --- | --- |

4.4.1.

punerea în aplicare de către UE a planului de transfer de urgență și a mecanismului permanent de transfer, ambele stabilite cu ocazia Consiliului European din 22 septembrie 2015;

| 4.4.2. | multiplicarea programelor de relocare pentru transferul refugiaților din afara UE și stabilirea acestora pe teritoriul Uniunii, în colaborare cu țările terțe și cu Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR); |
| --- | --- |

4.4.2.

multiplicarea programelor de relocare pentru transferul refugiaților din afara UE și stabilirea acestora pe teritoriul Uniunii, în colaborare cu țările terțe și cu Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR);

| 4.4.3. | lansarea de noi programe de transfer în interiorul UE, acordând stimulente financiare statelor membre care se angajează în acest sens. Mecanismul de transfer trebuie să fie permanent și efectiv și să se bazeze pe o cheie de distribuție. |
| --- | --- |

4.4.3.

lansarea de noi programe de transfer în interiorul UE, acordând stimulente financiare statelor membre care se angajează în acest sens. Mecanismul de transfer trebuie să fie permanent și efectiv și să se bazeze pe o cheie de distribuție.

| 4.4.4. | CESE a afirmat deja cu alte ocazii (9) că sistemul Dublin trebuie modificat și înlocuit cu un sistem de solidaritate sporită în cadrul UE, care să țină cont de dorința solicitanţilor de azil și să garanteze o repartizare a responsabilităţilor între statele membre. |
| --- | --- |

4.4.4.

CESE a afirmat deja cu alte ocazii (9) că sistemul Dublin trebuie modificat și înlocuit cu un sistem de solidaritate sporită în cadrul UE, care să țină cont de dorința solicitanţilor de azil și să garanteze o repartizare a responsabilităţilor între statele membre.

| 4.5. | Propunerea Comisiei consolidează rolul agenției în ceea ce privește operațiunile de returnare. Comitetul reamintește următoarele: |
| --- | --- |

4.5.

Propunerea Comisiei consolidează rolul agenției în ceea ce privește operațiunile de returnare. Comitetul reamintește următoarele:

| 4.5.1. | procedura administrativă de expulzare trebuie să fie individuală și fiecare persoană care face obiectul său are dreptul de a-și prezenta argumentele administrative și judiciare în fața autorităților; și |
| --- | --- |

4.5.1.

procedura administrativă de expulzare trebuie să fie individuală și fiecare persoană care face obiectul său are dreptul de a-și prezenta argumentele administrative și judiciare în fața autorităților; și

| 4.5.2. | Carta interzice în mod expres expulzările colective și garantează că nimeni nu poate fi strămutat, expulzat sau extrădat către un stat unde există un risc serios de a fi supus pedepsei cu moartea, torturii sau altor pedepse sau tratamente inumane sau degradante (principiul nereturnării); |
| --- | --- |

4.5.2.

Carta interzice în mod expres expulzările colective și garantează că nimeni nu poate fi strămutat, expulzat sau extrădat către un stat unde există un risc serios de a fi supus pedepsei cu moartea, torturii sau altor pedepse sau tratamente inumane sau degradante (principiul nereturnării);

| 4.5.3. | CESE a avertizat (10) că UE nu trebuie să considere Turcia ca reprezentând o „țară sigură” în materie de azil; UNHCR și diverse ONG-uri au semnalat, de asemenea, că recentul acord dintre UE și Turcia nu respectă pe deplin dreptul internațional în materie de azil, dat fiind că „refugiații au nevoie să fie protejați, nu respinși” (11). Și decizia fostei Republici iugoslave a Macedoniei de a închide frontierele pentru refugiați presupune o încălcare a dreptului de azil. |
| --- | --- |

4.5.3.

CESE a avertizat (10) că UE nu trebuie să considere Turcia ca reprezentând o „țară sigură” în materie de azil; UNHCR și diverse ONG-uri au semnalat, de asemenea, că recentul acord dintre UE și Turcia nu respectă pe deplin dreptul internațional în materie de azil, dat fiind că „refugiații au nevoie să fie protejați, nu respinși” (11). Și decizia fostei Republici iugoslave a Macedoniei de a închide frontierele pentru refugiați presupune o încălcare a dreptului de azil.

| 4.6. | CESE salută faptul că au fost instituite, în cadrul reformei Regulamentului Frontex din octombrie 2011, forumul consultativ privind drepturile fundamentale și postul de ofițer pentru drepturile fundamentale și că, în noua propunere de regulament, s-a ținut seama de anumite sugestii pe care Comitetul le-a formulat (12) în scopul protecției drepturilor fundamentale la frontierele externe. |
| --- | --- |

4.6.

CESE salută faptul că au fost instituite, în cadrul reformei Regulamentului Frontex din octombrie 2011, forumul consultativ privind drepturile fundamentale și postul de ofițer pentru drepturile fundamentale și că, în noua propunere de regulament, s-a ținut seama de anumite sugestii pe care Comitetul le-a formulat (12) în scopul protecției drepturilor fundamentale la frontierele externe.

5.   Observații specifice

| 5.1. | Comitetul încurajează atât abordarea integrată, cât şi cea preventivă, prin care se pune accentul pe analiza atentă a datelor privind mobilitatea la graniţele Uniunii şi anticiparea locurilor şi momentelor în care autorităţile naţionale ar putea avea nevoie de asistenţă. Este, de asemenea, necesară identificarea unui set de direcţii şi indicatori care să reflecte măsura în care este îndeplinită misiunea complexă a acestui sistem integrat. Experienţa şi procedurile de evaluare a sistemului Schengen sunt relevante pentru construcţia unui mecanism similar pentru gestionarea informaţiilor şi măsurilor operative. |
| --- | --- |

5.1.

Comitetul încurajează atât abordarea integrată, cât şi cea preventivă, prin care se pune accentul pe analiza atentă a datelor privind mobilitatea la graniţele Uniunii şi anticiparea locurilor şi momentelor în care autorităţile naţionale ar putea avea nevoie de asistenţă. Este, de asemenea, necesară identificarea unui set de direcţii şi indicatori care să reflecte măsura în care este îndeplinită misiunea complexă a acestui sistem integrat. Experienţa şi procedurile de evaluare a sistemului Schengen sunt relevante pentru construcţia unui mecanism similar pentru gestionarea informaţiilor şi măsurilor operative.

| 5.2. | În ceea ce priveşte deciziile obligatorii şi dreptul agenţiei de a interveni, deşi le consideră esențiale, Comitetul crede că Uniunea trebuie să folosească toate mijloacele necesare pentru a se asigura că statele membre cooperează în ce privește toate operațiunile efectuate de agenție la frontiere. CESE este de acord ca Comisia să poată decide cu privire la o intervenție a agenției la frontierele externe, dar numai în situații de urgență și conform unei proceduri transparente, care să prevadă informarea imediată a legiuitorilor europeni (Parlamentul și Consiliul). Aceasta este o dimensiune-cheie a succesului abordării integrate şi coordonate a gestionării frontierelor, care trebuie însoțită de o mai mare transparență, precum și de consolidarea capacității sale de a oferi explicații referitoare la guvernanța și acțiunile sale. |
| --- | --- |

5.2.

În ceea ce priveşte deciziile obligatorii şi dreptul agenţiei de a interveni, deşi le consideră esențiale, Comitetul crede că Uniunea trebuie să folosească toate mijloacele necesare pentru a se asigura că statele membre cooperează în ce privește toate operațiunile efectuate de agenție la frontiere. CESE este de acord ca Comisia să poată decide cu privire la o intervenție a agenției la frontierele externe, dar numai în situații de urgență și conform unei proceduri transparente, care să prevadă informarea imediată a legiuitorilor europeni (Parlamentul și Consiliul). Aceasta este o dimensiune-cheie a succesului abordării integrate şi coordonate a gestionării frontierelor, care trebuie însoțită de o mai mare transparență, precum și de consolidarea capacității sale de a oferi explicații referitoare la guvernanța și acțiunile sale.

| 5.3. | Comitetul consideră că este necesară creşterea nivelului de coordonare între numeroasele agenţii care au responsabilităţi în ce privește paza de coastă, controlul frontierelor, vămile, siguranţa maritimă, căutarea şi salvarea pe mare, protecţia mediului şi pescuitul. Pot fi evitate suprapunerile şi se pot realiza economii, cel puţin în bugetul Uniunii. Cu toate acestea, respectivele agenţii şi instituţii trebuie să îşi menţină integral mandatul şi trebuie să se evite subordonarea acestora unei suprastructuri care ar avea ca scop garantarea securității. |
| --- | --- |

5.3.

Comitetul consideră că este necesară creşterea nivelului de coordonare între numeroasele agenţii care au responsabilităţi în ce privește paza de coastă, controlul frontierelor, vămile, siguranţa maritimă, căutarea şi salvarea pe mare, protecţia mediului şi pescuitul. Pot fi evitate suprapunerile şi se pot realiza economii, cel puţin în bugetul Uniunii. Cu toate acestea, respectivele agenţii şi instituţii trebuie să îşi menţină integral mandatul şi trebuie să se evite subordonarea acestora unei suprastructuri care ar avea ca scop garantarea securității.

| 5.4. | În opinia CESE, propunerea de creare a unei echipe europene de pază de frontieră, alcătuită din 1 500 de experți (polițiști de frontieră), este binevenită. Mărimea acestei echipe poate fi modificată în timp, în funcţie de nevoi. Este importantă rapiditatea cu care aceşti polițiști de frontieră sunt trimişi în zonele de graniţă şi modul în care aceştia vor conlucra cu colegii lor. |
| --- | --- |

5.4.

În opinia CESE, propunerea de creare a unei echipe europene de pază de frontieră, alcătuită din 1 500 de experți (polițiști de frontieră), este binevenită. Mărimea acestei echipe poate fi modificată în timp, în funcţie de nevoi. Este importantă rapiditatea cu care aceşti polițiști de frontieră sunt trimişi în zonele de graniţă şi modul în care aceştia vor conlucra cu colegii lor.

| 5.5. | O altă dimensiune-cheie a pregătirii operaţionale este instruirea. Comitetul consideră că instruirea este necesară, atât pentru polițiștii de frontieră din echipa europeană, cât şi pentru cei din statele membre. Agenţia trebuie să îşi asume un rol activ în instruirea şi transferul de bune practici între polițiștii de frontieră din toate statele membre. În derularea programelor de instruire, o atenţie deosebită trebuie acordată drepturilor fundamentale, polițiștii de frontieră fiind primele persoane de contact pe care le întâlnesc refugiaţii şi imigranţii, cei mai mulţi aflaţi într-o stare de mare vulnerabilitate. |
| --- | --- |

5.5.

O altă dimensiune-cheie a pregătirii operaţionale este instruirea. Comitetul consideră că instruirea este necesară, atât pentru polițiștii de frontieră din echipa europeană, cât şi pentru cei din statele membre. Agenţia trebuie să îşi asume un rol activ în instruirea şi transferul de bune practici între polițiștii de frontieră din toate statele membre. În derularea programelor de instruire, o atenţie deosebită trebuie acordată drepturilor fundamentale, polițiștii de frontieră fiind primele persoane de contact pe care le întâlnesc refugiaţii şi imigranţii, cei mai mulţi aflaţi într-o stare de mare vulnerabilitate.

| 5.6. | Implicarea agenţiei în acţiunile de returnare este binevenită. Având în vedere atenţia ce va fi acordată în viitor acestei politici, este posibil ca resursele alocate agenţiei în acest scop să se dovedească insuficiente. Este însă nevoie ca în textul comunicării şi la nivel operaţional să fie clarificat modul în care agenţia se va implica în activitatea de returnare, mai ales atunci când acţionează din proprie iniţiativă. Agenţia trebuie, de asemenea, să se asigure că participă la operaţiuni de returnare care respectă drepturile fundamentale ale persoanelor în cauză (13). |
| --- | --- |

5.6.

Implicarea agenţiei în acţiunile de returnare este binevenită. Având în vedere atenţia ce va fi acordată în viitor acestei politici, este posibil ca resursele alocate agenţiei în acest scop să se dovedească insuficiente. Este însă nevoie ca în textul comunicării şi la nivel operaţional să fie clarificat modul în care agenţia se va implica în activitatea de returnare, mai ales atunci când acţionează din proprie iniţiativă. Agenţia trebuie, de asemenea, să se asigure că participă la operaţiuni de returnare care respectă drepturile fundamentale ale persoanelor în cauză (13).

| 5.7. | Agenţia trebuie să coopereze cu toate autorităţile implicate, în vederea asigurării de condiţii corespunzătoare de primire pentru persoanele returnate, inclusiv în ceea ce privește siguranţa acestora. Comitetul consideră că respectarea drepturilor omului este o condiție prealabilă pentru semnarea acordurilor de readmisie cu ţările terţe şi nu este de acord ca ţările membre sau UE să încheie înţelegeri privind repatrierea cu ţări care nu au ratificat principalele instrumente internaţionale de protecţie a drepturilor omului sau care le-au încălcat sistematic (14). |
| --- | --- |

5.7.

Agenţia trebuie să coopereze cu toate autorităţile implicate, în vederea asigurării de condiţii corespunzătoare de primire pentru persoanele returnate, inclusiv în ceea ce privește siguranţa acestora. Comitetul consideră că respectarea drepturilor omului este o condiție prealabilă pentru semnarea acordurilor de readmisie cu ţările terţe şi nu este de acord ca ţările membre sau UE să încheie înţelegeri privind repatrierea cu ţări care nu au ratificat principalele instrumente internaţionale de protecţie a drepturilor omului sau care le-au încălcat sistematic (14).

| 5.8. | Protecţia drepturilor fundamentale trebuie să constituie o prioritate pentru agenţie. Drepturile fundamentale sunt ale tuturor, şi nu numai ale cetăţenilor Uniunii. Solicitanţii de azil şi imigranţii sunt protejaţi prin Convenţia europeană a drepturilor omului şi Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (15). Mai specific, Comitetul este preocupat de respectarea drepturilor fundamentale în operaţiuni ce au loc în statele terţe, de respectarea principiului nondiscriminării în operaţiunile de verificare la intrarea în Uniune, de expulzările colective şi expulzările imigranţilor şi solicitanţilor de azil în ţări unde drepturile omului sunt încălcate şi de protecţia persoanelor deosebit de vulnerabile, precum minorii neînsoţiţi sau femeile. |
| --- | --- |

5.8.

Protecţia drepturilor fundamentale trebuie să constituie o prioritate pentru agenţie. Drepturile fundamentale sunt ale tuturor, şi nu numai ale cetăţenilor Uniunii. Solicitanţii de azil şi imigranţii sunt protejaţi prin Convenţia europeană a drepturilor omului şi Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (15). Mai specific, Comitetul este preocupat de respectarea drepturilor fundamentale în operaţiuni ce au loc în statele terţe, de respectarea principiului nondiscriminării în operaţiunile de verificare la intrarea în Uniune, de expulzările colective şi expulzările imigranţilor şi solicitanţilor de azil în ţări unde drepturile omului sunt încălcate şi de protecţia persoanelor deosebit de vulnerabile, precum minorii neînsoţiţi sau femeile.

| 5.9. | Pentru a se asigura că protecţia drepturilor fundamentale se bucură de atenţia şi susţinerea necesară, Comitetul se oferă să sprijine agenţia prin prezenţa sa în cadrul forumului consultativ privind drepturile fundamentale. Comitetul recomandă, de asemenea, ca agenţia să manifeste deschidere față de efectuarea unor evaluări independente ale procedurilor şi operaţiunilor sale. În ceea ce priveşte organizarea internă a agenţiei, Comitetul consideră că numirea unui ofițer pentru drepturi fundamentale poate fi suficientă, atât timp cât acesta dispune de un aparat de lucru solid și de responsabilităţi şi resurse însemnate. |
| --- | --- |

5.9.

Pentru a se asigura că protecţia drepturilor fundamentale se bucură de atenţia şi susţinerea necesară, Comitetul se oferă să sprijine agenţia prin prezenţa sa în cadrul forumului consultativ privind drepturile fundamentale. Comitetul recomandă, de asemenea, ca agenţia să manifeste deschidere față de efectuarea unor evaluări independente ale procedurilor şi operaţiunilor sale. În ceea ce priveşte organizarea internă a agenţiei, Comitetul consideră că numirea unui ofițer pentru drepturi fundamentale poate fi suficientă, atât timp cât acesta dispune de un aparat de lucru solid și de responsabilităţi şi resurse însemnate.

| 5.10. | Comitetul consideră binevenită şi necesară crearea unui nou document european de călătorie destinat cetăţenilor statelor terţe şi utilizat în acţiunile de returnare a acestora. |
| --- | --- |

5.10.

Comitetul consideră binevenită şi necesară crearea unui nou document european de călătorie destinat cetăţenilor statelor terţe şi utilizat în acţiunile de returnare a acestora.

| 5.11. | Comitetul consideră că Codul Schengen poate fi modificat, dar că trebuie făcute eforturi astfel încât controalele pentru cetățenii Uniunii, atât pentru cei aflaţi în spaţiul Schengen, cât şi pentru cei aflaţi în afară, să nu le afecteze mobilitatea, o libertate esenţială a acestora. O generalizare a acestor controale, efectuate cu mijloace tehnologice mai mult sau mai puțin avansate, va duce la punerea sub semnul întrebării a viabilităţii sistemului Schengen. |
| --- | --- |

5.11.

Comitetul consideră că Codul Schengen poate fi modificat, dar că trebuie făcute eforturi astfel încât controalele pentru cetățenii Uniunii, atât pentru cei aflaţi în spaţiul Schengen, cât şi pentru cei aflaţi în afară, să nu le afecteze mobilitatea, o libertate esenţială a acestora. O generalizare a acestor controale, efectuate cu mijloace tehnologice mai mult sau mai puțin avansate, va duce la punerea sub semnul întrebării a viabilităţii sistemului Schengen.

| 5.12. | Comitetul doreşte să reitereze nevoia deschiderii, la toate nivelurile şi în toate operaţiunile, către societatea civilă. CESE reamintește că rolul societăţii civile şi al cetăţenilor a fost fundamental în preîntâmpinarea unei situaţii şi mai grele din punct de vedere umanitar, atât în apele teritoriale ale statelor membre, cât şi pe teritoriul acestora. Comitetul consideră că este prioritară asistenţa acordată societăţii civile, care, cu resurse foarte puţine, încearcă să ajute în situaţii-limită. |
| --- | --- |

5.12.

Comitetul doreşte să reitereze nevoia deschiderii, la toate nivelurile şi în toate operaţiunile, către societatea civilă. CESE reamintește că rolul societăţii civile şi al cetăţenilor a fost fundamental în preîntâmpinarea unei situaţii şi mai grele din punct de vedere umanitar, atât în apele teritoriale ale statelor membre, cât şi pe teritoriul acestora. Comitetul consideră că este prioritară asistenţa acordată societăţii civile, care, cu resurse foarte puţine, încearcă să ajute în situaţii-limită.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  JO C 133, 14.4.2016, p. 1.

1

(2)  JO C 177, 18.5.2016, p. 57.

2

(3)  JO C 108, 30.4.2004, p. 97.

3

(4)  JO C 44, 11.2.2011, p. 162.

4

(5)  http://www.consilium.europa.eu/ro/press/press-releases/2015/11/20-jha-conclusions-counter-terrorism

5

(6)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-european-migration-forum-1.

6

(7)  JO C 451, 16.12.2004, p. 1, JO C 458, 19.12.2014, p. 7, JO C 44, 11.2.2011, p. 162.

7

(8)  JO C 128, 18.5.2010, p. 29.

8

(9)  JO C 451, 16.12.2014, p. 1.

9

(10)  JO C 71, 24.2.2016, p. 82.

10

(11)  http://acnur.es/noticias/notas-de-prensa/2445-2016-03-21-10-57-17

11

(12)  A se vedea nota de subsol 8.

12

(13)  Articolul 19 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene interzice în mod expres expulzările colective şi stipulează că nimeni nu poate fi strămutat, expulzat sau extrădat către un stat unde există un risc serios de a fi supus pedepsei cu moartea, torturii sau altor pedepse sau tratamente inumane sau degradante.

13

(14)  A se vedea nota de subsol 8.

14

(15)  A se vedea nota de subsol 8.

15

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/116 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/116

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului”

[COM(2015) 636 final – 2015/0289 (COD)]

(2016/C 303/16)

| Raportor: | domnul Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

La 17 decembrie și la 22 decembrie 2015, în conformitate cu articolele 43 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și, respectiv, Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la:

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului

[COM(2015) 636 final – 2015/0289 (COD)].

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 11 mai 2016.

În cea de-a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 146 de voturi pentru, 4 voturi împotrivă și 8 abțineri.

1.   Concluzii

| 1.1 | CESE este de acord cu obiectivele urmărite de Comisia Europeană prin prezenta propunere și, prin urmare, consideră că este necesar să se revizuiască regulamentul în vigoare pentru a înlesni simplificarea, sporirea transparenței, îmbunătățirea guvernanței, asigurarea unui control eficace al aplicării normelor, reafirmarea reciprocității cu țările terțe și păstrarea culturii milenare a activității de pescuit prin asigurarea durabilității acesteia. |
| --- | --- |

1.1

CESE este de acord cu obiectivele urmărite de Comisia Europeană prin prezenta propunere și, prin urmare, consideră că este necesar să se revizuiască regulamentul în vigoare pentru a înlesni simplificarea, sporirea transparenței, îmbunătățirea guvernanței, asigurarea unui control eficace al aplicării normelor, reafirmarea reciprocității cu țările terțe și păstrarea culturii milenare a activității de pescuit prin asigurarea durabilității acesteia.

| 1.2 | Cu toate acestea, Comitetul consideră că propunerea, în forma sa actuală, ar putea crea o sarcină birocratică și administrativă excesivă pentru Comisia Europeană, statele membre și operatori, sarcină care, în lipsa mijloacelor tehnice, materiale și umane necesare, ar submina procesul de simplificare dorit și ar avea consecințe socioeconomice negative pentru angajatorii și lucrătorii din sectorul pescuitului. |
| --- | --- |

1.2

Cu toate acestea, Comitetul consideră că propunerea, în forma sa actuală, ar putea crea o sarcină birocratică și administrativă excesivă pentru Comisia Europeană, statele membre și operatori, sarcină care, în lipsa mijloacelor tehnice, materiale și umane necesare, ar submina procesul de simplificare dorit și ar avea consecințe socioeconomice negative pentru angajatorii și lucrătorii din sectorul pescuitului.

| 1.3 | CESE solicită să fie dotate cu suficiente resurse umane și bugetare atât unitatea din cadrul Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit a Comisiei Europene responsabilă cu aceste aspecte, cât și autoritățile de control din statele membre, pentru a fi în măsură să își îndeplinească sarcinile în mod adecvat. |
| --- | --- |

1.3

CESE solicită să fie dotate cu suficiente resurse umane și bugetare atât unitatea din cadrul Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit a Comisiei Europene responsabilă cu aceste aspecte, cât și autoritățile de control din statele membre, pentru a fi în măsură să își îndeplinească sarcinile în mod adecvat.

| 1.4 | Comitetul este de părere că responsabilitatea gestionării autorizațiilor de pescuit trebuie să revină statelor membre, permițându-i-se Comisiei Europene să verifice valabilitatea autorizației, pe baza criteriilor de eligibilitate. Comisia, în calitate de gardian al tratatelor, se va asigura că statele membre își îndeplinesc obligațiile. |
| --- | --- |

1.4

Comitetul este de părere că responsabilitatea gestionării autorizațiilor de pescuit trebuie să revină statelor membre, permițându-i-se Comisiei Europene să verifice valabilitatea autorizației, pe baza criteriilor de eligibilitate. Comisia, în calitate de gardian al tratatelor, se va asigura că statele membre își îndeplinesc obligațiile.

| 1.5 | CESE invită Comisia Europeană, Consiliul Agricultură și Pescuit și Parlamentul European să țină seama de observațiile generale și specifice formulate în prezentul aviz. |
| --- | --- |

1.5

CESE invită Comisia Europeană, Consiliul Agricultură și Pescuit și Parlamentul European să țină seama de observațiile generale și specifice formulate în prezentul aviz.

2.   Context

| 2.1 | Politica comună în domeniul pescuitului (PCP) acoperă conservarea resurselor biologice marine și gestionarea activităților de pescuit și a flotelor care exploatează aceste resurse. Ea vizează activitățile de pescuit desfășurate în apele Uniunii, dar și pe cele desfășurate în afara apelor Uniunii de către navele de pescuit ale Uniunii. PCP a fost revizuită prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013. |
| --- | --- |

2.1

Politica comună în domeniul pescuitului (PCP) acoperă conservarea resurselor biologice marine și gestionarea activităților de pescuit și a flotelor care exploatează aceste resurse. Ea vizează activitățile de pescuit desfășurate în apele Uniunii, dar și pe cele desfășurate în afara apelor Uniunii de către navele de pescuit ale Uniunii. PCP a fost revizuită prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013.

| 2.2 | Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 se referă la autorizațiile acordate navelor Uniunii pentru a pescui în afara apelor Uniunii și la autorizațiile acordate navelor de pescuit din țări terțe pentru a pescui în apele Uniunii. |
| --- | --- |

2.2

Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 se referă la autorizațiile acordate navelor Uniunii pentru a pescui în afara apelor Uniunii și la autorizațiile acordate navelor de pescuit din țări terțe pentru a pescui în apele Uniunii.

| 2.3 | Comisia consideră că actualul regulament privind autorizațiile de pescuit trebuie revizuit, pentru a include în mod adecvat obiectivele noii PCP și a asigura coerența cu regulamentele (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

2.3

Comisia consideră că actualul regulament privind autorizațiile de pescuit trebuie revizuit, pentru a include în mod adecvat obiectivele noii PCP și a asigura coerența cu regulamentele (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului.

| 2.4 | De asemenea, Comisia scoate în evidență obligațiile internaționale ale Uniunii în calitate de parte contractantă la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării și cele care derivă din semnarea Acordului FAO privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă și din planul internațional FAO pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat. |
| --- | --- |

2.4

De asemenea, Comisia scoate în evidență obligațiile internaționale ale Uniunii în calitate de parte contractantă la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării și cele care derivă din semnarea Acordului FAO privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă și din planul internațional FAO pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat.

| 2.5 | Propunerea extinde domeniul de aplicare, pentru a include aspecte precum emiterea autorizărilor directe în cazul în care nu există un acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil în vigoare cu țara terță în cauză, autorizarea și notificarea navelor auxiliare ale navelor de pescuit, controlul schimbărilor de pavilion, realocarea posibilităților de pescuit neutilizate și necesitatea de a stabili un cadru juridic care să permită Uniunii să monitorizeze mai bine activitățile navelor de pescuit navlosite ale Uniunii, pe baza dispozițiilor adoptate de organizația regională de gestionare a pescuitului competentă. |
| --- | --- |

2.5

Propunerea extinde domeniul de aplicare, pentru a include aspecte precum emiterea autorizărilor directe în cazul în care nu există un acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil în vigoare cu țara terță în cauză, autorizarea și notificarea navelor auxiliare ale navelor de pescuit, controlul schimbărilor de pavilion, realocarea posibilităților de pescuit neutilizate și necesitatea de a stabili un cadru juridic care să permită Uniunii să monitorizeze mai bine activitățile navelor de pescuit navlosite ale Uniunii, pe baza dispozițiilor adoptate de organizația regională de gestionare a pescuitului competentă.

| 2.6 | În plus, propunerea are în vedere numeroase alte aspecte, cum ar fi schimbul electronic de date între statele membre și Comisie, crearea unui registru electronic al autorizațiilor de pescuit din Uniune, coerența normelor pentru navele țărilor terțe care pescuiesc în apele Uniunii, inclusiv a datelor privind capturile obținute, cu cele aplicabile navelor de pescuit ale Uniunii, precum și adoptarea de către Comisie a unor acte delegate și, dacă este cazul, de acte de punere în aplicare cu aplicabilitate imediată. |
| --- | --- |

2.6

În plus, propunerea are în vedere numeroase alte aspecte, cum ar fi schimbul electronic de date între statele membre și Comisie, crearea unui registru electronic al autorizațiilor de pescuit din Uniune, coerența normelor pentru navele țărilor terțe care pescuiesc în apele Uniunii, inclusiv a datelor privind capturile obținute, cu cele aplicabile navelor de pescuit ale Uniunii, precum și adoptarea de către Comisie a unor acte delegate și, dacă este cazul, de acte de punere în aplicare cu aplicabilitate imediată.

3.   Observații generale

| 3.1 | CESE este de acord cu obiectivele urmărite de Comisia Europeană prin această propunere, și anume de a întări capacitatea UE de a-și monitoriza flota de pescuit externă, indiferent de contextul în care aceasta își desfășoară activitatea, luând în considerare nevoia de a găsi un echilibru între un nivel mai mare de control asupra flotei Uniunii și limitarea volumului de muncă pentru administrațiile naționale și pentru UE. Comitetul consideră că este necesar să se revizuiască regulamentul în vigoare în prezent, pentru a înlesni simplificarea, sporirea transparenței, îmbunătățirea guvernanței, asigurarea unui control eficace al aplicării normelor, reafirmarea reciprocității cu țările terțe și păstrarea culturii milenare a activității de pescuit prin asigurarea durabilității acesteia. |
| --- | --- |

3.1

CESE este de acord cu obiectivele urmărite de Comisia Europeană prin această propunere, și anume de a întări capacitatea UE de a-și monitoriza flota de pescuit externă, indiferent de contextul în care aceasta își desfășoară activitatea, luând în considerare nevoia de a găsi un echilibru între un nivel mai mare de control asupra flotei Uniunii și limitarea volumului de muncă pentru administrațiile naționale și pentru UE. Comitetul consideră că este necesar să se revizuiască regulamentul în vigoare în prezent, pentru a înlesni simplificarea, sporirea transparenței, îmbunătățirea guvernanței, asigurarea unui control eficace al aplicării normelor, reafirmarea reciprocității cu țările terțe și păstrarea culturii milenare a activității de pescuit prin asigurarea durabilității acesteia.

| 3.2 | Cu toate acestea, Comitetul consideră că propunerea, în forma sa actuală, ce nu precizează care sunt instrumentele adecvate pentru simplificarea sistemului, ar putea crea o sarcină birocratică și administrativă excesivă care, în lipsa mijloacelor tehnice, materiale și umane necesare, ar submina procesul de simplificare dorit. Este necesar să se stabilească o procedură de acordare a licențelor eficientă și care să garanteze legalitatea acestora, fiind totodată simplă și rapidă. În caz contrar, ar fi serios afectați operatorii UE, care ar suferi consecințele întârzierii în acordarea licențelor și, prin urmare, ar pierde zile de pescuit și ar fi prejudiciați din punct de vedere socioeconomic. |
| --- | --- |

3.2

Cu toate acestea, Comitetul consideră că propunerea, în forma sa actuală, ce nu precizează care sunt instrumentele adecvate pentru simplificarea sistemului, ar putea crea o sarcină birocratică și administrativă excesivă care, în lipsa mijloacelor tehnice, materiale și umane necesare, ar submina procesul de simplificare dorit. Este necesar să se stabilească o procedură de acordare a licențelor eficientă și care să garanteze legalitatea acestora, fiind totodată simplă și rapidă. În caz contrar, ar fi serios afectați operatorii UE, care ar suferi consecințele întârzierii în acordarea licențelor și, prin urmare, ar pierde zile de pescuit și ar fi prejudiciați din punct de vedere socioeconomic.

| 3.3 | CESE este conștient de lipsa de personal cu care se confruntă atât unitatea din cadrul Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit a Comisiei Europene responsabilă cu aceste aspecte, cât și autoritățile de control din statele membre. Solicită, prin urmare, ca acestea să dispună de resurse umane și bugetare suficiente pentru a putea să-și desfășoare activitatea în mod corespunzător. |
| --- | --- |

3.3

CESE este conștient de lipsa de personal cu care se confruntă atât unitatea din cadrul Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit a Comisiei Europene responsabilă cu aceste aspecte, cât și autoritățile de control din statele membre. Solicită, prin urmare, ca acestea să dispună de resurse umane și bugetare suficiente pentru a putea să-și desfășoare activitatea în mod corespunzător.

| 3.4 | Reiterând rolul important al Comisiei Europene în tot acest proces, Comitetul este de părere că responsabilitatea gestionării autorizațiilor de pescuit revine statelor membre, permițându-i-se în același timp Comisiei Europene să verifice valabilitatea autorizației pe baza criteriilor de eligibilitate. |
| --- | --- |

3.4

Reiterând rolul important al Comisiei Europene în tot acest proces, Comitetul este de părere că responsabilitatea gestionării autorizațiilor de pescuit revine statelor membre, permițându-i-se în același timp Comisiei Europene să verifice valabilitatea autorizației pe baza criteriilor de eligibilitate.

4.   Observații specifice

| 4.1 | În opinia CESE, definiția noțiunii de „program de observare” de la articolul 3 litera (f) ar trebui să acopere, în plus față de „un regim în cadrul unei organizații regionale de gestionare a pescuitului” (ORGP), și regimul statelor membre, și nu numai pentru a verifica „respectarea de către nava în cauză a normelor”, ci și pentru colectarea datelor. |
| --- | --- |

4.1

În opinia CESE, definiția noțiunii de „program de observare” de la articolul 3 litera (f) ar trebui să acopere, în plus față de „un regim în cadrul unei organizații regionale de gestionare a pescuitului” (ORGP), și regimul statelor membre, și nu numai pentru a verifica „respectarea de către nava în cauză a normelor”, ci și pentru colectarea datelor.

| 4.2 | Articolul 5 alineatul (1) litera (d) din propunere prevede că statul membru de pavilion nu poate emite o autorizație de pescuit în cazul în care operatorul și nava de pescuit au făcut obiectul unei sancțiuni pentru o încălcare gravă în cursul celor 12 luni care precedă cererea de autorizație de pescuit. CESE consideră că acest criteriu de eligibilitate ar trebui eliminat deoarece ar putea duce la o dublă sancțiune, care ar fi disproporţionată și discriminatorie. Comitetul consideră că Regulamentele 1224/2009 (de control) și 1005/2008 (privind pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat) prevăd deja procedura și sancțiunile ce trebuie aplicate în cazul infracțiunilor grave comise atât în apele UE, cât și în afara acestora. |
| --- | --- |

4.2

Articolul 5 alineatul (1) litera (d) din propunere prevede că statul membru de pavilion nu poate emite o autorizație de pescuit în cazul în care operatorul și nava de pescuit au făcut obiectul unei sancțiuni pentru o încălcare gravă în cursul celor 12 luni care precedă cererea de autorizație de pescuit. CESE consideră că acest criteriu de eligibilitate ar trebui eliminat deoarece ar putea duce la o dublă sancțiune, care ar fi disproporţionată și discriminatorie. Comitetul consideră că Regulamentele 1224/2009 (de control) și 1005/2008 (privind pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat) prevăd deja procedura și sancțiunile ce trebuie aplicate în cazul infracțiunilor grave comise atât în apele UE, cât și în afara acestora.

| 4.3 | Articolul 7 alineatul (5) prevede că, la cererea Comisiei, statul membru de pavilion refuză, suspendă sau retrage autorizația în cazul în care există „motive de politică prioritare” (...). CESE consideră că această formulare este prea vagă și ar putea duce la situații de incertitudine juridică pentru operatori, în funcție de ceea ce Comisia consideră a fi „motive de politică prioritare” pentru fiecare caz. Articolul ar trebui să precizeze că refuzul, suspendarea sau retragerea autorizației se va face, la cererea Comisiei, în cazul în care aceasta consideră că există un pericol major de posibilă încălcare. |
| --- | --- |

4.3

Articolul 7 alineatul (5) prevede că, la cererea Comisiei, statul membru de pavilion refuză, suspendă sau retrage autorizația în cazul în care există „motive de politică prioritare” (...). CESE consideră că această formulare este prea vagă și ar putea duce la situații de incertitudine juridică pentru operatori, în funcție de ceea ce Comisia consideră a fi „motive de politică prioritare” pentru fiecare caz. Articolul ar trebui să precizeze că refuzul, suspendarea sau retragerea autorizației se va face, la cererea Comisiei, în cazul în care aceasta consideră că există un pericol major de posibilă încălcare.

| 4.4 | Articolul 8 prevede că „o navă de pescuit a Uniunii nu poate desfășura în apele unei țări terțe activități de pescuit decât dacă țara respectivă este parte contractantă sau parte cooperantă necontractantă la această ORGP”. CESE atrage atenția asupra situației din Guineea Bissau, cu care UE a încheiat un acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil, dar care nu este parte contractantă sau cooperantă necontractantă a Comisiei internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT). Prin urmare, Comitetul consideră că UE nu ar trebui să intre în aspecte care privesc suveranitatea țărilor terțe. Pe de altă parte, o asemenea cerință ar plasa flota UE într-o poziție de dezavantaj concurențial în raport cu flotele țărilor terțe care nu trebuie să respecte această obligație. În orice caz, CESE încurajează Comisia să își continue eforturile, prin Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului, astfel încât Guineea-Bissau să participe la activitățile ICCAT, în scopul unei exploatări durabile a resurselor. |
| --- | --- |

4.4

Articolul 8 prevede că „o navă de pescuit a Uniunii nu poate desfășura în apele unei țări terțe activități de pescuit decât dacă țara respectivă este parte contractantă sau parte cooperantă necontractantă la această ORGP”. CESE atrage atenția asupra situației din Guineea Bissau, cu care UE a încheiat un acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil, dar care nu este parte contractantă sau cooperantă necontractantă a Comisiei internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT). Prin urmare, Comitetul consideră că UE nu ar trebui să intre în aspecte care privesc suveranitatea țărilor terțe. Pe de altă parte, o asemenea cerință ar plasa flota UE într-o poziție de dezavantaj concurențial în raport cu flotele țărilor terțe care nu trebuie să respecte această obligație. În orice caz, CESE încurajează Comisia să își continue eforturile, prin Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului, astfel încât Guineea-Bissau să participe la activitățile ICCAT, în scopul unei exploatări durabile a resurselor.

| 4.5 | În ceea ce privește articolul 12 alineatele (3) și (4), CESE este preocupat de faptul că Comisia Europeană ar putea încetini procedura de eliberare a autorizațiilor de pescuit. |
| --- | --- |

4.5

În ceea ce privește articolul 12 alineatele (3) și (4), CESE este preocupat de faptul că Comisia Europeană ar putea încetini procedura de eliberare a autorizațiilor de pescuit.

| 4.6 | În ceea ce privește articolele 13 și 14, care se referă la realocarea posibilităților de pescuit neutilizate în cadrul acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului durabil, Comitetul solicită Comisiei, din motive de coerență internă, ca această realocare a posibilităţilor de pescuit să fie efectuată atât pentru apele UE, cât și pentru acorduri bilaterale în domeniul pescuitului cu țări terțe, cum ar fi Norvegia. |
| --- | --- |

4.6

În ceea ce privește articolele 13 și 14, care se referă la realocarea posibilităților de pescuit neutilizate în cadrul acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului durabil, Comitetul solicită Comisiei, din motive de coerență internă, ca această realocare a posibilităţilor de pescuit să fie efectuată atât pentru apele UE, cât și pentru acorduri bilaterale în domeniul pescuitului cu țări terțe, cum ar fi Norvegia.

| 4.7 | Articolul 18 litera (c) prevede că statul membru de pavilion nu poate elibera o autorizație de pescuit decât dacă operatorul a furnizat dovezi ale sustenabilității activităților de pescuit planificate, având la bază: o evaluare științifică furnizată de țara terță în cauză și/sau de o organizație regională de gestionare a pescuitului și o examinare a acestei evaluări de către statul membru de pavilion pe baza evaluării institutului său științific național. Comitetul consideră că această ultimă examinare de către statul membru de pavilion ar trebui eliminată. |
| --- | --- |

4.7

Articolul 18 litera (c) prevede că statul membru de pavilion nu poate elibera o autorizație de pescuit decât dacă operatorul a furnizat dovezi ale sustenabilității activităților de pescuit planificate, având la bază: o evaluare științifică furnizată de țara terță în cauză și/sau de o organizație regională de gestionare a pescuitului și o examinare a acestei evaluări de către statul membru de pavilion pe baza evaluării institutului său științific național. Comitetul consideră că această ultimă examinare de către statul membru de pavilion ar trebui eliminată.

| 4.8 | Articolul 19 alineatul (2) prevede că Comisia Europeană dispune de cincisprezece zile pentru a examina documentele furnizate de statele membre, și, în cazul în care există probleme cu vreo navă (cu nava și/sau cu armatorul), de două luni pentru a se opune acordării autorizației. Punerea în aplicare a acestui alineat ar putea duce la întârzieri semnificative în acordarea autorizațiilor de pescuit directe. |
| --- | --- |

4.8

Articolul 19 alineatul (2) prevede că Comisia Europeană dispune de cincisprezece zile pentru a examina documentele furnizate de statele membre, și, în cazul în care există probleme cu vreo navă (cu nava și/sau cu armatorul), de două luni pentru a se opune acordării autorizației. Punerea în aplicare a acestui alineat ar putea duce la întârzieri semnificative în acordarea autorizațiilor de pescuit directe.

| 4.9 | Articolul 27 prevede că statul membru de pavilion notifică Comisiei autorizația de pescuit cu cel puțin 15 zile calendaristice înainte de data prevăzută de începere a activităților de pescuit în marea liberă. Având în vedere cele de mai sus, CESE consideră că ar trebui să se elimine termenul de 15 de zile și să se menționeze doar că se notifică Comisia Europeană „înainte” de începerea activităților. |
| --- | --- |

4.9

Articolul 27 prevede că statul membru de pavilion notifică Comisiei autorizația de pescuit cu cel puțin 15 zile calendaristice înainte de data prevăzută de începere a activităților de pescuit în marea liberă. Având în vedere cele de mai sus, CESE consideră că ar trebui să se elimine termenul de 15 de zile și să se menționeze doar că se notifică Comisia Europeană „înainte” de începerea activităților.

| 4.10 | CESE consideră că este întru totul de dorit ca toate schimburile de informații între Comisie și statele membre, precum și cu țările terțe, să aibă loc în format electronic. De asemenea, consideră că este necesar să se creeze un registru al autorizațiilor de pescuit în format electronic. |
| --- | --- |

4.10

CESE consideră că este întru totul de dorit ca toate schimburile de informații între Comisie și statele membre, precum și cu țările terțe, să aibă loc în format electronic. De asemenea, consideră că este necesar să se creeze un registru al autorizațiilor de pescuit în format electronic.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

ANEXĂ

Următorul punct al avizului secțiunii a fost modificat prin adoptarea de către Adunarea Plenară a amendamentelor corespunzătoare, însă a întrunit peste o pătrime din voturile exprimate (articolul 54 punctul 4 din Regulamentul de procedură):

Punctul 4.2

Articolul 5 alineatul (1) litera (d) din propunere prevede că statul membru de pavilion nu poate emite o autorizație de pescuit în cazul în care operatorul și nava de pescuit au făcut obiectul unei sancțiuni pentru o încălcare gravă în cursul celor 12 luni care precedă cererea de autorizație de pescuit. CESE consideră că este necesar să se pedepsească în mod corespunzător operatorul care a comis o infracțiune gravă: neacordarea autorizației de pescuit nu înseamnă o dublă sancționare, ci aplicarea unui criteriu de eligibilitate. De asemenea, Comitetul consideră că, dacă este cazul, o astfel de măsură ar trebui să se aplice numai în cazul hotărârilor definitive.

Expunere de motive

Aplicarea mecanică a criteriului ar putea duce la o dublă sancțiune, care ar fi disproporționată, dat fiind că operatorul și comandantul navei ar putea fi vizați nu doar de sancțiunile prevăzute la articolele 90-92 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului și la articolele 42-47 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, ci și de riscul de a nu fi eligibili pentru obținerea autorizației.

Articolele menționate prevăd deja sancțiuni severe pentru operatorii care comit infracțiuni grave, de la amenzi financiare (de cel puțin cinci ori valoarea produselor pescărești obținute prin comiterea infracțiunii grave) la următoarele sancțiuni suplimentare:

| 1. | sechestrarea navei de pescuit implicate într-o încălcare; |
| --- | --- |

1.

sechestrarea navei de pescuit implicate într-o încălcare;

| 2. | imobilizarea temporară a navei de pescuit; |
| --- | --- |

2.

imobilizarea temporară a navei de pescuit;

| 3. | confiscarea uneltelor de pescuit, a capturilor, a produselor pescărești interzise; |
| --- | --- |

3.

confiscarea uneltelor de pescuit, a capturilor, a produselor pescărești interzise;

| 4. | suspendarea sau retragerea autorizației de pescuit; |
| --- | --- |

4.

suspendarea sau retragerea autorizației de pescuit;

| 5. | reducerea sau retragerea drepturilor de pescuit; |
| --- | --- |

5.

reducerea sau retragerea drepturilor de pescuit;

| 6. | excluderea temporară sau permanentă de la dreptul de a obține noi drepturi de pescuit; |
| --- | --- |

6.

excluderea temporară sau permanentă de la dreptul de a obține noi drepturi de pescuit;

| 7. | interzicerea temporară sau permanentă a accesului la asistență publică sau la subvenții; |
| --- | --- |

7.

interzicerea temporară sau permanentă a accesului la asistență publică sau la subvenții;

| 8. | suspendarea sau retragerea statutului de operator economic autorizat acordat în conformitate cu articolul 16 alineatul (3). |
| --- | --- |

8.

suspendarea sau retragerea statutului de operator economic autorizat acordat în conformitate cu articolul 16 alineatul (3).

De asemenea, articolul 92 din Regulamentul 1224/2009 stabilește un sistem de puncte pentru infracțiunile grave. Atunci când numărul total de puncte atinge sau depășește un prag anume, licența de pescuit se suspendă automat pentru o perioadă de cel puțin două luni. Această perioadă este de patru luni dacă licența de pescuit este suspendată pentru a doua oară, de opt luni dacă licența de pescuit este suspendată pentru a treia oară și de un an dacă licența de pescuit este suspendată pentru a patra oară ca urmare a faptului că titularului licenței îi este atribuit numărul specificat de puncte. În cazul în care titularului i se atribuie numărul specificat de puncte pentru a cincea oară, licența de pescuit se retrage definitiv.

Pe de altă parte, considerăm că prevederea încalcă principiul nediscriminării, deoarece acelorași infracțiuni nu li se vor aplica aceleași sancțiuni atât în apele UE, cât și în afara acestora. Pentru aceleași infracțiuni, cei care pescuiesc în afara UE vor primi o sancțiune suplimentară, ca de exemplu imposibilitatea de a obține autorizația de pescuit pentru 12 luni. Acest lucru ar însemna impunerea unui standard dublu pentru infracțiuni similare.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 92 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 50 |
| Abțineri: | 23 |

Voturi pentru:

92

Voturi împotrivă:

50

Abțineri:

23

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/122 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/122

---

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008

[COM(2016) 39 final – 2016/023 (COD)]

(2016/C 303/17)

| Raportor: | domnul Vladimír NOVOTNÝ |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Vladimír NOVOTNÝ

La 4 februarie 2016 și la 18 februarie 2016, în conformitate cu articolele 192 alineatul (1), 207 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și, respectiv, Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind mercurul şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008

[COM(2016) 39 final – 2016/023 (COD)].

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 11 mai 2016.

În cea de a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 153 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul recomandă cu tărie adoptarea propunerii de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul și de abrogare a Regulamentul (CE) nr. 1102/2008, ca prim pas spre ratificarea Convenției de la Minamata de către Uniunea Europeană în ansamblu și de către fiecare dintre statele sale membre. |
| --- | --- |

1.1.

Comitetul recomandă cu tărie adoptarea propunerii de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul și de abrogare a Regulamentul (CE) nr. 1102/2008, ca prim pas spre ratificarea Convenției de la Minamata de către Uniunea Europeană în ansamblu și de către fiecare dintre statele sale membre.

| 1.2. | Emisiile de mercur reprezintă o problemă globală, care necesită un răspuns pe măsură, acesta fiind reprezentat de Convenția de la Minamata. UE și Japonia alcătuiesc principala forță motrice a campaniei de limitare a riscurilor pe care mercurul le prezintă pentru mediu (și populație). Trebuie să fim însă conștienți că mercurul și compușii săi sunt elemente care vor fi mereu prezente în mediul înconjurător. |
| --- | --- |

1.2.

Emisiile de mercur reprezintă o problemă globală, care necesită un răspuns pe măsură, acesta fiind reprezentat de Convenția de la Minamata. UE și Japonia alcătuiesc principala forță motrice a campaniei de limitare a riscurilor pe care mercurul le prezintă pentru mediu (și populație). Trebuie să fim însă conștienți că mercurul și compușii săi sunt elemente care vor fi mereu prezente în mediul înconjurător.

| 1.3. | Comitetul constată că activitățile permanente desfășurate de UE în legătură cu problema mercurului la nivel global și în special la nivelul Uniunii au dus la o reducere cu 75 % a emisiilor antropice de mercur în UE din 1990 încoace și că regimul juridic existent garantează că reducerea treptată a acestor emisii va continua. |
| --- | --- |

1.3.

Comitetul constată că activitățile permanente desfășurate de UE în legătură cu problema mercurului la nivel global și în special la nivelul Uniunii au dus la o reducere cu 75 % a emisiilor antropice de mercur în UE din 1990 încoace și că regimul juridic existent garantează că reducerea treptată a acestor emisii va continua.

| 1.4. | Comitetul recomandă ca viitoarele măsuri ale UE să fie în concordanță cu punerea în aplicare a Convenției de la Minamata, odată ce aceasta va fi ratificată și va intra în vigoare. În opinia Comitetului, cadrul legislativ ce reglementează în primul rând emisiile, dar și procesele de producție și produsele, este suficient pentru îndeplinirea angajamentelor asumate în temeiul convenției și nu subminează competitivitatea UE în ansamblu. |
| --- | --- |

1.4.

Comitetul recomandă ca viitoarele măsuri ale UE să fie în concordanță cu punerea în aplicare a Convenției de la Minamata, odată ce aceasta va fi ratificată și va intra în vigoare. În opinia Comitetului, cadrul legislativ ce reglementează în primul rând emisiile, dar și procesele de producție și produsele, este suficient pentru îndeplinirea angajamentelor asumate în temeiul convenției și nu subminează competitivitatea UE în ansamblu.

| 1.5. | Comitetul consideră că este esențial ca o parte corespunzătoare a capacităților UE în domeniul științei și cercetării să fie alocată problemei reprezentate de prezența mercurului și a înlocuitorilor lui în procesele de producție și în produse. |
| --- | --- |

1.5.

Comitetul consideră că este esențial ca o parte corespunzătoare a capacităților UE în domeniul științei și cercetării să fie alocată problemei reprezentate de prezența mercurului și a înlocuitorilor lui în procesele de producție și în produse.

| 1.6. | În plus, CESE recomandă ca autoritățile competente din UE și statele membre ale UE semnatare ale Convenției de la Minamata să participe, după ratificarea acesteia, la prima Conferință a părților (COP 1) la Convenția privind mercurul, aflată în pregătire, oferind noi informații care să permită reducerea în continuare a emisiilor antropice de mercur și a utilizării acestuia în produse și în procesele de producție. |
| --- | --- |

1.6.

În plus, CESE recomandă ca autoritățile competente din UE și statele membre ale UE semnatare ale Convenției de la Minamata să participe, după ratificarea acesteia, la prima Conferință a părților (COP 1) la Convenția privind mercurul, aflată în pregătire, oferind noi informații care să permită reducerea în continuare a emisiilor antropice de mercur și a utilizării acestuia în produse și în procesele de producție.

2.   Introducere

| 2.1. | Mercurul este o componentă naturală a scoarței terestre, fiind prezent într-o concentrație medie de aproximativ 0,05 mg/kg, cu variații locale semnificative. În concentrații foarte scăzute, mercurul se găsește, de asemenea, în întreaga biosferă. Absorbția mercurului de către plante poate explica prezența sa în combustibili precum cărbunele, petrolul și gazele naturale, dar și în biocombustibili. În termeni de emisii de mercur, arderea biomasei este practic același lucru cu arderea cărbunelui. Problema mercurului și a emisiilor acestuia este descrisă în detaliu în documentele Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) (1). |
| --- | --- |

2.1.

Mercurul este o componentă naturală a scoarței terestre, fiind prezent într-o concentrație medie de aproximativ 0,05 mg/kg, cu variații locale semnificative. În concentrații foarte scăzute, mercurul se găsește, de asemenea, în întreaga biosferă. Absorbția mercurului de către plante poate explica prezența sa în combustibili precum cărbunele, petrolul și gazele naturale, dar și în biocombustibili. În termeni de emisii de mercur, arderea biomasei este practic același lucru cu arderea cărbunelui. Problema mercurului și a emisiilor acestuia este descrisă în detaliu în documentele Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) (1).

| 2.2. | Odată eliberat, mercurul rămâne prezent în mediul înconjurător și circulă între aer, apă, sedimente, sol și biote, în diferite forme. El se poate transforma (în principal prin intermediul metabolismului microbian) în metilmercur, care are capacitatea de a se acumula în organisme și în special în lanțul trofic acvatic (pești și mamifere marine). Motivul pentru care mercurul și alte metale grele sunt considerate o amenințare pentru mediu la nivel global este faptul că acestea sunt bioacumulative și se pot răspândi în atmosferă la mare distanță. |
| --- | --- |

2.2.

Odată eliberat, mercurul rămâne prezent în mediul înconjurător și circulă între aer, apă, sedimente, sol și biote, în diferite forme. El se poate transforma (în principal prin intermediul metabolismului microbian) în metilmercur, care are capacitatea de a se acumula în organisme și în special în lanțul trofic acvatic (pești și mamifere marine). Motivul pentru care mercurul și alte metale grele sunt considerate o amenințare pentru mediu la nivel global este faptul că acestea sunt bioacumulative și se pot răspândi în atmosferă la mare distanță.

| 2.3. | În unele părți ale lumii, în special în afara UE, procente semnificative din populație sunt expuse la mercur mult peste nivelurile de siguranță. Conform celor mai fiabile estimări, emisiile antropice de mercur în atmosferă se ridică la 1 960 de tone pe an la nivelul planetei, din care 87,5 tone pe an în UE (4,5 % din total). Emisiile directe de mercur în apă, la nivel mondial, ajung la aproximativ 900 de tone pe an, iar contribuția emisiilor naturale (eroziunea rocilor și activitatea vulcanică) este aproximativ egală. În anexa 1 este prezentată o imagine de ansamblu a emisiilor antropice de mercur. |
| --- | --- |

2.3.

În unele părți ale lumii, în special în afara UE, procente semnificative din populație sunt expuse la mercur mult peste nivelurile de siguranță. Conform celor mai fiabile estimări, emisiile antropice de mercur în atmosferă se ridică la 1 960 de tone pe an la nivelul planetei, din care 87,5 tone pe an în UE (4,5 % din total). Emisiile directe de mercur în apă, la nivel mondial, ajung la aproximativ 900 de tone pe an, iar contribuția emisiilor naturale (eroziunea rocilor și activitatea vulcanică) este aproximativ egală. În anexa 1 este prezentată o imagine de ansamblu a emisiilor antropice de mercur.

| 2.4. | În ciuda scăderii consumului global de mercur (cererea globală a scăzut la mai puțin de jumătate față de 1980) și a prețurilor mici, producția de mercur prin extracție minieră continuă în numeroase țări ale lumii. Cei mai mari producători sunt China și Kazahstan. În Europa, producția primară a încetat în 2003, dar mercurul este separat ca produs secundar al altor procese extractive și de prelucrare a materiilor prime minerale. Acest tip de mercur este clasificat ca deșeu și este tratat în conformitate cu legislația în materie de deșeuri. |
| --- | --- |

2.4.

În ciuda scăderii consumului global de mercur (cererea globală a scăzut la mai puțin de jumătate față de 1980) și a prețurilor mici, producția de mercur prin extracție minieră continuă în numeroase țări ale lumii. Cei mai mari producători sunt China și Kazahstan. În Europa, producția primară a încetat în 2003, dar mercurul este separat ca produs secundar al altor procese extractive și de prelucrare a materiilor prime minerale. Acest tip de mercur este clasificat ca deșeu și este tratat în conformitate cu legislația în materie de deșeuri.

| 2.5. | De asemenea, cantități mari de mercur intră pe piața mondială în urma transformării sau închiderii uzinelor producătoare de cloralcali care utilizau procese cu mercur, în țări în care, spre deosebire de UE, comerțul cu mercur nu este interzis. |
| --- | --- |

2.5.

De asemenea, cantități mari de mercur intră pe piața mondială în urma transformării sau închiderii uzinelor producătoare de cloralcali care utilizau procese cu mercur, în țări în care, spre deosebire de UE, comerțul cu mercur nu este interzis.

| 2.6. | Emisiile rezultate din arderea cărbunelui și din procesele de incinerare, inclusiv siderurgice, precum și din prelucrarea metalelor neferoase reprezintă sursa preponderentă de emisii antropice și în principal a imisiilor de compuși ai mercurului în vecinătatea unor surse specifice de emisii din UE. Identificarea diferitelor opțiuni presupune atât examinarea captării mercurului și a altor elemente în procesele de epurare a gazelor de ardere, cât și a proceselor de captare specifică a mercurului, acolo unde acestea se impun. |
| --- | --- |

2.6.

Emisiile rezultate din arderea cărbunelui și din procesele de incinerare, inclusiv siderurgice, precum și din prelucrarea metalelor neferoase reprezintă sursa preponderentă de emisii antropice și în principal a imisiilor de compuși ai mercurului în vecinătatea unor surse specifice de emisii din UE. Identificarea diferitelor opțiuni presupune atât examinarea captării mercurului și a altor elemente în procesele de epurare a gazelor de ardere, cât și a proceselor de captare specifică a mercurului, acolo unde acestea se impun.

| 2.7. | O altă sursă importantă de emisii antropice, în principal de mercur elementar, o reprezintă utilizarea de amalgame în obturațiile dentare. Se pare că, în acest domeniu, emisiile (în principal în apă) sunt mai ușor de controlat și că tehnologiile disponibile în acest scop sunt utilizate pe scară largă în țările dezvoltate. |
| --- | --- |

2.7.

O altă sursă importantă de emisii antropice, în principal de mercur elementar, o reprezintă utilizarea de amalgame în obturațiile dentare. Se pare că, în acest domeniu, emisiile (în principal în apă) sunt mai ușor de controlat și că tehnologiile disponibile în acest scop sunt utilizate pe scară largă în țările dezvoltate.

| 2.8. | Comitetul a exprimat deja în unele avize anterioare punctul de vedere al societății civile cu privire la chestiunea emisiilor nocive de mercur și de compuși ai acestuia, iar prezentul aviz se înscrie în mod natural în aceeași linie (2). |
| --- | --- |

2.8.

Comitetul a exprimat deja în unele avize anterioare punctul de vedere al societății civile cu privire la chestiunea emisiilor nocive de mercur și de compuși ai acestuia, iar prezentul aviz se înscrie în mod natural în aceeași linie (2).

3.   Documentul Comisiei

| 3.1. | Uniunea și douăzeci și șase de state membre au semnat o nouă convenție internațională privind mercurul. Convenția așa-numită de la Minamata abordează întregul ciclu de viață al mercurului la scară mondială, de la extracția minieră primară de mercur la gestionarea deșeurilor rezultate din mercur, având drept obiectiv protejarea sănătății umane și a mediului de emisiile antropice de mercur și de compuși ai acestuia în aer, apă și sol. UE și majoritatea covârșitoare a statelor sale membre au semnat această nouă convenție internațională privind mercurul, care a strâns deja 128 de semnături, fiind ratificată până în prezent de 25 de țări semnatare (3). |
| --- | --- |

3.1.

Uniunea și douăzeci și șase de state membre au semnat o nouă convenție internațională privind mercurul. Convenția așa-numită de la Minamata abordează întregul ciclu de viață al mercurului la scară mondială, de la extracția minieră primară de mercur la gestionarea deșeurilor rezultate din mercur, având drept obiectiv protejarea sănătății umane și a mediului de emisiile antropice de mercur și de compuși ai acestuia în aer, apă și sol. UE și majoritatea covârșitoare a statelor sale membre au semnat această nouă convenție internațională privind mercurul, care a strâns deja 128 de semnături, fiind ratificată până în prezent de 25 de țări semnatare (3).

| 3.2. | În urma evaluării aprofundate a acquis-ului Uniunii s-a identificat un număr limitat de lacune de reglementare, care trebuie completate pentru a se asigura alinierea deplină a legislației europene la convenție (4). Propunerea examinată urmărește să abordeze aceste lacune, care privesc următoarele aspecte:






  — | importul de mercur; |
| --- | --- | --- |

3.2.

În urma evaluării aprofundate a acquis-ului Uniunii s-a identificat un număr limitat de lacune de reglementare, care trebuie completate pentru a se asigura alinierea deplină a legislației europene la convenție (4). Propunerea examinată urmărește să abordeze aceste lacune, care privesc următoarele aspecte:

—

importul de mercur;

| — | exportul anumitor produse cu adaos de mercur; |
| --- | --- |

—

exportul anumitor produse cu adaos de mercur;

| — | utilizarea mercurului în anumite procese de fabricație; |
| --- | --- |

—

utilizarea mercurului în anumite procese de fabricație;

| — | utilizări noi ale mercurului în produse și în procese de fabricație; |
| --- | --- |

—

utilizări noi ale mercurului în produse și în procese de fabricație;

| — | utilizarea mercurului în mineritul aurifer artizanal și la scară redusă; și |
| --- | --- |

—

utilizarea mercurului în mineritul aurifer artizanal și la scară redusă; și

| — | utilizarea mercurului în amalgamul dentar. |
| --- | --- |

—

utilizarea mercurului în amalgamul dentar.

| 3.3. | Din motive de claritate juridică, obligațiile care decurg din convenție care nu sunt încă transpuse în legislația UE ar trebui să fie integrate într-un act juridic unic. |
| --- | --- |

3.3.

Din motive de claritate juridică, obligațiile care decurg din convenție care nu sunt încă transpuse în legislația UE ar trebui să fie integrate într-un act juridic unic.

| 3.4. | Este necesar să fie consolidate coerența și claritatea juridică; în acest sens, ar trebui ca propunerea examinată să abroge și să înlocuiască Regulamentul (CE) nr. 1102/2008, păstrând obligațiile de fond care sunt în continuare necesare. |
| --- | --- |

3.4.

Este necesar să fie consolidate coerența și claritatea juridică; în acest sens, ar trebui ca propunerea examinată să abroge și să înlocuiască Regulamentul (CE) nr. 1102/2008, păstrând obligațiile de fond care sunt în continuare necesare.

| 3.5. | Obiectivele propunerii sunt coerente cu cele ale Strategiei Europa 2020 pentru creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Propunerea va contribui la crearea unor condiții concurențiale echitabile la nivel global pentru procesele industriale care utilizează sau emit involuntar mercur și compuși ai mercurului, precum și pentru fabricarea și comercializarea produselor cu adaos de mercur, promovând astfel competitivitatea industriei Uniunii. |
| --- | --- |

3.5.

Obiectivele propunerii sunt coerente cu cele ale Strategiei Europa 2020 pentru creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Propunerea va contribui la crearea unor condiții concurențiale echitabile la nivel global pentru procesele industriale care utilizează sau emit involuntar mercur și compuși ai mercurului, precum și pentru fabricarea și comercializarea produselor cu adaos de mercur, promovând astfel competitivitatea industriei Uniunii.

| 3.6. | În plus, propunerea examinată urmărește simplificarea și clarificarea acquis-ului, acolo unde este posibil, pentru a se permite o punere în aplicare mai bună și mai eficace. |
| --- | --- |

3.6.

În plus, propunerea examinată urmărește simplificarea și clarificarea acquis-ului, acolo unde este posibil, pentru a se permite o punere în aplicare mai bună și mai eficace.

| 3.7. | Concluzia evaluării impactului a fost că ratificarea și punerea în aplicare a Convenției de la Minamata va asigura în UE beneficii importante pentru mediu și pentru sănătatea umană, în principal datorită reducerii preconizate a emisiilor de mercur provenite din alte părți ale lumii. |
| --- | --- |

3.7.

Concluzia evaluării impactului a fost că ratificarea și punerea în aplicare a Convenției de la Minamata va asigura în UE beneficii importante pentru mediu și pentru sănătatea umană, în principal datorită reducerii preconizate a emisiilor de mercur provenite din alte părți ale lumii.

4.   Observaţii generale

| 4.1. | Comitetul sprijină adoptarea propunerii de regulament al Parlamentului European și al Consiliului, deoarece acest document este rezultatul unui efort îndelungat de creare a unui mediu juridic responsabil, care să permită limitarea pe plan mondial a efectelor nedorite ale mercurului și compușilor săi, pe termen lung și în mod durabil. Comitetul constată că propunerea de regulament este în deplină concordanță cu obiectivul principal al protejării sănătății și mediului împotriva efectelor nocive ale mercurului. |
| --- | --- |

4.1.

Comitetul sprijină adoptarea propunerii de regulament al Parlamentului European și al Consiliului, deoarece acest document este rezultatul unui efort îndelungat de creare a unui mediu juridic responsabil, care să permită limitarea pe plan mondial a efectelor nedorite ale mercurului și compușilor săi, pe termen lung și în mod durabil. Comitetul constată că propunerea de regulament este în deplină concordanță cu obiectivul principal al protejării sănătății și mediului împotriva efectelor nocive ale mercurului.

| 4.2. | Comitetul apreciază în mod deosebit nu numai contribuția instituțiilor UE, ci și a statelor membre la elaborarea, negocierea și ratificarea Convenției de la Minamata. |
| --- | --- |

4.2.

Comitetul apreciază în mod deosebit nu numai contribuția instituțiilor UE, ci și a statelor membre la elaborarea, negocierea și ratificarea Convenției de la Minamata.

| 4.3. | De asemenea, Comitetul salută călduros respectarea, pe parcursul întregului proces, a principiilor fundamentale ale subsidiarității și proporționalității, fără ca aceasta să pericliteze eficacitatea instrumentelor juridice adoptate în întreaga UE și la nivel mondial. |
| --- | --- |

4.3.

De asemenea, Comitetul salută călduros respectarea, pe parcursul întregului proces, a principiilor fundamentale ale subsidiarității și proporționalității, fără ca aceasta să pericliteze eficacitatea instrumentelor juridice adoptate în întreaga UE și la nivel mondial.

| 4.4. | CESE consideră că eforturile depuse de Europa vor contribui la o ratificare rapidă a Convenției de la Minamata până la sfârșitul anului 2016 și la o reducere adecvată a riscurilor la adresa sănătății și a mediului cauzate de emisiile antropice de mercur și de utilizarea acestuia în întreaga lume. De asemenea, Comitetul își exprimă convingerea că propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului nu ar trebui să depășească și nu va depăși sfera cerințelor care decurg din Convenția de la Minamata. |
| --- | --- |

4.4.

CESE consideră că eforturile depuse de Europa vor contribui la o ratificare rapidă a Convenției de la Minamata până la sfârșitul anului 2016 și la o reducere adecvată a riscurilor la adresa sănătății și a mediului cauzate de emisiile antropice de mercur și de utilizarea acestuia în întreaga lume. De asemenea, Comitetul își exprimă convingerea că propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului nu ar trebui să depășească și nu va depăși sfera cerințelor care decurg din Convenția de la Minamata.

5.   Observații specifice

| 5.1. | CESE salută faptul că propunerea de regulament reflectă rezultatele consultărilor cu părțile interesate din UE și dezbaterile privind Convenția de la Minamata desfășurate în foruri de experți sub egida Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP). CESE felicită Comisia, care a dus la bun sfârșit activitatea de analiză foarte solicitantă și vastă care s-a concretizat în proiectul de regulament examinat aici. |
| --- | --- |

5.1.

CESE salută faptul că propunerea de regulament reflectă rezultatele consultărilor cu părțile interesate din UE și dezbaterile privind Convenția de la Minamata desfășurate în foruri de experți sub egida Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP). CESE felicită Comisia, care a dus la bun sfârșit activitatea de analiză foarte solicitantă și vastă care s-a concretizat în proiectul de regulament examinat aici.

| 5.2. | Comitetul susține opinia Comisiei potrivit căreia restricțiile comerciale care ar depăși cerințele convenției, adică ar institui o interdicție necondiționată a importului de mercur, nu ar fi justificate, deoarece acestea ar fi mai costisitoare pentru industria Uniunii și nu ar avea un efect pozitiv semnificativ asupra mediului. |
| --- | --- |

5.2.

Comitetul susține opinia Comisiei potrivit căreia restricțiile comerciale care ar depăși cerințele convenției, adică ar institui o interdicție necondiționată a importului de mercur, nu ar fi justificate, deoarece acestea ar fi mai costisitoare pentru industria Uniunii și nu ar avea un efect pozitiv semnificativ asupra mediului.

| 5.3. | Comisia își însușește opinia exprimată de Comisie în propunerea de regulament, conform căreia nici restricțiile privind exportul anumitor produse cu adaos de mercur nu se justifică, în măsura în care aportul de mercur și evacuările de mercur în mediul înconjurător ar rămâne în mare parte neschimbate, iar o astfel de interdicție ar putea chiar spori emisiile de mercur în țări terțe. |
| --- | --- |

5.3.

Comisia își însușește opinia exprimată de Comisie în propunerea de regulament, conform căreia nici restricțiile privind exportul anumitor produse cu adaos de mercur nu se justifică, în măsura în care aportul de mercur și evacuările de mercur în mediul înconjurător ar rămâne în mare parte neschimbate, iar o astfel de interdicție ar putea chiar spori emisiile de mercur în țări terțe.

| 5.4. | De asemenea, Comitetul aprobă fără rezerve (ca urmare a concluziilor consultărilor și a rezultatele analizelor) argumentul potrivit căruia restricționarea utilizării mercurului în anumite procese de fabricație și în unele procese noi ar trebui să fie proporțională cu riscurile aferente și să apară ca urmare a unui progres tehnologic pe termen mai lung. |
| --- | --- |

5.4.

De asemenea, Comitetul aprobă fără rezerve (ca urmare a concluziilor consultărilor și a rezultatele analizelor) argumentul potrivit căruia restricționarea utilizării mercurului în anumite procese de fabricație și în unele procese noi ar trebui să fie proporțională cu riscurile aferente și să apară ca urmare a unui progres tehnologic pe termen mai lung.

| 5.5. | Totuși, Comitetul își însușește dispozițiile Convenției de la Minamata potrivit cărora părțile trebuie să ia măsuri pentru a descuraja dezvoltarea de noi procese de fabricație care utilizează mercur, precum și producerea și introducerea pe piață a unor produse noi cu adaos de mercur. |
| --- | --- |

5.5.

Totuși, Comitetul își însușește dispozițiile Convenției de la Minamata potrivit cărora părțile trebuie să ia măsuri pentru a descuraja dezvoltarea de noi procese de fabricație care utilizează mercur, precum și producerea și introducerea pe piață a unor produse noi cu adaos de mercur.

| 5.6. | Comitetul observă că punerea în aplicare a Directivei 2001/80/CE privind limitarea emisiilor în atmosferă a anumitor poluanți provenind de la instalații de ardere de dimensiuni mari au dus la o limitare semnificativă a emisiilor de mercur din sectorul energetic, care este cel mai mare generator de emisii antropice de mercur și de imisii de mercur în sol și în apă ca urmare a depunerilor atmosferice, și că această tendință va continua. Din 1990 până în prezent, UE a reușit să reducă emisiile antropice de mercur cu peste 75 % (5). O punere în aplicare integrală a Directivei 2010/75/UE privind emisiile industriale va contribui în mod semnificativ la reducerea suplimentară a emisiilor de mercur. CESE, în acord cu opinia Comisiei, își exprimă convingerea că în prezent nu este nevoie să se modifice sau să se completeze cerințele din Directiva privind emisiile industriale în special în ceea ce privește emisiile de mercur. |
| --- | --- |

5.6.

Comitetul observă că punerea în aplicare a Directivei 2001/80/CE privind limitarea emisiilor în atmosferă a anumitor poluanți provenind de la instalații de ardere de dimensiuni mari au dus la o limitare semnificativă a emisiilor de mercur din sectorul energetic, care este cel mai mare generator de emisii antropice de mercur și de imisii de mercur în sol și în apă ca urmare a depunerilor atmosferice, și că această tendință va continua. Din 1990 până în prezent, UE a reușit să reducă emisiile antropice de mercur cu peste 75 % (5). O punere în aplicare integrală a Directivei 2010/75/UE privind emisiile industriale va contribui în mod semnificativ la reducerea suplimentară a emisiilor de mercur. CESE, în acord cu opinia Comisiei, își exprimă convingerea că în prezent nu este nevoie să se modifice sau să se completeze cerințele din Directiva privind emisiile industriale în special în ceea ce privește emisiile de mercur.

| 5.7. | CESE salută abordarea ce urmărește limitarea emisiilor de mercur din procese industriale pe baza conceptului de „cele mai bune tehnici disponibile” (BAT) și a documentelor lor de referință (BREF). |
| --- | --- |

5.7.

CESE salută abordarea ce urmărește limitarea emisiilor de mercur din procese industriale pe baza conceptului de „cele mai bune tehnici disponibile” (BAT) și a documentelor lor de referință (BREF).

| 5.8. | CESE subliniază necesitatea de a se adopta măsuri legislative privind depozitarea permanentă și în condiții de siguranță a mercurul retras din circuitul industrial în structuri geologice adecvate, cum ar fi salinele dezafectate. CESE solicită Comisiei să definească urgent criteriile aplicabile instalațiilor de depozitare și cerințele pentru depozitarea deșeurilor contaminate cu mercur. |
| --- | --- |

5.8.

CESE subliniază necesitatea de a se adopta măsuri legislative privind depozitarea permanentă și în condiții de siguranță a mercurul retras din circuitul industrial în structuri geologice adecvate, cum ar fi salinele dezafectate. CESE solicită Comisiei să definească urgent criteriile aplicabile instalațiilor de depozitare și cerințele pentru depozitarea deșeurilor contaminate cu mercur.

| 5.9. | Comitetul apreciază poziția echilibrată adoptată de Comisia Europeană cu privire la utilizarea amalgamului în stomatologie, pe baza celor mai recente cunoștințe științifice disponibile. El consideră că cerințele în materie de echipamente aplicabile cabinetelor stomatologice, și anume obligația de a deține separatoare de mercur și de nu a utiliza amalgame dentare decât sub formă încapsulată, sunt suficiente pentru a limita eliberarea deșeurilor de mercur în mediul înconjurător și a proteja sănătatea umană (6). În același timp, CESE atrage atenția asupra riscurilor încă puțin cunoscute și nespecificate în detaliu pe care le pot prezenta noile materiale dentare care urmează să înlocuiască amalgamul dentar. |
| --- | --- |

5.9.

Comitetul apreciază poziția echilibrată adoptată de Comisia Europeană cu privire la utilizarea amalgamului în stomatologie, pe baza celor mai recente cunoștințe științifice disponibile. El consideră că cerințele în materie de echipamente aplicabile cabinetelor stomatologice, și anume obligația de a deține separatoare de mercur și de nu a utiliza amalgame dentare decât sub formă încapsulată, sunt suficiente pentru a limita eliberarea deșeurilor de mercur în mediul înconjurător și a proteja sănătatea umană (6). În același timp, CESE atrage atenția asupra riscurilor încă puțin cunoscute și nespecificate în detaliu pe care le pot prezenta noile materiale dentare care urmează să înlocuiască amalgamul dentar.

| 5.10. | În același timp, CESE atrage atenția asupra creșterii costurilor serviciilor rambursate de bugetele de sănătate publică și a posibilelor efecte sociale și de sănătate asupra anumitor categorii de pacienți, în cazul în care aceste costuri se vor transfera asupra lor. |
| --- | --- |

5.10.

În același timp, CESE atrage atenția asupra creșterii costurilor serviciilor rambursate de bugetele de sănătate publică și a posibilelor efecte sociale și de sănătate asupra anumitor categorii de pacienți, în cazul în care aceste costuri se vor transfera asupra lor.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  UNEP, 2013. Global Mercury Assessment 2013: Sources, Emissions, Releases and Environmental Transport (Evaluare privind mercurul la scară globală – 2013: emisii, degajări și circulație în mediul înconjurător). Departamentul pentru substanțe chimice al UNEP, Geneva, Elveția.

1

Global Mercury Assessment 2013: Sources, Emissions, Releases and Environmental Transport

(2)  JO C 318, 23.12.2006, p. 115.

2

JO C 168, 20.7.2007, p. 44.

JO C 132, 3.5.2011, p. 78.

(3)  http://mercuryconvention.org/Convention/tabid/3426/Default.aspx.

3

(4)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, evaluarea de impact care însoțește documentele: Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 și Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea Convenției de la Minamata privind mercurul, SWD[2016] 17 final.

4

(5)  Sursa: Agenția Europeană de Mediu (AEM), Trends in Emissions of Heavy Metals (Tendințe în materie de emisii de metale grele) http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/daviz/emission-trends-of-heavy-metals-3#tab-chart_3.

5

Trends in Emissions of Heavy Metals

(6)  Avizul CSRSM (Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului) privind riscurile pentru mediu și efectele indirecte asupra sănătății ale mercurului prezent în amalgamul dentar (actualizat în 2014).

6

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/127 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/127

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European şi a Consiliului privind utilizarea benzii de frecvențe 470-790 MHz în Uniune

[COM(2016) 43 final – 2016/0027 (COD)]

(2016/C 303/18)

| Raportor: | domnul Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Raymond HENCKS

La 16 februarie 2016 și la ... , în conformitate cu articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și, respectiv, Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind utilizarea benzii de frecvențe de 470-790 MHz în Uniune

[COM(2016) 43 final – 2016/0027 (COD)].

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 3 mai 2016.

În cea de a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 26 mai 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 167 de voturi pentru și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE aprobă propunerea Comisiei privind eliberarea coordonată, însoțită de un calendar definit, a noilor capacități disponibile în banda de frecvențe de 694-790 MHz (denumită „700 MHz”), de care pot beneficia operatorii de telefonie mobilă pentru a furniza servicii de comunicații pe suport radio în bandă largă în cadrul tehnologiei 4G avansate și a viitoarei tehnologii 5G, reducând, în același timp, decalajul digital geografic, printr-o mai bună acoperire a zonelor și o mai mare viteză de transmisie. |
| --- | --- |

1.1.

CESE aprobă propunerea Comisiei privind eliberarea coordonată, însoțită de un calendar definit, a noilor capacități disponibile în banda de frecvențe de 694-790 MHz (denumită „700 MHz”), de care pot beneficia operatorii de telefonie mobilă pentru a furniza servicii de comunicații pe suport radio în bandă largă în cadrul tehnologiei 4G avansate și a viitoarei tehnologii 5G, reducând, în același timp, decalajul digital geografic, printr-o mai bună acoperire a zonelor și o mai mare viteză de transmisie.

| 1.2. | Se teme, totuși, ca prețul care rezultă din noua tehnologie utilizată pe frecvențele de 700 MHz și prețul de vânzare prin licitație al noilor capacități să nu atragă după sine, din perspectiva consumatorilor, sarcini suplimentare inaccesibile pentru o parte tot mai mare a populației și pentru anumite întreprinderi mici, până la punctul la care un număr mare de persoane vulnerabile riscă să ajungă în situația de a nu dispune de mijloace financiare pentru a participa la noua dinamică digitală. Prin urmare, CESE invită statele membre să pună în aplicare un regim de compensații, cu respectarea normelor UE privind ajutoarele de stat, cu scopul de a se evita orice nouă adâncire a decalajului economic. |
| --- | --- |

1.2.

Se teme, totuși, ca prețul care rezultă din noua tehnologie utilizată pe frecvențele de 700 MHz și prețul de vânzare prin licitație al noilor capacități să nu atragă după sine, din perspectiva consumatorilor, sarcini suplimentare inaccesibile pentru o parte tot mai mare a populației și pentru anumite întreprinderi mici, până la punctul la care un număr mare de persoane vulnerabile riscă să ajungă în situația de a nu dispune de mijloace financiare pentru a participa la noua dinamică digitală. Prin urmare, CESE invită statele membre să pună în aplicare un regim de compensații, cu respectarea normelor UE privind ajutoarele de stat, cu scopul de a se evita orice nouă adâncire a decalajului economic.

| 1.3. | Caracteristicile fizice ale propagării undelor radio în banda de 700 MHz vor relansa probabil dezbaterea privind potențialele efecte asupra sănătății ale expunerii la câmpuri electromagnetice. CESE își reînnoiește invitația (1) adresată Comisiei de a-și continua activitățile în acest domeniu, cu respectarea principiului precauției, în special în cazurile în care sunt necesare cercetări mai ample. |
| --- | --- |

1.3.

Caracteristicile fizice ale propagării undelor radio în banda de 700 MHz vor relansa probabil dezbaterea privind potențialele efecte asupra sănătății ale expunerii la câmpuri electromagnetice. CESE își reînnoiește invitația (1) adresată Comisiei de a-și continua activitățile în acest domeniu, cu respectarea principiului precauției, în special în cazurile în care sunt necesare cercetări mai ample.

| 1.4. | CESE solicită statelor membre ca, atunci când acordă drepturi de utilizare a benzii de 700 MHz pentru servicii de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, să se asigure că diferitele rețele de transport public dispun de canalele necesare pentru a asigura o bună acoperire. |
| --- | --- |

1.4.

CESE solicită statelor membre ca, atunci când acordă drepturi de utilizare a benzii de 700 MHz pentru servicii de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, să se asigure că diferitele rețele de transport public dispun de canalele necesare pentru a asigura o bună acoperire.

| 1.5. | În sfârșit, având în vedere faptul că unele state membre au alocat deja prin licitație noile capacități de frecvență și au demarat deja procedura națională de utilizare a acestor capacități, CESE invită Comisia să monitorizeze foarte îndeaproape evoluția și să intervină, în cadrul competențelor sale în materie, în cazul apariției celui mai mic risc de fragmentare a pieței unice. |
| --- | --- |

1.5.

În sfârșit, având în vedere faptul că unele state membre au alocat deja prin licitație noile capacități de frecvență și au demarat deja procedura națională de utilizare a acestor capacități, CESE invită Comisia să monitorizeze foarte îndeaproape evoluția și să intervină, în cadrul competențelor sale în materie, în cazul apariției celui mai mic risc de fragmentare a pieței unice.

2.   Introducere/Context

| 2.1. | După renunțarea la televiziunea analogică terestră și trecerea la televiziunea digitală terestră, tehnologiile ocupă un spectru de frecvențe cu mult mai restrâns decât tehnologia analogică și s-au realizat economii substanțiale în ceea ce privește lărgimea de bandă (aproximativ 18 % din resursele totale) care rezultă din eliberarea anterioară a dividendului digital pentru comunicațiile mobile în banda de 800 MHz. |
| --- | --- |

2.1.

După renunțarea la televiziunea analogică terestră și trecerea la televiziunea digitală terestră, tehnologiile ocupă un spectru de frecvențe cu mult mai restrâns decât tehnologia analogică și s-au realizat economii substanțiale în ceea ce privește lărgimea de bandă (aproximativ 18 % din resursele totale) care rezultă din eliberarea anterioară a dividendului digital pentru comunicațiile mobile în banda de 800 MHz.

| 2.2. | Spectrul utilizat în prezent de televiziunea terestră se situează în frecvențele joase ale benzii denumite UHF (470-862 MHz), care au caracteristici fizice de propagare a undelor radio mai robuste (o atenuare mai redusă decât în cazul celor de frecvență mai înaltă). |
| --- | --- |

2.2.

Spectrul utilizat în prezent de televiziunea terestră se situează în frecvențele joase ale benzii denumite UHF (470-862 MHz), care au caracteristici fizice de propagare a undelor radio mai robuste (o atenuare mai redusă decât în cazul celor de frecvență mai înaltă).

| 2.3. | Aceste frecvențe sunt caracterizate de un semnal la o distanță mai mare și de o mai bună capacitate de penetrare, fiind deosebit de potrivite pentru acoperirea zonelor rurale și difuzarea în clădiri. Eliberarea unor frecvențe joase, foarte valoroase pentru comunicațiile mobile bidirecționale ultrarapide în bandă largă, se dovedește avantajoasă atât în ceea ce privește costurile construcției rețelelor (deoarece necesită un număr mai mic de emițători sau stații de transmisie), cât și în planul finanțelor publice, prin vânzarea drepturilor de utilizare a acestor frecvențe către operatori, în conformitate cu normele detaliate stabilite de autoritățile de reglementare în domeniul telecomunicațiilor. Acesta este motivul pentru care frecvențele respective sunt uneori denumite „frecvențe de aur”. Operatorii de comunicații mobile și cei din domeniul audiovizual se află în concurenţă în ce privește alocarea acestor frecvențe de către autoritățile publice. |
| --- | --- |

2.3.

Aceste frecvențe sunt caracterizate de un semnal la o distanță mai mare și de o mai bună capacitate de penetrare, fiind deosebit de potrivite pentru acoperirea zonelor rurale și difuzarea în clădiri. Eliberarea unor frecvențe joase, foarte valoroase pentru comunicațiile mobile bidirecționale ultrarapide în bandă largă, se dovedește avantajoasă atât în ceea ce privește costurile construcției rețelelor (deoarece necesită un număr mai mic de emițători sau stații de transmisie), cât și în planul finanțelor publice, prin vânzarea drepturilor de utilizare a acestor frecvențe către operatori, în conformitate cu normele detaliate stabilite de autoritățile de reglementare în domeniul telecomunicațiilor. Acesta este motivul pentru care frecvențele respective sunt uneori denumite „frecvențe de aur”. Operatorii de comunicații mobile și cei din domeniul audiovizual se află în concurenţă în ce privește alocarea acestor frecvențe de către autoritățile publice.

| 2.4. | În prezent, banda de 470-790 MHz este utilizată la difuzarea serviciilor mass-media audiovizuale, inclusiv a celor de televiziune terestră digitală, precum și pentru producția de programe și pentru evenimente speciale („echipamente PMSE”, cum ar fi microfoanele fără fir și dispozitivele intraauriculare utilizate în spectacole pentru transmiterea indicațiilor de regie în studiourile TV). Frecvențele utilizate în prezent pentru ultima generație a tehnologiilor de comunicații mobile sunt benzile de 800 MHz, 900 MHz, 1 800 MHz și 2 600 MHz. |
| --- | --- |

2.4.

În prezent, banda de 470-790 MHz este utilizată la difuzarea serviciilor mass-media audiovizuale, inclusiv a celor de televiziune terestră digitală, precum și pentru producția de programe și pentru evenimente speciale („echipamente PMSE”, cum ar fi microfoanele fără fir și dispozitivele intraauriculare utilizate în spectacole pentru transmiterea indicațiilor de regie în studiourile TV). Frecvențele utilizate în prezent pentru ultima generație a tehnologiilor de comunicații mobile sunt benzile de 800 MHz, 900 MHz, 1 800 MHz și 2 600 MHz.

| 2.5. | Conferința mondială pentru radiocomunicații din 2012 a decis să aloce o mare parte a spectrului de frecvențe eliberat în banda de 470-790 MHz (denumită „700 MHz”) în Europa și Africa pentru serviciile mobile în bandă largă. |
| --- | --- |

2.5.

Conferința mondială pentru radiocomunicații din 2012 a decis să aloce o mare parte a spectrului de frecvențe eliberat în banda de 470-790 MHz (denumită „700 MHz”) în Europa și Africa pentru serviciile mobile în bandă largă.

| 2.6. | Această alocare către serviciile mobile a benzii de 700 MHz, care oferă capacități de bandă largă suplimentare, răspunde pe deplin obiectivului programului multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPP) al UE, potrivit căruia trebuie ca, până în 2020, persoanele fizice să ajungă să aibă la dispoziție o viteză de cel puțin 30 Mb/s. |
| --- | --- |

2.6.

Această alocare către serviciile mobile a benzii de 700 MHz, care oferă capacități de bandă largă suplimentare, răspunde pe deplin obiectivului programului multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPP) al UE, potrivit căruia trebuie ca, până în 2020, persoanele fizice să ajungă să aibă la dispoziție o viteză de cel puțin 30 Mb/s.

| 2.7. | Noua alocare a frecvențelor impune, potrivit estimărilor Comisiei, costuri pentru operatorii de televiziune, cauzate de tranziția de la norma de difuzare a televiziunii digitale MPEG-2 la MPEG-4 (de la 600 la 890 milioane EUR) și/sau HEVC (de la 450 la 660 milioane EUR), precum și consumatorilor, de ordinul a 40 până la 100 EUR suplimentari pe gospodărie pentru achiziționarea de decodoare sau adaptoare. |
| --- | --- |

2.7.

Noua alocare a frecvențelor impune, potrivit estimărilor Comisiei, costuri pentru operatorii de televiziune, cauzate de tranziția de la norma de difuzare a televiziunii digitale MPEG-2 la MPEG-4 (de la 600 la 890 milioane EUR) și/sau HEVC (de la 450 la 660 milioane EUR), precum și consumatorilor, de ordinul a 40 până la 100 EUR suplimentari pe gospodărie pentru achiziționarea de decodoare sau adaptoare.

3.   Sinteza propunerii de decizie

| 3.1. | Propunerea urmărește să valorifice eliberarea capacităților din banda de 700 MHz pentru a armoniza aproape integral această bandă la nivel mondial, în special prin desemnarea și autorizarea coordonată a acestei frecvențe la nivelul UE. Pentru aceasta, vor fi necesare următoarele:






  — | armonizarea condițiilor tehnice pentru serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, bazate pe principiul neutralității tehnologiei și a neutralității serviciului; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Propunerea urmărește să valorifice eliberarea capacităților din banda de 700 MHz pentru a armoniza aproape integral această bandă la nivel mondial, în special prin desemnarea și autorizarea coordonată a acestei frecvențe la nivelul UE. Pentru aceasta, vor fi necesare următoarele:

—

armonizarea condițiilor tehnice pentru serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, bazate pe principiul neutralității tehnologiei și a neutralității serviciului;

| — | pentru statele membre, obligația de a adopta și a comunica întregii Uniuni foile de parcurs naționale privind reafectarea benzii de 700 MHz înainte de sfârșitul anului 2017 și, în același timp, de a încheia acordurile necesare privind coordonarea transfrontalieră a frecvențelor; |
| --- | --- |

—

pentru statele membre, obligația de a adopta și a comunica întregii Uniuni foile de parcurs naționale privind reafectarea benzii de 700 MHz înainte de sfârșitul anului 2017 și, în același timp, de a încheia acordurile necesare privind coordonarea transfrontalieră a frecvențelor;

| — | adoptarea unui termen comun (până la jumătatea anilor 2020) pentru a pune la dispoziție capacitățile în banda de 700 MHz; |
| --- | --- |

—

adoptarea unui termen comun (până la jumătatea anilor 2020) pentru a pune la dispoziție capacitățile în banda de 700 MHz;

| — | obligarea statelor membre ca, înainte de iunie 2022, să autorizeze cesiunea de drepturi de utilizare a benzii. |
| --- | --- |

—

obligarea statelor membre ca, înainte de iunie 2022, să autorizeze cesiunea de drepturi de utilizare a benzii.

| 3.2. | În ceea ce privește benzile de frecvențe mai mici de 700 MHz, se urmărește:






  — | să se asigure disponibilitatea benzii de 470-694 MHz sau a unor porțiuni ale acesteia pentru furnizarea pe cale terestră a serviciilor mass-media audiovizuale, inclusiv a programelor cu acces liber, destinate unei audiențe de masă și pentru utilizare de către echipamentele PMSE audio pe suport radio, conform necesităților naționale în materie de radiodifuziune; |
| --- | --- | --- |

3.2.

În ceea ce privește benzile de frecvențe mai mici de 700 MHz, se urmărește:

—

să se asigure disponibilitatea benzii de 470-694 MHz sau a unor porțiuni ale acesteia pentru furnizarea pe cale terestră a serviciilor mass-media audiovizuale, inclusiv a programelor cu acces liber, destinate unei audiențe de masă și pentru utilizare de către echipamentele PMSE audio pe suport radio, conform necesităților naționale în materie de radiodifuziune;

| — | să se efectueze, înainte de 2025, o evaluare a utilizării spectrului de frecvențe sub 700 MHz, în lumina rezultatelor Conferinței mondiale pentru radiocomunicații organizate de UIT, în 2023. |
| --- | --- |

—

să se efectueze, înainte de 2025, o evaluare a utilizării spectrului de frecvențe sub 700 MHz, în lumina rezultatelor Conferinței mondiale pentru radiocomunicații organizate de UIT, în 2023.

4.   Observaţii generale

| 4.1. | CESE salută alocarea capacităților din banda de 700 MHz pentru furnizarea de comunicații în bandă largă fără fir, păstrând, în același timp, o capacitate suficientă pentru televiziunea digitală terestră. |
| --- | --- |

4.1.

CESE salută alocarea capacităților din banda de 700 MHz pentru furnizarea de comunicații în bandă largă fără fir, păstrând, în același timp, o capacitate suficientă pentru televiziunea digitală terestră.

| 4.2. | Comitetul salută și propunerea Comisiei privind eliberarea coordonată, însoțită de un calendar bine definit, evitându-se astfel punerea în aplicare „dezordonată”, în urma experienței negative legate de autorizarea spectrului de frecvențe eliberat în banda de 800 MHz după 2008, în lipsa unui calendar de punere în aplicare. În același timp, CESE sugerează Comisiei să asiste statele membre la încheierea la timp a acordurilor transfrontaliere cu țările vecine care nu sunt membre ale UE cu privire la spectrul de frecvențe, în vederea facilitării punerii la dispoziție a benzii de frecvență de 700 MHz pentru serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă în cadrul pieței unice. |
| --- | --- |

4.2.

Comitetul salută și propunerea Comisiei privind eliberarea coordonată, însoțită de un calendar bine definit, evitându-se astfel punerea în aplicare „dezordonată”, în urma experienței negative legate de autorizarea spectrului de frecvențe eliberat în banda de 800 MHz după 2008, în lipsa unui calendar de punere în aplicare. În același timp, CESE sugerează Comisiei să asiste statele membre la încheierea la timp a acordurilor transfrontaliere cu țările vecine care nu sunt membre ale UE cu privire la spectrul de frecvențe, în vederea facilitării punerii la dispoziție a benzii de frecvență de 700 MHz pentru serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă în cadrul pieței unice.

| 4.3. | În ce privește operatorii de comunicații mobile, atribuirea capacităților de frecvență din banda de 700 MHz le permite ca pe termen mediu să se mențină la vârf pe piața comunicațiilor mobile, care tinde spre un sistem din a 4-a generație aprofundată și apoi spre a se deschide către a 5-a generație, aflată în prezent în etapa de testare, care va putea atinge viteze între 10 și 50 Gb/s. În ce privește consumatorii, tehnologia 5G va aduce un plus de viteză și o bandă mai largă, ceea ce va permite dezvoltarea internetului obiectelor, a materialelor video online, a aplicațiilor de e-sănătate, a hologramelor etc. |
| --- | --- |

4.3.

În ce privește operatorii de comunicații mobile, atribuirea capacităților de frecvență din banda de 700 MHz le permite ca pe termen mediu să se mențină la vârf pe piața comunicațiilor mobile, care tinde spre un sistem din a 4-a generație aprofundată și apoi spre a se deschide către a 5-a generație, aflată în prezent în etapa de testare, care va putea atinge viteze între 10 și 50 Gb/s. În ce privește consumatorii, tehnologia 5G va aduce un plus de viteză și o bandă mai largă, ceea ce va permite dezvoltarea internetului obiectelor, a materialelor video online, a aplicațiilor de e-sănătate, a hologramelor etc.

| 4.4. | CESE constată cu satisfacție că viitoarea conectivitate prin intermediul benzii de 700 MHz este deosebit de adecvată pentru a asigura o mai bună acoperire a zonelor rurale, ceea ce va contribui la reducerea decalajului digital geografic. |
| --- | --- |

4.4.

CESE constată cu satisfacție că viitoarea conectivitate prin intermediul benzii de 700 MHz este deosebit de adecvată pentru a asigura o mai bună acoperire a zonelor rurale, ceea ce va contribui la reducerea decalajului digital geografic.

| 4.5. | Pe de altă parte, noua alocare a frecvențelor va genera un cost pentru consumatori, care va fi cu siguranță mai mare decât cel anticipat de Comisie (a se vedea punctul 2.7 de mai sus) deoarece nu numai costurile suportate de operatori, rezultate în urma modificării standardelor de codificare pentru televiziunea digitală, ci și prețul noilor capacități din banda de 700 MHz achitat de operatorii de telefonie mobilă pentru noile capacități din banda de frecvențe de 700 MHz se vor transfera asupra consumatorilor, care, pe lângă achiziționarea noilor decodoare/adaptoare de televiziune, vor trebui să se echipeze cu noi telefoane inteligente atunci când vor deveni funcționale serviciile mobile 5G. |
| --- | --- |

4.5.

Pe de altă parte, noua alocare a frecvențelor va genera un cost pentru consumatori, care va fi cu siguranță mai mare decât cel anticipat de Comisie (a se vedea punctul 2.7 de mai sus) deoarece nu numai costurile suportate de operatori, rezultate în urma modificării standardelor de codificare pentru televiziunea digitală, ci și prețul noilor capacități din banda de 700 MHz achitat de operatorii de telefonie mobilă pentru noile capacități din banda de frecvențe de 700 MHz se vor transfera asupra consumatorilor, care, pe lângă achiziționarea noilor decodoare/adaptoare de televiziune, vor trebui să se echipeze cu noi telefoane inteligente atunci când vor deveni funcționale serviciile mobile 5G.

| 4.6. | Rezultă că prețul rezultat direct sau indirect din reatribuirea frecvenței de 700 MHz riscă să devină inaccesibil pentru o parte tot mai mare a populației, precum și pentru anumite întreprinderi mici care, în plus, plătesc deseori mai mult decât utilizatorii „integrați” pentru accesul digital, dat fiind că nu îndeplinesc condițiile din ofertele concepute în avantajul marilor utilizatori. Ca urmare, numeroase persoane vulnerabile nu se vor putea bucura de autonomia necesară pentru a putea să își valorifice drepturile, uneori accesibile doar prin tehnologia digitală, cum ar fi anumite prestații sau alocații pentru îngrijirea persoanelor în vârstă sau pentru tinerii în căutarea unui loc de muncă. Pentru a preveni orice nouă adâncire a decalajului economic și a garanta conectivitatea digitală universală, CESE invită statele membre să pună în aplicare, cu respectarea normelor UE în materie de ajutoare de stat, un regim de compensații în favoarea consumatorilor vulnerabili, astfel încât toți cetățenii să beneficieze de noua dinamică a mediului digital. |
| --- | --- |

4.6.

Rezultă că prețul rezultat direct sau indirect din reatribuirea frecvenței de 700 MHz riscă să devină inaccesibil pentru o parte tot mai mare a populației, precum și pentru anumite întreprinderi mici care, în plus, plătesc deseori mai mult decât utilizatorii „integrați” pentru accesul digital, dat fiind că nu îndeplinesc condițiile din ofertele concepute în avantajul marilor utilizatori. Ca urmare, numeroase persoane vulnerabile nu se vor putea bucura de autonomia necesară pentru a putea să își valorifice drepturile, uneori accesibile doar prin tehnologia digitală, cum ar fi anumite prestații sau alocații pentru îngrijirea persoanelor în vârstă sau pentru tinerii în căutarea unui loc de muncă. Pentru a preveni orice nouă adâncire a decalajului economic și a garanta conectivitatea digitală universală, CESE invită statele membre să pună în aplicare, cu respectarea normelor UE în materie de ajutoare de stat, un regim de compensații în favoarea consumatorilor vulnerabili, astfel încât toți cetățenii să beneficieze de noua dinamică a mediului digital.

| 4.7. | Caracteristicile fizice ale propagării undelor radio în banda de 700 MHz vor relansa probabil dezbaterea privind potențialele efecte asupra sănătății ale expunerii la câmpuri electromagnetice. CESE își reînnoiește invitația (2) adresată Comisiei de a-și continua activitățile în acest domeniu, cu respectarea principiului precauției, în special în cazurile în care sunt necesare cercetări mai ample. |
| --- | --- |

4.7.

Caracteristicile fizice ale propagării undelor radio în banda de 700 MHz vor relansa probabil dezbaterea privind potențialele efecte asupra sănătății ale expunerii la câmpuri electromagnetice. CESE își reînnoiește invitația (2) adresată Comisiei de a-și continua activitățile în acest domeniu, cu respectarea principiului precauției, în special în cazurile în care sunt necesare cercetări mai ample.

| 4.8. | Propunerea de decizie impune statelor membre „să efectueze o evaluare la nivel național și să ia în considerare, atunci când acordă drepturi de utilizare a benzii de 700 MHz pentru serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, luarea de măsuri de asigurare a unui nivel înalt de calitate a acoperirii populației și teritoriului”. CESE consideră că, în acest context, operatorii vor trebui să dispună de canalele necesare pentru a asigura o bună acoperire comunicațiilor mobile ultrarapide în banda largă nu numai în zonele rurale, ci și la nivelul diferitelor rețele de transport public. |
| --- | --- |

4.8.

Propunerea de decizie impune statelor membre „să efectueze o evaluare la nivel național și să ia în considerare, atunci când acordă drepturi de utilizare a benzii de 700 MHz pentru serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, luarea de măsuri de asigurare a unui nivel înalt de calitate a acoperirii populației și teritoriului”. CESE consideră că, în acest context, operatorii vor trebui să dispună de canalele necesare pentru a asigura o bună acoperire comunicațiilor mobile ultrarapide în banda largă nu numai în zonele rurale, ci și la nivelul diferitelor rețele de transport public.

| 4.9. | Având în vedere faptul că unele state membre au alocat deja prin licitație noile capacități de frecvență și au demarat deja procedura națională de utilizare a acestor capacități, CESE invită Comisia să monitorizeze foarte îndeaproape evoluțiile și să intervină în cazul apariției celui mai mic risc de fragmentare a pieței unice. |
| --- | --- |

4.9.

Având în vedere faptul că unele state membre au alocat deja prin licitație noile capacități de frecvență și au demarat deja procedura națională de utilizare a acestor capacități, CESE invită Comisia să monitorizeze foarte îndeaproape evoluțiile și să intervină în cazul apariției celui mai mic risc de fragmentare a pieței unice.

Bruxelles, 26 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  JO C 242, 23.7.2015, p. 31.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/131 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/131

---

Avizul Comitetului Economic şi Social European pe tema „Viitorul relațiilor UE cu grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific”

(2016/C 303/19)

| Raportor: | doamna Brenda KING |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Brenda KING

La 15 iulie 2015, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Viitorul relațiilor UE cu grupul statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific”.

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 19 aprilie 2016.

În cea de a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 192 de voturi pentru și 4 abțineri.

1.   Recomandări și concluzii

| 1.1 | Expirarea Acordului de la Cotonou în 2020 oferă oportunitatea de a revizui parteneriatul ACP-UE și de a determina forma pe care o va avea și aspectele ce ar trebui abordate. În timp ce Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) doresc să reînnoiască relația, considerând țările ACP parteneri-cheie, Comisia a subliniat faptul că va examina toate opțiunile, inclusiv alternative la un tratat și la o abordare colectivă. |
| --- | --- |

1.1

Expirarea Acordului de la Cotonou în 2020 oferă oportunitatea de a revizui parteneriatul ACP-UE și de a determina forma pe care o va avea și aspectele ce ar trebui abordate. În timp ce Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) doresc să reînnoiască relația, considerând țările ACP parteneri-cheie, Comisia a subliniat faptul că va examina toate opțiunile, inclusiv alternative la un tratat și la o abordare colectivă.

| 1.2 | Comitetul Economic şi Social European (CESE) observă că decizia privind continuarea parteneriatului cu ACP în ansamblu trebuie luată de către țările ACP. |
| --- | --- |

1.2

Comitetul Economic şi Social European (CESE) observă că decizia privind continuarea parteneriatului cu ACP în ansamblu trebuie luată de către țările ACP.

| 1.3 | CESE recomandă ca UE să încerce să realizeze un parteneriat modern, pe baze de egalitate și eficient cu țările ACP, care să depășească relația de tipul donator-beneficiar și să se bazeze pe o abordare coerentă și integrată a politicii externe a UE, întemeiată pe principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD). |
| --- | --- |

1.3

CESE recomandă ca UE să încerce să realizeze un parteneriat modern, pe baze de egalitate și eficient cu țările ACP, care să depășească relația de tipul donator-beneficiar și să se bazeze pe o abordare coerentă și integrată a politicii externe a UE, întemeiată pe principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD).

| 1.4 | Acest cadru ar trebui să garanteze implicarea organizațiilor societății civile, inclusiv a sectorului privat, a cărui sarcină specifică ar trebui să fie monitorizarea și evaluarea impactului punerii în aplicare a prezentului acord asupra dezvoltării durabile a părților implicate. Societatea civilă ar trebui să beneficieze de asistența tehnică și financiară necesară pentru a îndeplini acest rol. |
| --- | --- |

1.4

Acest cadru ar trebui să garanteze implicarea organizațiilor societății civile, inclusiv a sectorului privat, a cărui sarcină specifică ar trebui să fie monitorizarea și evaluarea impactului punerii în aplicare a prezentului acord asupra dezvoltării durabile a părților implicate. Societatea civilă ar trebui să beneficieze de asistența tehnică și financiară necesară pentru a îndeplini acest rol.

| 1.5 | În forma sa actuală, Acordul de la Cotonou, care combină investițiile și dezvoltarea economică cu o abordare politică bazată pe valori, completează deja Agenda pentru dezvoltare durabilă 2030 (ODD). Cu toate acestea, regimul post-Cotonou ar trebui să ia în considerare recomandările prezentate în acest aviz și să asigure monitorizarea și evaluarea acordului. CESE este pregătit să joace un rol important în acest proces. |
| --- | --- |

1.5

În forma sa actuală, Acordul de la Cotonou, care combină investițiile și dezvoltarea economică cu o abordare politică bazată pe valori, completează deja Agenda pentru dezvoltare durabilă 2030 (ODD). Cu toate acestea, regimul post-Cotonou ar trebui să ia în considerare recomandările prezentate în acest aviz și să asigure monitorizarea și evaluarea acordului. CESE este pregătit să joace un rol important în acest proces.

| 1.6 | CESE recomandă ca toate formele de sprijin pentru dezvoltare oferite de UE țărilor terțe să intre sub incidența aceluiași cadru juridic și să fie supuse aceluiași control democratic al Parlamentului European, menținând aceleași aspecte pozitive ale FED. |
| --- | --- |

1.6

CESE recomandă ca toate formele de sprijin pentru dezvoltare oferite de UE țărilor terțe să intre sub incidența aceluiași cadru juridic și să fie supuse aceluiași control democratic al Parlamentului European, menținând aceleași aspecte pozitive ale FED.

| 1.7 | Parteneriatul UE-ACP oferă deja un cadru cuprinzător pentru abordarea problemelor globale, cum ar fi schimbările climatice, iar acesta s-a dovedit eficace în cadrul negocierilor COP 21. Trebuie susținute eforturile comune pentru a consolida reziliența în țările ACP și ale UE și pentru a combate potențialele consecințe negative: dezastre naturale, colaps economic și migrație climatică. |
| --- | --- |

1.7

Parteneriatul UE-ACP oferă deja un cadru cuprinzător pentru abordarea problemelor globale, cum ar fi schimbările climatice, iar acesta s-a dovedit eficace în cadrul negocierilor COP 21. Trebuie susținute eforturile comune pentru a consolida reziliența în țările ACP și ale UE și pentru a combate potențialele consecințe negative: dezastre naturale, colaps economic și migrație climatică.

| 1.8 | CESE susține implicarea organizațiilor societății civile, de la concepere până la monitorizarea, punerea în aplicare și revizuirea ex post a domeniilor de politică UE-ACP. Prin intermediul unui proces global de dialog structurat și consultări periodice cu organizațiile societății civile, parteneriatul va duce la implicarea deplină a actorilor nestatali, în spiritul Acordului de la Cotonou și așa cum se menționează la articolul 6 din acord. |
| --- | --- |

1.8

CESE susține implicarea organizațiilor societății civile, de la concepere până la monitorizarea, punerea în aplicare și revizuirea ex post a domeniilor de politică UE-ACP. Prin intermediul unui proces global de dialog structurat și consultări periodice cu organizațiile societății civile, parteneriatul va duce la implicarea deplină a actorilor nestatali, în spiritul Acordului de la Cotonou și așa cum se menționează la articolul 6 din acord.

| 1.9 | Bazându-se pe acquis-ul cooperării UE-ACP, ambii parteneri pot, pe o bază de paritate, să dezvolte în mod eficace strategii comune în viitoarele cadre sud-sud și tripartit ale cooperării pentru dezvoltare. Schimbul reciproc între acești parteneri poate fi un catalizator eficient pentru a aborda noul cadru de dezvoltare internațională și provocările globale, inclusiv cele referitoare la rolul țărilor cu venit mediu. |
| --- | --- |

1.9

Bazându-se pe acquis-ul cooperării UE-ACP, ambii parteneri pot, pe o bază de paritate, să dezvolte în mod eficace strategii comune în viitoarele cadre sud-sud și tripartit ale cooperării pentru dezvoltare. Schimbul reciproc între acești parteneri poate fi un catalizator eficient pentru a aborda noul cadru de dezvoltare internațională și provocările globale, inclusiv cele referitoare la rolul țărilor cu venit mediu.

| 1.10 | Viitorul parteneriat trebuie să reprezinte „parteneriatul între egali”, aspect subliniat în noul cadru, care recunoaște că provocările sunt similare în țările UE și ACP: inegalitatea veniturilor, șomajul în rândul tinerilor, schimbările climatice și altele. Prin cooperare și pe picior de egalitate, UE și partenerii ACP pot încerca să soluționeze provocările în materie de dezvoltare atât în UE, cât și în statele ACP. |
| --- | --- |

1.10

Viitorul parteneriat trebuie să reprezinte „parteneriatul între egali”, aspect subliniat în noul cadru, care recunoaște că provocările sunt similare în țările UE și ACP: inegalitatea veniturilor, șomajul în rândul tinerilor, schimbările climatice și altele. Prin cooperare și pe picior de egalitate, UE și partenerii ACP pot încerca să soluționeze provocările în materie de dezvoltare atât în UE, cât și în statele ACP.

2.   Introducere

| 2.1 | Uniunea Europeană (UE) și cele 79 de state din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) au încheiat un acord de cooperare internațională cuprinzător și cu caracter juridic obligatoriu, care a reunit peste jumătate dintre statele-națiune ale lumii. Acordul de parteneriat de la Cotonou („APC” sau „Acordul de la Cotonou”) a fost semnat la Benin în 2000 în vederea consolidării cooperării pe termen lung dintre UE și statele ACP în materie de politică, comerț și dezvoltare. Acest acord a dus la înființarea a numeroase instituții care facilitează cooperarea dintre ACP și UE la nivelul guvernelor, al funcționarilor publici, al parlamentarilor, al autorităților locale și al societății civile, inclusiv al sectorului privat. Acordul se bazează pe o relație istorică între UE și fostele sale colonii, care a evoluat printr-o succesiune de acorduri post-coloniale: de la acordurile de asociere Yaoundé I și II dintre Comunitatea Economică Europeană și fostele colonii franceze din Africa (1963-1975) la convențiile ulterioare ACP-UE de la Lomé (1975-2000) și ultimul acord de parteneriat semnat la Cotonou (2000). |
| --- | --- |

2.1

Uniunea Europeană (UE) și cele 79 de state din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) au încheiat un acord de cooperare internațională cuprinzător și cu caracter juridic obligatoriu, care a reunit peste jumătate dintre statele-națiune ale lumii. Acordul de parteneriat de la Cotonou („APC” sau „Acordul de la Cotonou”) a fost semnat la Benin în 2000 în vederea consolidării cooperării pe termen lung dintre UE și statele ACP în materie de politică, comerț și dezvoltare. Acest acord a dus la înființarea a numeroase instituții care facilitează cooperarea dintre ACP și UE la nivelul guvernelor, al funcționarilor publici, al parlamentarilor, al autorităților locale și al societății civile, inclusiv al sectorului privat. Acordul se bazează pe o relație istorică între UE și fostele sale colonii, care a evoluat printr-o succesiune de acorduri post-coloniale: de la acordurile de asociere Yaoundé I și II dintre Comunitatea Economică Europeană și fostele colonii franceze din Africa (1963-1975) la convențiile ulterioare ACP-UE de la Lomé (1975-2000) și ultimul acord de parteneriat semnat la Cotonou (2000).

| 2.2 | Dat fiind că Acordul de la Cotonou urmează să expire în 2020, Comisia Europeană și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate au prezentat un document comun de consultare pe tema acestui acord, publicat la 6 octombrie 2015. Scopul documentului de consultare este „să se analizeze în ce măsură acesta rămâne valabil pentru viitor și oferă o platformă de promovare a intereselor comune”, având în vedere contextul evoluțiilor instituționale, politice și socioeconomice din UE și din statele ACP într-o lume care s-a schimbat semnificativ în ultimii 15 ani. |
| --- | --- |

2.2

Dat fiind că Acordul de la Cotonou urmează să expire în 2020, Comisia Europeană și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate au prezentat un document comun de consultare pe tema acestui acord, publicat la 6 octombrie 2015. Scopul documentului de consultare este „să se analizeze în ce măsură acesta rămâne valabil pentru viitor și oferă o platformă de promovare a intereselor comune”, având în vedere contextul evoluțiilor instituționale, politice și socioeconomice din UE și din statele ACP într-o lume care s-a schimbat semnificativ în ultimii 15 ani.

| 2.3 | Implicarea societății civile – observații specifice privind dialogul politic |
| --- | --- |

2.3

Implicarea societății civile – observații specifice privind dialogul politic

| 2.3.1 | CESE salută faptul că articolul 6 din Acordul de la Cotonou sprijină implicarea actorilor nestatali prin faptul că le recunoaște rolul de actori esențiali în cadrul parteneriatului. Cu toate acestea, este dezamăgit de faptul că, în continuare, cooperarea a rămas extrem de orientată către guvern, în pofida recunoașterii faptului că dialogul politic este important pentru încurajarea participării societății civile la procesul de dezvoltare. |
| --- | --- |

2.3.1

CESE salută faptul că articolul 6 din Acordul de la Cotonou sprijină implicarea actorilor nestatali prin faptul că le recunoaște rolul de actori esențiali în cadrul parteneriatului. Cu toate acestea, este dezamăgit de faptul că, în continuare, cooperarea a rămas extrem de orientată către guvern, în pofida recunoașterii faptului că dialogul politic este important pentru încurajarea participării societății civile la procesul de dezvoltare.

| 2.3.2 | CESE reiterează rolul esențial pe care îl joacă părțile interesate neguvernamentale pe tot parcursul procesului de dezvoltare, precum și în ceea ce privește monitorizarea acordurilor de parteneriat economic. Este evident că un cadru post-Cotonou mai deschis și participativ are șanse mai mari de a obține rezultate consistente. |
| --- | --- |

2.3.2

CESE reiterează rolul esențial pe care îl joacă părțile interesate neguvernamentale pe tot parcursul procesului de dezvoltare, precum și în ceea ce privește monitorizarea acordurilor de parteneriat economic. Este evident că un cadru post-Cotonou mai deschis și participativ are șanse mai mari de a obține rezultate consistente.

| 2.3.3 | CESE ia act cu dezamăgire de faptul că o serie de state ACP adoptă acte legislative restrictive pentru a limita activitatea actorilor nestatali, ceea ce, în unele cazuri, a fost în detrimentul participării active a organizațiilor societății civile. Indicele de durabilitate pentru 2014 al organizațiilor societății civile (1) subliniază că, în numeroase țări din Africa Subsahariană, organizațiile societății civile – în principal cele axate pe apărarea anumitor interese și drepturile omului – se confruntă cu un număr tot mai mare de restricții reale sau potențiale cu privire la activitatea lor. |
| --- | --- |

2.3.3

CESE ia act cu dezamăgire de faptul că o serie de state ACP adoptă acte legislative restrictive pentru a limita activitatea actorilor nestatali, ceea ce, în unele cazuri, a fost în detrimentul participării active a organizațiilor societății civile. Indicele de durabilitate pentru 2014 al organizațiilor societății civile (1) subliniază că, în numeroase țări din Africa Subsahariană, organizațiile societății civile – în principal cele axate pe apărarea anumitor interese și drepturile omului – se confruntă cu un număr tot mai mare de restricții reale sau potențiale cu privire la activitatea lor.

| 2.3.4 | CESE recomandă ca, indiferent de cadrul convenit pentru perioada de după 2020, acesta să consolideze legitimitatea organizațiilor societății civile, în special, și a actorilor nestatali, în general, ca adevărate părți interesate în procesele de elaborare a politicilor. În plus, CESE este conștient de faptul că implicațiile excluderii actorilor nestatali sunt extrem de dăunătoare. Prin urmare, solicită consolidarea angajamentelor de ordin tehnic și financiar care au scopul de a încuraja și consolida participarea activă a organizațiilor societății civile. |
| --- | --- |

2.3.4

CESE recomandă ca, indiferent de cadrul convenit pentru perioada de după 2020, acesta să consolideze legitimitatea organizațiilor societății civile, în special, și a actorilor nestatali, în general, ca adevărate părți interesate în procesele de elaborare a politicilor. În plus, CESE este conștient de faptul că implicațiile excluderii actorilor nestatali sunt extrem de dăunătoare. Prin urmare, solicită consolidarea angajamentelor de ordin tehnic și financiar care au scopul de a încuraja și consolida participarea activă a organizațiilor societății civile.

3.   Context – Acordul de parteneriat de la Cotonou

| 3.1 | În 1957, prin semnarea Tratatului de la Roma, țările și teritoriile de peste mări (TTPM) s-au asociat Comunității Economice Europene (CEE) într-un cadru de cooperare formal și privilegiat, care a structurat relația Europei cu statele din Africa, zona Caraibilor și Pacific. Grupul ACP creat de membrii săi prin Acordul de la Georgetown în 1975 era format inițial din 46 de state ACP: 36 africane, șapte din zona Caraibilor și trei din zona Pacificului. În prezent, grupul ACP este format din 79 de țări – 48 din Africa Subsahariană, 16 din zona Caraibilor și 15 din zona Pacificului (Cuba este membru, deși nu este parte semnatară a Acordului de la Cotonou, iar Africa de Sud este parte contractantă la Acordul de parteneriat de la Cotonou, deși exceptată de la anumite dispoziții). Începând cu 2000, cooperarea dintre statele ACP și UE a fost reglementată de Acordul de parteneriat de la Cotonou (APC). |
| --- | --- |

3.1

În 1957, prin semnarea Tratatului de la Roma, țările și teritoriile de peste mări (TTPM) s-au asociat Comunității Economice Europene (CEE) într-un cadru de cooperare formal și privilegiat, care a structurat relația Europei cu statele din Africa, zona Caraibilor și Pacific. Grupul ACP creat de membrii săi prin Acordul de la Georgetown în 1975 era format inițial din 46 de state ACP: 36 africane, șapte din zona Caraibilor și trei din zona Pacificului. În prezent, grupul ACP este format din 79 de țări – 48 din Africa Subsahariană, 16 din zona Caraibilor și 15 din zona Pacificului (Cuba este membru, deși nu este parte semnatară a Acordului de la Cotonou, iar Africa de Sud este parte contractantă la Acordul de parteneriat de la Cotonou, deși exceptată de la anumite dispoziții). Începând cu 2000, cooperarea dintre statele ACP și UE a fost reglementată de Acordul de parteneriat de la Cotonou (APC).

| 3.2 | Principalul obiectiv al Acordului de la Cotonou, și anume acela al „reducerii și, eventual, al eradicării sărăciei, în conformitate cu obiectivele dezvoltării durabile și integrării progresive a țărilor ACP în economia mondială”, se prezintă sub forma a trei piloni complementari.






  — | Dialogul politic: APC a fost considerat un acord de avangardă, deoarece se bazează pe un dialog politic global care necesită angajamente bilaterale importante. În acord se precizează: „dialogul se concentrează, printre altele, pe chestiuni politice specifice de interes reciproc sau general în legătură cu obiectivele prezentului acord, în special în domeniul comerțului cu arme, al cheltuielilor militare excesive, al drogurilor și al crimei organizate sau al discriminării etnice, religioase sau rasiale. Dialogul cuprinde, de asemenea, o evaluare regulată a progreselor înregistrate în ceea ce privește respectarea drepturilor omului, a principiilor democratice, a statului de drept și a bunei guvernări”. |
| --- | --- | --- |

3.2

Principalul obiectiv al Acordului de la Cotonou, și anume acela al „reducerii și, eventual, al eradicării sărăciei, în conformitate cu obiectivele dezvoltării durabile și integrării progresive a țărilor ACP în economia mondială”, se prezintă sub forma a trei piloni complementari.

—

Dialogul politic: APC a fost considerat un acord de avangardă, deoarece se bazează pe un dialog politic global care necesită angajamente bilaterale importante. În acord se precizează: „dialogul se concentrează, printre altele, pe chestiuni politice specifice de interes reciproc sau general în legătură cu obiectivele prezentului acord, în special în domeniul comerțului cu arme, al cheltuielilor militare excesive, al drogurilor și al crimei organizate sau al discriminării etnice, religioase sau rasiale. Dialogul cuprinde, de asemenea, o evaluare regulată a progreselor înregistrate în ceea ce privește respectarea drepturilor omului, a principiilor democratice, a statului de drept și a bunei guvernări”.

| — | Relațiile economice și comerciale: APC se îndepărtează de logica acordurilor comerciale anterioare Yaoundé și Lomé, guvernate de preferinţe nereciproce acordate unilateral de către UE. UE a recunoscut că „în ceea ce priveşte fundamentele economice, adevărul este că sistemul actual a eșuat; țările ACP au devenit tot mai marginalizate în comerțul mondial, chiar și în condițiile generoase ale preferințelor tarifare” (2). Noile acorduri comerciale care vor fi negociate în cadrul APC – acordurile de parteneriat economic (APE) – au fost create pentru a depăși acest trecut și, în cele din urmă, pentru a permite țărilor ACP să se integreze în economia mondială. APE aderă, de asemenea, la normele Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), prin reducerea impactului negativ al „preferințelor nereciproce” asupra țărilor non-ACP în curs de dezvoltare și încurajează integrarea regională prin conectarea cu instituțiile economice regionale existente din ACP și zonele de liber schimb (ALS). Deși negocierile pentru aceste acorduri de liber schimb reciproce și asimetrice au început în 2002, Cariforum este prima și singura regiune semnatară a unui APE complet (în 2007), care merge dincolo de comerț și include „subiectele de la Singapore”. Negocierile cu alte regiuni au cunoscut momente de tensiune din cauza viziunilor diferite referitoare la dezvoltarea economică, iar până în prezent au fost încheiate numai câteva APE interimare privind exclusiv comerțul cu mărfuri, cu Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (SADC), Comunitatea Africii de Est (CAE) și Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS).






  — | Comerțul și integrarea regională: APE vizează stimularea integrării regionale și se bazează pe logica potrivit căreia o integrare regională mai profundă consolidează capacitățile comerciale care, la rândul lor, favorizează creșterea, crearea de locuri de muncă și dezvoltarea economică. Cu toate acestea, criticile legate de APE afirmă exact opusul, și anume că APE constituie un obstacol în calea unei mai mari integrări regionale. Acest argument se întemeiază pe convingerea că APE nu prevede acea necesară transformare structurală a economiilor ACP care le-ar permite să își consolideze poziția și să avanseze în lanțul valoric global. |
| --- | --- | --- |

—

Relațiile economice și comerciale: APC se îndepărtează de logica acordurilor comerciale anterioare Yaoundé și Lomé, guvernate de preferinţe nereciproce acordate unilateral de către UE. UE a recunoscut că „în ceea ce priveşte fundamentele economice, adevărul este că sistemul actual a eșuat; țările ACP au devenit tot mai marginalizate în comerțul mondial, chiar și în condițiile generoase ale preferințelor tarifare” (2). Noile acorduri comerciale care vor fi negociate în cadrul APC – acordurile de parteneriat economic (APE) – au fost create pentru a depăși acest trecut și, în cele din urmă, pentru a permite țărilor ACP să se integreze în economia mondială. APE aderă, de asemenea, la normele Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), prin reducerea impactului negativ al „preferințelor nereciproce” asupra țărilor non-ACP în curs de dezvoltare și încurajează integrarea regională prin conectarea cu instituțiile economice regionale existente din ACP și zonele de liber schimb (ALS). Deși negocierile pentru aceste acorduri de liber schimb reciproce și asimetrice au început în 2002, Cariforum este prima și singura regiune semnatară a unui APE complet (în 2007), care merge dincolo de comerț și include „subiectele de la Singapore”. Negocierile cu alte regiuni au cunoscut momente de tensiune din cauza viziunilor diferite referitoare la dezvoltarea economică, iar până în prezent au fost încheiate numai câteva APE interimare privind exclusiv comerțul cu mărfuri, cu Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (SADC), Comunitatea Africii de Est (CAE) și Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS).

—

Comerțul și integrarea regională: APE vizează stimularea integrării regionale și se bazează pe logica potrivit căreia o integrare regională mai profundă consolidează capacitățile comerciale care, la rândul lor, favorizează creșterea, crearea de locuri de muncă și dezvoltarea economică. Cu toate acestea, criticile legate de APE afirmă exact opusul, și anume că APE constituie un obstacol în calea unei mai mari integrări regionale. Acest argument se întemeiază pe convingerea că APE nu prevede acea necesară transformare structurală a economiilor ACP care le-ar permite să își consolideze poziția și să avanseze în lanțul valoric global.

| — | Comerțul și dezvoltarea durabilă: în mod ironic, APE a fost deseori criticat pentru faptul că nu este destul de ambițios, în special în ce privește dezvoltarea durabilă. APE interimare cu cele trei regiuni africane au fost ținta unor critici, inclusiv din partea unor membri ai Parlamentului European, pentru că nu conțin capitole privind dezvoltarea durabilă. Potrivit criticilor, absența acestor capitole subminează obiectivul ambițios al acordului, angajamentul propriu al UE în favoarea dezvoltării durabile, precum și propriul său principiu privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD). În cazul acordului de parteneriat economic Cariforum-UE, în ciuda faptului că este singurul acord complet care a fost încheiat până în prezent, criticii au subliniat că dispozițiile restrictive în materie de exporturi ar putea submina capacitatea regiunii de a reacționa la șocurile sistemice, ceea ce, la rândul său, ar putea submina capacitatea regiunii de a asigura securitatea alimentară. |
| --- | --- |

—

Comerțul și dezvoltarea durabilă: în mod ironic, APE a fost deseori criticat pentru faptul că nu este destul de ambițios, în special în ce privește dezvoltarea durabilă. APE interimare cu cele trei regiuni africane au fost ținta unor critici, inclusiv din partea unor membri ai Parlamentului European, pentru că nu conțin capitole privind dezvoltarea durabilă. Potrivit criticilor, absența acestor capitole subminează obiectivul ambițios al acordului, angajamentul propriu al UE în favoarea dezvoltării durabile, precum și propriul său principiu privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD). În cazul acordului de parteneriat economic Cariforum-UE, în ciuda faptului că este singurul acord complet care a fost încheiat până în prezent, criticii au subliniat că dispozițiile restrictive în materie de exporturi ar putea submina capacitatea regiunii de a reacționa la șocurile sistemice, ceea ce, la rândul său, ar putea submina capacitatea regiunii de a asigura securitatea alimentară.

| — | Cooperarea pentru dezvoltare: obiectivul instrumentelor și metodelor de cooperare este de a transpune în practică principiile Acordului de la Cotonou prin axarea pe rezultate, parteneriat și asumarea responsabilității. Prin urmare, programarea și punerea în aplicare a Fondului european de dezvoltare (FED) sunt concepute ca o responsabilitate comună.






  — | FED este finanțat direct prin contribuții voluntare din partea statelor membre ale UE, în afara bugetului UE, însă este negociat în paralel cu alte instrumente de finanțare externă ale UE pentru a asigura coerența. El este gestionat de Comisia Europeană și de Banca Europeană de Investiții (BEI). BEI gestionează facilitatea de investiții și oferă împrumuturi, garanții și fonduri, atât din cadrul FED, cât și din resursele proprii, societăților private din țările ACP pentru proiecte din sectorul public și privat desfășurate pe termen scurt și pe termen lung. |
| --- | --- | --- |

—

Cooperarea pentru dezvoltare: obiectivul instrumentelor și metodelor de cooperare este de a transpune în practică principiile Acordului de la Cotonou prin axarea pe rezultate, parteneriat și asumarea responsabilității. Prin urmare, programarea și punerea în aplicare a Fondului european de dezvoltare (FED) sunt concepute ca o responsabilitate comună.

—

FED este finanțat direct prin contribuții voluntare din partea statelor membre ale UE, în afara bugetului UE, însă este negociat în paralel cu alte instrumente de finanțare externă ale UE pentru a asigura coerența. El este gestionat de Comisia Europeană și de Banca Europeană de Investiții (BEI). BEI gestionează facilitatea de investiții și oferă împrumuturi, garanții și fonduri, atât din cadrul FED, cât și din resursele proprii, societăților private din țările ACP pentru proiecte din sectorul public și privat desfășurate pe termen scurt și pe termen lung.

| — | Alocările totale din cadrul FED au crescut, iar acesta și-a păstrat caracterul interguvernamental și structura de guvernanță, datorită cărora a devenit cel mai important element al cooperării pentru dezvoltare a UE, excepție făcând cadrul financiar multianual (CFM). Date fiind istoricul unic al FED și statutul juridic al acestuia, precum și baza sa interguvernamentală, Parlamentul European (PE) nu are nicio competență de codecizie cu privire la acesta. Comisia pentru dezvoltare a Parlamentului European se implică în dezbaterea politică generală și reprezintă o parte interesată importantă a Acordului de la Cotonou. Adunarea Parlamentară Paritară are, de asemenea, competența de a efectua control parlamentar asupra alocărilor FED în cadrul programelor indicative naționale (PIN) și programelor indicative regionale (PIR). |
| --- | --- |

—

Alocările totale din cadrul FED au crescut, iar acesta și-a păstrat caracterul interguvernamental și structura de guvernanță, datorită cărora a devenit cel mai important element al cooperării pentru dezvoltare a UE, excepție făcând cadrul financiar multianual (CFM). Date fiind istoricul unic al FED și statutul juridic al acestuia, precum și baza sa interguvernamentală, Parlamentul European (PE) nu are nicio competență de codecizie cu privire la acesta. Comisia pentru dezvoltare a Parlamentului European se implică în dezbaterea politică generală și reprezintă o parte interesată importantă a Acordului de la Cotonou. Adunarea Parlamentară Paritară are, de asemenea, competența de a efectua control parlamentar asupra alocărilor FED în cadrul programelor indicative naționale (PIN) și programelor indicative regionale (PIR).

| — | Includerea în buget a FED: PE, prin intermediul procedurii speciale de descărcare de gestiune, acordă descărcarea de gestiune Comisiei Europene pentru gestionarea și punerea în aplicare a FED. Includerea în buget – mai precis includerea FED în bugetul UE – rămâne o sursă de neînțelegeri între PE și Consiliu, deși Comisia a propus în mai multe rânduri ca FED să fie inclus în bugetul UE. |
| --- | --- |

—

Includerea în buget a FED: PE, prin intermediul procedurii speciale de descărcare de gestiune, acordă descărcarea de gestiune Comisiei Europene pentru gestionarea și punerea în aplicare a FED. Includerea în buget – mai precis includerea FED în bugetul UE – rămâne o sursă de neînțelegeri între PE și Consiliu, deși Comisia a propus în mai multe rânduri ca FED să fie inclus în bugetul UE.

| — | CESE consideră că toate formele de sprijin acordate de UE țărilor terțe ar trebui să intre sub incidența aceluiași cadru juridic și să fie supuse aceluiași control democratic al Parlamentului European. Prin urmare, solicită integrarea FED în bugetul UE, menținându-se, în același timp, aspectele pozitive ale FED (de exemplu, reciprocitatea și responsabilitatea reciprocă). Acest lucru va duce la o abordare mai coerentă a politicii de dezvoltare a UE. |
| --- | --- |

—

CESE consideră că toate formele de sprijin acordate de UE țărilor terțe ar trebui să intre sub incidența aceluiași cadru juridic și să fie supuse aceluiași control democratic al Parlamentului European. Prin urmare, solicită integrarea FED în bugetul UE, menținându-se, în același timp, aspectele pozitive ale FED (de exemplu, reciprocitatea și responsabilitatea reciprocă). Acest lucru va duce la o abordare mai coerentă a politicii de dezvoltare a UE.

4.   Context – o lume în schimbare

| 4.1 | Așa cum s-a recunoscut în documentul comun de consultare, lumea s-a schimbat semnificativ din 2000, anul în care a intrat în vigoare acordul. Între 2000 și 2013 au aderat la UE 13 noi state, Uniunea având acum 28 de state membre. Noile state membre nu au legături istorice coloniale și, ca atare, nu au o istorie sau au o istorie diferită a relațiilor comerciale, economice şi politice cu țările ACP, dincolo de relațiile de după aderarea la UE. Lumea a devenit mai populată, mai conectată, mai interdependentă, mai complexă și volatilă și se confruntă cu noi provocări, cum ar fi schimbările climatice, efectele globalizării, tot mai multe acte de terorism, conflicte și fenomenul de migrație în masă. |
| --- | --- |

4.1

Așa cum s-a recunoscut în documentul comun de consultare, lumea s-a schimbat semnificativ din 2000, anul în care a intrat în vigoare acordul. Între 2000 și 2013 au aderat la UE 13 noi state, Uniunea având acum 28 de state membre. Noile state membre nu au legături istorice coloniale și, ca atare, nu au o istorie sau au o istorie diferită a relațiilor comerciale, economice şi politice cu țările ACP, dincolo de relațiile de după aderarea la UE. Lumea a devenit mai populată, mai conectată, mai interdependentă, mai complexă și volatilă și se confruntă cu noi provocări, cum ar fi schimbările climatice, efectele globalizării, tot mai multe acte de terorism, conflicte și fenomenul de migrație în masă.

| 4.2 | Din 2000 până în prezent, s-au afirmat alte puteri economice în Africa, Asia și America Latină, precum și alte grupuri de parteneriat, cum ar fi Uniunea Africană și G77; multe state ACP sunt pe cale de a atinge un statut de țări cu venituri medii în perioada 2020-2030, reducându-și astfel dependența de ajutorul extern. |
| --- | --- |

4.2

Din 2000 până în prezent, s-au afirmat alte puteri economice în Africa, Asia și America Latină, precum și alte grupuri de parteneriat, cum ar fi Uniunea Africană și G77; multe state ACP sunt pe cale de a atinge un statut de țări cu venituri medii în perioada 2020-2030, reducându-și astfel dependența de ajutorul extern.

| 4.3 | Parteneriatul UE cu cele trei regiuni care fac parte din grupul statelor ACP s-a consolidat în afara Acordului de la Cotonou, dar în sinergie cu acesta, ceea ce se observă și în cadrul Parteneriatului strategic Africa-UE, în Strategia de parteneriat comună UE-Caraibe și în Strategia pentru un parteneriat consolidat cu insulele din Pacific. Totodată s-a intensificat cooperarea cu organizațiile regionale și subregionale, în special prin semnarea acordurilor de parteneriat economic, precum și în domeniul păcii și securității. |
| --- | --- |

4.3

Parteneriatul UE cu cele trei regiuni care fac parte din grupul statelor ACP s-a consolidat în afara Acordului de la Cotonou, dar în sinergie cu acesta, ceea ce se observă și în cadrul Parteneriatului strategic Africa-UE, în Strategia de parteneriat comună UE-Caraibe și în Strategia pentru un parteneriat consolidat cu insulele din Pacific. Totodată s-a intensificat cooperarea cu organizațiile regionale și subregionale, în special prin semnarea acordurilor de parteneriat economic, precum și în domeniul păcii și securității.

| 4.4 | Deși s-au înregistrat progrese în ceea ce privește dezvoltarea globală, există în continuare diferențe semnificative, de la sutele de milioane de persoane care trăiesc în continuare în condiții de sărăcie extremă, la disparitatea de gen și la creșterea emisiilor de dioxid de carbon la nivel global cu peste 50 % din 1990 și până în prezent. La nivel internațional, în septembrie 2015, s-au adoptat un nou cadru global privind obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) și finanțarea aferentă acestuia, abordându-se, în același timp, provocările interconectate pe care le reprezintă eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă. Noul cadru se bazează pe un nou „parteneriat global”, mobilizând toate mijloacele de punere în aplicare și toți actorii implicați și aplicându-se în mod universal tuturor țărilor. |
| --- | --- |

4.4

Deși s-au înregistrat progrese în ceea ce privește dezvoltarea globală, există în continuare diferențe semnificative, de la sutele de milioane de persoane care trăiesc în continuare în condiții de sărăcie extremă, la disparitatea de gen și la creșterea emisiilor de dioxid de carbon la nivel global cu peste 50 % din 1990 și până în prezent. La nivel internațional, în septembrie 2015, s-au adoptat un nou cadru global privind obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) și finanțarea aferentă acestuia, abordându-se, în același timp, provocările interconectate pe care le reprezintă eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă. Noul cadru se bazează pe un nou „parteneriat global”, mobilizând toate mijloacele de punere în aplicare și toți actorii implicați și aplicându-se în mod universal tuturor țărilor.

| 4.5 | Prin urmare, CESE recomandă un cadru eficace pentru relațiile internaționale, dincolo de relația donator-beneficiar, care să fie adecvat scopului de a pune în aplicare ODD și a obține rezultate mai bune pentru cetățenii din țările ACP și din Europa prin cooperare politică, economică și cooperare pentru dezvoltare. |
| --- | --- |

4.5

Prin urmare, CESE recomandă un cadru eficace pentru relațiile internaționale, dincolo de relația donator-beneficiar, care să fie adecvat scopului de a pune în aplicare ODD și a obține rezultate mai bune pentru cetățenii din țările ACP și din Europa prin cooperare politică, economică și cooperare pentru dezvoltare.

5.   Observații specifice

5.1   
  Pilonul de cooperare pentru dezvoltare

| 5.1.1 | CESE consideră că reechilibrarea parteneriatului, în concordanță cu Agenda 2030, cu cele 17 ODD, va fi cadrul cel mai adecvat pentru „consolidarea mijloacelor de punere în aplicare și revitalizarea parteneriatelor globale” (ODD 17). Obiectivele de dezvoltare durabilă oferă un cadru comun, incluzând 169 de obiective, și vizează combaterea sărăciei și a foametei, garantarea accesului la energie durabilă și la prețuri accesibile pentru toți, construirea unei infrastructuri rezistente, combaterea schimbărilor climatice și a efectelor acestora și promovarea statului de drept și a accesului egal la justiție pentru toți. |
| --- | --- |

5.1.1

CESE consideră că reechilibrarea parteneriatului, în concordanță cu Agenda 2030, cu cele 17 ODD, va fi cadrul cel mai adecvat pentru „consolidarea mijloacelor de punere în aplicare și revitalizarea parteneriatelor globale” (ODD 17). Obiectivele de dezvoltare durabilă oferă un cadru comun, incluzând 169 de obiective, și vizează combaterea sărăciei și a foametei, garantarea accesului la energie durabilă și la prețuri accesibile pentru toți, construirea unei infrastructuri rezistente, combaterea schimbărilor climatice și a efectelor acestora și promovarea statului de drept și a accesului egal la justiție pentru toți.

| 5.1.2 | În conformitate cu principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD), cadrul ODD oferă orientări complementare și holistice pentru viitoarele relații UE-ACP, în vederea îndeplinirii unor obiective comune, care vor avea o dimensiune mondială. În plus, având în vedere faptul că politicile interne ale UE au implicații pe plan extern, care pot avea efecte negative asupra țărilor partenere, colaborarea în vederea realizării obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) are un impact pozitiv pentru asigurarea CPD prin alinierea priorităților, respectând, în același timp, programele de dezvoltare regională. |
| --- | --- |

5.1.2

În conformitate cu principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD), cadrul ODD oferă orientări complementare și holistice pentru viitoarele relații UE-ACP, în vederea îndeplinirii unor obiective comune, care vor avea o dimensiune mondială. În plus, având în vedere faptul că politicile interne ale UE au implicații pe plan extern, care pot avea efecte negative asupra țărilor partenere, colaborarea în vederea realizării obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) are un impact pozitiv pentru asigurarea CPD prin alinierea priorităților, respectând, în același timp, programele de dezvoltare regională.

| 5.1.3 | Resursele financiare necesare pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă sunt enorme; potrivit Băncii Mondiale și altor bănci multilaterale de dezvoltare, investițiile în infrastructură reprezintă aproximativ 80 % din aceste resurse. Deși FED rămâne o sursă importantă de finanțare pentru țările cel mai puțin dezvoltate, valoarea sa este redusă în comparație cu bugetele generale ale multor țări, și se va reduce și mai mult. Cu toate acestea, mobilizarea resurselor interne din multe state ACP poate reprezenta o sursă importantă de finanțare a dezvoltării. Raportul din 2013 al Băncii Mondiale privind finanțarea pentru dezvoltare după anul 2015 estimează că între 50 % și 80 % din finanțarea infrastructurii în cadrul obiectivelor de dezvoltare durabilă vor proveni din resursele interne ale fiecărei țări. |
| --- | --- |

5.1.3

Resursele financiare necesare pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă sunt enorme; potrivit Băncii Mondiale și altor bănci multilaterale de dezvoltare, investițiile în infrastructură reprezintă aproximativ 80 % din aceste resurse. Deși FED rămâne o sursă importantă de finanțare pentru țările cel mai puțin dezvoltate, valoarea sa este redusă în comparație cu bugetele generale ale multor țări, și se va reduce și mai mult. Cu toate acestea, mobilizarea resurselor interne din multe state ACP poate reprezenta o sursă importantă de finanțare a dezvoltării. Raportul din 2013 al Băncii Mondiale privind finanțarea pentru dezvoltare după anul 2015 estimează că între 50 % și 80 % din finanțarea infrastructurii în cadrul obiectivelor de dezvoltare durabilă vor proveni din resursele interne ale fiecărei țări.

| 5.1.4 | Prin urmare, CESE consideră că FED ar trebui utilizat pentru a consolida capacitățile de mobilizare și de utilizare a resurselor interne. De exemplu, potrivit OCDE, fiecare dolar de asistență externă pentru dezvoltarea teritoriilor de peste mări (AOD) cheltuit pentru consolidarea capacității administrative fiscale are potențialul de a genera mii de dolari în venituri fiscale suplimentare, în funcție de situația statului respectiv. Se estimează că impozitele reprezintă numai 10-15 % din PIB în majoritatea țărilor africane (3). În mod similar, statele bogate în resurse naturale pot beneficia de sprijin pentru a își consolida capacitatea de a negocia contracte echitabile cu societățile miniere și de extracție, astfel încât să își crească veniturile și să își poată îndeplini angajamentele asumate în cadrul ODD. În plus, țările ACP ar trebui să beneficieze de sprijin în îndeplinirea obiectivelor lor în domeniul industrializării și prelucrării propriilor materii prime și produse de bază pentru piețele locale, regionale și internaționale. |
| --- | --- |

5.1.4

Prin urmare, CESE consideră că FED ar trebui utilizat pentru a consolida capacitățile de mobilizare și de utilizare a resurselor interne. De exemplu, potrivit OCDE, fiecare dolar de asistență externă pentru dezvoltarea teritoriilor de peste mări (AOD) cheltuit pentru consolidarea capacității administrative fiscale are potențialul de a genera mii de dolari în venituri fiscale suplimentare, în funcție de situația statului respectiv. Se estimează că impozitele reprezintă numai 10-15 % din PIB în majoritatea țărilor africane (3). În mod similar, statele bogate în resurse naturale pot beneficia de sprijin pentru a își consolida capacitatea de a negocia contracte echitabile cu societățile miniere și de extracție, astfel încât să își crească veniturile și să își poată îndeplini angajamentele asumate în cadrul ODD. În plus, țările ACP ar trebui să beneficieze de sprijin în îndeplinirea obiectivelor lor în domeniul industrializării și prelucrării propriilor materii prime și produse de bază pentru piețele locale, regionale și internaționale.

| 5.1.5 | De asemenea, CESE recomandă o viitoare cooperare menită să abordeze grava lipsă de forță de muncă calificată în sectoarele emergente din țările ACP, în special având în vedere că, potrivit ONU, populația Africii va ajunge la cifra de 2,5 miliarde – adică un sfert din populația mondială (4). Aceste sectoare includ industria extractivă, sectorul energetic, aprovizionarea cu apă și infrastructura, precum și agricultura, sănătatea și telecomunicațiile. Acest deficit de competențe este unul dintre motivele pentru care țările ACP exportă materii prime care sunt prelucrate în alte părți ale lumii, în detrimentul industriei și locurilor de muncă din ACP. Aceste țări au, de asemenea, nevoie de cercetare și soluții inovatoare proprii pentru a aborda provocările legate de dezvoltare, inclusiv schimbările climatice. Cu toate acestea, numărul de cercetători raportat la populație este foarte scăzut în țările africane. De exemplu, Burkina Faso are 45 de specialişti în cercetare și dezvoltare la un milion de locuitori; Nigeria are 38, în comparație cu o medie de 481 în America Latină și 1 714 în Asia de Est (5). Migrația circulară ar trebui inclusă, de asemenea, pentru a aborda această lipsă de competențe. Erasmus + oferă deja un cadru pentru migrația circulară a tinerilor din UE; ar trebui puse în aplicare dispoziții similare pentru tinerii din ACP. Acest lucru necesită redefinirea dezbaterii privind migrația pentru a o concentra mai mult asupra mobilității, în special în rândul tinerilor, în scopul educației și formării, stagiilor, schimburilor etc. |
| --- | --- |

5.1.5

De asemenea, CESE recomandă o viitoare cooperare menită să abordeze grava lipsă de forță de muncă calificată în sectoarele emergente din țările ACP, în special având în vedere că, potrivit ONU, populația Africii va ajunge la cifra de 2,5 miliarde – adică un sfert din populația mondială (4). Aceste sectoare includ industria extractivă, sectorul energetic, aprovizionarea cu apă și infrastructura, precum și agricultura, sănătatea și telecomunicațiile. Acest deficit de competențe este unul dintre motivele pentru care țările ACP exportă materii prime care sunt prelucrate în alte părți ale lumii, în detrimentul industriei și locurilor de muncă din ACP. Aceste țări au, de asemenea, nevoie de cercetare și soluții inovatoare proprii pentru a aborda provocările legate de dezvoltare, inclusiv schimbările climatice. Cu toate acestea, numărul de cercetători raportat la populație este foarte scăzut în țările africane. De exemplu, Burkina Faso are 45 de specialişti în cercetare și dezvoltare la un milion de locuitori; Nigeria are 38, în comparație cu o medie de 481 în America Latină și 1 714 în Asia de Est (5). Migrația circulară ar trebui inclusă, de asemenea, pentru a aborda această lipsă de competențe. Erasmus + oferă deja un cadru pentru migrația circulară a tinerilor din UE; ar trebui puse în aplicare dispoziții similare pentru tinerii din ACP. Acest lucru necesită redefinirea dezbaterii privind migrația pentru a o concentra mai mult asupra mobilității, în special în rândul tinerilor, în scopul educației și formării, stagiilor, schimburilor etc.

| 5.1.6 | UE și statele sale membre, în conformitate cu principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării și cu recomandarea sus-menționată de a consolida capacitatea administrativă în materie fiscală cu ajutorul asistenței pentru dezvoltare, ar trebui să abordeze în mod eficient problema fluxurilor financiare ilicite. Guvernanța fiscală este de o importanță primordială și are potențialul de a îmbunătăți dezvoltarea durabilă a țărilor ACP. În Africa, în special, la nivelul întregului continent, se pierde mai mult din cauza fluxurilor financiare ilicite decât ceea ce se câștigă prin intermediul ansamblului asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) și al investițiilor străine directe (ISD). |
| --- | --- |

5.1.6

UE și statele sale membre, în conformitate cu principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării și cu recomandarea sus-menționată de a consolida capacitatea administrativă în materie fiscală cu ajutorul asistenței pentru dezvoltare, ar trebui să abordeze în mod eficient problema fluxurilor financiare ilicite. Guvernanța fiscală este de o importanță primordială și are potențialul de a îmbunătăți dezvoltarea durabilă a țărilor ACP. În Africa, în special, la nivelul întregului continent, se pierde mai mult din cauza fluxurilor financiare ilicite decât ceea ce se câștigă prin intermediul ansamblului asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) și al investițiilor străine directe (ISD).

| 5.1.7 | Viitorul parteneriat trebuie să recunoască și rolul deloc neglijabil al transferurilor de bani efectuate de migranții care au un loc de muncă și de diaspora, care au devenit o sursă fundamentală de investiții străine directe (ISD) în țările ACP, depășind AOD. Cu toate acestea, este important ca statele membre ale UE să își onoreze angajamentul de a acorda 0,7 % din VNB, ca parte a respectării principiului coerenței politicilor în favoarea dezvoltării. |
| --- | --- |

5.1.7

Viitorul parteneriat trebuie să recunoască și rolul deloc neglijabil al transferurilor de bani efectuate de migranții care au un loc de muncă și de diaspora, care au devenit o sursă fundamentală de investiții străine directe (ISD) în țările ACP, depășind AOD. Cu toate acestea, este important ca statele membre ale UE să își onoreze angajamentul de a acorda 0,7 % din VNB, ca parte a respectării principiului coerenței politicilor în favoarea dezvoltării.

5.2   
  Pilonul relațiilor economice și comerciale

| 5.2.1 | Acordurile de parteneriat economic au ca scop promovarea integrării regionale, incluzând și crearea unor comunități economice regionale în statele ACP. Negocierile au fost lansate în 2002, fiind presate de derogarea acordată de OMC, care urma să expire la finele anului 2007, cu privire la menținerea tratamentului preferențial acordat țărilor în curs de dezvoltare care fac parte din grupul statelor ACP față de țările în curs de dezvoltare care nu fac parte din acest grup. |
| --- | --- |

5.2.1

Acordurile de parteneriat economic au ca scop promovarea integrării regionale, incluzând și crearea unor comunități economice regionale în statele ACP. Negocierile au fost lansate în 2002, fiind presate de derogarea acordată de OMC, care urma să expire la finele anului 2007, cu privire la menținerea tratamentului preferențial acordat țărilor în curs de dezvoltare care fac parte din grupul statelor ACP față de țările în curs de dezvoltare care nu fac parte din acest grup.

| 5.2.2 | Negocierile pentru APE au fost dificile din mai multe motive: printre altele, capacitatea de negociere și maturitatea variabilă a comunităților economice regionale din ACP; viziunile diferite în materie de dezvoltare și integrare regională; o viziune diferită privind comerțul bazat pe reciprocitate. Întrucât negocierile au început în 2002, există în prezent acorduri complete de parteneriat economic și acorduri interimare de parteneriat economic, precum și o serie de regimuri comerciale diferite care se aplică în țările ACP, inclusiv sistemul generalizat de preferințe (SGP sau SGP +) și regimul „Totul în afară de arme” (EBA). |
| --- | --- |

5.2.2

Negocierile pentru APE au fost dificile din mai multe motive: printre altele, capacitatea de negociere și maturitatea variabilă a comunităților economice regionale din ACP; viziunile diferite în materie de dezvoltare și integrare regională; o viziune diferită privind comerțul bazat pe reciprocitate. Întrucât negocierile au început în 2002, există în prezent acorduri complete de parteneriat economic și acorduri interimare de parteneriat economic, precum și o serie de regimuri comerciale diferite care se aplică în țările ACP, inclusiv sistemul generalizat de preferințe (SGP sau SGP +) și regimul „Totul în afară de arme” (EBA).

| 5.2.3 | Întrucât obiectivul unui acord de parteneriat economic este să contribuie, printre altele, la creșterea economică susținută, la eradicarea sărăciei, la creșterea nivelului de trai și la integrarea regională, punerea corectă în aplicare și monitorizarea funcționării acordurilor de parteneriat economic vor fi esențiale pentru realizarea acestor obiective. |
| --- | --- |

5.2.3

Întrucât obiectivul unui acord de parteneriat economic este să contribuie, printre altele, la creșterea economică susținută, la eradicarea sărăciei, la creșterea nivelului de trai și la integrarea regională, punerea corectă în aplicare și monitorizarea funcționării acordurilor de parteneriat economic vor fi esențiale pentru realizarea acestor obiective.

| 5.2.4 | Prin urmare, CESE recomandă cu fermitate instituirea unui cadru (și anume, a unor comitete consultative mixte), pentru a se garanta că organizațiile societății civile, atât din UE, cât și din regiunile ACP, sunt incluse în structurile de monitorizare a acordurilor de parteneriat economic, că recomandările lor formulate în urma monitorizării sunt executorii, că procesele sunt compatibile cu dezvoltarea durabilă și că toate aceste elemente se vor menține și după 2020. În situațiile în care negocierile pentru APE, cum ar fi cel cu Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (SADC), au fost deja încheiate și, prin urmare, este puțin probabil să mai poată fi redeschise, CESE ar sprijini, în acest scop, negocierea unui protocol la APE. |
| --- | --- |

5.2.4

Prin urmare, CESE recomandă cu fermitate instituirea unui cadru (și anume, a unor comitete consultative mixte), pentru a se garanta că organizațiile societății civile, atât din UE, cât și din regiunile ACP, sunt incluse în structurile de monitorizare a acordurilor de parteneriat economic, că recomandările lor formulate în urma monitorizării sunt executorii, că procesele sunt compatibile cu dezvoltarea durabilă și că toate aceste elemente se vor menține și după 2020. În situațiile în care negocierile pentru APE, cum ar fi cel cu Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (SADC), au fost deja încheiate și, prin urmare, este puțin probabil să mai poată fi redeschise, CESE ar sprijini, în acest scop, negocierea unui protocol la APE.

| 5.2.5 | Delegațiile UE sunt actori-cheie și ar trebui să colaboreze cu actorii nestatali de la nivel local și cu instituțiile regionale din UE și din țările ACP pentru a desfășura acțiuni comune transparente, coordonate și eficace. În plus, ar trebui să existe o coordonare comună a foilor de parcurs privind organizațiile societății civile, elaborate de delegațiile UE, cu strategia regională corespunzătoare pentru organizațiile societății civile din ACP, în vederea promovării unei abordări cuprinzătoare a implicării organizațiilor societății civile. |
| --- | --- |

5.2.5

Delegațiile UE sunt actori-cheie și ar trebui să colaboreze cu actorii nestatali de la nivel local și cu instituțiile regionale din UE și din țările ACP pentru a desfășura acțiuni comune transparente, coordonate și eficace. În plus, ar trebui să existe o coordonare comună a foilor de parcurs privind organizațiile societății civile, elaborate de delegațiile UE, cu strategia regională corespunzătoare pentru organizațiile societății civile din ACP, în vederea promovării unei abordări cuprinzătoare a implicării organizațiilor societății civile.

| 5.2.6 | În plus, CESE recomandă ca aceste comitete consultative mixte (CCM) să includă o participare amplă a societății civile, implicând în egală măsură mediul academic și de afaceri, precum și partenerii sociali (inclusiv organizații ale fermierilor, femeilor și tinerilor), și ca aceste CCM să beneficieze de resurse corespunzătoare sub forma unui buget accesibil, pentru a putea acționa în mod eficace și autonom. De asemenea, CESE subliniază importanța finanțării participării organizațiilor societății civile la parteneriat de către ambii parteneri, pentru a reflecta pe deplin „parteneriatul între egali” spre care tind UE și statele ACP. |
| --- | --- |

5.2.6

În plus, CESE recomandă ca aceste comitete consultative mixte (CCM) să includă o participare amplă a societății civile, implicând în egală măsură mediul academic și de afaceri, precum și partenerii sociali (inclusiv organizații ale fermierilor, femeilor și tinerilor), și ca aceste CCM să beneficieze de resurse corespunzătoare sub forma unui buget accesibil, pentru a putea acționa în mod eficace și autonom. De asemenea, CESE subliniază importanța finanțării participării organizațiilor societății civile la parteneriat de către ambii parteneri, pentru a reflecta pe deplin „parteneriatul între egali” spre care tind UE și statele ACP.

5.3   
  Fondul european de dezvoltare

| 5.3.1 | Fondul european de dezvoltare este considerat o sursă de finanțare a dezvoltării previzibilă și fiabilă și joacă un rol important în menținerea interesului statelor ACP pentru Acordul de la Cotonou. O formă controversată de finanțare prin FED o reprezintă sprijinul bugetar sau ajutorul direct acordat bugetelor naționale, cu o stabilire predefinită a priorităților (sprijin bugetar sectorial) sau fără (sprijin bugetar general). În perioada 2002-2010, Comisia a angajat, în total, 6,2 miliarde EUR pentru sprijinul bugetar general, peste 90 % din această sumă fiind acordată Africii. Cu toate acestea, indiferent de forma acestui viitor parteneriat, relațiile cu regiunea Caraibilor și Pacific nu trebuie să fie diluate, și nici încheierea asistenței pentru țările cu venituri medii, în general, nu ar trebui să reprezinte un obstacol în calea dezvoltării durabile. Viitorul parteneriat trebuie să promoveze incluziunea și să îi acorde prioritate. |
| --- | --- |

5.3.1

Fondul european de dezvoltare este considerat o sursă de finanțare a dezvoltării previzibilă și fiabilă și joacă un rol important în menținerea interesului statelor ACP pentru Acordul de la Cotonou. O formă controversată de finanțare prin FED o reprezintă sprijinul bugetar sau ajutorul direct acordat bugetelor naționale, cu o stabilire predefinită a priorităților (sprijin bugetar sectorial) sau fără (sprijin bugetar general). În perioada 2002-2010, Comisia a angajat, în total, 6,2 miliarde EUR pentru sprijinul bugetar general, peste 90 % din această sumă fiind acordată Africii. Cu toate acestea, indiferent de forma acestui viitor parteneriat, relațiile cu regiunea Caraibilor și Pacific nu trebuie să fie diluate, și nici încheierea asistenței pentru țările cu venituri medii, în general, nu ar trebui să reprezinte un obstacol în calea dezvoltării durabile. Viitorul parteneriat trebuie să promoveze incluziunea și să îi acorde prioritate.

| 5.3.2 | În medie, o cincime din fondurile FED sunt utilizate pentru sprijinul sectorial și bugetar. Deși, în general, sprijinul bugetar este considerat o metodă eficace de canalizare a ajutorului oferit de donatori, el subminează responsabilitatea și guvernanța, întrucât nu dispune de o monitorizare adecvată și de o condiționalitate suficientă. De asemenea, vizibilitatea sprijinului bugetar este foarte redusă, deoarece acesta devine o parte a bugetului general al statului respectiv, astfel încât majoritatea cetățenilor și a părților interesate de la nivel național nu sunt conștienți de dimensiunea contribuțiilor acordate prin FED. |
| --- | --- |

5.3.2

În medie, o cincime din fondurile FED sunt utilizate pentru sprijinul sectorial și bugetar. Deși, în general, sprijinul bugetar este considerat o metodă eficace de canalizare a ajutorului oferit de donatori, el subminează responsabilitatea și guvernanța, întrucât nu dispune de o monitorizare adecvată și de o condiționalitate suficientă. De asemenea, vizibilitatea sprijinului bugetar este foarte redusă, deoarece acesta devine o parte a bugetului general al statului respectiv, astfel încât majoritatea cetățenilor și a părților interesate de la nivel național nu sunt conștienți de dimensiunea contribuțiilor acordate prin FED.

| 5.3.3 | CESE recomandă cu fermitate ca, pentru a îmbunătăți responsabilitatea și transparența, toate formele de sprijin pentru dezvoltare oferite de UE țărilor terțe să intre sub incidența aceluiași cadru juridic și să fie supuse aceluiași control democratic al Parlamentului European, menținând aceleași aspecte pozitive ale parteneriatului. |
| --- | --- |

5.3.3

CESE recomandă cu fermitate ca, pentru a îmbunătăți responsabilitatea și transparența, toate formele de sprijin pentru dezvoltare oferite de UE țărilor terțe să intre sub incidența aceluiași cadru juridic și să fie supuse aceluiași control democratic al Parlamentului European, menținând aceleași aspecte pozitive ale parteneriatului.

| 5.3.4 | Feedback-ul primit în cadrul reuniunilor regionale ale CESE dezvăluie că actorii societății civile consideră că procedurile de ofertare ale UE sunt de prea lungă durată, birocratice și netransparente. În plus, procesele de participare sunt prea greoaie pentru mulți actori nestatali și informațiile relevante sunt diseminate ineficient în unele state. |
| --- | --- |

5.3.4

Feedback-ul primit în cadrul reuniunilor regionale ale CESE dezvăluie că actorii societății civile consideră că procedurile de ofertare ale UE sunt de prea lungă durată, birocratice și netransparente. În plus, procesele de participare sunt prea greoaie pentru mulți actori nestatali și informațiile relevante sunt diseminate ineficient în unele state.

| 5.3.5 | CESE a pledat în mod sistematic pentru consolidarea capacităților organizațiilor societății civile și acordarea accesului la resursele necesare pentru ca acestea să devină parteneri eficace în promovarea însușirii strategiilor în materie de dezvoltare, guvernanță și drepturi ale omului, precum și în monitorizarea acestora, în statele și regiunile respective, conform articolului 6 din Acordul de la Cotonou. Aceste principii trebuie respectate atât în țările din UE, cât și în țările ACP. |
| --- | --- |

5.3.5

CESE a pledat în mod sistematic pentru consolidarea capacităților organizațiilor societății civile și acordarea accesului la resursele necesare pentru ca acestea să devină parteneri eficace în promovarea însușirii strategiilor în materie de dezvoltare, guvernanță și drepturi ale omului, precum și în monitorizarea acestora, în statele și regiunile respective, conform articolului 6 din Acordul de la Cotonou. Aceste principii trebuie respectate atât în țările din UE, cât și în țările ACP.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  https://www.usaid.gov/africa-civil-society

1

(2)  Karel De Gucht, comisar european pentru comerț, A Partnership of Equals, a 20-a sesiune a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, Kinshasa, 4 decembrie 2010, p. 3. Accesat la 26 decembrie 2012, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2010/december/tradoc_147082.pdf

2

A Partnership of Equals

(3)  The Economist, 16.4.2015, Making Africa Work.

3

Making Africa Work

(4)  A se vedea nota de subsol 3.

4

(5)  http://www.worldbank.org/en/news/press-release/2014/04/15/world-bank-centers-excellence-science-technology-education-africa

5

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/138 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/138

---

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind Comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Revizuirea politicii europene de vecinătate

[JOIN(2015) 50 final]

(2016/C 303/20)

| Raportor: | domnul Andrzej ADAMCZYK |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Gintaras MORKIS |

Raportor:

domnul Andrzej ADAMCZYK

Coraportor:

domnul Gintaras MORKIS

La 18 noiembrie 2015, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Revizuirea politicii europene de vecinătate”

[JOIN(2015) 50 final].

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 19 aprilie 2016.

În cea de a 517-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 162 de voturi pentru, 15 voturi împotrivă și 21 de abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE salută adoptarea de către Înaltul Reprezentant și Comisia Europeană a Comunicării comune privind revizuirea politicii europene de vecinătate și recunoaște că multe dintre propunerile formulate de CESE în avizul privind documentul comun de consultare intitulat „Către o nouă politică europeană de vecinătate” (1) sunt incluse în revizuire, care este o încercare de a redefini politica europeană de vecinătate (PEV), cu scopul de a îi spori eficiența. |
| --- | --- |

1.1

CESE salută adoptarea de către Înaltul Reprezentant și Comisia Europeană a Comunicării comune privind revizuirea politicii europene de vecinătate și recunoaște că multe dintre propunerile formulate de CESE în avizul privind documentul comun de consultare intitulat „Către o nouă politică europeană de vecinătate” (1) sunt incluse în revizuire, care este o încercare de a redefini politica europeană de vecinătate (PEV), cu scopul de a îi spori eficiența.

| 1.2 | Necesitatea revizuirii PEV este, pe de o parte, rezultatul eșecului abordării uniforme de tip „universal” și, pe de altă parte, consecința procesului actual de fragmentare și deteriorare a relativei uniformități care caracteriza atât vecinătatea sudică, cât și cea estică. |
| --- | --- |

1.2

Necesitatea revizuirii PEV este, pe de o parte, rezultatul eșecului abordării uniforme de tip „universal” și, pe de altă parte, consecința procesului actual de fragmentare și deteriorare a relativei uniformități care caracteriza atât vecinătatea sudică, cât și cea estică.

| 1.3 | Noua PEV ar trebui să recunoască faptul că evoluțiile dramatice din aceste regiuni sunt consecința presiunilor externe, dar și a instabilității interne, legată de sărăcie, inegalitate, lipsa de oportunități, corupție, radicalizarea politică și religioasă, precum și extremismul violent. |
| --- | --- |

1.3

Noua PEV ar trebui să recunoască faptul că evoluțiile dramatice din aceste regiuni sunt consecința presiunilor externe, dar și a instabilității interne, legată de sărăcie, inegalitate, lipsa de oportunități, corupție, radicalizarea politică și religioasă, precum și extremismul violent.

| 1.4 | Revizuirea PEV are ca scop să o facă suficient de flexibilă pentru a continua colaborarea cu acele țări care nu sunt în măsură sau nu doresc să îndeplinească toate cerințele legate de integrarea economică sau de alinierea la acquis-ul comunitar. În acest sens, noua PEV este concepută în spiritul incluziunii. |
| --- | --- |

1.4

Revizuirea PEV are ca scop să o facă suficient de flexibilă pentru a continua colaborarea cu acele țări care nu sunt în măsură sau nu doresc să îndeplinească toate cerințele legate de integrarea economică sau de alinierea la acquis-ul comunitar. În acest sens, noua PEV este concepută în spiritul incluziunii.

| 1.5 | Pentru a limita efectele negative ale evoluțiilor dramatice din vecinătatea UE, comunicarea stabilește o nouă prioritate, constând în stabilizare, și o nouă abordare, bazată pe diferențiere. |
| --- | --- |

1.5

Pentru a limita efectele negative ale evoluțiilor dramatice din vecinătatea UE, comunicarea stabilește o nouă prioritate, constând în stabilizare, și o nouă abordare, bazată pe diferențiere.

| 1.6 | Accentul pus pe stabilizare explică motivul pentru care problema securității interne și externe ocupă un loc atât important în comunicare. Cu toate acestea, chiar dacă instrumentele aflate la dispoziția UE sunt limitate, atitudinea reactivă din prezent ar trebui înlocuită cu o politică proactivă de eforturi diplomatice dinamice, care să vizeze prevenirea conflictelor și soluționarea pașnică a celor înghețate. |
| --- | --- |

1.6

Accentul pus pe stabilizare explică motivul pentru care problema securității interne și externe ocupă un loc atât important în comunicare. Cu toate acestea, chiar dacă instrumentele aflate la dispoziția UE sunt limitate, atitudinea reactivă din prezent ar trebui înlocuită cu o politică proactivă de eforturi diplomatice dinamice, care să vizeze prevenirea conflictelor și soluționarea pașnică a celor înghețate.

| 1.7 | CESE dorește să sublinieze importanța dezvoltării economice, ca principală premisă a unui mediu stabil și sigur în țările din vecinătatea UE. Uniunea ar trebui să fie foarte consecventă în acordarea de sprijin economic partenerilor din cadrul PEV și în consolidarea pe termen lung a condițiilor necesare și a hotărârii de a continua reformele economice, de a crește competitivitatea și de a moderniza reglementările privind întreprinderile. |
| --- | --- |

1.7

CESE dorește să sublinieze importanța dezvoltării economice, ca principală premisă a unui mediu stabil și sigur în țările din vecinătatea UE. Uniunea ar trebui să fie foarte consecventă în acordarea de sprijin economic partenerilor din cadrul PEV și în consolidarea pe termen lung a condițiilor necesare și a hotărârii de a continua reformele economice, de a crește competitivitatea și de a moderniza reglementările privind întreprinderile.

| 1.8 | Este, de asemenea, foarte clar că dezvoltarea economică trebuie să aibă loc în prezența dimensiunilor socială și de mediu, dat fiind că numai acțiunea simultană a acestor doi factori poate contribui în mod eficient la un progres real, la stabilitate și la pacea socială. |
| --- | --- |

1.8

Este, de asemenea, foarte clar că dezvoltarea economică trebuie să aibă loc în prezența dimensiunilor socială și de mediu, dat fiind că numai acțiunea simultană a acestor doi factori poate contribui în mod eficient la un progres real, la stabilitate și la pacea socială.

| 1.9 | CESE înțelege că noua metodă de lucru bazată pe diferențiere reflectă sentimentul de realism politic, diferențele în creștere dintre țările partenere și aspirațiile lor diferite. Cu toate acestea, chiar dacă nu pot fi îndeplinite toate criteriile economice, UE nu trebuie să facă compromisuri în ceea ce privește valorile europene fundamentale, printre care dimensiunea socială, respectarea drepturilor universale ale omului, democraţia şi statul de drept. Este regretabil faptul că principiul respectării standardelor de muncă ale OIM nu este menționat în comunicare ca piatră de temelie a unor bune relații de muncă. |
| --- | --- |

1.9

CESE înțelege că noua metodă de lucru bazată pe diferențiere reflectă sentimentul de realism politic, diferențele în creștere dintre țările partenere și aspirațiile lor diferite. Cu toate acestea, chiar dacă nu pot fi îndeplinite toate criteriile economice, UE nu trebuie să facă compromisuri în ceea ce privește valorile europene fundamentale, printre care dimensiunea socială, respectarea drepturilor universale ale omului, democraţia şi statul de drept. Este regretabil faptul că principiul respectării standardelor de muncă ale OIM nu este menționat în comunicare ca piatră de temelie a unor bune relații de muncă.

| 1.10 | Comunicarea nu pune suficient accentul pe rolul societății civile organizate și al dialogului social și civil autonom. Obiectivele PEV, inclusiv cel de stabilizare, nu vor fi îndeplinite fără o implicare substanțială a organizațiilor independente ale societății civile. Nu trebuie niciodată uitat că integrarea europeană este, înainte de toate, un proiect de pace și că societatea civilă este extrem de interesată de reușita acestuia. |
| --- | --- |

1.10

Comunicarea nu pune suficient accentul pe rolul societății civile organizate și al dialogului social și civil autonom. Obiectivele PEV, inclusiv cel de stabilizare, nu vor fi îndeplinite fără o implicare substanțială a organizațiilor independente ale societății civile. Nu trebuie niciodată uitat că integrarea europeană este, înainte de toate, un proiect de pace și că societatea civilă este extrem de interesată de reușita acestuia.

| 1.11 | Comunicarea nu menționează deficiențele existente la nivelul PEV în materie de dialog social și civil, și nici încălcarea dreptului de asociere și a libertății de organizare. |
| --- | --- |

1.11

Comunicarea nu menționează deficiențele existente la nivelul PEV în materie de dialog social și civil, și nici încălcarea dreptului de asociere și a libertății de organizare.

| 1.12 | Comunicarea pare să propună o abordare mai degrabă defensivă, de limitare a ambițiilor PEV ca urmare a scăderii potențialului său. Este adevărat că UE s-a confruntat cu evoluții perturbatoare, și chiar dramatice, atât în vecinătatea sudică, cât și în cea estică. Cu toate acestea, lipsa de viziune nu va ajuta la depășirea blocajului. CESE propune definirea unei noi agende PEV, îndrăznețe și dinamice, care să includă perspectiva aderării la UE pentru unele țări partenere, în special din est, care au astfel de aspirații și sunt capabile și dispuse să îndeplinească cerințele. |
| --- | --- |

1.12

Comunicarea pare să propună o abordare mai degrabă defensivă, de limitare a ambițiilor PEV ca urmare a scăderii potențialului său. Este adevărat că UE s-a confruntat cu evoluții perturbatoare, și chiar dramatice, atât în vecinătatea sudică, cât și în cea estică. Cu toate acestea, lipsa de viziune nu va ajuta la depășirea blocajului. CESE propune definirea unei noi agende PEV, îndrăznețe și dinamice, care să includă perspectiva aderării la UE pentru unele țări partenere, în special din est, care au astfel de aspirații și sunt capabile și dispuse să îndeplinească cerințele.

| 1.13 | CESE salută intenția declarată de a plasa în centrul noii PEV o mai bună comunicare și o promovare a politicilor UE, pentru a explica mai bine motivele pe care se întemeiază aceste politici și impactul pozitiv al acțiunilor concrete ale Uniunii. Cu toate acestea, este la fel de important să se limiteze riscul difuzării de informații eronate, al dezinformării și propagandei, care sunt în conflict cu realitatea, cu valorile UE și cu obiectivele PEV. |
| --- | --- |

1.13

CESE salută intenția declarată de a plasa în centrul noii PEV o mai bună comunicare și o promovare a politicilor UE, pentru a explica mai bine motivele pe care se întemeiază aceste politici și impactul pozitiv al acțiunilor concrete ale Uniunii. Cu toate acestea, este la fel de important să se limiteze riscul difuzării de informații eronate, al dezinformării și propagandei, care sunt în conflict cu realitatea, cu valorile UE și cu obiectivele PEV.

| 1.14 | Trebuie subliniat faptul că, atât în sud, cât și în est, PEV este subminată de factori externi. Statul Islamic (Da’esh) încearcă să destabilizeze, printre altele, țările din vecinătatea sudică prin teroare și război. Eforturile diplomatice și acțiunile militare ale Rusiei au efecte directe asupra PEV, în special a Parteneriatului estic. În plus, intervenția sa militară din zona sudică duce la consolidarea regimului autoritar din Siria. |
| --- | --- |

1.14

Trebuie subliniat faptul că, atât în sud, cât și în est, PEV este subminată de factori externi. Statul Islamic (Da’esh) încearcă să destabilizeze, printre altele, țările din vecinătatea sudică prin teroare și război. Eforturile diplomatice și acțiunile militare ale Rusiei au efecte directe asupra PEV, în special a Parteneriatului estic. În plus, intervenția sa militară din zona sudică duce la consolidarea regimului autoritar din Siria.

2.   Necesitatea unei PEV noi, revizuite

| 2.1 | CESE salută revizuirea politicii europene de vecinătate de către Comisie, care își propune să redefinească obiectivele și abordarea generală a acestei politici, în urma evoluțiilor dramatice din vecinătatea UE. |
| --- | --- |

2.1

CESE salută revizuirea politicii europene de vecinătate de către Comisie, care își propune să redefinească obiectivele și abordarea generală a acestei politici, în urma evoluțiilor dramatice din vecinătatea UE.

| 2.2 | Relațiile UE cu vecinătatea sa se bazează pe articolul 8 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, care prevede că Uniunea dezvoltă relații privilegiate cu țările învecinate, în vederea stabilirii unui spațiu de prosperitate și de bună vecinătate, întemeiat pe valorile Uniunii și caracterizat prin relații strânse și pașnice, bazate pe cooperare. |
| --- | --- |

2.2

Relațiile UE cu vecinătatea sa se bazează pe articolul 8 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, care prevede că Uniunea dezvoltă relații privilegiate cu țările învecinate, în vederea stabilirii unui spațiu de prosperitate și de bună vecinătate, întemeiat pe valorile Uniunii și caracterizat prin relații strânse și pașnice, bazate pe cooperare.

| 2.3 | Inițial, obiectivele PEV au fost destul de ambițioase, iar obiectivul general consta în a realiza cea mai apropiată asociere politică posibilă și a atinge cel mai mare grad de integrare economică cu vecinii din sudul și din estul UE. |
| --- | --- |

2.3

Inițial, obiectivele PEV au fost destul de ambițioase, iar obiectivul general consta în a realiza cea mai apropiată asociere politică posibilă și a atinge cel mai mare grad de integrare economică cu vecinii din sudul și din estul UE.

| 2.4 | O potențială consecință a integrării economice este accesul sporit la piața unică a UE, care trebuie însoțit de reforme politice, economice și instituționale dificile, precum și de angajamentul față de democrație, statul de drept și respectarea drepturilor omului. |
| --- | --- |

2.4

O potențială consecință a integrării economice este accesul sporit la piața unică a UE, care trebuie însoțit de reforme politice, economice și instituționale dificile, precum și de angajamentul față de democrație, statul de drept și respectarea drepturilor omului.

| 2.5 | Cu toate acestea, de la conceperea PEV în perioada 2003-2004, regiunea a suferit schimbări dramatice, iar principiul de tip „universal” s-a dovedit a fi complet ineficient. |
| --- | --- |

2.5

Cu toate acestea, de la conceperea PEV în perioada 2003-2004, regiunea a suferit schimbări dramatice, iar principiul de tip „universal” s-a dovedit a fi complet ineficient.

| 2.6 | Din 2014, vecinătatea estică a fost grav afectată de politica agresivă a actualei administrații prezidențiale și guvernamentale din Rusia, și mai ales de războiul din Ucraina și de manevrele (parțial reușite) menite să îi atragă pe vecinii estici ai UE în Uniunea Economică Eurasiatică, dominată de Rusia. |
| --- | --- |

2.6

Din 2014, vecinătatea estică a fost grav afectată de politica agresivă a actualei administrații prezidențiale și guvernamentale din Rusia, și mai ales de războiul din Ucraina și de manevrele (parțial reușite) menite să îi atragă pe vecinii estici ai UE în Uniunea Economică Eurasiatică, dominată de Rusia.

| 2.7 | Deși se recunoaște dreptul fiecărei țări la o anume perspectivă politică, trebuie remarcat că administrația actuală a Rusiei dorește să își dezvolte propria politică de vecinătate, incompatibilă cu PEV, și că vrea să fie considerată un actor global și o entitate la fel de importantă ca UE. |
| --- | --- |

2.7

Deși se recunoaște dreptul fiecărei țări la o anume perspectivă politică, trebuie remarcat că administrația actuală a Rusiei dorește să își dezvolte propria politică de vecinătate, incompatibilă cu PEV, și că vrea să fie considerată un actor global și o entitate la fel de importantă ca UE.

| 2.8 | Deși cooperarea constructivă a UE cu Rusia ar putea fi benefică pentru ambele părți, pare puțin probabil ca, în viitorul apropiat, să se poată evita conflictul de interese în vecinătatea estică, cu excepția cazului în care Rusia își schimbă atitudinea agresivă și subversivă. Evoluțiile recente din Siria sunt dovada faptului că același lucru se poate întâmpla și în vecinătatea sudică. |
| --- | --- |

2.8

Deși cooperarea constructivă a UE cu Rusia ar putea fi benefică pentru ambele părți, pare puțin probabil ca, în viitorul apropiat, să se poată evita conflictul de interese în vecinătatea estică, cu excepția cazului în care Rusia își schimbă atitudinea agresivă și subversivă. Evoluțiile recente din Siria sunt dovada faptului că același lucru se poate întâmpla și în vecinătatea sudică.

| 2.9 | În vecinătatea sudică, războiul din Siria, conflictele din Libia, apariția Da’esh, evoluțiile politice controversate din unele țări din regiune și celelalte conflicte armate din Orientul Mijlociu au dus la dispariția marilor speranțe de pace și transformare democratică asociate cu „Primăvara arabă”, cel puțin în viitorul apropiat. |
| --- | --- |

2.9

În vecinătatea sudică, războiul din Siria, conflictele din Libia, apariția Da’esh, evoluțiile politice controversate din unele țări din regiune și celelalte conflicte armate din Orientul Mijlociu au dus la dispariția marilor speranțe de pace și transformare democratică asociate cu „Primăvara arabă”, cel puțin în viitorul apropiat.

| 2.10 | Toate aceste evoluții negative și decalaje care se accentuează în multe domenii, între diferite țări, atât din vecinătatea sudică, cât și din cea estică, impun o reprioritizare, o nouă abordare, noi metode de lucru și o diplomație a UE mai proactivă și mai eficace. Comunicarea Comisiei este un răspuns la aceste provocări. |
| --- | --- |

2.10

Toate aceste evoluții negative și decalaje care se accentuează în multe domenii, între diferite țări, atât din vecinătatea sudică, cât și din cea estică, impun o reprioritizare, o nouă abordare, noi metode de lucru și o diplomație a UE mai proactivă și mai eficace. Comunicarea Comisiei este un răspuns la aceste provocări.

3.   Stabilizarea – o nouă prioritate

| 3.1 | Comisia a acceptat punctul de vedere al CESE cu privire la necesitatea de a include stabilitatea, securitatea sporită, flexibilitatea și diferențierea, precum și un nivel mai ridicat de asumare reciprocă, printre prioritățile PEV revizuite. Revizuirea identifică stabilizarea drept cea mai urgentă provocare în multe părți ale regiunii și, prin urmare, recomandă ca aceasta să fie principala prioritate politică a noii PEV. |
| --- | --- |

3.1

Comisia a acceptat punctul de vedere al CESE cu privire la necesitatea de a include stabilitatea, securitatea sporită, flexibilitatea și diferențierea, precum și un nivel mai ridicat de asumare reciprocă, printre prioritățile PEV revizuite. Revizuirea identifică stabilizarea drept cea mai urgentă provocare în multe părți ale regiunii și, prin urmare, recomandă ca aceasta să fie principala prioritate politică a noii PEV.

| 3.2 | CESE consideră că această recomandare este foarte întemeiată, întrucât evoluțiile recente dovedesc că UE a fost doar parțial în măsură să promoveze stabilitatea, prosperitatea și securitatea în vecinătate. |
| --- | --- |

3.2

CESE consideră că această recomandare este foarte întemeiată, întrucât evoluțiile recente dovedesc că UE a fost doar parțial în măsură să promoveze stabilitatea, prosperitatea și securitatea în vecinătate.

| 3.3 | De asemenea, este foarte clar că amenințările la adresa stabilității regiunii nu reprezintă doar un obstacol major în procesul de tranziție și reformă democratică solicitat de UE, ci au și un impact negativ asupra țărilor care sunt pe cale să ducă la bun sfârșit transformările inspirate de PEV și asupra UE însăși. |
| --- | --- |

3.3

De asemenea, este foarte clar că amenințările la adresa stabilității regiunii nu reprezintă doar un obstacol major în procesul de tranziție și reformă democratică solicitat de UE, ci au și un impact negativ asupra țărilor care sunt pe cale să ducă la bun sfârșit transformările inspirate de PEV și asupra UE însăși.

| 3.4 | Prevenirea conflictelor și gestionarea conflictelor ar trebui consolidate în mod substanțial, mai ales că multe conflicte înghețate rămân o amenințare serioasă la adresa stabilității, atât în vecinătatea sudică, cât și în cea estică. Pentru a juca un rol pozitiv în găsirea de soluții pașnice, Europa ar trebui, pe de o parte, să rămână imparțială, iar pe de altă parte să acorde asistență victimelor, persoanelor celor mai vulnerabile și mai în primejdie. |
| --- | --- |

3.4

Prevenirea conflictelor și gestionarea conflictelor ar trebui consolidate în mod substanțial, mai ales că multe conflicte înghețate rămân o amenințare serioasă la adresa stabilității, atât în vecinătatea sudică, cât și în cea estică. Pentru a juca un rol pozitiv în găsirea de soluții pașnice, Europa ar trebui, pe de o parte, să rămână imparțială, iar pe de altă parte să acorde asistență victimelor, persoanelor celor mai vulnerabile și mai în primejdie.

| 3.5 | De asemenea, este destul de evident că instabilitatea nu este doar rezultatul presiunii externe, iar comunicarea comună identifică pe bună dreptate o legătură între instabilitate și sărăcie, inegalitate, lipsa de oportunități și corupție, care pot spori vulnerabilitatea la radicalizare. Cu toate acestea, în document nu există un echilibru între dimensiunile economică și socială, iar rolul important al bunăstării și al protecției sociale în ceea ce privește stabilitatea este subestimat. |
| --- | --- |

3.5

De asemenea, este destul de evident că instabilitatea nu este doar rezultatul presiunii externe, iar comunicarea comună identifică pe bună dreptate o legătură între instabilitate și sărăcie, inegalitate, lipsa de oportunități și corupție, care pot spori vulnerabilitatea la radicalizare. Cu toate acestea, în document nu există un echilibru între dimensiunile economică și socială, iar rolul important al bunăstării și al protecției sociale în ceea ce privește stabilitatea este subestimat.

4.   Diferențierea

| 4.1 | Noua PEV a fost concepută pentru a reflecta diversele aspirații, ambiții și interese ale țărilor partenere, precum și situațiile rezultate din evoluțiile diferite ale țărilor din vecinătatea UE. |
| --- | --- |

4.1

Noua PEV a fost concepută pentru a reflecta diversele aspirații, ambiții și interese ale țărilor partenere, precum și situațiile rezultate din evoluțiile diferite ale țărilor din vecinătatea UE.

| 4.2 | Comunicarea comună declară că „UE va continua să colaboreze cu guvernele partenere, cu societatea civilă și cu cetățenii cu privire la chestiunile legate de drepturile omului și democrație”. Această afirmație este departe de a fi categorică, reflectând noul sentiment de realism politic și disponibilitatea de a relativiza promovarea fermă a valorilor europene consacrate în Carta drepturilor fundamentale a UE. |
| --- | --- |

4.2

Comunicarea comună declară că „UE va continua să colaboreze cu guvernele partenere, cu societatea civilă și cu cetățenii cu privire la chestiunile legate de drepturile omului și democrație”. Această afirmație este departe de a fi categorică, reflectând noul sentiment de realism politic și disponibilitatea de a relativiza promovarea fermă a valorilor europene consacrate în Carta drepturilor fundamentale a UE.

| 4.3 | Comunicarea nu menționează deloc convențiile și recomandările OIM. Cu toate acestea, respectarea standardelor de bază ale OIM privind munca este un principiu fundamental care nu trebuie încălcat, și nici fragilizat prin diferențiere. |
| --- | --- |

4.3

Comunicarea nu menționează deloc convențiile și recomandările OIM. Cu toate acestea, respectarea standardelor de bază ale OIM privind munca este un principiu fundamental care nu trebuie încălcat, și nici fragilizat prin diferențiere.

| 4.4 | Comunicarea afirmă că „se vor cristaliza diferite configurații în relațiile dintre UE și vecinătate, astfel încât să existe de ambele părți un sentiment mai puternic de implicare și responsabilitate. UE este pregătită să discute cu privire la posibilitatea stabilirii în comun a noilor priorități ale parteneriatelor, care ar urma să structureze mai clar fiecare relație în jurul intereselor comune identificate”. Acest lucru trădează nu numai o schimbare de limbaj, ci și abandonarea unei abordări oarecum normative, concentrată pe transpunerea valorilor europene în țările partenere. |
| --- | --- |

4.4

Comunicarea afirmă că „se vor cristaliza diferite configurații în relațiile dintre UE și vecinătate, astfel încât să existe de ambele părți un sentiment mai puternic de implicare și responsabilitate. UE este pregătită să discute cu privire la posibilitatea stabilirii în comun a noilor priorități ale parteneriatelor, care ar urma să structureze mai clar fiecare relație în jurul intereselor comune identificate”. Acest lucru trădează nu numai o schimbare de limbaj, ci și abandonarea unei abordări oarecum normative, concentrată pe transpunerea valorilor europene în țările partenere.

| 4.5 | Schimbarea de strategie se poate datora, în parte, intenției de a abandona concepția potrivit căreia toate popoarele doresc să adopte standardele democratice ale UE, și că doar regimurile opresive le împiedică să facă acest lucru. Cu toate acestea, CESE este de părere că niciun compromis nu poate fi avut în vedere în ce privește respectarea drepturilor universale ale omului. |
| --- | --- |

4.5

Schimbarea de strategie se poate datora, în parte, intenției de a abandona concepția potrivit căreia toate popoarele doresc să adopte standardele democratice ale UE, și că doar regimurile opresive le împiedică să facă acest lucru. Cu toate acestea, CESE este de părere că niciun compromis nu poate fi avut în vedere în ce privește respectarea drepturilor universale ale omului.

| 4.6 | Este, de asemenea, adevărat că unele țări partenere au exprimat opinia că PEV era prea constrângătoare și nu reflecta suficient particularitățile și aspirațiile țărilor partenere. |
| --- | --- |

4.6

Este, de asemenea, adevărat că unele țări partenere au exprimat opinia că PEV era prea constrângătoare și nu reflecta suficient particularitățile și aspirațiile țărilor partenere.

| 4.7 | Abordarea bazată pe stimulente („mai mult pentru mai mult”) s-a dovedit a fi doar parțial eficientă. Aceasta nu a funcționat în țările în care elitele locale au opus rezistență evoluțiilor promovate de UE. În plus, principiul „mai mult pentru mai mult” a dat uneori impresia că respectarea valorilor UE trebuie plătită. Cu toate acestea, singura modalitate de a asigura respectarea valorilor UE este ca persoanele și comunitățile să creadă în semnificația lor universală și să le adopte. A cumpăra valori prin proiecte nu este prea avantajos. În această privință, CESE apreciază declarația conform căreia „UE va încerca să identifice modalități mai eficace de a susține în dialogul cu partenerii săi oportunitatea inițierii unor reforme fundamentale, inclusiv prin cooperarea cu actorii civili, economici și sociali”. |
| --- | --- |

4.7

Abordarea bazată pe stimulente („mai mult pentru mai mult”) s-a dovedit a fi doar parțial eficientă. Aceasta nu a funcționat în țările în care elitele locale au opus rezistență evoluțiilor promovate de UE. În plus, principiul „mai mult pentru mai mult” a dat uneori impresia că respectarea valorilor UE trebuie plătită. Cu toate acestea, singura modalitate de a asigura respectarea valorilor UE este ca persoanele și comunitățile să creadă în semnificația lor universală și să le adopte. A cumpăra valori prin proiecte nu este prea avantajos. În această privință, CESE apreciază declarația conform căreia „UE va încerca să identifice modalități mai eficace de a susține în dialogul cu partenerii săi oportunitatea inițierii unor reforme fundamentale, inclusiv prin cooperarea cu actorii civili, economici și sociali”.

| 4.8 | Cu toate acestea, chiar și luând în considerare noua abordare diferențiată, nu trebuie să lăsăm ca principiul „mai mult pentru mai mult” să devină „mai mult pentru mai puțin”, de dragul noului obiectiv primordial al stabilizării în regiune. Principiul condiționalității în punerea în aplicare a politicii „adaptate” în cadrul PEV trebuie dezvoltat în continuare. |
| --- | --- |

4.8

Cu toate acestea, chiar și luând în considerare noua abordare diferențiată, nu trebuie să lăsăm ca principiul „mai mult pentru mai mult” să devină „mai mult pentru mai puțin”, de dragul noului obiectiv primordial al stabilizării în regiune. Principiul condiționalității în punerea în aplicare a politicii „adaptate” în cadrul PEV trebuie dezvoltat în continuare.

| 4.9 | Rămâne de văzut dacă noua abordare bazată pe diferențiere nu înseamnă în practică o dezmembrare treptată a PEV și o trecere lină la o abordare pur bilaterală. |
| --- | --- |

4.9

Rămâne de văzut dacă noua abordare bazată pe diferențiere nu înseamnă în practică o dezmembrare treptată a PEV și o trecere lină la o abordare pur bilaterală.

| 4.10 | Ar trebui subliniat, de asemenea, faptul că, în combinație cu diferențierea, noua „asumare în comun”, care presupune mai puțină condescendență și un parteneriat mai autentic, nu trebuie să conducă la o politică „à la carte”, prin care țările partenere pot alege doar elementele parteneriatului care sunt convenabile pentru guvernele lor. |
| --- | --- |

4.10

Ar trebui subliniat, de asemenea, faptul că, în combinație cu diferențierea, noua „asumare în comun”, care presupune mai puțină condescendență și un parteneriat mai autentic, nu trebuie să conducă la o politică „à la carte”, prin care țările partenere pot alege doar elementele parteneriatului care sunt convenabile pentru guvernele lor.

| 4.11 | Diferențierea va afecta și modul de raportare cu privire la progresele realizate de țările partenere. Va fi elaborată o nouă modalitate de evaluare, axată pe obiectivele specifice convenite cu partenerii. Este regretabil faptul că actuala modalitate transparentă de elaborare a rapoartelor privind progresele înregistrate, într-un format similar și simultan pentru toate țările, va fi înlocuită cu o serie de rapoarte diferite de la o țară la alta, în formate care urmează a fi definite. |
| --- | --- |

4.11

Diferențierea va afecta și modul de raportare cu privire la progresele realizate de țările partenere. Va fi elaborată o nouă modalitate de evaluare, axată pe obiectivele specifice convenite cu partenerii. Este regretabil faptul că actuala modalitate transparentă de elaborare a rapoartelor privind progresele înregistrate, într-un format similar și simultan pentru toate țările, va fi înlocuită cu o serie de rapoarte diferite de la o țară la alta, în formate care urmează a fi definite.

5.   Rolul societății civile organizate

| 5.1 | Comunicarea nu acordă suficientă atenție rolului societății civile organizate, și nici dialogului social sau civil. Există doar o trimitere vagă la necesitatea strângerii legăturilor cu societatea civilă, inclusiv cu partenerii sociali, precum și un îndemn ca UE „să consolideze relația cu membrii relevanți ai societății civile, în sensul său cel mai larg, precum și cu partenerii sociali”. |
| --- | --- |

5.1

Comunicarea nu acordă suficientă atenție rolului societății civile organizate, și nici dialogului social sau civil. Există doar o trimitere vagă la necesitatea strângerii legăturilor cu societatea civilă, inclusiv cu partenerii sociali, precum și un îndemn ca UE „să consolideze relația cu membrii relevanți ai societății civile, în sensul său cel mai larg, precum și cu partenerii sociali”.

| 5.2 | Un deficit clar de dialog civil și social se înregistrează în aproape toate țările, atât din vecinătatea sudică, cât și din cea estică, deși există și țări în care s-au făcut progrese substanțiale sub acest aspect, precum Tunisia sau Georgia. |
| --- | --- |

5.2

Un deficit clar de dialog civil și social se înregistrează în aproape toate țările, atât din vecinătatea sudică, cât și din cea estică, deși există și țări în care s-au făcut progrese substanțiale sub acest aspect, precum Tunisia sau Georgia.

| 5.3 | Comunicarea nu menționează încălcarea dreptului de asociere și de organizare liberă a angajatorilor, a lucrătorilor sau a ONG-urilor în regiunea PEV, și nu are nicio viziune asupra modului în care li se poate oferi acestora un mediu care să le permită să se implice în elaborarea, programarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicilor autorităților publice. |
| --- | --- |

5.3

Comunicarea nu menționează încălcarea dreptului de asociere și de organizare liberă a angajatorilor, a lucrătorilor sau a ONG-urilor în regiunea PEV, și nu are nicio viziune asupra modului în care li se poate oferi acestora un mediu care să le permită să se implice în elaborarea, programarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicilor autorităților publice.

| 5.4 | Comunicarea pune accentul pe reforma administrației publice și pe respectarea angajamentelor partenerilor PEV față de egalitatea de gen, însă nu există nicio mențiune cu privire la rolul societății civile în acest sens. |
| --- | --- |

5.4

Comunicarea pune accentul pe reforma administrației publice și pe respectarea angajamentelor partenerilor PEV față de egalitatea de gen, însă nu există nicio mențiune cu privire la rolul societății civile în acest sens.

| 5.5 | CESE se angajează să colaboreze cu organizațiile partenere din țările PEV, cu obiectivul clar de a monitoriza în comun punerea în aplicare a PEV și de a observa impactul noii abordări bazate pe diferențiere. |
| --- | --- |

5.5

CESE se angajează să colaboreze cu organizațiile partenere din țările PEV, cu obiectivul clar de a monitoriza în comun punerea în aplicare a PEV și de a observa impactul noii abordări bazate pe diferențiere.

6.   Migrația și mobilitatea

| 6.1 | Cu toate că strategia UE și acțiunile concrete legate de migrație și mobilitate nu sunt specifice PEV, cooperarea cu țările partenere în acest domeniu este esențială. |
| --- | --- |

6.1

Cu toate că strategia UE și acțiunile concrete legate de migrație și mobilitate nu sunt specifice PEV, cooperarea cu țările partenere în acest domeniu este esențială.

| 6.2 | Găsirea unei soluții pentru actuala criză a refugiaților trebuie să facă parte dintr-o strategie mai amplă a UE, dar punerea în aplicare eficientă și eficace a agendei PEV privind migrația și mobilitatea poate fi de mare importanță în acest sens. |
| --- | --- |

6.2

Găsirea unei soluții pentru actuala criză a refugiaților trebuie să facă parte dintr-o strategie mai amplă a UE, dar punerea în aplicare eficientă și eficace a agendei PEV privind migrația și mobilitatea poate fi de mare importanță în acest sens.

| 6.3 | Comunicarea afirmă, pe bună dreptate, că „abordarea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare și ale strămutării forțate este esențială pentru stabilizarea țărilor din vecinătate”. Însă această poziție nu prezintă o prea mare coerență cu abordarea bazată pe diferențiere, putând echivala cu o atitudine mai puțin fermă în a condamna încălcările sistematice ale drepturilor politice, sociale și economice de către unele guverne partenere, chiar dacă acest lucru rămâne cauza principală a instabilității. |
| --- | --- |

6.3

Comunicarea afirmă, pe bună dreptate, că „abordarea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare și ale strămutării forțate este esențială pentru stabilizarea țărilor din vecinătate”. Însă această poziție nu prezintă o prea mare coerență cu abordarea bazată pe diferențiere, putând echivala cu o atitudine mai puțin fermă în a condamna încălcările sistematice ale drepturilor politice, sociale și economice de către unele guverne partenere, chiar dacă acest lucru rămâne cauza principală a instabilității.

| 6.4 | De asemenea, CESE atrage atenția asupra faptului că inițiativele de facilitare a acordării vizelor ar trebui considerate drept unul dintre cele mai importante instrumente în ceea ce privește interacțiunea mai strânsă cu țările PEV. CESE sprijină cu fermitate programele de facilitare a acordării vizelor și avertizează că dezmembrarea spațiului Schengen le-ar putea pune în primejdie. |
| --- | --- |

6.4

De asemenea, CESE atrage atenția asupra faptului că inițiativele de facilitare a acordării vizelor ar trebui considerate drept unul dintre cele mai importante instrumente în ceea ce privește interacțiunea mai strânsă cu țările PEV. CESE sprijină cu fermitate programele de facilitare a acordării vizelor și avertizează că dezmembrarea spațiului Schengen le-ar putea pune în primejdie.

| 6.5 | CESE sprijină, de asemenea, declarația din comunicare potrivit căreia „UE va continua să susțină o perspectivă realistă și echitabilă asupra fenomenului migrației și să combată cu fermitate toate formele și manifestările de rasism și discriminare, prin promovarea dialogului intercultural, a diversității culturale și a înțelegerii reciproce”. |
| --- | --- |

6.5

CESE sprijină, de asemenea, declarația din comunicare potrivit căreia „UE va continua să susțină o perspectivă realistă și echitabilă asupra fenomenului migrației și să combată cu fermitate toate formele și manifestările de rasism și discriminare, prin promovarea dialogului intercultural, a diversității culturale și a înțelegerii reciproce”.

7.   Dezvoltarea economică ca factor de stabilizare

| 7.1 | CESE salută eforturile de consolidare a competitivității, de sprijinire a economiilor partenerilor PEV și de îmbunătățire a perspectivelor pentru populația locală, ca principală condiție prealabilă pentru un mediu stabil și sigur în vecinătatea UE. Toate țările din vecinătate au probleme economice; cu toate acestea, ele sunt foarte diferite ca natură, atât în ceea ce privește cauzele, cât și amploarea și impactul lor asupra stabilității. Prin urmare, ținând cont, printre altele, de diferențele economice și sociale dintre țările vecine, dezvoltarea pe mai departe a relațiilor cu acestea impune introducerea principiului diferențierii. Reformele în administrația publică, în sistemele judiciare și în sectorul securității, precum și combaterea corupției și a criminalității organizate, sunt domenii prioritare pentru o cooperare ulterioară. Realizarea de progrese în toate aceste domenii este esențială pentru asigurarea stabilității, dar reușita implică totodată un mediu sigur și stabil. |
| --- | --- |

7.1

CESE salută eforturile de consolidare a competitivității, de sprijinire a economiilor partenerilor PEV și de îmbunătățire a perspectivelor pentru populația locală, ca principală condiție prealabilă pentru un mediu stabil și sigur în vecinătatea UE. Toate țările din vecinătate au probleme economice; cu toate acestea, ele sunt foarte diferite ca natură, atât în ceea ce privește cauzele, cât și amploarea și impactul lor asupra stabilității. Prin urmare, ținând cont, printre altele, de diferențele economice și sociale dintre țările vecine, dezvoltarea pe mai departe a relațiilor cu acestea impune introducerea principiului diferențierii. Reformele în administrația publică, în sistemele judiciare și în sectorul securității, precum și combaterea corupției și a criminalității organizate, sunt domenii prioritare pentru o cooperare ulterioară. Realizarea de progrese în toate aceste domenii este esențială pentru asigurarea stabilității, dar reușita implică totodată un mediu sigur și stabil.

| 7.2 | CESE apreciază menționarea necesității de a pune în aplicare pe deplin și în mod eficient acordurile de asociere (AA) și privind zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA), care au fost deja semnate, precum și necesitatea reformelor în țările PEV. Cu toate acestea, pentru a putea beneficia de DCFTA, țările partenere trebuie să treacă printr-un proces dificil de modernizare esențială a producției și a serviciilor. Comunicarea este clară în acest sens și afirmă sprijinul UE sub aspectul consolidării capacității de a face față provocărilor legate de DCFTA. |
| --- | --- |

7.2

CESE apreciază menționarea necesității de a pune în aplicare pe deplin și în mod eficient acordurile de asociere (AA) și privind zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA), care au fost deja semnate, precum și necesitatea reformelor în țările PEV. Cu toate acestea, pentru a putea beneficia de DCFTA, țările partenere trebuie să treacă printr-un proces dificil de modernizare esențială a producției și a serviciilor. Comunicarea este clară în acest sens și afirmă sprijinul UE sub aspectul consolidării capacității de a face față provocărilor legate de DCFTA.

| 7.3 | Nu ar trebui pierdut din vedere obiectivul instituirii efective a unui comerț liber între UE și țările PEV, în vederea unei cooperări mai strânse. Posibilitatea accesului la piața UE motivează țările vecine să promoveze reforme economice și să își modernizeze producția și întreprinderile. Cu toate acestea, chiar și țările semnatare ale DCFTA au dificultăți în procesul de modernizare a economiilor lor, din cauza situației politice și economice instabile, care nu încurajează investițiile. Accesul la piața UE și la alte piețe internaționale este direct legat de chestiunile ocupării forței de muncă și de perspectivele tinerilor de a se integra pe piața muncii. Consolidarea oligarhiilor și corupția obstrucționează reformele economice. UE ar trebui să exercite o presiune mai mare și să utilizeze toate mijloacele posibile pentru a îmbunătăți situația, astfel încât să facă posibilă atragerea de investiții de capital în țări cu un mediu economic solid. |
| --- | --- |

7.3

Nu ar trebui pierdut din vedere obiectivul instituirii efective a unui comerț liber între UE și țările PEV, în vederea unei cooperări mai strânse. Posibilitatea accesului la piața UE motivează țările vecine să promoveze reforme economice și să își modernizeze producția și întreprinderile. Cu toate acestea, chiar și țările semnatare ale DCFTA au dificultăți în procesul de modernizare a economiilor lor, din cauza situației politice și economice instabile, care nu încurajează investițiile. Accesul la piața UE și la alte piețe internaționale este direct legat de chestiunile ocupării forței de muncă și de perspectivele tinerilor de a se integra pe piața muncii. Consolidarea oligarhiilor și corupția obstrucționează reformele economice. UE ar trebui să exercite o presiune mai mare și să utilizeze toate mijloacele posibile pentru a îmbunătăți situația, astfel încât să facă posibilă atragerea de investiții de capital în țări cu un mediu economic solid.

| 7.4 | De asemenea, este clar că punerea în aplicare a DCFTA va genera mari provocări sociale. Prin urmare, implicarea tuturor părților interesate în proces, în special a partenerilor sociali, este de o importanță crucială. Grupurile consultative interne și platformele societății civile pot juca un rol important în acest sens și ar trebui incluse în toate aspectele punerii în aplicare a DCFTA. |
| --- | --- |

7.4

De asemenea, este clar că punerea în aplicare a DCFTA va genera mari provocări sociale. Prin urmare, implicarea tuturor părților interesate în proces, în special a partenerilor sociali, este de o importanță crucială. Grupurile consultative interne și platformele societății civile pot juca un rol important în acest sens și ar trebui incluse în toate aspectele punerii în aplicare a DCFTA.

| 7.5 | CESE observă cu satisfacție că comunicarea acordă cu adevărat atenția cuvenită chestiunii educației și formării profesionale (în special pentru tineri). Va exista, probabil, un sprijin sporit pentru sistemele de învățământ primar și secundar în țările în care acest lucru este cel mai necesar, și vor exista mai multe posibilități de participare a țărilor învecinate la programul Erasmus+, ca număr și ca finanțare; alte măsuri vor fi, de asemenea, utilizate pentru dezvoltarea abilităților tinerilor, ușurând astfel considerabil accesul la piața muncii. |
| --- | --- |

7.5

CESE observă cu satisfacție că comunicarea acordă cu adevărat atenția cuvenită chestiunii educației și formării profesionale (în special pentru tineri). Va exista, probabil, un sprijin sporit pentru sistemele de învățământ primar și secundar în țările în care acest lucru este cel mai necesar, și vor exista mai multe posibilități de participare a țărilor învecinate la programul Erasmus+, ca număr și ca finanțare; alte măsuri vor fi, de asemenea, utilizate pentru dezvoltarea abilităților tinerilor, ușurând astfel considerabil accesul la piața muncii.

| 7.6 | Dezvoltarea legăturilor de transport cu țările vecine poate contribui, de asemenea, la consolidarea economiilor acestora. Ar trebui salutată prevederea conform căreia UE ar urma să extindă rețelele transeuropene majore în țările partenere din est și, împreună cu instituțiile financiare internaționale și alți parteneri, să promoveze investițiile, precum și să dezvolte planuri de rețele de transport euro-mediteraneene de referință. Aceste planuri sunt, de asemenea, foarte importante pentru organizațiile societății civile, care trebuie implicate activ în punerea lor în aplicare. |
| --- | --- |

7.6

Dezvoltarea legăturilor de transport cu țările vecine poate contribui, de asemenea, la consolidarea economiilor acestora. Ar trebui salutată prevederea conform căreia UE ar urma să extindă rețelele transeuropene majore în țările partenere din est și, împreună cu instituțiile financiare internaționale și alți parteneri, să promoveze investițiile, precum și să dezvolte planuri de rețele de transport euro-mediteraneene de referință. Aceste planuri sunt, de asemenea, foarte importante pentru organizațiile societății civile, care trebuie implicate activ în punerea lor în aplicare.

| 7.7 | UE este dependentă de țările vecine în ceea ce privește aprovizionarea cu energie. Prin urmare, proiectele energetice comune sunt importante și necesare pentru ambele părți. Problemele legate de economisirea energiei, eficiența energetică și reducerea emisiilor și proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile sunt deosebit de relevante. Comunicarea comună subliniază în mod corect necesitatea de a consolida dialogul pe tema energiei pe care UE îl poartă cu țările vecine sub aspectul securității energetice, al reformelor pieței energetice și al promovării economiei bazate pe energie durabilă, cu scopul de a construi o uniune energetică rezilientă, pe baza unei politici climatice ambițioase. |
| --- | --- |

7.7

UE este dependentă de țările vecine în ceea ce privește aprovizionarea cu energie. Prin urmare, proiectele energetice comune sunt importante și necesare pentru ambele părți. Problemele legate de economisirea energiei, eficiența energetică și reducerea emisiilor și proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile sunt deosebit de relevante. Comunicarea comună subliniază în mod corect necesitatea de a consolida dialogul pe tema energiei pe care UE îl poartă cu țările vecine sub aspectul securității energetice, al reformelor pieței energetice și al promovării economiei bazate pe energie durabilă, cu scopul de a construi o uniune energetică rezilientă, pe baza unei politici climatice ambițioase.

| 7.8 | CESE salută declarația conform căreia „agricultura este o sursă importantă de locuri de muncă în multe dintre țările partenere și UE ar trebui să continue să sprijine politicile durabile și favorabile incluziunii, precum și investițiile în modernizarea sectorului și diversificarea prin orientarea, dacă este cazul, către noi activități generatoare de venituri în zonele rurale”. Trebuie subliniat, cu toate acestea, că armonizarea în domeniul agriculturii și al producției alimentare, ca urmare a punerii în aplicare a DCFTA, nu trebuie să conducă la o scădere a calității produselor agricole sau a standardelor privind forța de muncă. |
| --- | --- |

7.8

CESE salută declarația conform căreia „agricultura este o sursă importantă de locuri de muncă în multe dintre țările partenere și UE ar trebui să continue să sprijine politicile durabile și favorabile incluziunii, precum și investițiile în modernizarea sectorului și diversificarea prin orientarea, dacă este cazul, către noi activități generatoare de venituri în zonele rurale”. Trebuie subliniat, cu toate acestea, că armonizarea în domeniul agriculturii și al producției alimentare, ca urmare a punerii în aplicare a DCFTA, nu trebuie să conducă la o scădere a calității produselor agricole sau a standardelor privind forța de muncă.

8.   Dimensiunea securității

| 8.1 | CESE salută accentul pus pe dimensiunea securității în comunicarea comună. Consolidarea rezilienței partenerilor în fața amenințărilor externe și interne, precum și promovarea modernizării pentru stabilitatea economică și socială pe termen lung sunt de o importanță crucială. |
| --- | --- |

8.1

CESE salută accentul pus pe dimensiunea securității în comunicarea comună. Consolidarea rezilienței partenerilor în fața amenințărilor externe și interne, precum și promovarea modernizării pentru stabilitatea economică și socială pe termen lung sunt de o importanță crucială.

| 8.2 | CESE este de acord cu prioritățile stabilite de PEV în materie de securitate, acordând o importanță fundamentală combaterii terorismului, prevenirii radicalizării și a criminalității organizate, contracarării corupției și luptei împotriva criminalității informatice. Aceste priorități ar putea fi evidențiate ca reprezentând sarcina de bază în privința creșterii securității, atât în PEV, cât și în UE însăși. |
| --- | --- |

8.2

CESE este de acord cu prioritățile stabilite de PEV în materie de securitate, acordând o importanță fundamentală combaterii terorismului, prevenirii radicalizării și a criminalității organizate, contracarării corupției și luptei împotriva criminalității informatice. Aceste priorități ar putea fi evidențiate ca reprezentând sarcina de bază în privința creșterii securității, atât în PEV, cât și în UE însăși.

| 8.3 | Ar trebui subliniat, însă, că nu numai organizațiile teroriste sau criminale reprezintă o amenințare la adresa stabilității din țările PEV, ci și anumite guverne care încalcă dreptul internațional și provoacă conflicte și crize în regiunea vizată de PEV. |
| --- | --- |

8.3

Ar trebui subliniat, însă, că nu numai organizațiile teroriste sau criminale reprezintă o amenințare la adresa stabilității din țările PEV, ci și anumite guverne care încalcă dreptul internațional și provoacă conflicte și crize în regiunea vizată de PEV.

| 8.4 | CESE salută inițiativa de a da un nou impuls cooperării cu privire la aspecte legate de politica de securitate și apărare comună (PSAC), subliniind, în special, posibilitatea utilizării misiunilor și operațiunilor PSAC, precum și a grupurilor tactice de luptă ale UE, atunci când este necesar, în îndeplinirea obligațiilor și a sarcinilor de securitate comune. Cu toate acestea, instrumentele PSAC și eforturile diplomatice ar trebui utilizate nu numai ca răspuns la crize, ci și ca instrument politic pentru prevenirea acestora. UE ar trebui să sublinieze necesitatea unei mai mari implicări în prevenirea conflictelor și în medierea diplomatică între țări aflate în potențial conflict sau între actori neguvernamentali. |
| --- | --- |

8.4

CESE salută inițiativa de a da un nou impuls cooperării cu privire la aspecte legate de politica de securitate și apărare comună (PSAC), subliniind, în special, posibilitatea utilizării misiunilor și operațiunilor PSAC, precum și a grupurilor tactice de luptă ale UE, atunci când este necesar, în îndeplinirea obligațiilor și a sarcinilor de securitate comune. Cu toate acestea, instrumentele PSAC și eforturile diplomatice ar trebui utilizate nu numai ca răspuns la crize, ci și ca instrument politic pentru prevenirea acestora. UE ar trebui să sublinieze necesitatea unei mai mari implicări în prevenirea conflictelor și în medierea diplomatică între țări aflate în potențial conflict sau între actori neguvernamentali.

9.   Dimensiunea regională

| 9.1 | CESE salută poziția exprimată în comunicarea comună, privind menținerea principalelor formate de cooperare regională existente, prin consolidarea programului Parteneriatului estic și a cooperării regionale în vecinătatea sudică. Cu toate acestea, ar trebui subliniat că, în cadrele regionale existente au apărut, pe parcursul ultimilor ani, discrepanțe și diferențe semnificative. Ar putea fi încurajator să se propună o distincție mai clară între partenerii PEV, adică între cei care au atins deja un nivel mai ridicat de integrare cu UE (prin acorduri de asociere și privind zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare) sau care intenționează să facă acest lucru, și restul țărilor. |
| --- | --- |

9.1

CESE salută poziția exprimată în comunicarea comună, privind menținerea principalelor formate de cooperare regională existente, prin consolidarea programului Parteneriatului estic și a cooperării regionale în vecinătatea sudică. Cu toate acestea, ar trebui subliniat că, în cadrele regionale existente au apărut, pe parcursul ultimilor ani, discrepanțe și diferențe semnificative. Ar putea fi încurajator să se propună o distincție mai clară între partenerii PEV, adică între cei care au atins deja un nivel mai ridicat de integrare cu UE (prin acorduri de asociere și privind zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare) sau care intenționează să facă acest lucru, și restul țărilor.

| 9.2 | Rămâne neclar modul în care noua PEV va promova o cooperare suplimentară mai strânsă cu țările partenere care au pus în aplicare cu succes acorduri de asociere sau unele privind zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, și care au aspirații europene. CESE își reiterează opinia conform căreia anumitor țări din vecinătatea estică ar trebui să li se ofere o perspectivă europeană clară de aderare. Acest lucru nu numai că ar mobiliza și motiva guvernele lor în eforturile de a își transforma țările și de a își alinia legislația la acquis-ul comunitar, ci ar încuraja și societatea civilă organizată să contribuie la aceste eforturi. De asemenea, aceasta ar aduce valorile și identitatea europeană mai aproape de cetățenii țărilor partenere. |
| --- | --- |

9.2

Rămâne neclar modul în care noua PEV va promova o cooperare suplimentară mai strânsă cu țările partenere care au pus în aplicare cu succes acorduri de asociere sau unele privind zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, și care au aspirații europene. CESE își reiterează opinia conform căreia anumitor țări din vecinătatea estică ar trebui să li se ofere o perspectivă europeană clară de aderare. Acest lucru nu numai că ar mobiliza și motiva guvernele lor în eforturile de a își transforma țările și de a își alinia legislația la acquis-ul comunitar, ci ar încuraja și societatea civilă organizată să contribuie la aceste eforturi. De asemenea, aceasta ar aduce valorile și identitatea europeană mai aproape de cetățenii țărilor partenere.

| 9.3 | CESE sprijină ideea cadrelor tematice, acestea trebuind să promoveze orientarea generală către mai multe inițiative și proiecte adaptate pentru părțile interesate din vecinătatea sudică și estică. Cu toate acestea, ideea propusă pare a fi prea amplă și lipsită de un scop clar. Organizarea de forumuri pentru discuții cu privire la aspecte precum migrația, energia și securitatea reprezintă primul pas spre o cooperare mai profundă cu privire la provocările menționate mai sus. UE ar trebui să fie mai precisă în privința rezultatelor specifice pe care dorește să le atingă prin utilizarea acestor cadre tematice. |
| --- | --- |

9.3

CESE sprijină ideea cadrelor tematice, acestea trebuind să promoveze orientarea generală către mai multe inițiative și proiecte adaptate pentru părțile interesate din vecinătatea sudică și estică. Cu toate acestea, ideea propusă pare a fi prea amplă și lipsită de un scop clar. Organizarea de forumuri pentru discuții cu privire la aspecte precum migrația, energia și securitatea reprezintă primul pas spre o cooperare mai profundă cu privire la provocările menționate mai sus. UE ar trebui să fie mai precisă în privința rezultatelor specifice pe care dorește să le atingă prin utilizarea acestor cadre tematice.

| 9.4 | Ar trebui să se țină seama de faptul că unii vecini ai țărilor vecine (în special Rusia) au fost invitați să participe la PEV, dar nu au dat niciodată curs acestei invitații. Prin urmare, platformele tematice ar trebui utilizate exclusiv pentru obiective orientate spre scopuri specifice și nu pentru a oferi unor actori terți ocazia de a își promova obiectivele în detrimentul principiilor PEV. Formatul de cooperare cu „vecinii țărilor vecine”, așa cum este descris în comunicare, este departe de a fi bine definit; prin urmare, o astfel de cooperare trebuie monitorizată îndeaproape pentru a garanta faptul că ea nu este folosită în mod abuziv de către un terț pentru a aduce atingere interesului țărilor partenere, Uniunii sau chiar PEV. Implicarea și cooperarea cu alți actori din afara regiunii („vecinii țărilor vecine”) ar trebui să se bazeze pe decizia liberă și suverană a partenerilor PEV de a include noi actori în cooperarea cu UE. |
| --- | --- |

9.4

Ar trebui să se țină seama de faptul că unii vecini ai țărilor vecine (în special Rusia) au fost invitați să participe la PEV, dar nu au dat niciodată curs acestei invitații. Prin urmare, platformele tematice ar trebui utilizate exclusiv pentru obiective orientate spre scopuri specifice și nu pentru a oferi unor actori terți ocazia de a își promova obiectivele în detrimentul principiilor PEV. Formatul de cooperare cu „vecinii țărilor vecine”, așa cum este descris în comunicare, este departe de a fi bine definit; prin urmare, o astfel de cooperare trebuie monitorizată îndeaproape pentru a garanta faptul că ea nu este folosită în mod abuziv de către un terț pentru a aduce atingere interesului țărilor partenere, Uniunii sau chiar PEV. Implicarea și cooperarea cu alți actori din afara regiunii („vecinii țărilor vecine”) ar trebui să se bazeze pe decizia liberă și suverană a partenerilor PEV de a include noi actori în cooperarea cu UE.

10.   Flexibilitatea instrumentelor financiare

| 10.1 | CESE salută inițiativa prin care UE își propune „să mobilizeze fonduri suplimentare substanțiale, prin intensificarea cooperării cu principalele instituții financiare internaționale și prin intermediul Facilității de investiții pentru vecinătate (FIV)” și să efectueze o evaluare la jumătatea perioadei a instrumentelor de finanțare externă ale UE, în 2017. Ar trebui subliniat în mod clar faptul că nevoile și provocările în creștere din vecinătatea UE necesită nu numai o redistribuire mai eficientă a celor 15 miliarde EUR puse la dispoziție prin intermediul Instrumentului european de vecinătate (IEV) în perioada 2014-2020, ci și resurse suplimentare substanțiale. |
| --- | --- |

10.1

CESE salută inițiativa prin care UE își propune „să mobilizeze fonduri suplimentare substanțiale, prin intensificarea cooperării cu principalele instituții financiare internaționale și prin intermediul Facilității de investiții pentru vecinătate (FIV)” și să efectueze o evaluare la jumătatea perioadei a instrumentelor de finanțare externă ale UE, în 2017. Ar trebui subliniat în mod clar faptul că nevoile și provocările în creștere din vecinătatea UE necesită nu numai o redistribuire mai eficientă a celor 15 miliarde EUR puse la dispoziție prin intermediul Instrumentului european de vecinătate (IEV) în perioada 2014-2020, ci și resurse suplimentare substanțiale.

| 10.2 | CESE sprijină propunerile de utilizare a unei „rezerve de flexibilitate” în cadrul IEV pentru alocarea urgentă de resurse pentru nevoi neprevăzute și de adaptare a reglementărilor financiare, astfel încât fondurile neutilizate să poată fi reportate pe anul următor. |
| --- | --- |

10.2

CESE sprijină propunerile de utilizare a unei „rezerve de flexibilitate” în cadrul IEV pentru alocarea urgentă de resurse pentru nevoi neprevăzute și de adaptare a reglementărilor financiare, astfel încât fondurile neutilizate să poată fi reportate pe anul următor.

| 10.3 | Cu toate acestea, credem că obiectivul principal al PEV ar trebui să fie îmbunătățirea instrumentelor financiare existente, și nu punerea accentului pe noile structuri financiare sau „fonduri fiduciare”. O cooperare mai strânsă între statele membre și țările partenere ar trebui să ducă la creșterea transparenței cheltuielilor și a responsabilității. Aceasta va presupune capacitatea de a reacționa mai rapid la situația politică și de securitate aflată în schimbare pe teren, redirecționând fondurile în funcție de necesități. De asemenea, UE ar trebui să adopte o abordare clară în cazurile în care partenerii nu aleg o integrare mai strânsă, creând stimulente pentru respectarea valorilor fundamentale și pentru continuarea principalelor reforme. |
| --- | --- |

10.3

Cu toate acestea, credem că obiectivul principal al PEV ar trebui să fie îmbunătățirea instrumentelor financiare existente, și nu punerea accentului pe noile structuri financiare sau „fonduri fiduciare”. O cooperare mai strânsă între statele membre și țările partenere ar trebui să ducă la creșterea transparenței cheltuielilor și a responsabilității. Aceasta va presupune capacitatea de a reacționa mai rapid la situația politică și de securitate aflată în schimbare pe teren, redirecționând fondurile în funcție de necesități. De asemenea, UE ar trebui să adopte o abordare clară în cazurile în care partenerii nu aleg o integrare mai strânsă, creând stimulente pentru respectarea valorilor fundamentale și pentru continuarea principalelor reforme.

| 10.4 | UE și statele membre ar trebui să exploreze oportunitățile de a extinde programarea în comun în cadrul PEV. Statele membre și celelalte părți interesate trebuie să poată profita de transparența sporită a programării și de raportarea rezultatelor. Organizaţiile societăţii civile pot juca un rol important în acest sens. |
| --- | --- |

10.4

UE și statele membre ar trebui să exploreze oportunitățile de a extinde programarea în comun în cadrul PEV. Statele membre și celelalte părți interesate trebuie să poată profita de transparența sporită a programării și de raportarea rezultatelor. Organizaţiile societăţii civile pot juca un rol important în acest sens.

11.   Vizibilitate, comunicare și informare

| 11.1 | CESE salută hotărârea de a spori vizibilitatea politicilor UE și de a promova o comunicare mai eficientă a noii PEV. Comunicarea subliniază pe bună dreptate că „o mai bună diplomație publică va contribui la explicarea mai clară a politicilor UE și a impactului pozitiv al acțiunilor concrete ale UE”. Este la fel de important să nu se ignore prejudiciile care rezultă din informarea falsă, din dezinformare și din propagandă, care sunt în contradicție cu valorile UE și principiile PEV. |
| --- | --- |

11.1

CESE salută hotărârea de a spori vizibilitatea politicilor UE și de a promova o comunicare mai eficientă a noii PEV. Comunicarea subliniază pe bună dreptate că „o mai bună diplomație publică va contribui la explicarea mai clară a politicilor UE și a impactului pozitiv al acțiunilor concrete ale UE”. Este la fel de important să nu se ignore prejudiciile care rezultă din informarea falsă, din dezinformare și din propagandă, care sunt în contradicție cu valorile UE și principiile PEV.

| 11.2 | UE ar trebui să găsească instrumente și surse adecvate pentru a face față provocărilor în ceea ce privește comunicarea în țările partenere ale PEV și în cadrul UE. Grupul operativ StratCom Est al UE, înființat de SEAE, este doar un prim pas în creșterea gradului de conștientizare în rândul cetățenilor din UE și din țările partenere din cadrul PEV cu privire la discursurile ostile și perturbatoare din comunicarea publică. SEAE nu ar trebui să renunțe la angajamentele de a consolida mult mai mult comunicarea strategică a UE. |
| --- | --- |

11.2

UE ar trebui să găsească instrumente și surse adecvate pentru a face față provocărilor în ceea ce privește comunicarea în țările partenere ale PEV și în cadrul UE. Grupul operativ StratCom Est al UE, înființat de SEAE, este doar un prim pas în creșterea gradului de conștientizare în rândul cetățenilor din UE și din țările partenere din cadrul PEV cu privire la discursurile ostile și perturbatoare din comunicarea publică. SEAE nu ar trebui să renunțe la angajamentele de a consolida mult mai mult comunicarea strategică a UE.

| 11.3 | Provocările în materie de migrație, atât în regiunea PEV, cât și în cadrul UE, ar trebui să aibă cea mai mare prioritate din punctul de vedere al comunicării strategice și al diplomației publice. UE și statele sale membre ar trebui să recunoască faptul că lipsa de comunicare cu privire la politica referitoare la migrație și refugiați poate dăuna în mod substanțial solidarității statelor membre și încrederii partenerilor PEV, și chiar stabilității UE. |
| --- | --- |

11.3

Provocările în materie de migrație, atât în regiunea PEV, cât și în cadrul UE, ar trebui să aibă cea mai mare prioritate din punctul de vedere al comunicării strategice și al diplomației publice. UE și statele sale membre ar trebui să recunoască faptul că lipsa de comunicare cu privire la politica referitoare la migrație și refugiați poate dăuna în mod substanțial solidarității statelor membre și încrederii partenerilor PEV, și chiar stabilității UE.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  Avizul CESE privind documentul comun de consultare „Către o nouă politică europeană de vecinătate”, JO C 383, 17.11.2015, p. 91.

1

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/147 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/147

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de Regulament al Parlamentului european și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 258/2014 de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020

[COM(2009) 202 final – 2016/0110 (COD)]

(2016/C 303/21)

La 28 și 29 aprilie 2016, în conformitate cu articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și, respectiv, Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 258/2014 de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020

[COM(2016) 202 final – 2016/0110 (COD)].

Întrucât CESE s-a pronunţat deja cu privire la conținutul propunerii respective în avizul său CES 1031/2013 – 2012/0364 (COD), adoptat la 20 martie 2013 (1), în cea de a 517-a sesiune plenară din 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai 2016), Comitetul a hotărât, cu 154 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 7 abțineri, să facă trimitere la poziția pe care a susținut-o în documentul menționat anterior.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  JO C 161, 6.6.2013, p. 64.

1

---

| 19.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 303/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 303/148

---

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a ratei de ajustare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 pentru plățile directe în ceea ce privește anul calendaristic 2016

[COM(2016) 159 final – 2016/0086 COD]

(2016/C 303/22)

La 11 aprilie 2016, în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a ratei de ajustare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 pentru plățile directe în ceea ce privește anul calendaristic 2016

[COM(2016) 159 final – 2016/0086 COD].

Întrucât s-a pronunțat deja cu privire la conținutul propunerii respective în avizele sale CES2942-2013_00_00_TRA_AC, adoptat la 22 mai 2013 (*), EESC-2014-02897-00-00-AC, adoptat la 5 iunie 2014 (**) și, respectiv, EESC-2015-02052-00-00-AC-TRA, adoptat la 22 aprilie 2015 (***), în cea de a 517-a sesiune plenară din 25 și 26 mai 2016 (ședința din 25 mai 2016), Comitetul a hotărât, cu 161 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 8 abțineri, să nu elaboreze un nou aviz în materie, ci să facă trimitere la poziția pe care a susținut-o în documentele menționate anterior.

Bruxelles, 25 mai 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(*)  Avizul Comitetului Economic și Social European NAT/602 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind stabilirea unei rate de ajustare a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului pentru anul calendaristic 2013 (JO C 271, 19.9.2013, p. 143).

*

(**)  Avizul Comitetului Economic și Social European NAT/646 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind stabilirea unei rate de ajustare a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului pentru anul calendaristic 2014 (JO C 424, 26.11.2014, p. 73).

**

(***)  Avizul Comitetului Economic și Social European NAT/668 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind stabilirea unei rate de ajustare a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1306/2013 al Consiliului pentru anul calendaristic 2015 (JO C 291, 4.9.2015, p. 60).

***

---