# Euroopa Liidu C 334/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 334 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide10. september 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 334

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide10. september 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 334/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8154 – Alpiq / GETEC Energie / JV) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2016/C 334/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8154 – Alpiq / GETEC Energie / JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 334/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2016/C 334/03 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 3 |
| 2016/C 334/04 | Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma 30. novembri 2015. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit AT.39767 – BEH Electricity — Raportöör: Belgia | 4 |
| 2016/C 334/05 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne — BEH Electricity (AT.39767) | 5 |
| 2016/C 334/06 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 10. detsember 2015, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 kohase menetluse kohta (juhtum AT.39767 – BEH Electricity) (teatavaks tehtud numbri C(2015) 8860 all) | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 334/02

Euro vahetuskurss

2

2016/C 334/03

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

3

2016/C 334/04

Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma 30. novembri 2015. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit AT.39767 – BEH Electricity — Raportöör: Belgia

4

2016/C 334/05

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne — BEH Electricity (AT.39767)

5

2016/C 334/06

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 10. detsember 2015, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 kohase menetluse kohta (juhtum AT.39767 – BEH Electricity) (teatavaks tehtud numbri C(2015) 8860 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 8860 all)

6

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 334/07 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8183 – Avnet / Premier Farnell) (
  1
  ) | 8 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 334/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 9 |
| 2016/C 334/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 17 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 334/07

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8183 – Avnet / Premier Farnell) (
  1
  )

1

8

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2016/C 334/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

9

2016/C 334/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 10.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8154 – Alpiq / GETEC Energie / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 334/01)

25. augustil 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8154 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8154 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 10.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/2

---

Euro vahetuskurss (1)

9. september 2016

(2016/C 334/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1268 |
| JPY | Jaapani jeen | 115,85 |
| DKK | Taani kroon | 7,4428 |
| GBP | Inglise nael | 0,84558 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,5020 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0969 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,2470 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,022 |
| HUF | Ungari forint | 308,61 |
| PLN | Poola zlott | 4,3345 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4495 |
| TRY | Türgi liir | 3,3440 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4836 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4600 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7393 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5299 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5280 |
| KRW | Korea vonn | 1 244,18 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,1404 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,5276 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4838 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 796,65 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6100 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,337 |
| RUB | Vene rubla | 72,5475 |
| THB | Tai baat | 39,201 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,6552 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,1869 |
| INR | India ruupia | 75,2030 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1268

JPY

Jaapani jeen

115,85

DKK

Taani kroon

7,4428

GBP

Inglise nael

0,84558

SEK

Rootsi kroon

9,5020

CHF

Šveitsi frank

1,0969

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,2470

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,022

HUF

Ungari forint

308,61

PLN

Poola zlott

4,3345

RON

Rumeenia leu

4,4495

TRY

Türgi liir

3,3440

AUD

Austraalia dollar

1,4836

CAD

Kanada dollar

1,4600

HKD

Hongkongi dollar

8,7393

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5299

SGD

Singapuri dollar

1,5280

KRW

Korea vonn

1 244,18

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,1404

CNY

Hiina jüaan

7,5276

HRK

Horvaatia kuna

7,4838

IDR

Indoneesia ruupia

14 796,65

MYR

Malaisia ringit

4,6100

PHP

Filipiini peeso

53,337

RUB

Vene rubla

72,5475

THB

Tai baat

39,201

BRL

Brasiilia reaal

3,6552

MXN

Mehhiko peeso

21,1869

INR

India ruupia

75,2030

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 10.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/3

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

(2016/C 334/03)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punktile a muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) järgmiselt.

Leheküljel 16, grupi 2 selgitavate märkuste „Üldist” alla lisatakse järgmine punkt 6:

| „6. | Liha ja rups, millele on riknemise peatamiseks lisatud säilitusaineid, stabilisaatoreid või antioksüdante, klassifitseeritakse jätkuvalt sellesse gruppi.” |
| --- | --- |

„6.

Liha ja rups, millele on riknemise peatamiseks lisatud säilitusaineid, stabilisaatoreid või antioksüdante, klassifitseeritakse jätkuvalt sellesse gruppi.”

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

(2)  ELT C 76, 4.3.2015, lk 1.

---

| 10.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/4

---

Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma 30. novembri 2015. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit AT.39767 – BEH Electricity

Raportöör: Belgia

(2016/C 334/04)

| 1. | Nõuandekomitee jagab kahtlusi, mille komisjon esitas nõuandekomiteele 15. novembril 2015 oma otsuse eelnõus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklile 102. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee jagab kahtlusi, mille komisjon esitas nõuandekomiteele 15. novembril 2015 oma otsuse eelnõus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklile 102.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtjat Bulgarian Energy Holding EAD (edaspidi „BEH”) käsitleva menetluse saab lõpetada määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsusega. Liikmesriikide vähemus loobus hääletamisest. Liikmesriikide enamus nõustus. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtjat Bulgarian Energy Holding EAD (edaspidi „BEH”) käsitleva menetluse saab lõpetada määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsusega. Liikmesriikide vähemus loobus hääletamisest. Liikmesriikide enamus nõustus.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja BEH pakutud kohustused on sobivad ja proportsionaalsed ning need tuleks muuta BEHi suhtes õiguslikult siduvaks. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja BEH pakutud kohustused on sobivad ja proportsionaalsed ning need tuleks muuta BEHi suhtes õiguslikult siduvaks.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et võttes arvesse BEHi väljapakutud kohustusi ei ole komisjonil enam põhjuseid BEHi vastu meetmeid võtta ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et võttes arvesse BEHi väljapakutud kohustusi ei ole komisjonil enam põhjuseid BEHi vastu meetmeid võtta ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist.

| 5. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 10.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/5

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

BEH Electricity

(AT.39767)

(2016/C 334/05)

| (1) | 27. novembril 2012 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) mnõukogu ääruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 11 lõike 6 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 773/2004 (3) artikli 2 lõike 1 kohase menetluse ettevõtja Bulgarian Energy Holding EAD (edaspidi „BEH”) suhtes ELi toimimise lepingu artikli 102 väidetava rikkumise kohta Bulgaaria vabalt kaubeldavate hindadega elektrienergia hulgitarnete turul. |
| --- | --- |

(1)

27. novembril 2012 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) mnõukogu ääruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 11 lõike 6 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 773/2004 (3) artikli 2 lõike 1 kohase menetluse ettevõtja Bulgarian Energy Holding EAD (edaspidi „BEH”) suhtes ELi toimimise lepingu artikli 102 väidetava rikkumise kohta Bulgaaria vabalt kaubeldavate hindadega elektrienergia hulgitarnete turul.

| (2) | Komisjon võttis 12. augustil 2014 vastu vastuväited. Vastuväidete kohaselt on BEHil asjaomasel turul valitsev seisund ning BEHile kuuluvate tütarettevõtjate NEK EAD, TPP Maritsa East 2 EAD ja NPP Kozloduy EAD elektrienergia müügilepingutes sätestatud territoriaalsed edasimüügipiirangud kujutavad endast turgu valitseva seisundi kuritarvitamist. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon võttis 12. augustil 2014 vastu vastuväited. Vastuväidete kohaselt on BEHil asjaomasel turul valitsev seisund ning BEHile kuuluvate tütarettevõtjate NEK EAD, TPP Maritsa East 2 EAD ja NPP Kozloduy EAD elektrienergia müügilepingutes sätestatud territoriaalsed edasimüügipiirangud kujutavad endast turgu valitseva seisundi kuritarvitamist.

| (3) | 25. augustil 2014 sai BEH juurdepääsu komisjoni toimikule, misjärel ta esitas pärast komisjoni poolt algselt kehtestatud üheksa nädala pikkuse ajavahemiku pikendamist nelja nädala võrra 25. novembril 2014 oma vastuse vastuväidetele. Oma kirjalikus vastuses vastuväidetele taotles BEH võimalust esitada oma väited ametlikul suulisel ärakuulamisel. |
| --- | --- |

(3)

25. augustil 2014 sai BEH juurdepääsu komisjoni toimikule, misjärel ta esitas pärast komisjoni poolt algselt kehtestatud üheksa nädala pikkuse ajavahemiku pikendamist nelja nädala võrra 25. novembril 2014 oma vastuse vastuväidetele. Oma kirjalikus vastuses vastuväidetele taotles BEH võimalust esitada oma väited ametlikul suulisel ärakuulamisel.

| (4) | Ärakuulamine toimus 16. jaanuaril 2015. |
| --- | --- |

(4)

Ärakuulamine toimus 16. jaanuaril 2015.

| (5) | 15. mail 2015 esitas BEH vastuväidetes kirjeldatud probleemide lahendamiseks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 kohased kohustused. 19. juunil 2015 avaldas komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohase teatise, mis sisaldas kokkuvõtet komisjoni kahtlustest ja BEHi poolt 15. mail 2015 esitatud kohustustest ning milles kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi ühe kuu jooksul pärast kõnealuse dokumendi avaldamist (4). Kokku saadi 7 sisulist vastust. |
| --- | --- |

(5)

15. mail 2015 esitas BEH vastuväidetes kirjeldatud probleemide lahendamiseks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 kohased kohustused. 19. juunil 2015 avaldas komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohase teatise, mis sisaldas kokkuvõtet komisjoni kahtlustest ja BEHi poolt 15. mail 2015 esitatud kohustustest ning milles kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi ühe kuu jooksul pärast kõnealuse dokumendi avaldamist (4). Kokku saadi 7 sisulist vastust.

| (6) | 8. septembril 2015 teavitas komisjon BEHi turutesti tulemustest. 16. oktoobril 2015 esitas BEH kohustuste läbivaadatud versiooni. |
| --- | --- |

(6)

8. septembril 2015 teavitas komisjon BEHi turutesti tulemustest. 16. oktoobril 2015 esitas BEH kohustuste läbivaadatud versiooni.

| (7) | Otsuse eelnõuga muudetakse BEHi poolt väljapakutud muudetud kohustused tema ja tema kontrolli alla kuuluvate juriidiliste isikute suhtes siduvaks ja järeldatakse, et neid arvesse võttes on ära langenud alus komisjonipoolseteks meetmeteks, mistõttu tuleks käesoleva juhtumi menetlemine lõpetada. |
| --- | --- |

(7)

Otsuse eelnõuga muudetakse BEHi poolt väljapakutud muudetud kohustused tema ja tema kontrolli alla kuuluvate juriidiliste isikute suhtes siduvaks ja järeldatakse, et neid arvesse võttes on ära langenud alus komisjonipoolseteks meetmeteks, mistõttu tuleks käesoleva juhtumi menetlemine lõpetada.

| (8) | Ma ei ole saanud esitatud kohustuste kohta ühtki taotlust ega kaebust (5). |
| --- | --- |

(8)

Ma ei ole saanud esitatud kohustuste kohta ühtki taotlust ega kaebust (5).

| (9) | Otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta osalistel oli võimalus esitada oma seisukohad, ning see leidis minu järelduses kinnitust. |
| --- | --- |

(9)

Otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta osalistel oli võimalus esitada oma seisukohad, ning see leidis minu järelduses kinnitust.

| (10) | Kokkuvõttes leian, et kõnealuse juhtumi puhul on osaliste menetlusõiguste tõhus kasutamine tagatud. |
| --- | --- |

(10)

Kokkuvõttes leian, et kõnealuse juhtumi puhul on osaliste menetlusõiguste tõhus kasutamine tagatud.

Brüssel, 2. detsember 2015

Wouter WILS

---

(1)  Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29) artiklitele 16 ja 17.

1

(2)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT, L 1, 4.1.2003, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 773/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18).

3

(4)  ELT C 202, 19.6.2015, lk 2.

4

(5)  Vastavalt otsuse 2011/695/EL artikli 15 lõikele 1 võivad menetluse osalised, kes teevad määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 kohaselt ettepaneku kohustuste võtmiseks, pöörduda igal ajal ärakuulamise eest vastutava ametniku poole, et tagada oma menetlusõiguste tõhus kasutamine.

5

---

| 10.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/6

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

10. detsember 2015,

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 kohase menetluse kohta

(juhtum AT.39767 – BEH Electricity)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 8860 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2016/C 334/06)

10. detsembril 2015 võttis komisjon vastu otsuse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (1)
  artikliga 30 avaldab komisjon poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.

1.   Sissejuhatus

| (1) | Juhtumis käsitletakse Bulgaarias vabalt kaubeldavate hindadega elektrienergia hulgitarnete turul elektrienergia müügilepingutes sätestatud edasimüügi territoriaalseid piiranguid täielikult ettevõtjale Bulgarian Energy Holding EAD (edaspidi „BEH”) kuuluvate tütarettevõtjate Natsionalna Elektricheska Kompania EAD (edaspidi „NEK”), TPP Maritsa East 2 EAD (edaspidi „TPP Maritsa East 2”) ja NPP Kozloduy EAD (edaspidi „NPP Kozloduy”) (üheskoos edaspidi „BEHi tütarettevõtjad”) poolt. |
| --- | --- |

(1)

Juhtumis käsitletakse Bulgaarias vabalt kaubeldavate hindadega elektrienergia hulgitarnete turul elektrienergia müügilepingutes sätestatud edasimüügi territoriaalseid piiranguid täielikult ettevõtjale Bulgarian Energy Holding EAD (edaspidi „BEH”) kuuluvate tütarettevõtjate Natsionalna Elektricheska Kompania EAD (edaspidi „NEK”), TPP Maritsa East 2 EAD (edaspidi „TPP Maritsa East 2”) ja NPP Kozloduy EAD (edaspidi „NPP Kozloduy”) (üheskoos edaspidi „BEHi tütarettevõtjad”) poolt.

2.   Menetlus

| (2) | Komisjon algatas 27. novembril 2012 menetluse eesmärgiga võtta vastu otsus vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 III peatükile ning 12. augustil 2014 võttis komisjon vastu vastuväited konkurentsiprobleemide kohta. Kõnealused probleemid seondusid elektrienergia edasimüügi territoriaalsete piirangutega BEHi tütarettevõtjate ja kolmandate isikute vahel sõlmitud lepingutes. Vastuväited on esialgne hinnang määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 tähenduses. Kõnealusest hinnangust teavitati BEHi 14. augusti 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas 27. novembril 2012 menetluse eesmärgiga võtta vastu otsus vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 III peatükile ning 12. augustil 2014 võttis komisjon vastu vastuväited konkurentsiprobleemide kohta. Kõnealused probleemid seondusid elektrienergia edasimüügi territoriaalsete piirangutega BEHi tütarettevõtjate ja kolmandate isikute vahel sõlmitud lepingutes. Vastuväited on esialgne hinnang määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 tähenduses. Kõnealusest hinnangust teavitati BEHi 14. augusti 2014. aasta kirjaga.

| (3) | 25. novembril 2014 esitas BEH vastuväidetele oma vastuse. Suuline ärakuulamine toimus 16. jaanuaril 2015. |
| --- | --- |

(3)

25. novembril 2014 esitas BEH vastuväidetele oma vastuse. Suuline ärakuulamine toimus 16. jaanuaril 2015.

| (4) | 15. mail 2015 esitas BEH komisjoni tõstatatud probleemide lahendamiseks kohustuste ettepaneku (edaspidi „esialgsed kohustused”). |
| --- | --- |

(4)

15. mail 2015 esitas BEH komisjoni tõstatatud probleemide lahendamiseks kohustuste ettepaneku (edaspidi „esialgsed kohustused”).

| (5) | 19. juunil 2015 avaldati Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis, (2) milles esitati juhtumi ja esialgsete kohustuste kokkuvõte ning kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi nimetatud kohustuste kohta ühe kuu jooksul pärast teatise avaldamist. |
| --- | --- |

(5)

19. juunil 2015 avaldati Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis, (2) milles esitati juhtumi ja esialgsete kohustuste kokkuvõte ning kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi nimetatud kohustuste kohta ühe kuu jooksul pärast teatise avaldamist.

| (6) | 8. septembril 2015 saatis komisjon BEHile märkused, mille huvitatud kolmandad isikud olid pärast teatise avaldamist saatnud. 16. oktoobril 2015 esitas BEH muudetud kohustused (edaspidi „lõplikud kohustused”). |
| --- | --- |

(6)

8. septembril 2015 saatis komisjon BEHile märkused, mille huvitatud kolmandad isikud olid pärast teatise avaldamist saatnud. 16. oktoobril 2015 esitas BEH muudetud kohustused (edaspidi „lõplikud kohustused”).

| (7) | 30. novembril 2015 konsulteeriti konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega. 2. detsembril 2015 esitas ärakuulamise eest vastutav ametnik oma lõpparuande. |
| --- | --- |

(7)

30. novembril 2015 konsulteeriti konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega. 2. detsembril 2015 esitas ärakuulamise eest vastutav ametnik oma lõpparuande.

3.   Esialgses hinnangus esitatud probleemid

| (8) | Esialgse hinnangu kohaselt peeti asjaomaseks tooteturuks vabalt kaubeldavate hindadega elektrienergia hulgitarnete turgu. Lisaks asus komisjon esialgsele seisukohale, et vabalt kaubeldavate hindadega elektrienergia hulgitarnete turu ulatus on riiklik. Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt on BEHil vabalt kaubeldavate hindadega elektrienergia hulgitarnete turul Bulgaarias valitsev seisund, lähtudes BEHi tütarettevõtjate müügi osakaalust vabalt kaubeldavate hindadega elektrienergia tarnetes ning igasuguse märkimisväärse konkurentsisurve puudumisest teiste tootjate ja impordi poolt. |
| --- | --- |

(8)

Esialgse hinnangu kohaselt peeti asjaomaseks tooteturuks vabalt kaubeldavate hindadega elektrienergia hulgitarnete turgu. Lisaks asus komisjon esialgsele seisukohale, et vabalt kaubeldavate hindadega elektrienergia hulgitarnete turu ulatus on riiklik. Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt on BEHil vabalt kaubeldavate hindadega elektrienergia hulgitarnete turul Bulgaarias valitsev seisund, lähtudes BEHi tütarettevõtjate müügi osakaalust vabalt kaubeldavate hindadega elektrienergia tarnetes ning igasuguse märkimisväärse konkurentsisurve puudumisest teiste tootjate ja impordi poolt.

| (9) | Esialgse hinnangu kohaselt kuritarvitas BEH oma turgu valitsevat seisundit Bulgaaria elektrienergia tarnete vabal hulgimüügiturul, rikkudes sellega aluslepingu artiklit 102, kasutades BEHi tütarettevõtjate poolt sõlmitud lepingutes sihtkohaklausleid, et tarnida hulgi vabalt kaubeldavate hindadega elektrienergiat. |
| --- | --- |

(9)

Esialgse hinnangu kohaselt kuritarvitas BEH oma turgu valitsevat seisundit Bulgaaria elektrienergia tarnete vabal hulgimüügiturul, rikkudes sellega aluslepingu artiklit 102, kasutades BEHi tütarettevõtjate poolt sõlmitud lepingutes sihtkohaklausleid, et tarnida hulgi vabalt kaubeldavate hindadega elektrienergiat.

| (10) | Komisjon leiab, et BEH ei ole esitanud piisavaid tõendeid, et tema tegevus võis olla objektiivselt põhjendatud või et see oli vajalik tõhususe suurendamiseks, et hoida ära tõenäolist negatiivset mõju konkurentsile, kahjustamata seejuures tõhusat konkurentsi. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon leiab, et BEH ei ole esitanud piisavaid tõendeid, et tema tegevus võis olla objektiivselt põhjendatud või et see oli vajalik tõhususe suurendamiseks, et hoida ära tõenäolist negatiivset mõju konkurentsile, kahjustamata seejuures tõhusat konkurentsi.

| (11) | Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt võib BEHi praktika rakendamine takistada Bulgaaria ja teiste liikmesriikide vahelist kaubandust, moonutades seega elektrijaotust ühtsel turul, ning mõjuks halvasti elektriturgude likviidsusele ja tõhususele. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt võib BEHi praktika rakendamine takistada Bulgaaria ja teiste liikmesriikide vahelist kaubandust, moonutades seega elektrijaotust ühtsel turul, ning mõjuks halvasti elektriturgude likviidsusele ja tõhususele.

4.   Kohustused ja turutest

| (12) | BEH ei nõustunud komisjoni esialgse hinnanguga. Sellest hoolimata esitas ta ettepaneku võtta kohustusi, mille põhipunktid on järgmised:






  a) | BEH loob Bulgaarias elektribörsi, tehes koostööd sõltumatu kolmanda isikuga, kellel on elektribörsi käitamise kogemus. |
| --- | --- | --- |

(12)

BEH ei nõustunud komisjoni esialgse hinnanguga. Sellest hoolimata esitas ta ettepaneku võtta kohustusi, mille põhipunktid on järgmised:

a)

BEH loob Bulgaarias elektribörsi, tehes koostööd sõltumatu kolmanda isikuga, kellel on elektribörsi käitamise kogemus.

| b) | BEH pakub BEHi ja tema tütarettevõtjate ning elektribörsi vahel sõlmitud likviidsuse pakkuja kokkulepete kaudu vähemalt kindlaksmääratud koguses (mis suureneb igal aastal vastavalt piirkonna elektribörsidel nende esimestel tegevusaastatel kaubeldavale kogusele) elektrienergiat järgmise päeva hindadega kaupleval börsil; tulenevalt Bulgaaria koormusprofiilist varieerub pakutavate koguste suurus kuu, päeva ja tunni lõikes; |
| --- | --- |

b)

BEH pakub BEHi ja tema tütarettevõtjate ning elektribörsi vahel sõlmitud likviidsuse pakkuja kokkulepete kaudu vähemalt kindlaksmääratud koguses (mis suureneb igal aastal vastavalt piirkonna elektribörsidel nende esimestel tegevusaastatel kaubeldavale kogusele) elektrienergiat järgmise päeva hindadega kaupleval börsil; tulenevalt Bulgaaria koormusprofiilist varieerub pakutavate koguste suurus kuu, päeva ja tunni lõikes;

| c) | BEH ja tema tütarettevõtjad pakuvad koguseid järgmise päeva hindadega kaupleval börsil maksimaalse pakkumishinnaga, mis põhineb BEHi tütarettevõtjate kuludel; |
| --- | --- |

c)

BEH ja tema tütarettevõtjad pakuvad koguseid järgmise päeva hindadega kaupleval börsil maksimaalse pakkumishinnaga, mis põhineb BEHi tütarettevõtjate kuludel;

| d) | alguses on BEHi ja tema tütarettevõtjate pakutavad elektrienergia kogused ainult tunnitooted; alates teisest tegevusaastast võib osa neist pakkuda ka rühmitatud toodetena (3–24 tundi); |
| --- | --- |

d)

alguses on BEHi ja tema tütarettevõtjate pakutavad elektrienergia kogused ainult tunnitooted; alates teisest tegevusaastast võib osa neist pakkuda ka rühmitatud toodetena (3–24 tundi);

| e) | BEH loobub kuue kuu jooksul pärast komisjoni otsuse ametlikku teatavakstegemist elektribörsi omandiõigusest ja kanda kapital üle Bulgaaria riigile, kelle õigusi kasutab rahandusministeerium. |
| --- | --- |

e)

BEH loobub kuue kuu jooksul pärast komisjoni otsuse ametlikku teatavakstegemist elektribörsi omandiõigusest ja kanda kapital üle Bulgaaria riigile, kelle õigusi kasutab rahandusministeerium.

| (13) | Kohustused hakkavad kehtima kohustusi käsitleva otsuse teatavakstegemise kuupäeval ja lõppevad viis aastat pärast elektribörsi tegevuse alustamist. BEH määrab ka usaldusisiku, kes kontrollib kõnealuste kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(13)

Kohustused hakkavad kehtima kohustusi käsitleva otsuse teatavakstegemise kuupäeval ja lõppevad viis aastat pärast elektribörsi tegevuse alustamist. BEH määrab ka usaldusisiku, kes kontrollib kõnealuste kohustuste täitmist.

| (14) | Lisaks lõpetavad BEH ja tema tütarettevõtjad sihtkohaklauslite või mis tahes muude samaväärse mõjuga meetmete lisamise oma kahepoolsetesse elektrivarustuslepingutesse. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks lõpetavad BEH ja tema tütarettevõtjad sihtkohaklauslite või mis tahes muude samaväärse mõjuga meetmete lisamise oma kahepoolsetesse elektrivarustuslepingutesse.

| (15) | Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohase turutesti tagasisidena esitatud märkustes avaldati kahtlust järgmise päeva hindadega kaupleva börsi piisava likviidsuse tagatiste üle. Selleks et võtta arvesse turutesti tulemusi, esitas BEH ettepaneku kohustuda pakkuma järgmise päeva hindadega kaupleval börsil ainult tunnitooteid ja tagada, et BEHi ja tema tütarettevõtjate poolt pakutavad piisavad mahud tehakse kättesaadavaks kolmandatest isikutest ostjatele. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohase turutesti tagasisidena esitatud märkustes avaldati kahtlust järgmise päeva hindadega kaupleva börsi piisava likviidsuse tagatiste üle. Selleks et võtta arvesse turutesti tulemusi, esitas BEH ettepaneku kohustuda pakkuma järgmise päeva hindadega kaupleval börsil ainult tunnitooteid ja tagada, et BEHi ja tema tütarettevõtjate poolt pakutavad piisavad mahud tehakse kättesaadavaks kolmandatest isikutest ostjatele.

| (16) | BEH muutis seejärel oma esialgseid kohustusi ja esitas 16. oktoobril 2015 muudetud ettepaneku. |
| --- | --- |

(16)

BEH muutis seejärel oma esialgseid kohustusi ja esitas 16. oktoobril 2015 muudetud ettepaneku.

5.   Kokkuvõte

| (17) | Komisjon on seisukohal, et BEHi poolt pakutud lõplikud kohustused on asjakohased ja vajalikud, et lahendada probleemid, mida komisjon käsitles oma esialgses hinnangus. BEH ei pakkunud esialgsest hinnangust lähtudes vähem koormavaid kohustusi, mis nõuetekohaselt lahendaksid komisjoni tuvastatud probleemid. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon on seisukohal, et BEHi poolt pakutud lõplikud kohustused on asjakohased ja vajalikud, et lahendada probleemid, mida komisjon käsitles oma esialgses hinnangus. BEH ei pakkunud esialgsest hinnangust lähtudes vähem koormavaid kohustusi, mis nõuetekohaselt lahendaksid komisjoni tuvastatud probleemid.

| (18) | Selleks et lahendada komisjoni esialgses hinnangus väljendatud kahtlused, muudab komisjon BEHi esitatud lõplikud kohustused siduvaks. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et lahendada komisjoni esialgses hinnangus väljendatud kahtlused, muudab komisjon BEHi esitatud lõplikud kohustused siduvaks.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  Komisjoni teatis, mis avaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohaselt juhtumi AT.39767 – BEH Electricity kohta (ELT C 202, 19.6.2015, lk 2).

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 10.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8183 – Avnet / Premier Farnell)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 334/07)

| 1. | 1. septembril 2016 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Avnet, Inc. („Avnet”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Premier Farnell plc („Premier Farnell”, Ühendkuningriik) üle 28. juulil 2016 väljakuulutatud avalikul pakkumisel. |
| --- | --- |

1.

1. septembril 2016 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Avnet, Inc. („Avnet”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Premier Farnell plc („Premier Farnell”, Ühendkuningriik) üle 28. juulil 2016 väljakuulutatud avalikul pakkumisel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Avnet: elektroonikakomponentide, korporatiivseks kasutamiseks mõeldud toodete ja andmekeskustoodete ning tarkvara üleilmne turustaja. Avnet pakub ka montaaži- ja muid lisaväärtust andvaid teenuseid, sealhulgas inseneriteaduse ja kujunduse tugiteenused, materjalide majandamise ja logistikateenused, süsteemide integreerimise ja konfiguratsiooni- ning tarneahelateenused, mida kohandatakse vastavalt klientide ja tarnijate konkreetsetele vajadustele;
  —   Premier Farnell: elektroonikasüsteemide koostamise, tootmise, hoolduse ja remondiga seotud tehnoloogiatoodete ja -lahenduste üleilmne kõrge teenindustasemega turustaja. Premier Farnell turustab elektroonikakomponente ja nendega seotud tooteid ning elektrilisi ja elektroonilisi lõpptooteid. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Avnet: elektroonikakomponentide, korporatiivseks kasutamiseks mõeldud toodete ja andmekeskustoodete ning tarkvara üleilmne turustaja. Avnet pakub ka montaaži- ja muid lisaväärtust andvaid teenuseid, sealhulgas inseneriteaduse ja kujunduse tugiteenused, materjalide majandamise ja logistikateenused, süsteemide integreerimise ja konfiguratsiooni- ning tarneahelateenused, mida kohandatakse vastavalt klientide ja tarnijate konkreetsetele vajadustele;

—   Premier Farnell: elektroonikasüsteemide koostamise, tootmise, hoolduse ja remondiga seotud tehnoloogiatoodete ja -lahenduste üleilmne kõrge teenindustasemega turustaja. Premier Farnell turustab elektroonikakomponente ja nendega seotud tooteid ning elektrilisi ja elektroonilisi lõpptooteid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronpostiga (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8183 – Avnet / Premier Farnell):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronpostiga (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8183 – Avnet / Premier Farnell):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 10.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/9

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2016/C 334/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE/KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„SPECK ALTO ADIGE” / „SÜDTIROLER MARKENSPECK” / „SÜDTIROLER SPECK”

ELi nr: PGI-IT-02125 – 14.3.2015

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Consorzio Tutela Speck Alto Adige |
| --- |
| Via Portici n. 71 |
| 39100 Bolzano |
| ITAALIA |
| Tel: +39 0471/300381 |
| Faks: +39 0471/302091 |
| info@speck.it |

Consorzio Tutela Speck Alto Adige

Via Portici n. 71

39100 Bolzano

ITAALIA

Tel: +39 0471/300381

Faks: +39 0471/302091

info@speck.it

Ühendusel Consorzio Tutela Speck Alto Adige on seadusekohane õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toiduainete- ja metsanduspoliitika ministeeriumi (Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali) 14. oktoobri 2013. aasta määruse nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Toote kirjeldus |
| — | ☐ | Geograafiline piirkond |
| — | ☐ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☐ | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — | ☐ | Muu (täpsustada) |

—

☐

Toote nimetus

—

☐

Toote kirjeldus

—

☐

Geograafiline piirkond

—

☐

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☐

Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—

☐

Muu (täpsustada)

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena. |

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

—

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5.   Muudatus(ed)

Tootmismeetod

Tootespetsifikaadi artikkel 4

| — | Artikli 4 punkt 8:






  „8) | tarnimisel peab sea reietükkide temperatuur, mõõdetuna lihaskoe sisemuses, jääma vahemikku 0–4 °C” |
| --- | --- | --- |

—

Artikli 4 punkt 8:

„8)

tarnimisel peab sea reietükkide temperatuur, mõõdetuna lihaskoe sisemuses, jääma vahemikku 0–4 °C”

on muudetud järgmiselt:

| „8) | tarnimisel peab sea reietükkide temperatuur, mõõdetuna lihaskoe sisemuses, jääma vahemikku 0–7 °C”. |
| --- | --- |

„8)

tarnimisel peab sea reietükkide temperatuur, mõõdetuna lihaskoe sisemuses, jääma vahemikku 0–7 °C”.

Temperatuurivahemikku on suurendatud, et viia see vastavusse sea värskete reietükkide valmistamise üldtingimustega, millest toote „Speck Alto Adige” tootmisel lähtutakse.

Suurema vahemiku kehtestamise eesmärk on ära hoida olukorda, kus varem kehtinud väiksemat vahemikku (0–4 °C) tuli kohaldada ka enne turustamist toimuval transpordil, mis iseenesest toimub nullist märksa madalamal temperatuuril.

| — | Lauset:

  „lõpuks lastakse lihal laagerduda toatemperatuuril vahemikus 10–15 °C ja õhuniiskusel 60–90 %”

  on muudetud järgmiselt:

  „lõpuks lastakse lihal laagerduda toatemperatuuril vahemikus 10–16 °C ja õhuniiskusel 55–90 %”.

  Liha laagerdumiskeskkonna temperatuuri- ja niiskustingimusi on suurendatud. Kehtestatud meetmed kujutavad endast väiksema tähtsusega muudatusi, millega ühest küljest lubatakse paindlikum keskkonnatemperatuur ja lihtsustatakse seega töötlemise aluseks olevate osmoosiprotsesside aktiveerumist ning teisest küljest alandatakse nõuet ruumide niiskustasemele, mis on mõnikord vajalik selleks, et liha laagerdumisprotsesside omavaheline koostoime oleks tõhusam. |
| --- | --- |

—

Lauset:

„lõpuks lastakse lihal laagerduda toatemperatuuril vahemikus 10–15 °C ja õhuniiskusel 60–90 %”

on muudetud järgmiselt:

„lõpuks lastakse lihal laagerduda toatemperatuuril vahemikus 10–16 °C ja õhuniiskusel 55–90 %”.

Liha laagerdumiskeskkonna temperatuuri- ja niiskustingimusi on suurendatud. Kehtestatud meetmed kujutavad endast väiksema tähtsusega muudatusi, millega ühest küljest lubatakse paindlikum keskkonnatemperatuur ja lihtsustatakse seega töötlemise aluseks olevate osmoosiprotsesside aktiveerumist ning teisest küljest alandatakse nõuet ruumide niiskustasemele, mis on mõnikord vajalik selleks, et liha laagerdumisprotsesside omavaheline koostoime oleks tõhusam.

| — | Lõiget:

  „Sool ja aroomiained lisatakse kuivalt nelja päeva jooksul pärast töötlemise algust ning lisamise kuupäev peab olema märgitud kustumatute tähtedega otse igale reietükile, et toodet oleks võimalik kuni tootmisprotsessi lõpuni jälgida”

  on muudetud järgmiselt:

  „Sool ja aroomiained lisatakse kuivalt maksimaalselt nelja päeva jooksul pärast töötlemise algust. Tootja peab kasutama dokumenteerimist võimaldavaid registreerimissüsteeme, mille järgi saab iga reietüki töötlemise alguskuupäev üheselt kindlaks teha, samuti tuleb kuni toote valmimisprotsessi lõpuni lisada viide vastavale ühtsele partiile.”

  Selle muudatusega lubatakse tootjatel kasutada ettevõttesisese järgitavuse protsesse, võttes arvesse kaasaegsemaid reietükkide identifitseerimissüsteeme, ning tootjad ei pea enam kandma kuupäeva toote kamarale, mis oli ebaühtlane ja töömahukas kohustus; samuti võivad nad sel juhul kasutada tänapäevase tehnoloogia arenguga pakutavaid laiemaid võimalusi, tänu millele on täiustunud kogu tootmisprotsess. |
| --- | --- |

—

Lõiget:

„Sool ja aroomiained lisatakse kuivalt nelja päeva jooksul pärast töötlemise algust ning lisamise kuupäev peab olema märgitud kustumatute tähtedega otse igale reietükile, et toodet oleks võimalik kuni tootmisprotsessi lõpuni jälgida”

on muudetud järgmiselt:

„Sool ja aroomiained lisatakse kuivalt maksimaalselt nelja päeva jooksul pärast töötlemise algust. Tootja peab kasutama dokumenteerimist võimaldavaid registreerimissüsteeme, mille järgi saab iga reietüki töötlemise alguskuupäev üheselt kindlaks teha, samuti tuleb kuni toote valmimisprotsessi lõpuni lisada viide vastavale ühtsele partiile.”

Selle muudatusega lubatakse tootjatel kasutada ettevõttesisese järgitavuse protsesse, võttes arvesse kaasaegsemaid reietükkide identifitseerimissüsteeme, ning tootjad ei pea enam kandma kuupäeva toote kamarale, mis oli ebaühtlane ja töömahukas kohustus; samuti võivad nad sel juhul kasutada tänapäevase tehnoloogia arenguga pakutavaid laiemaid võimalusi, tänu millele on täiustunud kogu tootmisprotsess.

Tootespetsifikaadi artikkel 5

Tootespetsifikaadi artikkel 5

| — | Lõiget:

  „Toodet „Speck Alto Adige”, „Südtiroler Markenspeck” või „Südtiroler Speck” KGT peab laskma laagerduda vastavalt kohalikele kommetele ja traditsioonidele kohtades, kus on tagatud piisav õhuvahetus, temperatuurivahemik 10–15 °C ja õhuniiskus vahemikus 60–90 %”

  on muudetud järgmiselt:

  „Toodet „Speck Alto Adige”, „Südtiroler Markenspeck” või „Südtiroler Speck” KGT peab laskma laagerduda vastavalt kohalikele kommetele ja traditsioonidele kohtades, kus on tagatud piisav õhuvahetus, temperatuurivahemik 10–16 °C ja õhuniiskus vahemikus 55–90 %.”

  Muudatuse puhul on arvesse võetud ja lisatud artiklis 4 osutatud töötlemisruumide temperatuuri- ja niiskustingimuste muudatused. |
| --- | --- |

—

Lõiget:

„Toodet „Speck Alto Adige”, „Südtiroler Markenspeck” või „Südtiroler Speck” KGT peab laskma laagerduda vastavalt kohalikele kommetele ja traditsioonidele kohtades, kus on tagatud piisav õhuvahetus, temperatuurivahemik 10–15 °C ja õhuniiskus vahemikus 60–90 %”

on muudetud järgmiselt:

„Toodet „Speck Alto Adige”, „Südtiroler Markenspeck” või „Südtiroler Speck” KGT peab laskma laagerduda vastavalt kohalikele kommetele ja traditsioonidele kohtades, kus on tagatud piisav õhuvahetus, temperatuurivahemik 10–16 °C ja õhuniiskus vahemikus 55–90 %.”

Muudatuse puhul on arvesse võetud ja lisatud artiklis 4 osutatud töötlemisruumide temperatuuri- ja niiskustingimuste muudatused.

| — | Lõiget:

  „Minimaalne kaalukadu 35 % ulatuses tuleb muu hulgas saavutada eri kaalukategooriate puhul järgmiselt:







  Reietüki kaal (kg) | Minimaalne aeg 35 % kaalukao saavutamiseks | Minimaalne laagerdumisaeg (nädalates) |
| --- | --- | --- | --- |
| 3,4 kuni < 4,3 | vähemalt 15 nädalat | vähemalt 20 nädalat |
| 4,3 kuni < 4,9 | vähemalt 17 nädalat | vähemalt 22 nädalat |
| 4,9 kuni < 5,5 | vähemalt 18 nädalat | vähemalt 24 nädalat |
| 5,5 kuni < 6,0 | vähemalt 20 nädalat | vähemalt 26 nädalat |
| 6,0 kuni < 6,5 | vähemalt 21 nädalat | vähemalt 28 nädalat |
| 6,5 kuni < 7,0 | vähemalt 23 nädalat | vähemalt 30 nädalat |
| 7,0 kuni < 7,5 | vähemalt 24 nädalat | vähemalt 32 nädalat” |

—

Lõiget:

„Minimaalne kaalukadu 35 % ulatuses tuleb muu hulgas saavutada eri kaalukategooriate puhul järgmiselt:

Reietüki kaal (kg)

Minimaalne aeg 35 % kaalukao saavutamiseks

Minimaalne laagerdumisaeg (nädalates)

3,4 kuni < 4,3

vähemalt 15 nädalat

vähemalt 20 nädalat

4,3 kuni < 4,9

vähemalt 17 nädalat

vähemalt 22 nädalat

4,9 kuni < 5,5

vähemalt 18 nädalat

vähemalt 24 nädalat

5,5 kuni < 6,0

vähemalt 20 nädalat

vähemalt 26 nädalat

6,0 kuni < 6,5

vähemalt 21 nädalat

vähemalt 28 nädalat

6,5 kuni < 7,0

vähemalt 23 nädalat

vähemalt 30 nädalat

7,0 kuni < 7,5

vähemalt 24 nädalat

vähemalt 32 nädalat”

on muudetud järgmiselt:

„Minimaalne kaalukadu 35 % ulatuses tuleb muu hulgas saavutada reietüki eri kaalukategooriate kohta alljärgnevas tabelis osutatud minimaalse laagerdumisaja jooksul:

| Reietüki kaal (kg) | Valmimisaja algus arvestatuna laagerdumisaja algusest | Minimaalne laagerdumisaeg (nädalates) |
| --- | --- | --- |
| 3,4 kuni < 4,3 | vähemalt 15 nädalat | vähemalt 20 nädalat |
| 4,3 kuni < 4,9 | vähemalt 17 nädalat | vähemalt 22 nädalat |
| 4,9 kuni < 5,5 | vähemalt 18 nädalat | vähemalt 24 nädalat |
| 5,5 kuni < 6,0 | vähemalt 20 nädalat | vähemalt 26 nädalat |
| 6,0 kuni < 6,5 | vähemalt 21 nädalat | vähemalt 28 nädalat |
| 6,5 kuni < 7,0 | vähemalt 23 nädalat | vähemalt 30 nädalat |
| 7,0 kuni < 7,5 | vähemalt 24 nädalat | vähemalt 32 nädalat |

Reietüki kaal (kg)

Valmimisaja algus arvestatuna laagerdumisaja algusest

Minimaalne laagerdumisaeg (nädalates)

3,4 kuni < 4,3

vähemalt 15 nädalat

vähemalt 20 nädalat

4,3 kuni < 4,9

vähemalt 17 nädalat

vähemalt 22 nädalat

4,9 kuni < 5,5

vähemalt 18 nädalat

vähemalt 24 nädalat

5,5 kuni < 6,0

vähemalt 20 nädalat

vähemalt 26 nädalat

6,0 kuni < 6,5

vähemalt 21 nädalat

vähemalt 28 nädalat

6,5 kuni < 7,0

vähemalt 23 nädalat

vähemalt 30 nädalat

7,0 kuni < 7,5

vähemalt 24 nädalat

vähemalt 32 nädalat

Alates sellest, kui reietükk on kaotanud oma kaalust 35 %, on tüki eri kaalukategooriate kohta ette nähtud valmimisaeg, mille algus nädalates väljendatuna on esitatud eespool olevas tabelis.”

Tootjad pidasid vajalikuks märkida, et 35 % kaalukaotus tuleb saavutada kehtivas spetsifikaadis esitatud tabeli kolmandas veerus osutatud vähima laagerdumisaja jooksul, samuti otsustasid nad asendada tabeli keskmise veeru pealkirja „Miinimumaeg 35 % kaalukao saavutamiseks” pealkirjaga „Valmimisaja algus arvestatuna laagerdumisaja algusest”, selgitades seejärel järgmises lõikes valmimise alguse tingimusi. Selle muudatusega saab ühest küljest jätta välja nõude saavutada minimaalne kaalulangus antud ajavahemiku jooksul ning teisest küljest lisada täieliku laagerdumisprotsessi, mille kestus jäeti muutmata, juurde valmimisfaas, mis algab pärast teatavat hulka nädalaid, arvestatuna laagerdumisaja algusest ja mille kestus varieerub olenevalt reietükkide kaalust ning on osutatud tabeli teises veerus.

Valmimisperioodi kindlaksmääramine võimaldab tootjatel kasutada mitmeid häid tavasid, mida on alljärgnevalt kirjeldatud ja mis annavad tootele selle erilised omadused.

| — | Eespool osutatud muudatuse tulemusel on spetsifikaati lisatud valmimisetapi konkreetse kirjelduse.

  „Pärast seda, kui sink on saavutanud laagerdumisetapile eelneva minimaalse ajavahemiku jooksul ettenähtud minimaalse kaalulanguse, hakkab toimuma valmimisprotsess. Selle eesmärk on saavutada pärast kindlaksmääratud kaalulanguse saavutamist toote kindlad omadused, mida on kirjeldatud käesoleva spetsifikaadi artiklis 6.
  Valmimisetapis kasutatakse tehnoloogiat, mille kohaselt keeratakse reietükid kaitsvasse toidukilesse.”

  Lõikes selgitatakse ja reguleeritakse toote valmimisetapi tingimusi. Toote valmimisetapi käigus keeratakse toode kaitsvasse kilesse, mille sees toode pehmeneb ja saavutatakse liha vajalik tekstuur, samas ei lase see tekkida kuivanud äärtel ega kaalu vähenemisest tulenevatel deformatsioonikortsudel. |
| --- | --- |

—

Eespool osutatud muudatuse tulemusel on spetsifikaati lisatud valmimisetapi konkreetse kirjelduse.

„Pärast seda, kui sink on saavutanud laagerdumisetapile eelneva minimaalse ajavahemiku jooksul ettenähtud minimaalse kaalulanguse, hakkab toimuma valmimisprotsess. Selle eesmärk on saavutada pärast kindlaksmääratud kaalulanguse saavutamist toote kindlad omadused, mida on kirjeldatud käesoleva spetsifikaadi artiklis 6.

Valmimisetapis kasutatakse tehnoloogiat, mille kohaselt keeratakse reietükid kaitsvasse toidukilesse.”

Lõikes selgitatakse ja reguleeritakse toote valmimisetapi tingimusi. Toote valmimisetapi käigus keeratakse toode kaitsvasse kilesse, mille sees toode pehmeneb ja saavutatakse liha vajalik tekstuur, samas ei lase see tekkida kuivanud äärtel ega kaalu vähenemisest tulenevatel deformatsioonikortsudel.

| — | Lauset:

  „Kaalu puhul osutatakse kas ühe reietüki kaalule või töödeldava partii keskmisele kaalule.”

  on muudetud järgmiselt:

  „Kaalu puhul osutatakse töödeldava partii keskmisele kaalule.”

  Muudatusega on ette nähtud kaalu hindamise kriteeriumite ühtsed parameetrid. töödeldava partii kohta ja mitte enam ühe reietüki kohta ning seetõttu on võimalik seda töötlemisfaasi lihtsustada ning viia see vastavusse muude tootmisetappidega, mida töödeldava partii puhul tuleb järgida. |
| --- | --- |

—

Lauset:

„Kaalu puhul osutatakse kas ühe reietüki kaalule või töödeldava partii keskmisele kaalule.”

on muudetud järgmiselt:

„Kaalu puhul osutatakse töödeldava partii keskmisele kaalule.”

Muudatusega on ette nähtud kaalu hindamise kriteeriumite ühtsed parameetrid. töödeldava partii kohta ja mitte enam ühe reietüki kohta ning seetõttu on võimalik seda töötlemisfaasi lihtsustada ning viia see vastavusse muude tootmisetappidega, mida töödeldava partii puhul tuleb järgida.

| — | Lauset:

  „Singi „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” KGT kogu laagerdumisaja jooksul ei tohi toote temperatuur, mõõdetuna lihaskoe sisemuses, varieeruda rohkem kui vahemikus 10–15 °C”.

  on muudetud järgmiselt:

  „Singi „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” KGT kogu laagerdumisaja jooksul ei tohi toote temperatuur, mõõdetuna lihaskoe sisemuses, varieeruda rohkem kui vahemikus 10–16 °C”.

  Muudatuse puhul on arvesse võetud ja lisatud artiklis 4 osutatud töötlemisruumide temperatuuri- ja niiskustingimuste muudatused. |
| --- | --- |

—

Lauset:

„Singi „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” KGT kogu laagerdumisaja jooksul ei tohi toote temperatuur, mõõdetuna lihaskoe sisemuses, varieeruda rohkem kui vahemikus 10–15 °C”.

on muudetud järgmiselt:

„Singi „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” KGT kogu laagerdumisaja jooksul ei tohi toote temperatuur, mõõdetuna lihaskoe sisemuses, varieeruda rohkem kui vahemikus 10–16 °C”.

Muudatuse puhul on arvesse võetud ja lisatud artiklis 4 osutatud töötlemisruumide temperatuuri- ja niiskustingimuste muudatused.

Tootespetsifikaadi artikkel 8

Tootespetsifikaadi artikkel 8

| — | Lauset:

  „Käesolevas spetsifikaadis kindlaks määratud kriteeriumidele vastav reietükk (tervikuna) on identifitseeritav kustumatu tähise järgi, mis kantakse eespool kirjeldatud laagerdumise ja vähemalt 35 % kaalukao järel vähemalt neli korda singi kamarale.”

  on muudetud järgmiselt:

  „Käesolevas spetsifikaadis kindlaks määratud kriteeriumidele vastav reietükk (tervikuna) on identifitseeritav kustumatu tähise järgi, mis kantakse eespool kirjeldatud laagerdumise ja vähemalt 35 % kaalukao järel vähemalt üks kord singi kamarale.”

  Vastav kustumatu tähis kantakse kamarale nelja korra asemel üks kord. See säte vastab tootjate vajadusele seoses singi „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” KGT märgistamisega eelneval pakendamisel ja portsjoniteks lõikamisel. Enamik tootest antakse tarbimisse eelnevalt pakendatuna ja portsjonitena ning selle märgisel on kõik üksikasjad toote kohta, sealhulgas toote logo, mis on trükituna ja neljavärvilisena märksa nähtavam, kui sea kamaral, mis iseenesest on juba tumedat värvi, kantud tumepruun tulemärgis. Portsjoniteks lõikamise nõuet arvestades on kogu reietüki märgistamise nõue samuti liigne, kuna tükk lõigatakse kolmekümnendike suurusteks osadeks või isegi viilutatakse. Ka selline märgis, mis on ainult üks kord reietüki kamarale löödud, hõlbustab töötlemisoperatsioone ning sellest piisab, et tagada toote päritolu tõendamine tootmisesisestes etappides ja töötlemise vaheetappides kuni pakendamise ja lõpliku portsjoniteks lõikamiseni. |
| --- | --- |

—

Lauset:

„Käesolevas spetsifikaadis kindlaks määratud kriteeriumidele vastav reietükk (tervikuna) on identifitseeritav kustumatu tähise järgi, mis kantakse eespool kirjeldatud laagerdumise ja vähemalt 35 % kaalukao järel vähemalt neli korda singi kamarale.”

on muudetud järgmiselt:

„Käesolevas spetsifikaadis kindlaks määratud kriteeriumidele vastav reietükk (tervikuna) on identifitseeritav kustumatu tähise järgi, mis kantakse eespool kirjeldatud laagerdumise ja vähemalt 35 % kaalukao järel vähemalt üks kord singi kamarale.”

Vastav kustumatu tähis kantakse kamarale nelja korra asemel üks kord. See säte vastab tootjate vajadusele seoses singi „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” KGT märgistamisega eelneval pakendamisel ja portsjoniteks lõikamisel. Enamik tootest antakse tarbimisse eelnevalt pakendatuna ja portsjonitena ning selle märgisel on kõik üksikasjad toote kohta, sealhulgas toote logo, mis on trükituna ja neljavärvilisena märksa nähtavam, kui sea kamaral, mis iseenesest on juba tumedat värvi, kantud tumepruun tulemärgis. Portsjoniteks lõikamise nõuet arvestades on kogu reietüki märgistamise nõue samuti liigne, kuna tükk lõigatakse kolmekümnendike suurusteks osadeks või isegi viilutatakse. Ka selline märgis, mis on ainult üks kord reietüki kamarale löödud, hõlbustab töötlemisoperatsioone ning sellest piisab, et tagada toote päritolu tõendamine tootmisesisestes etappides ja töötlemise vaheetappides kuni pakendamise ja lõpliku portsjoniteks lõikamiseni.

| — | Lõiget:

  „Eespool nimetatud märgise ääres jookseb katkematu kontuurjoon, märgise keskel allosas on mägede stiliseeritud kujutis ja ülemises osas kiri „SÜDTIROL” vastavalt allpool esitatule:

  ”

  on muudetud järgmiselt:

  „Eespool nimetatud märgis kujutab endast kilbikujulist märki, mille keskel allosas on mägede stiliseeritud kujutis ja ülemises osas kiri „SÜDTIROL” nii nagu allpool esitatud:

  ”

  Muudatuse põhjuseks on graafilise kujutise muutmine nii, et toote logo oleks paremini nähtav. |
| --- | --- |

—

Lõiget:

„Eespool nimetatud märgise ääres jookseb katkematu kontuurjoon, märgise keskel allosas on mägede stiliseeritud kujutis ja ülemises osas kiri „SÜDTIROL” vastavalt allpool esitatule:

Image ”

on muudetud järgmiselt:

„Eespool nimetatud märgis kujutab endast kilbikujulist märki, mille keskel allosas on mägede stiliseeritud kujutis ja ülemises osas kiri „SÜDTIROL” nii nagu allpool esitatud:

Image ”

Muudatuse põhjuseks on graafilise kujutise muutmine nii, et toote logo oleks paremini nähtav.

| — | Lauset:

  „Nimetus peab olema märgisel selgete kustutamatute tähtedega ning eristuma kõikidest teistest tähistest. Väljend „kaitstud geograafiline tähis” ja lühend „KGT” tuleb tõlkida selle riigi keelde, kus toodet turustatakse.”

  on muudetud järgmiselt:

  „Nimetus peab olema märgisel selgete kustutamatute tähtedega ning eristuma kõikidest teistest märgetest. Väljend „kaitstud geograafiline tähis” ja lühend „KGT” tuleb tõlkida selle riigi keelde, kus toodet turustatakse.”

  Määruse (EL) nr 1151/2015 sätete kohase muudatuse alusel võib väljendi „kaitstud geograafiline tähis” asemel kasutada lühendit „KGT”. |
| --- | --- |

—

Lauset:

„Nimetus peab olema märgisel selgete kustutamatute tähtedega ning eristuma kõikidest teistest tähistest. Väljend „kaitstud geograafiline tähis” ja lühend „KGT” tuleb tõlkida selle riigi keelde, kus toodet turustatakse.”

on muudetud järgmiselt:

„Nimetus peab olema märgisel selgete kustutamatute tähtedega ning eristuma kõikidest teistest märgetest. Väljend „kaitstud geograafiline tähis” ja lühend „KGT” tuleb tõlkida selle riigi keelde, kus toodet turustatakse.”

Määruse (EL) nr 1151/2015 sätete kohase muudatuse alusel võib väljendi „kaitstud geograafiline tähis” asemel kasutada lühendit „KGT”.

| — | Lõiget:

  „Kilbikujutise keskel on ristkülikukujuline veidi kaares äärtega ala, sellel on kujutatud stiliseeritud suurtähtedega nimetus „SÜDTIROL” kõrgumas stiliseeritud mäeahela kohal, mis koosneb mitmest üksteise kõrval olevast värvilisest alast, ristküliku mõlema ääre kõrval on piki aumärgi keskmist horisontaaljoont kaks stiliseeritud tammetõru; piki kujutise ülemist kaarjat äärt on stiliseeritud tähtedega kirjutatud nimetus „Speck Alto Adige I.G.P Südtiroler Speck G.G.A.” ning piki alumist kaarjat äärt väljend „Indicazione Geografica Protetta Geschützte Geographische Angabe”; kilbikujutise servas jookseb kaunistusriba, millel on äärega paralleelne joon ja kolmest õielehest koosnevad rühmad; kilbi välimist äärt ümbritseb servaga paralleelne valge äär.”


  „Logo on esitatud värvilisena, kasutades CMYK neljavärvitrükki keskosas olevatel kromaatilistel kujutistel ning trükki Pantone 575C või Pantone 3435C tumerohelise värvi puhul esitatud mustri jäljendamiseks”




  on muudetud järgmiselt:

  „Logo on kilbikujuline ja selle keskel on ristkülik, mille ülemine ja alumine serv on veidi kumer ja mille ääres jookseb ristkülikukujuliselt must triip. Ristkülik kujutab endast valget tausta, millel joonistuvad välja värviline stiliseeritud mäeahelik ning selle kohal stiliseeritud tähtedega sõna „SÜDTIROL”. Paralleelselt ülemise ja alumise kaardus servaga on stiliseeritud tähtedega vastavalt kirjad „Südtiroler Speck g.g.A.” ja „Alto Adige Speck IGP”. Kilpi kaunistav ääris kujutab endast punktiirjoont, mis jookseb paralleelselt valge kontuurjoonega.”


  „Logol on kasutatud CMYK neljavärvitrüki värve keskosas olevatel kromaatilistel kujutistel ning trükki Pantone 575C või Pantone 3435C tumerohelise värvi puhul.”




  Toote logo on uuendatud, et nimetusega seotud üksikasju paremini esile tuua. Selle kirjeldust ja graafikaga seotud üksikasju on vastavalt ajakohastatud. |
| --- | --- |

—

Lõiget:

„Kilbikujutise keskel on ristkülikukujuline veidi kaares äärtega ala, sellel on kujutatud stiliseeritud suurtähtedega nimetus „SÜDTIROL” kõrgumas stiliseeritud mäeahela kohal, mis koosneb mitmest üksteise kõrval olevast värvilisest alast, ristküliku mõlema ääre kõrval on piki aumärgi keskmist horisontaaljoont kaks stiliseeritud tammetõru; piki kujutise ülemist kaarjat äärt on stiliseeritud tähtedega kirjutatud nimetus „Speck Alto Adige I.G.P Südtiroler Speck G.G.A.” ning piki alumist kaarjat äärt väljend „Indicazione Geografica Protetta Geschützte Geographische Angabe”; kilbikujutise servas jookseb kaunistusriba, millel on äärega paralleelne joon ja kolmest õielehest koosnevad rühmad; kilbi välimist äärt ümbritseb servaga paralleelne valge äär.”

„Logo on esitatud värvilisena, kasutades CMYK neljavärvitrükki keskosas olevatel kromaatilistel kujutistel ning trükki Pantone 575C või Pantone 3435C tumerohelise värvi puhul esitatud mustri jäljendamiseks”

Image

on muudetud järgmiselt:

„Logo on kilbikujuline ja selle keskel on ristkülik, mille ülemine ja alumine serv on veidi kumer ja mille ääres jookseb ristkülikukujuliselt must triip. Ristkülik kujutab endast valget tausta, millel joonistuvad välja värviline stiliseeritud mäeahelik ning selle kohal stiliseeritud tähtedega sõna „SÜDTIROL”. Paralleelselt ülemise ja alumise kaardus servaga on stiliseeritud tähtedega vastavalt kirjad „Südtiroler Speck g.g.A.” ja „Alto Adige Speck IGP”. Kilpi kaunistav ääris kujutab endast punktiirjoont, mis jookseb paralleelselt valge kontuurjoonega.”

„Logol on kasutatud CMYK neljavärvitrüki värve keskosas olevatel kromaatilistel kujutistel ning trükki Pantone 575C või Pantone 3435C tumerohelise värvi puhul.”

Image

Toote logo on uuendatud, et nimetusega seotud üksikasju paremini esile tuua. Selle kirjeldust ja graafikaga seotud üksikasju on vastavalt ajakohastatud.

KOONDDOKUMENT

„SPECK ALTO ADIGE” / „SÜDTIROLER MARKENSPECK” / „SÜDTIROLER SPECK”

„SPECK ALTO ADIGE” / „SÜDTIROLER MARKENSPECK” / „SÜDTIROLER SPECK”

ELi nr: PGI-IT-02125 – 14.3.2015

ELi nr: PGI-IT-02125 – 14.3.2015

KPN ( ) KGT ( X )

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Speck Alto Adige” (itaalia keeles), „Südtiroler Markenspeck” ja „Südtiroler Speck” (saksa keeles) on iseloomulike organoleptiliste omadustega toode, mis saadakse sea konditustatud reietükist. Liha soolatakse ja maitsestatakse mõõdukalt, külmsuitsutatakse sobivas kambris temperatuuril kuni 20 °C ja laagerdatakse kohalike tavade kohaselt.

Tarbimisse laskmisel on singi „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” (KGT) välispind pruunikas ja lõikepind punane, valendav-roosakate aladega. Tootel on aromaatne ja meeldiv suitsuliha lõhn ning iseloomulik tugev maitse. Tootel on järgmised keemilised, keemilis-füüsikalised ja mikrobioloogilised omadused:

valgusisaldus: vähemalt 20 %;

vee/valgu suhtarv: mitte üle 2,0;

rasva/valgu suhtarv: mitte üle 1,5;

naatriumkloriidi sisaldus: mitte üle 5 %;

kaaliumnitraadi sisaldus: alla 150 mg/kg;

naatriumnitriti sisaldus: alla 50 mg/kg;

mesofiilne mikroobiline tase: vastavalt standardile UNI ISO 4833 (2003);

piimhappebakterid: kuni 1 × 108 kolooniat moodustavat üksust grammi kohta (cfu/g).

8

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toote „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” valmistamiseks kasutatavad terved sea reietükid peavad kaaluma enne konditustamist 10,5 kg; konditustatud ja fileeritud reietükid (tuntakse ka nime all baffe) peavad kaaluma vähemalt 5,2 kg; tarnimisel peab reietükkide temperatuur, mõõdetuna lihaskoe sisemuses, jääma vahemikku 0–7 °C.

baffe

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” (KGT) valmistamisel on järgmised olulised etapid: liha (koos sise- ja välisfileetükiga või ilma) trimmitakse traditsioonilisel meetodil, liha soolatakse ja maitsestatakse kuivmeetodil; liha suitsutakse ja laagerdatakse temperatuuril kuni 20 °C; liha lõplik laagerdumine toimub toatemperatuuril vahemikus 10–16 °C ja õhuniiskusel 55–90 %.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” võib tarbimisse lasta lahtiselt või pakendatuna vaakum- või gaasipakendisse, tervena, lõikudena või viilutatult.

Toote „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” tükeldamine, viilutamine ja pakendamine peavad toimuma eranditult punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas, et lõpptarbijani jõudval tootel oleks iseloomulik aroomibukett koos selle olulisimate komponentidega.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud geograafilise tähise nimetust „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” ei tohi tõlkida.

Nimetus peab olema märgisel selgete kustutamatute tähtedega ning eristuma kõikidest teistest märgetest. Väljend „kaitstud geograafiline tähis” ja lühend „KGT” tuleb tõlkida selle riigi keelde, kus toodet turustatakse.

Märgisel peab igal juhul olema „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” KGT logo.

Lisaks võib juhul, kui toode on valmistatud aladel, mis asuvad vähemalt 600 m üle merepinna ja mida võib lugeda geograafiliselt mäestikuks, kasutada märget „mägitoode”.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Sea reietükke tuleb käidelda ja töödelda Bolzano – Alto Adige autonoomse provintsi territooriumil asuvates ettevõtetes.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” KGT kogu tootmispiirkond on mägine. Tänu rohketes orgudes puhuvale briisile ja muutlikele tuultele on piirkonna kliima poolkuiv ja aastas üle 300 päikeselise päeva.

Lisaks on need alad olnud alati kokkupuutepunktiks Vahemere ja Kesk-Euroopa kultuuri vahel, mistõttu on siin saanud võimalikuks eriomane sealiha säilitamise viis, mille puhul kasutatakse üheaegselt Kesk-Euroopas levinud suitsutamist ja Vahemere piirkonnas praktiseeritavat laagerdamist.

Erinevalt Po jõe oru sinkidest saadakse toodet „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” sea konditustatud reietükist, mis lõigatakse lahti, riputatakse üles, suitsutatakse ja laagerdatakse. Toote välispind on suitsutamise tulemusel pruun. Lõikepinnal on taiosa punane ja pekiosa õrnalt valendav roosa. Tootel „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” on tüüpiline laagerdunud liha maitse, milles on tunda õrna suitsunooti. Maitse on tugev, kuid mitte soolane.

Toote „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” ja selle tootmispiirkonna vaheline seos tugineb Alto Adige piirkonna mikroklimaatilistele tingimustele, mis on iseloomulikud ajalooliselt ja kultuuriliselt omapärasele Lõuna-Tirooli enklaavile. See on nii ajalooliselt, etniliselt, majanduslikult kui ka kultuuriliselt olnud ühenduspunktiks Alpidest põhja ja Alpidest lõunasse jäävate alade vahel, võttes vastu mõjutusi mõlemalt poolt. Tänu Alpide lõuna- ja põhjanõlvadelt puhuvatele tuultele on Alto Adige orgudes kliima eriliselt sobiv toote „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” laagerdamiseks, mis toimub Alpide nõlvadel levinud traditsioonide kohaselt. Siin on toote valmistamises kokku saanud põhjapool levinud suitsutamine ning Po jõe orus kasutatav soolamine ja aeglane laagerdamine. Tulemuseks on tasakaalus toode, mis on mahedam kui Põhja-Euroopa toorsuitsusingid, aga intensiivsem kui Vahemere alade mahedad toorsingid. See on hästi laagerdunud ning selles on rikkalikult kohalikke lõhnu ja essentse, mida annavad tootele laagerdumise ajal ümbritsev keskkond ja töötlemise algetapis lisatud maitseained. Tänu oma tuntusele on tootest „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” saanud ümberkaudsete alade sümbol.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Valitsus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Speck Alto Adige” / „Südtiroler Markenspeck” / „Südtiroler Speck” tunnustamise taotluse Itaalia Ametlikus Teatajas nr 13, 18.1.2016.

Tootespetsifikaadi täielik tekst on saadaval järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (www.politicheagricole.it), klõpsates linki „Prodotti DOP IGP” [KPNi või KGTga tooted] (ekraani ülemises paremas osas), seejärel linki „Prodotti DOP IGP STG” [KPNi, KGT või GTTga tooted] (ekraani vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” [ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid].

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 10.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/17

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2016/C 334/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„OSSAU-IRATY”

ELi nr: FR-PDO-0517-01391 – 21.10.2015

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Syndicat de défense du fromage d’appellation d’origine contrôlée OSSAU - IRATY |
| --- |
| Maison Apezetxea |
| 64120 Ostabat-Asme |
| FRANCE |
| Tel +33 559378661 |
| Faks +33 559378104 |
| E-post: mailto: contact@ossau-iraty.fr |

Syndicat de défense du fromage d’appellation d’origine contrôlée OSSAU - IRATY

Maison Apezetxea

64120 Ostabat-Asme

FRANCE

Tel +33 559378661

Faks +33 559378104

E-post: mailto: contact@ossau-iraty.fr

Koosseis: Rühma kuuluvad piimatootjad, -töötlejad ja juustuvalmistajad. Taotlejate rühm on pädev esitama muudatustaotlust.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — | ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — | ☒ | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☐ | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — | ☒ | Muu: taotlejate rühma andmed, kontroll |

—

☐

Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—

☒

Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☐

Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—

☒

Muu: taotlejate rühma andmed, kontroll

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

—

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

1.   
  Toote kirjeldus

| — | Juustuvormide mõõtmed on välja jäetud ja asendatud juustu mõõtmetega, nii et vastav lõik on järgmine: „Juustude mõõtmed ja kaal:






  — | laagerdunud juustud kaaluga 3,8–6 kg: läbimõõt 22,5–27 cm ja kõrgus 8–14 cm; |
| --- | --- | --- |

—

Juustuvormide mõõtmed on välja jäetud ja asendatud juustu mõõtmetega, nii et vastav lõik on järgmine: „Juustude mõõtmed ja kaal:

—

laagerdunud juustud kaaluga 3,8–6 kg: läbimõõt 22,5–27 cm ja kõrgus 8–14 cm;

| — | laagerdunud juustud kaaluga 1,8–3,3 kg: läbimõõt 17–21 cm ja kõrgus 7–13 cm.” |
| --- | --- |

—

laagerdunud juustud kaaluga 1,8–3,3 kg: läbimõõt 17–21 cm ja kõrgus 7–13 cm.”

Muudatus on seotud komisjoni 5. veebruari 2015. aasta rakendusmäärusega (EL) 2015/194 heaks kiidetud sätete kohaldamisega, mille abil on selgemalt esitatud juustu eri suurused, kuid mis on põhjustanud ka segadust. Praeguse seisuga kindlaks määratud juustuvormide mõõtmed (vormid läbimõõduga 25,5–26 cm ja kõrgusega 9–12 cm laagerdunult 4–5 kg kaaluvate juustude puhul või vormid läbimõõduga 18–20 cm ja kõrgusega 7–10 cm laagerdunult 2–3 kg kaaluvate juustude puhul) tekitavad probleeme selliste juustude tootmisel, mille kaal on laagerdunult vähemalt 2 kg, sest vormid tuleb algul täita maksimaalselt ning see tekitab probleeme juustude pressimisel. Seetõttu peeti probleemide vältimiseks otstarbekamaks määrata kindlaks juustude mõõdud ja kaal.

Lisaks sellele selgus tootmistavade läbivaatamise käigus, et laagerdumisaja lõpus esineb juustude kindlaksmääratud kaaluvahemikes erinevusi. Kaaluvahemikud on tegelikkusest veidi suuremad, jäädes siiski lubatud suuruse piiresse. Suuremõõdulist vormi, mida kasutati eelkõige talumajapidamises kuni 7 kg kaaluva juustu valmistamiseks, enam ei kasutatud ja seetõttu on see mõõt välja jäetud.

| — | Toote paremaks iseloomustamiseks on täiendatud juustu kooriku määratlust: „Juustul on naturaalne elus mikrofloorast moodustunud koorik. See on osa juustumassist, mikroobide poolt töötlemata, ei murene ega kooru maha. Puudutamisel on see kuiv ja veidi niiske, kuid mitte limane. Kooriku värvus varieerub kollakasoranžist hallini.” |
| --- | --- |

—

Toote paremaks iseloomustamiseks on täiendatud juustu kooriku määratlust: „Juustul on naturaalne elus mikrofloorast moodustunud koorik. See on osa juustumassist, mikroobide poolt töötlemata, ei murene ega kooru maha. Puudutamisel on see kuiv ja veidi niiske, kuid mitte limane. Kooriku värvus varieerub kollakasoranžist hallini.”

| — | Täiendatud on juustu portsjonitena turustamise sätet: „Juustu on lubatud lõigata portsjoniteks, kuubikuteks, kangideks, õhukesteks lõikudeks, laastudeks, viiludeks ja riivida. Erandina sellisest esitlusviisist ja portsjonite puhul, mille kaal jääb alla 50 grammi, peab juustu küljes olema tükk kaitstud nimetusega juustule omast koorikut.”
  Lisatud on uued esitlusviisid (kuubikud, kepikesed, õhkõrnad viilud, laastud, viilud ja riivitud juust), mis võimaldab juustumeistritel oma turustusviise mitmekesistada ja vastata paremini tarbijate vajadustele. Eelmisel spetsifikaadi muutmisel lisati turustamisvõimalus portsjonitena ning see vajas täpsustamist portsjonite kaalu osas (kas alla 50 grammi või mitte).
  Lisaks sellele ei ole peetud vajalikuks säilitada eelpakendamise mõistet, kuna see ei olnud täpsemalt määratletud. |
| --- | --- |

—

Täiendatud on juustu portsjonitena turustamise sätet: „Juustu on lubatud lõigata portsjoniteks, kuubikuteks, kangideks, õhukesteks lõikudeks, laastudeks, viiludeks ja riivida. Erandina sellisest esitlusviisist ja portsjonite puhul, mille kaal jääb alla 50 grammi, peab juustu küljes olema tükk kaitstud nimetusega juustule omast koorikut.”

Lisatud on uued esitlusviisid (kuubikud, kepikesed, õhkõrnad viilud, laastud, viilud ja riivitud juust), mis võimaldab juustumeistritel oma turustusviise mitmekesistada ja vastata paremini tarbijate vajadustele. Eelmisel spetsifikaadi muutmisel lisati turustamisvõimalus portsjonitena ning see vajas täpsustamist portsjonite kaalu osas (kas alla 50 grammi või mitte).

Lisaks sellele ei ole peetud vajalikuks säilitada eelpakendamise mõistet, kuna see ei olnud täpsemalt määratletud.

2.   
  Geograafilise piirkonna määratlus

Piirkond laiub Pau linna loodest ümbritsevate teatavate kommuunide territooriumil:

| — | nende kommuunide loetelusse on lisatud Billère ja Lons kui kommuunid, mis kuuluvad geograafilisse piirkonda tervikuna; |
| --- | --- |

—

nende kommuunide loetelusse on lisatud Billère ja Lons kui kommuunid, mis kuuluvad geograafilisse piirkonda tervikuna;

| — | Poey-de-Lescar, Sauvagnon, Serres-Castet, Uzein on lisatud kommuunide loetelusse osaliselt. |
| --- | --- |

—

Poey-de-Lescar, Sauvagnon, Serres-Castet, Uzein on lisatud kommuunide loetelusse osaliselt.

Need kommuunid kuulusid algselt kaitstud nimetusega hõlmatud geograafilisse piirkonda, kuid jäeti geograafilisest piirkonnast välja, kui spetsifikaati komisjoni 14. mai 2003. aasta määruse (EÜ) nr 828/2003 kohaselt muudeti.

Kuid kuna tootjad rakendavad järk-järgult sätet, mis on seotud keeluga kasutada lüpsiperioodil kääritatud sööta ning spetsifikaati tehtud komisjoni 5. veebruari 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/194 kohased muudatused on kiidetud heaks, on tekkinud vajadus kõnealune ala uuesti geograafilisse piirkonda lisada, et piimakarja söödaratsioonis oleks piisavalt geograafilisest piirkonnast pärit sööta.

Kõnealune ala langeb kokku Gave de Pau ladestuse geomorfoloogilise üksusega, mil on võrreldav teiste orus asuvate aladega, mis praegu kuuluvad KPNiga „Ossau-Iraty” hõlmatud geograafilisse piirkonda. Alal valitsev kliima on samaväärne praeguse piirkonna põhjaosas valitseva kliimaga – mahe, niiske, samade tuulte mõjutustega, mis võimaldab kasvatada rohtu peaaegu kogu aasta vältel. Vanade traditsioonide kohaselt on see tihedalt Ossau oruga seotud ning ala kasutatakse oru loomakasvatajate varustamiseks rohu ja viljaga. Geograafilise piirkonnaga on see seotud Billère’i, Lonsi ja Pau kommuunide kaudu, mis ääristavad teed, mida ajalooliselt kasutati karja talvekarjamaadele ajamiseks.

See geograafilise piirkonna muudatus ei mõjuta toote ja geograafilise piirkonna vahelist seost.

3.   
  Üksikasjad, mis tõendavad toote päritolu geograafilisest piirkonnast

| — | Selleks, et toode oleks paremini äratuntav ning et tootjad saaksid kasutada juustu koorest ja juustude laagerdumisviisist sõltuvat juustude märgistamisviisi, nii et visuaalne märgistus siiski säiliks, on punkti 4.3 „Toote identifitseerimine” muudetud järgmiselt.
  Lõige: „Iga juust peab olema identifitseeritav. See tagatakse reljeefse märgisega, mis kantakse tootele vormimise käigus. Turustamiseks mittesobivatelt juustudelt märgis kõrvaldatakse” on asendatud sõnastusega: „Iga juust peab olema identifitseeritav. See tagatakse juustu märgistamisega, mis toimub vormi paneku ja vormist välja võtmise etapi vahel, kui juustule pannakse reljeefne märgis või kaseiinplaat, millel on kujutatud lamba pea ning mis on juustukojas või talus toodetud juustu puhul erinev ja mille taotlejate rühm on heaks kiitnud. Turustamiseks mittesobivatelt juustudelt märgis kõrvaldatakse.
  Suvel valmistatud juustude puhul kasutatakse erimärgistust, mille taotlejate rühm on heaks kiitnud.”
  Teine märgistusviis kaseiinplaadi abil on samuti lubatud. Ühtlasi on täpsustatud, et märgistamine toimub vormi paneku ja vormist välja võtmise etapi vahel. Lisatud on ka erimärgis suveperioodil valmistatud juustude tähistamiseks. Märgisel on kujutatud lamba pea (juustukojas ja talus toodetud juustu puhul on see erinev) ning on täpsustatud, et märgis peab olema taotlejate rühma poolt heaks kiidetud. |
| --- | --- |

—

Selleks, et toode oleks paremini äratuntav ning et tootjad saaksid kasutada juustu koorest ja juustude laagerdumisviisist sõltuvat juustude märgistamisviisi, nii et visuaalne märgistus siiski säiliks, on punkti 4.3 „Toote identifitseerimine” muudetud järgmiselt.

Lõige: „Iga juust peab olema identifitseeritav. See tagatakse reljeefse märgisega, mis kantakse tootele vormimise käigus. Turustamiseks mittesobivatelt juustudelt märgis kõrvaldatakse” on asendatud sõnastusega: „Iga juust peab olema identifitseeritav. See tagatakse juustu märgistamisega, mis toimub vormi paneku ja vormist välja võtmise etapi vahel, kui juustule pannakse reljeefne märgis või kaseiinplaat, millel on kujutatud lamba pea ning mis on juustukojas või talus toodetud juustu puhul erinev ja mille taotlejate rühm on heaks kiitnud. Turustamiseks mittesobivatelt juustudelt märgis kõrvaldatakse.

Suvel valmistatud juustude puhul kasutatakse erimärgistust, mille taotlejate rühm on heaks kiitnud.”

Teine märgistusviis kaseiinplaadi abil on samuti lubatud. Ühtlasi on täpsustatud, et märgistamine toimub vormi paneku ja vormist välja võtmise etapi vahel. Lisatud on ka erimärgis suveperioodil valmistatud juustude tähistamiseks. Märgisel on kujutatud lamba pea (juustukojas ja talus toodetud juustu puhul on see erinev) ning on täpsustatud, et märgis peab olema taotlejate rühma poolt heaks kiidetud.

| — | Selleks et punktid „Tootmisviis” ja „Teavitamiskohustused” oleksid omavahel vastavuses, on viimast täiendatud järgmiselt: Lisatud on „suvekarjamaal karjatamise teade”, mis puudutab neid tootjaid, kes soovivad kasutada tootmises suvist lüpsi. |
| --- | --- |

—

Selleks et punktid „Tootmisviis” ja „Teavitamiskohustused” oleksid omavahel vastavuses, on viimast täiendatud järgmiselt: Lisatud on „suvekarjamaal karjatamise teade”, mis puudutab neid tootjaid, kes soovivad kasutada tootmises suvist lüpsi.

4.   
  Tootmismeetod

Loomade söötmisega seotud sätteid on täiendatud ja need on esitatud lõikes „Loomade söötmine”.

| — | Uus lõige „Baasratsioon” on seotud tüüpratsiooni muutmisega, millele nüüd on lisatud söödasegu, mida tootjad tootmisettevõttes ise valmistavad. Täpsustatud on, et „– ühe ja sama söödatooraine segu mitmel eri viisil (nt pikakõrrelised rohttaimed ja rohupuhmad) ei loeta baasratsiooni komponentide ja punktis 5.3.2 loetletud komponentide seguks.”
  Selle täpsustamise vajadus tulenes asjaolust, et rakendama hakati spetsifikaadi eelmise muutmise käigus lisatud sööda segamisega seotud sätet. Lisamise eesmärk on täpsustada, mis on sööda segamise puhul lubatud ja mis keelatud. |
| --- | --- |

—

Uus lõige „Baasratsioon” on seotud tüüpratsiooni muutmisega, millele nüüd on lisatud söödasegu, mida tootjad tootmisettevõttes ise valmistavad. Täpsustatud on, et „– ühe ja sama söödatooraine segu mitmel eri viisil (nt pikakõrrelised rohttaimed ja rohupuhmad) ei loeta baasratsiooni komponentide ja punktis 5.3.2 loetletud komponentide seguks.”

Selle täpsustamise vajadus tulenes asjaolust, et rakendama hakati spetsifikaadi eelmise muutmise käigus lisatud sööda segamisega seotud sätet. Lisamise eesmärk on täpsustada, mis on sööda segamise puhul lubatud ja mis keelatud.

| — | Kontrollimise hõlbustamiseks on lihtsustatud loomade täiendsöödana kasutatavate lubatud toorainete nimekirja, mis põhineb sööda klassifikatsioonil, mis on välja töötatud komisjoni 16. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 68/2013 söödamaterjalide kataloogi kohta.






  — | Lisaks teraviljale on lubatud ka teraviljast saadud tooted. Samuti on lubatud kasutada maisitõlvikuid tervikuna ilma maisikestadeta. |
| --- | --- | --- |

—

Kontrollimise hõlbustamiseks on lihtsustatud loomade täiendsöödana kasutatavate lubatud toorainete nimekirja, mis põhineb sööda klassifikatsioonil, mis on välja töötatud komisjoni 16. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 68/2013 söödamaterjalide kataloogi kohta.

—

Lisaks teraviljale on lubatud ka teraviljast saadud tooted. Samuti on lubatud kasutada maisitõlvikuid tervikuna ilma maisikestadeta.

| — | Täpsustatud on, et lupiin, põlduba ja vikk kuuluvad liblikõieliste kategooriasse. |
| --- | --- |

—

Täpsustatud on, et lupiin, põlduba ja vikk kuuluvad liblikõieliste kategooriasse.

| — | Väljend „formaldehüüdi vesilahusega töödeldud”, mida kasutati rapsi, lina soja ja päevalille puhul, on asendatud väljendiga „võivad olla mäletsemise halvenemise vastu kaitstud aldehüüde mitte sisaldava protsessi abil.” |
| --- | --- |

—

Väljend „formaldehüüdi vesilahusega töödeldud”, mida kasutati rapsi, lina soja ja päevalille puhul, on asendatud väljendiga „võivad olla mäletsemise halvenemise vastu kaitstud aldehüüde mitte sisaldava protsessi abil.”

| — | Sööda loetelusse on lisatud esterdatud taimeõli baasil saadud glütseriin. Glütseriini või glütserooli kasutatakse magusa maitse tõttu ning et säilitada niiskust, samuti lahusti ja emulgaatorina; selle omadused sarnanevad melassile, mis on luba lubatud ainete loetelus. |
| --- | --- |

—

Sööda loetelusse on lisatud esterdatud taimeõli baasil saadud glütseriin. Glütseriini või glütserooli kasutatakse magusa maitse tõttu ning et säilitada niiskust, samuti lahusti ja emulgaatorina; selle omadused sarnanevad melassile, mis on luba lubatud ainete loetelus.

Muu hulgas on lubatud ainete kategooriaid täpsustatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta. Lisatud on tehnoloogiliste lisaainete kategooria, samuti on lisatud aminohapped ja seedivuse parandajad ning soolestiku mikrofloora stabilisaatorid zootehniliste lisaainete kategooriasse.

Praegu kasutatakse neid aineid jooksvalt loomasööda koostises olevates ainetes.

| — | Selleks et toetada tootmissüsteemi traditsioonilist iseloomu, mille puhul kasutati täiendsöödana teravilja, samuti selleks, et järgida kääritatud sööda kasutamise keeldu lüpsiperioodil, mis tuleneb spetsifikaati tehtud komisjoni 5. veebruari 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/194 kohaste muudatuste heakskiitmisest, peaks rohule täiendsöödana antava sööda koostis põhinema kuivsöödal. Enamiku toorainete ja lisaainete puhul on kehtestatud kuivainete sisalduseks vähemalt 84 %. Sellise kuivainesisalduse puhul on välistatud teatavad kääritatud toorained (nt odra/nisu tärklis vedelal kujul, piiritusetööstuse tahked jäägid, piiritustööstuse jäägid, maisigluteen, gluteenisööt, maisiidud, pärmivaba virre teraviljast ...). |
| --- | --- |

—

Selleks et toetada tootmissüsteemi traditsioonilist iseloomu, mille puhul kasutati täiendsöödana teravilja, samuti selleks, et järgida kääritatud sööda kasutamise keeldu lüpsiperioodil, mis tuleneb spetsifikaati tehtud komisjoni 5. veebruari 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/194 kohaste muudatuste heakskiitmisest, peaks rohule täiendsöödana antava sööda koostis põhinema kuivsöödal. Enamiku toorainete ja lisaainete puhul on kehtestatud kuivainete sisalduseks vähemalt 84 %. Sellise kuivainesisalduse puhul on välistatud teatavad kääritatud toorained (nt odra/nisu tärklis vedelal kujul, piiritusetööstuse tahked jäägid, piiritustööstuse jäägid, maisigluteen, gluteenisööt, maisiidud, pärmivaba virre teraviljast ...).

| — | Talledele enne võõrutamist antavate lubatud ainete nimekirja on täiendatud ühe zootehnilise lisandiga (ammooniumkloriid), mida kasutatakse kusejuhakivide ohu vältimiseks.
  Lõikes „Juustu valmistamine ja laagerdamine”:






  — | selleks et olla vastavuses punktis „Toote kirjeldus” tehtud muudatustega, on lauseosa „mille mõõtmed on määratud kindlaks peatükis 2” asemel lisatud lauseosa „silindrilise kujuga, lameda põhjaga, ümara servaga või mitte”. |
| --- | --- | --- |

—

Talledele enne võõrutamist antavate lubatud ainete nimekirja on täiendatud ühe zootehnilise lisandiga (ammooniumkloriid), mida kasutatakse kusejuhakivide ohu vältimiseks.

Lõikes „Juustu valmistamine ja laagerdamine”:

—

selleks et olla vastavuses punktis „Toote kirjeldus” tehtud muudatustega, on lauseosa „mille mõõtmed on määratud kindlaks peatükis 2” asemel lisatud lauseosa „silindrilise kujuga, lameda põhjaga, ümara servaga või mitte”.

| — | Lühima laagerdumisaja puhul on muudetud vähimat kaalu ja suurimat kaalu, millele kohaldatavaid ajavahemikke on muudetud vastavalt punktis „Toote kirjeldus” tehtud juustu kaalu muudatustele: 3,8 kuni 6 kg raskuste juuste puhul kohaldatakse 120 päeva pikkust minimaalset laagerdumisaega ja 1,8 kuni 3,3 kg raskuste juustude puhul 80 päeva pikkust laagerdumisaega. |
| --- | --- |

—

Lühima laagerdumisaja puhul on muudetud vähimat kaalu ja suurimat kaalu, millele kohaldatavaid ajavahemikke on muudetud vastavalt punktis „Toote kirjeldus” tehtud juustu kaalu muudatustele: 3,8 kuni 6 kg raskuste juuste puhul kohaldatakse 120 päeva pikkust minimaalset laagerdumisaega ja 1,8 kuni 3,3 kg raskuste juustude puhul 80 päeva pikkust laagerdumisaega.

| — | Laagerdumisviise käsitlevas punktis on lisatud „Kooriku hooldamiseks võib kasutada taimeõli (rapsi-, oliivi- või päevalilleõli) või valget veiniäädikat”. Tavade läbivaatamisel selgus, et viisid, mida arvati olevat unustusse vajunud, on endiselt kasutusel ning taotlejate rühm soovis neid sõnaselgelt spetsifikaadis lubada. Õli ja äädikat kasutatakse teatavate lestade vastu võitlemiseks, mis võivad eelkõige juustu pikal laagerdumisel (3–4 kuud) juustu koort rikkuda. Juustukooriku katmine õliga takistab õhu juurdepääsu ning äädikas pidurdab nii lestade kui ka lestade osas tundlike bakterite ning pärmi ja hallitusseente arengut. |
| --- | --- |

—

Laagerdumisviise käsitlevas punktis on lisatud „Kooriku hooldamiseks võib kasutada taimeõli (rapsi-, oliivi- või päevalilleõli) või valget veiniäädikat”. Tavade läbivaatamisel selgus, et viisid, mida arvati olevat unustusse vajunud, on endiselt kasutusel ning taotlejate rühm soovis neid sõnaselgelt spetsifikaadis lubada. Õli ja äädikat kasutatakse teatavate lestade vastu võitlemiseks, mis võivad eelkõige juustu pikal laagerdumisel (3–4 kuud) juustu koort rikkuda. Juustukooriku katmine õliga takistab õhu juurdepääsu ning äädikas pidurdab nii lestade kui ka lestade osas tundlike bakterite ning pärmi ja hallitusseente arengut.

Taotlejate rühm vaatas läbi ka suvised karjatamisviisid ning pidas vajalikuks eristada suvistes tingimustes valmistatud juustud sõnaga „Estive” (suvine). Täpsustatud on tavasid, mida karjused peavad järgima nii loomade söötmisel kui ka juustu valmistamisel:

„Suvine juust (estive) peab olema saadud aladelt,

| — | mis on karja suviseks karjatamiseks mõeldud karjamaa, mis asub mägedes, kuulub eraisikutele või on kollektiivne ning muudest aladest looduslikult eraldatud, |
| --- | --- |

—

mis on karja suviseks karjatamiseks mõeldud karjamaa, mis asub mägedes, kuulub eraisikutele või on kollektiivne ning muudest aladest looduslikult eraldatud,

| — | mille hooldamiseks kasutatakse karja, võsalõikust ja kulupõletamist. |
| --- | --- |

—

mille hooldamiseks kasutatakse karja, võsalõikust ja kulupõletamist.

| — | mida kasutatakse ainult kindlal suvisel ajal suviste karjahooldajate poolt. |
| --- | --- |

—

mida kasutatakse ainult kindlal suvisel ajal suviste karjahooldajate poolt.

Suvel on lammaste söödaks karjamaal kasvav rohi. Lisaks võib anda üksnes punktis 5.3.2 lubatud teravilja ning mineraale.

Piima tootmine, lüps ja töötlemine toimub ühes ja samas kohas karjuseonnis (cayolar, etxola või cuyala), mis on erinev talvel kasutatavast tootmisruumist ja mida kasutatakse üksnes alates kuupäevast, mis on märgitud punktis 4.4 ette nähtud suvekarjamaal karjatamise teates.

Juustu valmistatakse igapäevaselt toorpiimast, piim kalgendatakse hiljemalt 24 tundi arvestatuna kõige varasemast lüpsist.”

5.   
  Erieeskirjad märgistamise kohta

Lisatud on lõik võimaluse kohta kasutada sõna „estive” (suvine): „Sõna „estive” (suvine) lisamine, mis on täienduseks suvel valmistatud juustule, tohib kasutada sellistel juustudel, mille puhul toimub piimatootmine, lüps, juustuvalmistamine ning toote märgistamine suveperioodil suvekarjamaal käesoleva spetsifikaadi punktides 4.3 ja 5.4 kirjeldatud tingimustel.”

Sõna „estive” (suvine) kasutamine peab aitama selle eriti omapärase juustu väärtustamisele kaasa, arvestades et mõistet kasutatakse üksnes spetsifikaadis ette nähtud eritingimustel.

6.   
  Muud (taotlejate rühma andmed, kontroll)

Taotlejate rühma kontaktandmeid on ajakohastatud.

Kontrollistruktuuride kontaktandmeid on ajakohastatud.

Tabelit peamiste kontrolliaspektide kohta on ajakohastatud vastavalt järgmistes punktides tehtud muudatustele:

| — | toote kirjeldus ja valmistamismeetod: välja on jäetud juustuvormide mõõtmed, täpsustatud on juustu kaalu ja mõõtmeid; |
| --- | --- |

—

toote kirjeldus ja valmistamismeetod: välja on jäetud juustuvormide mõõtmed, täpsustatud on juustu kaalu ja mõõtmeid;

| — | osa „Üksikasjad, mis tõendavad toote päritolu geograafilisest piirkonnast”: identifitseerimine märgistuse järgi. |
| --- | --- |

—

osa „Üksikasjad, mis tõendavad toote päritolu geograafilisest piirkonnast”: identifitseerimine märgistuse järgi.

KOONDDOKUMENT

„OSSAU-IRATY”

ELi nr: FR-PDO-0517-01391 – 21.10.2015

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Ossau-Iraty”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Ossau-Iraty” on üksnes standardiseerimata ja töötlemata lambapiimast laabiga kalgendamise teel valmistatud juust. Juust on soolane ja laagerdunud, kergelt pressitud juustumassiga ja kuumutamata, juustu põhjad on sirged või kergelt kumerad, juustu kuivaine sisaldab vähemalt 50 % rasvainet ning juustu kuivainesisaldus ei või olla väiksem kui 58 grammi 100 grammi juustu kohta.

Juust „Ossau-Iraty” on valmistatud üksnes toorpiimast.

Juustude mõõtmed ja kaal:

| — | laagerdunud juustud kaaluga 3,8–6 kg: läbimõõt 22,5–27 cm ja kõrgus 8–14 cm; |
| --- | --- |

—

laagerdunud juustud kaaluga 3,8–6 kg: läbimõõt 22,5–27 cm ja kõrgus 8–14 cm;

| — | laagerdunud juustud kaaluga 1,8–3,3 kg: läbimõõt 17–21 cm ja kõrgus 7–13 cm. |
| --- | --- |

—

laagerdunud juustud kaaluga 1,8–3,3 kg: läbimõõt 17–21 cm ja kõrgus 7–13 cm.

Juustumassi värvus ulatub laagerdumise tulemusena elevandiluuvalgest kuni kreemjaskollakani. Juustumass on ühtlane, kõva kuni poolkõva. Juustumassis võib olla üksikuid väikeseid tühikuid.

Juustul on naturaalne elus mikrofloorast moodustunud koorik. See on osa juustumassist, koorik on lestade poolt kahjustamata, ei murene ega kooru maha. Puudutamisel on see kuiv ja veidi niiske, kuid mitte limane. Kooriku värvus varieerub kollakasoranžist hallini.

Laagerdumine kestab 1,8–3,3 kg kaaluvate juustude puhul vähemalt 80 päeva ja 3,8–6 kg kaaluvate juustude puhul vähemalt 120 päeva.

Iga juust peab olema identifitseeritav. See tagatakse juustu märgistamisega, mis toimub vormi paneku ja vormist välja võtmise etapi vahel, kui juustule pannakse reljeefne märgis või kaseiinplaat, millel on kujutatud lamba pea ning mis on olenevalt juustukojas või talus toodetud juustu puhul erinev. Turustamiseks mittesobivatelt juustudelt märgis kõrvaldatakse. Suvel valmistatud juustude puhul kasutatakse erimärgistamist.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Karja sööt pärineb peamiselt määratletud geograafilisest piirkonnast. Tulenevalt geograafilise piirkonna teatavate osade reljeefist ja kõrgusest ei pea teatavad söödaliigid olema pärit geograafilisest piirkonnast. Karjamaavälise sööda andmine, mis ei pärine sellest piirkonnast, on piiratud ühe piimandusaasta jooksul keskmiselt 280 kg kuivainega lamba kohta. Arvestades, et iga piimalammas tarbib aastas hinnanguliselt 840 kg kuivsööta, peab geograafilisest piirkonnast pärit sööda osakaal olema vähemalt 67 %.

Sööda põhiratsioon hõlmab karjamaadelt saadavaid rohttaimi, värskeid, kuivatatud ja veetustatud rohttaimi, heina ja kääritatud sööta. Karja sööda peavad moodustama lubatud toorainete loendisse kuuluvad komponendid, see kehtib nii põhiratsiooni kui ka täiendsööda puhul. Karja sööt hõlmab üksnes mittetransgeenseid taimi.

Lammaste karjatamisperiood kestab vähemalt 240 päeva hooaja jooksul. Lüpsiperioodil saavad lambad päevadel, mil neid ei karjatata, päevase söödaratsiooni, mis sisaldab vähemalt 600 grammi kuivaine ulatuses geograafilisest piirkonnast pärinevat sööta.

Lammaste sööt lüpsiperioodil:

| — | kuni 31. jaanuarini 2018 on kääritatud sööda kogus brutokaalus piiratud keskmiselt 1,5 kg maisisilo ja 1 kg kiletatud pallides säilitatava rohu või rohusiloga päevas lamba kohta; |
| --- | --- |

—

kuni 31. jaanuarini 2018 on kääritatud sööda kogus brutokaalus piiratud keskmiselt 1,5 kg maisisilo ja 1 kg kiletatud pallides säilitatava rohu või rohusiloga päevas lamba kohta;

| — | alates 1. veebruarist 2018 on silosööda andmine keelatud, kiletatud pallides säilitatava rohu kogus on piiratud keskmiselt 1 kilogrammiga päevas lamba kohta. |
| --- | --- |

—

alates 1. veebruarist 2018 on silosööda andmine keelatud, kiletatud pallides säilitatava rohu kogus on piiratud keskmiselt 1 kilogrammiga päevas lamba kohta.

Need kaks sätet kehtivad tingimusel, et söödaks antava kilepallides säilitatava rohu kuivainesisaldus on vähemalt 70 %.

Kontsentreeritud sööda andmine on piiratud keskmiselt 800 grammi kuivainega lamba kohta päevas. Hooaja jooksul antava kontsentreeritud sööda kogus on piiratud keskmiselt 150 kg kuivainega ühe lamba kohta.

Toiduratsioonis olevad toorained ja lubatud toidulisandid on loetletud lubatud ainete nimekirjas. Enamiku toorainete ja lisaainete puhul on kehtestatud kuivainete sisalduseks vähemalt 84 % ning neile ei tohi enne söötmist lisada vett.

Transgeensete taimekultuuride kasvatamine on keelatud kogu KPNiga toote jaoks piima tootva põllumajandusliku majapidamise territooriumil. See keeld kehtib kõikide taimeliikide puhul, mida on võimalik kasutada majapidamises olevate loomade söödana, või mis võivad söödaks antavaid taimi mõjutada.

Juustu „Ossau-Iraty” valmistatakse üksnes lambapiimast, lubatud lambatõud on mustapealine manechi tõug, punapruunipealine manechi tõug ja baski-bearni tõug.

Ühe piimandusaasta kestel (alates 1. novembrist kuni järgneva aasta 31. oktoobrini) ei või lambakarja keskmine piimaand olla suurem kui 300 liitrit piima lamba kohta aastas. Piima toodetakse hooajaliselt: karja lüpsiperiood ei või kesta kauem kui 265 päeva aastas, lüpsmine on keelatud septembris ja oktoobris.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Lambapiima tootmine ning juustu valmistamine ja laagerdamine peab toimuma geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu on lubatud lõigata portsjoniteks, kuubikuteks, kangideks, õhukesteks lõikudeks, laastudeks, viiludeks ja riivida. Erandina sellisest esitlusviisist ja portsjonite puhul, mille kaal jääb alla 50 grammi, peab juustu küljes olema tükk kaitstud nimetusega juustule omast koorikut.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sõltumata kõikide juustude suhtes kohaldatavatest eeskirjadest peab iga juustu märgistus hõlmama toote päritolunimetust, mis on kirjutatud tähtedega, mille suurus moodustab vähemalt kaks kolmandikku märgisel oleva kõige suurema tähesuurusega teksti tähesuurusest.

Sõna „estive” (suvine) lisamine, mis on täienduseks suvel valmistatud juustu märgistusele, tohib kasutada sellistel juustudel, mille puhul toimub piimatootmine, lüps, juustuvalmistamine ning toote märgistamine suveperioodil suvekarjamaal järgmistel tingimustel.

| — | Suvel on lammaste söödaks karjamaal kasvav rohi, lisaks võib anda üksnes lubatud teravilja ning mineraale. |
| --- | --- |

—

Suvel on lammaste söödaks karjamaal kasvav rohi, lisaks võib anda üksnes lubatud teravilja ning mineraale.

| — | Piima tootmine, lüps ja töötlemine toimub ühes ja samas kohas karjuseonnis (cayolar, etxola või cuyala), mis on erinev talvel kasutatavast tootmisruumist ja mida kasutatakse üksnes alates kuupäevast, mis on märgitud suvekarjamaal karjatamise teates. |
| --- | --- |

—

Piima tootmine, lüps ja töötlemine toimub ühes ja samas kohas karjuseonnis (cayolar, etxola või cuyala), mis on erinev talvel kasutatavast tootmisruumist ja mida kasutatakse üksnes alates kuupäevast, mis on märgitud suvekarjamaal karjatamise teates.

| — | Juustu valmistatakse igapäevaselt toorpiimast, piim kalgendatakse hiljemalt 24 tundi arvestatuna kõige varasemast lüpsist. |
| --- | --- |

—

Juustu valmistatakse igapäevaselt toorpiimast, piim kalgendatakse hiljemalt 24 tundi arvestatuna kõige varasemast lüpsist.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab järgmisi kommuune või kommuunide osi:

| — | Pyrénées-Atlantiquesi departemang:






  — | järgmiste kantonite kommuunid tervikuna: Baïgura et Mondarrain; Biarritz; Hendaye - Côte Basque-Sud; Montagne Basque; Oloron-Sainte-Marie 1 ja 2; Ouzom, Gave ja Rives du Néez; Pays de Bidache, Amikuze et Ostibarre; Saint-Jean-de-Luz; Ustaritz - Vallées de Nive et Nivelle. |
| --- | --- | --- |

—

Pyrénées-Atlantiquesi departemang:

—

järgmiste kantonite kommuunid tervikuna: Baïgura et Mondarrain; Biarritz; Hendaye - Côte Basque-Sud; Montagne Basque; Oloron-Sainte-Marie 1 ja 2; Ouzom, Gave ja Rives du Néez; Pays de Bidache, Amikuze et Ostibarre; Saint-Jean-de-Luz; Ustaritz - Vallées de Nive et Nivelle.

| — | järgmised kommuunid tervikuna: Abitain, Andrein, Angaïs, Anglet, Angous, Arau-juzon, Araux, Athos-Aspis, Aubertin, Audaux, Auterrive, Autevielle-Saint-Martin-Bideren, Bardos, Barraute-Camu, Bastanès, Baudreix, Bellocq, Bénéjacq, Bérenx, Beuste, Billère, Boeil-Bezing, Bordères, Bordes, Briscous, Bugnein, Burgaronne, Cardesse, Carresse-Cassaber, Castagnède, Castetnau-Camblong, Castetbon, Castetner, Charre, Coarraze, Cuqueron, Dognen, Escos, Espiute, Gelos, Gestas, Guiche, Guinarthe-Parenties, Gurs, Hours, Igon, Jasses, Jurançon, Laà-Mondrans, Laàs, La-bastide-Villefranche, Labatmale, Lacommande, Lagos, Lahonce, Lahourcade, Lanne-plaà, Lay-Lamidou, Léren, Lestelle-Bétharram, L’Hôpital-d’Orion, Lons, Loubieng, Lucgarier, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Méritein, Mirepeix, Monein, Montaut, Montfort, Mouguerre, Mourenx, Nabas, Narp, Navarrenx, Noguères, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orion, Orriule, Ossenx, Ozenx-Montestrucq, Parbayse, Préchacq-Navarrenx, Rivehaute, Saint-Dos, Saint-Faust, Saint-Gladie-Arrive-Munein, Saint-Pé-de-Léren, Saint-Pierre-d’Irube, Saint-Vincent, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sames, Sarpourenx, Sauvelade, Sauveterre-de-Béarn, Sus, Sus-miou, Tabaille-Usquain, Viellenave-de-Navarrenx, Vielleségure, Villefranque. |
| --- | --- |

—

järgmised kommuunid tervikuna: Abitain, Andrein, Angaïs, Anglet, Angous, Arau-juzon, Araux, Athos-Aspis, Aubertin, Audaux, Auterrive, Autevielle-Saint-Martin-Bideren, Bardos, Barraute-Camu, Bastanès, Baudreix, Bellocq, Bénéjacq, Bérenx, Beuste, Billère, Boeil-Bezing, Bordères, Bordes, Briscous, Bugnein, Burgaronne, Cardesse, Carresse-Cassaber, Castagnède, Castetnau-Camblong, Castetbon, Castetner, Charre, Coarraze, Cuqueron, Dognen, Escos, Espiute, Gelos, Gestas, Guiche, Guinarthe-Parenties, Gurs, Hours, Igon, Jasses, Jurançon, Laà-Mondrans, Laàs, La-bastide-Villefranche, Labatmale, Lacommande, Lagos, Lahonce, Lahourcade, Lanne-plaà, Lay-Lamidou, Léren, Lestelle-Bétharram, L’Hôpital-d’Orion, Lons, Loubieng, Lucgarier, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Méritein, Mirepeix, Monein, Montaut, Montfort, Mouguerre, Mourenx, Nabas, Narp, Navarrenx, Noguères, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orion, Orriule, Ossenx, Ozenx-Montestrucq, Parbayse, Préchacq-Navarrenx, Rivehaute, Saint-Dos, Saint-Faust, Saint-Gladie-Arrive-Munein, Saint-Pé-de-Léren, Saint-Pierre-d’Irube, Saint-Vincent, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sames, Sarpourenx, Sauvelade, Sauveterre-de-Béarn, Sus, Sus-miou, Tabaille-Usquain, Viellenave-de-Navarrenx, Vielleségure, Villefranque.

| — | järgmised kommuunid osaliselt: Abos, Abidos, Arbus, Argagnon, Artigueloutan, Artiguelouve, Barzun, Bayonne, Bésingrand, Biron, Bizanos, Castétis, Denguin, Espoey, Gomer, Idron, Lacq, Labastide-Cézeracq, Lagor, Lahontan, Laroin, Lée, Lescar, Livron, Lons, Maslacq, Mont, Nousty, Orthez, Os-Marsillon, Ousse, Pardies, Pau, Pontacq, Siros, Soumoulou, Tarsacq, Urcuit, Urt. |
| --- | --- |

—

järgmised kommuunid osaliselt: Abos, Abidos, Arbus, Argagnon, Artigueloutan, Artiguelouve, Barzun, Bayonne, Bésingrand, Biron, Bizanos, Castétis, Denguin, Espoey, Gomer, Idron, Lacq, Labastide-Cézeracq, Lagor, Lahontan, Laroin, Lée, Lescar, Livron, Lons, Maslacq, Mont, Nousty, Orthez, Os-Marsillon, Ousse, Pardies, Pau, Pontacq, Siros, Soumoulou, Tarsacq, Urcuit, Urt.

Viimatinimetatud kommuunide täpsed plaanid asuvad halduskeskustes.

| — | Hautes-Pyrénées departemangu Pyrénées-Atlantiquesi departemanguga piirnevad osad: Arbéost, Arrens-Marsous, Ferrières. |
| --- | --- |

—

Hautes-Pyrénées departemangu Pyrénées-Atlantiquesi departemanguga piirnevad osad: Arbéost, Arrens-Marsous, Ferrières.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Nimetuse geograafiline piirkond hõlmab mägialasid ning Baskimaa ja Béarni mäejalameid.

Geograafilise piirkonna looduslikud tingimused, regulaarse ja suure sademetehulgaga (vähemalt 1 200 mm ja kuni 1 800 mm aastas), ookeanist mõjustatud kliima ning küllalt väikesed temperatuurikõikumised soodustavad rohttaimede kasvu ja seoses sellega ka piimalammaste kasvatamist. Samas on piirkonna reljeef, künkad, madalad ja keskmise kõrgusega mäed ning piirkonna kõrgus merepinnast suunanud põllumajanduse eeskätt ekstensiivse loomakasvatuse poole.

Piima saamiseks kasutatavad lambatõud on selles piirkonnas traditsioonilised. Tegemist on kohalike tõugudega: mustapealine manechi tõug, punapruunipealine manechi tõug ja baski-bearni tõug, mis on kõnealuse geograafilise piirkonna tingimustega väga hästi kohanenud: lammaste põhisööt hõlmab rohtu ja heina, nende tihe vill võimaldab neil taluda väga suurt sademete hulka. Lambaid karjatatakse karjamaadel isegi talveperioodil, välja arvatud lumesaju või äärmuslike tingimuste korral; nad on kohanenud rändkarjatamisega, mida kasutatakse kolmveerandi karjade puhul. Need kohalikud lambatõud toodavad piima ainult talvel, kevadel ja suve alguspoolel.

Juustu tootmismeetod vastab piima hooajalisele tootmisele: lüpsmine ja juustu tootmine ei ole lubatud septembris ega oktoobris.

Geograafilisest piirkonnast pärinev piim on suure kuivainesisaldusega, selle saamismeetod tagab, et keskmine kuivainesisaldus (piimarasv ja piimavalgud) on suurem kui 110 grammi liitri kohta.

Tootmismeetodid ja tootmisega seotud parameetrid vastavad suure kuivainesisaldusega piima omadustele. Sellest tulenevalt võib juust keldrisse laagerduma asetamisel läbida laagerdumise käigus toimuvaid lipolüüsi ja proteolüüsi protsesse.

Tavad, mida tootjad järgivad laagerdumise ajal (juustude pööramine, hõõrumine, fungitsiidide kasutamise keeld), aitavad juustude pinnal tekitada tingimused teatava konkreetse floora arenemisele, mis annab juustule iseloomuliku lõhna ja maitse.

Toote eripära

„Ossau-Iraty” on kergelt pressitud juustumassiga sirge või kergelt kumera kujuga lambapiimajuust. Juustu koorik on kõva, mõne millimeetri paksune ja selle värvus varieerub kollakasoranžist hallini. „Ossau-Iraty” juustu kaal on vähemalt 1,8 kilogrammi, see võimaldab juustu laagerdada kaua, sõltuvalt juustu suurusest vähemalt 80–120 päeva jooksul.

Juustumassi värvus ulatub laagerdumise tulemusena elevandiluuvalgest kuni kreemjaskollakani. Juustumassi tekstuur on sile, vastupidav, suussulav, selle kõvadus ulatub poolpehmest kuni kõvani. Juustumassis võib olla üksikuid väikeseid tühikuid (auke).

Juustu lõhn on õrn, meenutades mõnikord lillede või puuvilja lõhna. Juustu maitse on tasakaalustatud happelise ja rasvase aistingu vahel, maitse on tugev, soolane, kuid mitte ülemääraselt, maitsebuketis võib sageli tunda pähkli ja puuviljade maitset.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel

Geograafiline ala hõlmab mäestikualasid ning Baskimaa ja Bearni mäejalameid, mis on valdavalt kaetud looduslike või ajutiste rohumaadega, mida võib kasutada lambakarjade suvekarjamaadena või heinamaadena, kust loomakasvatajad saavad kuivatatava või kilepallidesse pakendatava sööda.

Taimkate võimaldab saada geograafilisest piirkonnast pärinevat sööta, mis koosneb erinevaid liike sisaldavast heinast, ädalast ja värskest rohust.

Nende söödaressursside abil kasvatatakse kohalikest tõugudest pärinevaid lambaid (mustapealine manechi tõug, punapruunipealine manechi tõug ja baski-bearni tõug).

Kõnealuste kohalike lambatõugude kasutamine, karjatamisel ja heina kasutamisel põhinev söödarežiim ja tootmise intensiivistumist piiravad karjatamistingimused võimaldavad juustu valmistamiseks väga sobiva piima tootmist.

Lambapiimajuustu on Püreneede lääneosas valmistatud juba vähemalt keskajast. XIV sajandi maakasutuslepingutest ja XV sajandi alguse notaridokumentidest ilmneb, et kõnealuses piirkonnas toodeti lambajuustu.

Et piima transportimine suures kõrguses asuvate mägikarjamaade ja orgudes asuvate suvekarjamaade vahel oli keeruline, hakkasid karjased peagi piima kohapeal ümber töötlema juustuks, mida oli lihtne transportida orgudesse, kus seda oli võimalik turustada.

„Ossau-Iraty” juust kuulub pressitud kuumtöötlemata juustude hulka ning tänu mitmekilosele kaalule, pressitud juustumassile, silindri kujule ja pikale laagerdumisajale, mis annab juustule kõva kooriku, on see hõlpsasti transporditav. Juustu hea säilivus tagas lambakasvatajale ja ta perekonnale valgurikka toidu kogu aastaks.

Kuigi transpordivõimalused on tänapäeval paremad, on juustu pikk laagerdumisaeg säilinud. Juustu omadused ning iseloomulik lõhna- ja maitsebukett tulenevad rakendatud tootmismeetoditest, eeskätt juustude pikast laagerdumisajast.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f4d1060d-6774-4b84-9770-8bf826b9e892/telechargement

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---