# Europeiska unionens C 349/2016

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 349 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången24 september 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 349

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången24 september 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2016/C 349/01 | Rådets rekommendation av den 20 september 2016 om inrättande av nationella produktivitetsnämnder | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2016/C 349/01

Rådets rekommendation av den 20 september 2016 om inrättande av nationella produktivitetsnämnder

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 349/02 | Eurons växelkurs | 5 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2016/C 349/02

Eurons växelkurs

5

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 349/03 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7917 – Boehringer Ingelheim/Sanofi Animal Health Business) (
  1
  ) | 6 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2016/C 349/03

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7917 – Boehringer Ingelheim/Sanofi Animal Health Business) (
  1
  )

1

6

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 24.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 september 2016

om inrättande av nationella produktivitetsnämnder

(2016/C 349/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292 jämförd med artiklarna 121.2 och 136,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Den potentiella tillväxten i euroområdet och i unionen som helhet har tappat avsevärt i fart sedan år 2000. Den nedåtgående trenden när det gäller potentiell produktionstillväxt beror främst på en stadig minskning av den totala faktorproduktivitetens bidrag. Sedan 2008 har minskade investeringar gjort att den ekonomiska tillväxten försvagats ytterligare. Den framtida ekonomiska tillväxten kommer i slutändan att vara avhängig av en ökad produktivitet. Att öka produktiviteten är en mångfacetterad utmaning som kräver en uppsättning välavvägda politiska strategier som särskilt syftar till innovationsstöd, kompetensökning, flexiblare arbets- och produktionsmarknader samt bättre resursfördelning. Även om produktiviteten och konkurrenskraften behöver förbättras inom unionen har den senaste ekonomiska krisen visat att särskilt de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater i euroområdet) kan bli föremål för en potentiell uppbyggnad och abrupta korrigeringar av makroekonomiska obalanser som kan spridas till andra medlemsstater både i och utanför euroområdet. I avsaknad av flexibla nominella växelkurser behöver de lämpliga mekanismer för anpassning till landsspecifika chocker. Produktivitets- och konkurrenskraftsdynamik är av betydelse både för ackumuleringen och korrigeringen av makroekonomiska obalanser (t.ex. underskott i handelsbalans och bytesbalans, inhemska skulder och utlandsskulder) och för en effektiv anpassning till asymmetriska chocker. Forskning och analys av politik som påverkar produktivitets- och konkurrenskraftsdynamiken bör lägga grunden för utveckling som är förenlig med målet om en välfungerande ekonomisk och monetär union. |
| --- | --- |

(1)

Den potentiella tillväxten i euroområdet och i unionen som helhet har tappat avsevärt i fart sedan år 2000. Den nedåtgående trenden när det gäller potentiell produktionstillväxt beror främst på en stadig minskning av den totala faktorproduktivitetens bidrag. Sedan 2008 har minskade investeringar gjort att den ekonomiska tillväxten försvagats ytterligare. Den framtida ekonomiska tillväxten kommer i slutändan att vara avhängig av en ökad produktivitet. Att öka produktiviteten är en mångfacetterad utmaning som kräver en uppsättning välavvägda politiska strategier som särskilt syftar till innovationsstöd, kompetensökning, flexiblare arbets- och produktionsmarknader samt bättre resursfördelning. Även om produktiviteten och konkurrenskraften behöver förbättras inom unionen har den senaste ekonomiska krisen visat att särskilt de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater i euroområdet) kan bli föremål för en potentiell uppbyggnad och abrupta korrigeringar av makroekonomiska obalanser som kan spridas till andra medlemsstater både i och utanför euroområdet. I avsaknad av flexibla nominella växelkurser behöver de lämpliga mekanismer för anpassning till landsspecifika chocker. Produktivitets- och konkurrenskraftsdynamik är av betydelse både för ackumuleringen och korrigeringen av makroekonomiska obalanser (t.ex. underskott i handelsbalans och bytesbalans, inhemska skulder och utlandsskulder) och för en effektiv anpassning till asymmetriska chocker. Forskning och analys av politik som påverkar produktivitets- och konkurrenskraftsdynamiken bör lägga grunden för utveckling som är förenlig med målet om en välfungerande ekonomisk och monetär union.

| (2) | Även om denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna i euroområdet uppmuntras även medlemsstater utanför euroområdet att utse eller inrätta liknande organ. Medlemsstater utanför euroområdet som förklarar sin avsikt att följa denna rekommendation bör få delta på lika villkor i alla aspekter av samarbetet om produktivitetsnämnderna. |
| --- | --- |

(2)

Även om denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna i euroområdet uppmuntras även medlemsstater utanför euroområdet att utse eller inrätta liknande organ. Medlemsstater utanför euroområdet som förklarar sin avsikt att följa denna rekommendation bör få delta på lika villkor i alla aspekter av samarbetet om produktivitetsnämnderna.

| (3) | Den europeiska planeringsterminen, särskilt förfarandet vid makroekonomiska obalanser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (1) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 (2), utgör en ram för integrerad samordning och övervakning av den ekonomiska politiken. För att främja framsteg med strukturreformer bör dessa befintliga mekanismer underbyggas av ett starkt nationellt egenansvar. I detta syfte förefaller det motiverat att säkerställa oberoende analys på nationell nivå och att förstärka den politiska dialogen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Den europeiska planeringsterminen, särskilt förfarandet vid makroekonomiska obalanser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (1) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 (2), utgör en ram för integrerad samordning och övervakning av den ekonomiska politiken. För att främja framsteg med strukturreformer bör dessa befintliga mekanismer underbyggas av ett starkt nationellt egenansvar. I detta syfte förefaller det motiverat att säkerställa oberoende analys på nationell nivå och att förstärka den politiska dialogen i medlemsstaterna.

| (4) | Inrättandet av nationella produktivitetsnämnder som följer med i utvecklingen och bidrar till den nationella debatten på produktivitets- och konkurrenskraftsområdet bör bidra till det ökade egenansvaret för nödvändiga politiska åtgärder och reformer på nationell nivå och till att stärka kunskapsbasen för unionens samordning av den ekonomiska politiken. Dessa nämnder bör analysera produktivitets- och konkurrenskraftsutvecklingen, även i förhållande till globala konkurrenter, med beaktande av nationella särdrag och etablerad praxis. |
| --- | --- |

(4)

Inrättandet av nationella produktivitetsnämnder som följer med i utvecklingen och bidrar till den nationella debatten på produktivitets- och konkurrenskraftsområdet bör bidra till det ökade egenansvaret för nödvändiga politiska åtgärder och reformer på nationell nivå och till att stärka kunskapsbasen för unionens samordning av den ekonomiska politiken. Dessa nämnder bör analysera produktivitets- och konkurrenskraftsutvecklingen, även i förhållande till globala konkurrenter, med beaktande av nationella särdrag och etablerad praxis.

| (5) | Begreppen produktivitet och konkurrenskraft ska i produktivitetsnämndernas bedömningar och analyser användas i vid bemärkelse. De bör beakta de långsiktiga drivkrafterna bakom produktivitet och konkurrenskraft, inbegripet innovation, och förmågan att locka till sig investeringar, företag och humankapital och att hantera såväl kostnadsfaktorer som andra faktorer som kan påverka varors och tjänsters priser och kvalitet, även i förhållande till globala konkurrenter på kort sikt. |
| --- | --- |

(5)

Begreppen produktivitet och konkurrenskraft ska i produktivitetsnämndernas bedömningar och analyser användas i vid bemärkelse. De bör beakta de långsiktiga drivkrafterna bakom produktivitet och konkurrenskraft, inbegripet innovation, och förmågan att locka till sig investeringar, företag och humankapital och att hantera såväl kostnadsfaktorer som andra faktorer som kan påverka varors och tjänsters priser och kvalitet, även i förhållande till globala konkurrenter på kort sikt.

| (6) | Dessutom ökar oberoende högkvalitativa ekonomiska analyser av politiska utmaningar insynen i politiska debatter. En bedömning av politiska utmaningar kan öka samtliga berörda parters medvetenhet. Detta kan ha en positiv inverkan på allmänhetens stöd och egenansvaret för nödvändiga reformer. Vidare kan produktivitetsnämnderna, om och i den mån så anges i deras nationella mandat, bedöma effekterna av politiska alternativ genom att tydliggöra politiska kompromisser. |
| --- | --- |

(6)

Dessutom ökar oberoende högkvalitativa ekonomiska analyser av politiska utmaningar insynen i politiska debatter. En bedömning av politiska utmaningar kan öka samtliga berörda parters medvetenhet. Detta kan ha en positiv inverkan på allmänhetens stöd och egenansvaret för nödvändiga reformer. Vidare kan produktivitetsnämnderna, om och i den mån så anges i deras nationella mandat, bedöma effekterna av politiska alternativ genom att tydliggöra politiska kompromisser.

| (7) | Produktivitetsnämnderna bör vara funktionellt självständiga i förhållande till varje offentlig myndighet som ansvarar för att utforma och genomföra politik på produktivitets- och konkurrenskraftsområdet i medlemsstaten eller på europeisk nivå. Framför allt bör de kunna ta fram oberoende analyser inom sitt arbetsområde. Även om det är medlemsstaterna själva som fastställer produktivitetsnämndernas sammansättning bör denna vara opartisk, i den meningen att nämnderna inte enbart eller huvudsakligen bör förmedla synpunkter från särskilda grupper av berörda parter. Detta krav på oberoende och opartiskhet syftar till att säkerställa att produktivitetsnämnderna har befogenhet att ta fram expertanalyser av allmänintresse. |
| --- | --- |

(7)

Produktivitetsnämnderna bör vara funktionellt självständiga i förhållande till varje offentlig myndighet som ansvarar för att utforma och genomföra politik på produktivitets- och konkurrenskraftsområdet i medlemsstaten eller på europeisk nivå. Framför allt bör de kunna ta fram oberoende analyser inom sitt arbetsområde. Även om det är medlemsstaterna själva som fastställer produktivitetsnämndernas sammansättning bör denna vara opartisk, i den meningen att nämnderna inte enbart eller huvudsakligen bör förmedla synpunkter från särskilda grupper av berörda parter. Detta krav på oberoende och opartiskhet syftar till att säkerställa att produktivitetsnämnderna har befogenhet att ta fram expertanalyser av allmänintresse.

| (8) | Produktivitetsnämndernas egenskaper bör vara helt förenliga med artikel 152 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och respektera nationell praxis och nationella system för lönebildning. I enlighet med artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna bör produktivitetsnämndernas funktion inte påverka rätten för arbetstagare och arbetsgivare, eller deras respektive organisationer, att förhandla om och ingå kollektivavtal på lämpliga nivåer eller vidta kollektiva åtgärder i enlighet med unionsrätten och nationell lagstiftning och praxis. |
| --- | --- |

(8)

Produktivitetsnämndernas egenskaper bör vara helt förenliga med artikel 152 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och respektera nationell praxis och nationella system för lönebildning. I enlighet med artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna bör produktivitetsnämndernas funktion inte påverka rätten för arbetstagare och arbetsgivare, eller deras respektive organisationer, att förhandla om och ingå kollektivavtal på lämpliga nivåer eller vidta kollektiva åtgärder i enlighet med unionsrätten och nationell lagstiftning och praxis.

| (9) | Produktivitetsnämnderna bör ha kontakter med produktivitetsnämnder i andra medverkande medlemsstater i syfte att utbyta åsikter och bästa praxis, även med beaktande av euroområdet i stort och unionsaspekten. Kommissionen kan underlätta åsiktsutbytet mellan produktivitetsnämnderna i samtliga medverkande medlemsstater. Det bör även förekomma regelbundna diskussioner mellan produktivitetsnämnderna och kommittén för ekonomisk politik om frågor som faller inom kommitténs behörighetsområde, varvid relevanta experter i icke deltagande medlemsstater konsulteras. |
| --- | --- |

(9)

Produktivitetsnämnderna bör ha kontakter med produktivitetsnämnder i andra medverkande medlemsstater i syfte att utbyta åsikter och bästa praxis, även med beaktande av euroområdet i stort och unionsaspekten. Kommissionen kan underlätta åsiktsutbytet mellan produktivitetsnämnderna i samtliga medverkande medlemsstater. Det bör även förekomma regelbundna diskussioner mellan produktivitetsnämnderna och kommittén för ekonomisk politik om frågor som faller inom kommitténs behörighetsområde, varvid relevanta experter i icke deltagande medlemsstater konsulteras.

| (10) | Produktivitetsnämnderna bör bedriva sin verksamhet på löpande basis. De bör offentliggöra sina analyser och publicera en årsrapport, som kan integreras i en redan befintlig rapport. Oberoende expertutlåtanden från dessa nämnder, inbegripet via årsrapporterna, kan användas av medlemsstaterna och kommissionen i samband med den europeiska planeringsterminen och förfarandet vid makroekonomiska obalanser. |
| --- | --- |

(10)

Produktivitetsnämnderna bör bedriva sin verksamhet på löpande basis. De bör offentliggöra sina analyser och publicera en årsrapport, som kan integreras i en redan befintlig rapport. Oberoende expertutlåtanden från dessa nämnder, inbegripet via årsrapporterna, kan användas av medlemsstaterna och kommissionen i samband med den europeiska planeringsterminen och förfarandet vid makroekonomiska obalanser.

| (11) | För att underlätta åsiktsutbytet på nivåer över den nationella bör det finnas en identifierbar produktivitetsnämnd i varje medlemsstat. Det är viktigt att bygga vidare på befintliga strukturer i syfte att behålla det som redan fungerar och minimera de administrativa kostnaderna. När så är lämpligt kan produktivitetsnämnderna bygga på redan etablerade och respekterade nationella strukturer, även när det gäller medverkan av och samråd med berörda aktörer. För att genomföra sin verksamhet på ett korrekt sätt kan produktivitetsnämnderna emellertid i sin tur förlita sig på olika separata befintliga organ, under förutsättning att deras analyser är av samma höga kvalitet. |
| --- | --- |

(11)

För att underlätta åsiktsutbytet på nivåer över den nationella bör det finnas en identifierbar produktivitetsnämnd i varje medlemsstat. Det är viktigt att bygga vidare på befintliga strukturer i syfte att behålla det som redan fungerar och minimera de administrativa kostnaderna. När så är lämpligt kan produktivitetsnämnderna bygga på redan etablerade och respekterade nationella strukturer, även när det gäller medverkan av och samråd med berörda aktörer. För att genomföra sin verksamhet på ett korrekt sätt kan produktivitetsnämnderna emellertid i sin tur förlita sig på olika separata befintliga organ, under förutsättning att deras analyser är av samma höga kvalitet.

| (12) | Denna rekommendation ändrar inte de tilldelade ansvarsområdena med avseende på den europeiska planeringsterminen, inbegripet utarbetande och övervakning av de landsspecifika rekommendationerna, eller tillämpningen av förfarandet vid makroekonomiska obalanser enligt förordning (EU) nr 1176/2011. |
| --- | --- |

(12)

Denna rekommendation ändrar inte de tilldelade ansvarsområdena med avseende på den europeiska planeringsterminen, inbegripet utarbetande och övervakning av de landsspecifika rekommendationerna, eller tillämpningen av förfarandet vid makroekonomiska obalanser enligt förordning (EU) nr 1176/2011.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

I.   Syfte och tillämpningsområde

| 1. | Syftet med denna rekommendation är att det ska utses eller inrättas nationella produktivitetsnämnder som ska analysera utvecklingen och politiken i fråga om produktivitet och konkurrenskraft, och därmed bidra till att främja egenansvar och genomförande av de reformer som behövs på nationell nivå, och på så sätt främja hållbar ekonomisk tillväxt och konvergens. |
| --- | --- |

1.

Syftet med denna rekommendation är att det ska utses eller inrättas nationella produktivitetsnämnder som ska analysera utvecklingen och politiken i fråga om produktivitet och konkurrenskraft, och därmed bidra till att främja egenansvar och genomförande av de reformer som behövs på nationell nivå, och på så sätt främja hållbar ekonomisk tillväxt och konvergens.

| 2. | Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna i euroområdet. Medlemsstaterna utanför euroområdet uppmanas att utse eller inrätta liknande organ. |
| --- | --- |

2.

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna i euroområdet. Medlemsstaterna utanför euroområdet uppmanas att utse eller inrätta liknande organ.

| 3. | Vid tillämpningen av denna rekommendation bör artikel 152 i EUF-fördraget samt nationell praxis och nationella system för lönebildning iakttas fullt ut. Denna rekommendation beaktar artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och påverkar därför inte rätten att förhandla om, ingå eller tillämpa kollektivavtal eller tillgripa kollektiva åtgärder i enlighet med nationell lagstiftning och praxis. |
| --- | --- |

3.

Vid tillämpningen av denna rekommendation bör artikel 152 i EUF-fördraget samt nationell praxis och nationella system för lönebildning iakttas fullt ut. Denna rekommendation beaktar artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och påverkar därför inte rätten att förhandla om, ingå eller tillämpa kollektivavtal eller tillgripa kollektiva åtgärder i enlighet med nationell lagstiftning och praxis.

II.   Produktivitetsnämnderna

| 4. | Varje medlemsstat bör se till att det finns en produktivitetsnämnd med följande uppdrag:






  a) | Diagnostisera och analysera produktivitetens och konkurrenskraftens utveckling i den berörda medlemsstaten. Analysen bör beakta euroområdes- och unionsaspekter och behandla de långsiktiga drivkrafterna bakom produktivitet och konkurrenskraft, inbegripet innovation, och förmågan att locka till sig investeringar, företag och humankapital och att hantera såväl kostnadsfaktorer som andra faktorer som kan påverka varors och tjänsters priser och kvalitet, även i förhållande till globala konkurrenter på kort sikt. Analysen bör utgå från transparenta och jämförbara indikatorer. |
| --- | --- | --- |

4.

Varje medlemsstat bör se till att det finns en produktivitetsnämnd med följande uppdrag:

a)

Diagnostisera och analysera produktivitetens och konkurrenskraftens utveckling i den berörda medlemsstaten. Analysen bör beakta euroområdes- och unionsaspekter och behandla de långsiktiga drivkrafterna bakom produktivitet och konkurrenskraft, inbegripet innovation, och förmågan att locka till sig investeringar, företag och humankapital och att hantera såväl kostnadsfaktorer som andra faktorer som kan påverka varors och tjänsters priser och kvalitet, även i förhållande till globala konkurrenter på kort sikt. Analysen bör utgå från transparenta och jämförbara indikatorer.

| b) | Göra en oberoende analys av de politiska utmaningarna på produktivitets- och konkurrenskraftsområdet och – om och i den utsträckning som anges i deras nationella mandat – göra en bedömning av de politiska alternativens konsekvenser och då tydliggöra politiska kompromisser. |
| --- | --- |

b)

Göra en oberoende analys av de politiska utmaningarna på produktivitets- och konkurrenskraftsområdet och – om och i den utsträckning som anges i deras nationella mandat – göra en bedömning av de politiska alternativens konsekvenser och då tydliggöra politiska kompromisser.

| 5. | Varje medlemsstat bör utse en produktivitetsnämnd, som i sin tur kan förlita sig på, eller bestå av, olika befintliga organ. |
| --- | --- |

5.

Varje medlemsstat bör utse en produktivitetsnämnd, som i sin tur kan förlita sig på, eller bestå av, olika befintliga organ.

| 6. | Produktivitetsnämnderna bör bedriva sin verksamhet på löpande basis. De bör offentliggöra sina analyser och publicera en årsrapport. De bör ha kontakter med produktivitetsnämnder i medlemsstater utanför euroområdet i syfte att utbyta åsikter och bästa praxis, och i förekommande fall utarbeta gemensamma analyser, även med beaktande av euroområdet i stort och unionsaspekten. Kommissionen kommer regelbundet att utbyta åsikter med samtliga medverkande produktivitetsnämnder, inbegripet i samband med informationsuppdrag till medlemsstaterna, och kan underlätta åsiktsutbytet mellan produktivitetsnämnderna. |
| --- | --- |

6.

Produktivitetsnämnderna bör bedriva sin verksamhet på löpande basis. De bör offentliggöra sina analyser och publicera en årsrapport. De bör ha kontakter med produktivitetsnämnder i medlemsstater utanför euroområdet i syfte att utbyta åsikter och bästa praxis, och i förekommande fall utarbeta gemensamma analyser, även med beaktande av euroområdet i stort och unionsaspekten. Kommissionen kommer regelbundet att utbyta åsikter med samtliga medverkande produktivitetsnämnder, inbegripet i samband med informationsuppdrag till medlemsstaterna, och kan underlätta åsiktsutbytet mellan produktivitetsnämnderna.

III.   Produktivitetsnämndernas egenskaper

| 7. | Produktivitetsnämnderna bör vara funktionellt självständiga i förhållande till varje offentlig myndighet som ansvarar för att utforma och genomföra politik på produktivitets- och konkurrenskraftsområdet i medlemsstaten eller på europeisk nivå. För att kunna fullgöra uppgifterna i denna rekommendation bör de omfattas av nationella bestämmelser som säkerställer en hög grad av funktionell självständighet och ansvarighet, bland annat följande:






  a) | Förmåga att snabbt kommunicera med allmänheten. |
| --- | --- | --- |

7.

Produktivitetsnämnderna bör vara funktionellt självständiga i förhållande till varje offentlig myndighet som ansvarar för att utforma och genomföra politik på produktivitets- och konkurrenskraftsområdet i medlemsstaten eller på europeisk nivå. För att kunna fullgöra uppgifterna i denna rekommendation bör de omfattas av nationella bestämmelser som säkerställer en hög grad av funktionell självständighet och ansvarighet, bland annat följande:

a)

Förmåga att snabbt kommunicera med allmänheten.

| b) | Förfaranden för att utse medlemmar på grundval av deras erfarenheter och kompetens. |
| --- | --- |

b)

Förfaranden för att utse medlemmar på grundval av deras erfarenheter och kompetens.

| c) | Adekvat tillgång till information för att kunna fullgöra sina mandat. |
| --- | --- |

c)

Adekvat tillgång till information för att kunna fullgöra sina mandat.

| 8. | Produktivitetsnämnderna bör vara objektiva, neutrala och helt oberoende när det gäller analys och innehåll. De får konsultera relevanta aktörer men bör inte enbart eller huvudsakligen förmedla åsikter och intressen hos en särskild grupp av aktörer. |
| --- | --- |

8.

Produktivitetsnämnderna bör vara objektiva, neutrala och helt oberoende när det gäller analys och innehåll. De får konsultera relevanta aktörer men bör inte enbart eller huvudsakligen förmedla åsikter och intressen hos en särskild grupp av aktörer.

| 9. | Produktivitetsnämnderna bör ha förmåga att utföra ekonomiska och statistiska analyser av hög kvalitet, som även erkänns som sådana i den akademiska världen. Analysen kan göras av befintliga och separata organ, under förutsättning att den är av samma höga kvalitet. |
| --- | --- |

9.

Produktivitetsnämnderna bör ha förmåga att utföra ekonomiska och statistiska analyser av hög kvalitet, som även erkänns som sådana i den akademiska världen. Analysen kan göras av befintliga och separata organ, under förutsättning att den är av samma höga kvalitet.

IV.   Förhållandet till den europeiska planeringsterminen

| 10. | De oberoende expertutlåtandena från dessa nämnder, inbegripet via årsrapporterna, skulle kunna användas av medlemsstaterna och kommissionen i samband med den europeiska planeringsterminen och förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Denna rekommendation ändrar inte de tilldelade ansvarsområdena med avseende på den europeiska planeringsterminen, inbegripet utarbetande och övervakning av de landsspecifika rekommendationerna, eller tillämpningen av förfarandet vid makroekonomiska obalanser enligt förordning (EU) nr 1176/2011. |
| --- | --- |

10.

De oberoende expertutlåtandena från dessa nämnder, inbegripet via årsrapporterna, skulle kunna användas av medlemsstaterna och kommissionen i samband med den europeiska planeringsterminen och förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Denna rekommendation ändrar inte de tilldelade ansvarsområdena med avseende på den europeiska planeringsterminen, inbegripet utarbetande och övervakning av de landsspecifika rekommendationerna, eller tillämpningen av förfarandet vid makroekonomiska obalanser enligt förordning (EU) nr 1176/2011.

V.   Ansvarighet och insyn

| 11. | Som regel bör de analyser som nämnderna utarbetar offentliggöras. |
| --- | --- |

11.

Som regel bör de analyser som nämnderna utarbetar offentliggöras.

VI.   Slutbestämmelser

| 12. | Medlemsstaterna i euroområdet uppmanas att genomföra principerna i denna rekommendation senast den 20 mars 2018. |
| --- | --- |

12.

Medlemsstaterna i euroområdet uppmanas att genomföra principerna i denna rekommendation senast den 20 mars 2018.

| 13. | Kommissionen uppmanas att utarbeta en lägesrapport senast den 20 mars 2019 på grundval av relevant information från alla medlemsstater om denna rekommendations genomförande och lämplighet, inbegripet om huruvida antagandet av ytterligare bestämmelser förefaller nödvändigt. Vid behov ska rapporten åtföljas av ett förslag till ändring för att anpassa denna rekommendation. |
| --- | --- |

13.

Kommissionen uppmanas att utarbeta en lägesrapport senast den 20 mars 2019 på grundval av relevant information från alla medlemsstater om denna rekommendations genomförande och lämplighet, inbegripet om huruvida antagandet av ytterligare bestämmelser förefaller nödvändigt. Vid behov ska rapporten åtföljas av ett förslag till ändring för att anpassa denna rekommendation.

Utfärdad i Bryssel den 20 september 2016.

På rådets vägnar

I. KORČOK

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 av den 16 november 2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (EUT L 306, 23.11.2011, s. 8).

2

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 24.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/5

---

Eurons växelkurs (1)

23 september 2016

(2016/C 349/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1214 |
| JPY | japansk yen | 113,02 |
| DKK | dansk krona | 7,4552 |
| GBP | pund sterling | 0,86435 |
| SEK | svensk krona | 9,5820 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0887 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,1028 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,022 |
| HUF | ungersk forint | 305,51 |
| PLN | polsk zloty | 4,2869 |
| RON | rumänsk leu | 4,4475 |
| TRY | turkisk lira | 3,3059 |
| AUD | australisk dollar | 1,4685 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4625 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,6979 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5435 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5231 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 235,78 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 15,2370 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,4797 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5005 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 663,99 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6028 |
| PHP | filippinsk peso | 53,881 |
| RUB | rysk rubel | 71,2201 |
| THB | thailändsk baht | 38,834 |
| BRL | brasiliansk real | 3,5931 |
| MXN | mexikansk peso | 22,0086 |
| INR | indisk rupie | 74,7110 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1214

JPY

japansk yen

113,02

DKK

dansk krona

7,4552

GBP

pund sterling

0,86435

SEK

svensk krona

9,5820

CHF

schweizisk franc

1,0887

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,1028

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,022

HUF

ungersk forint

305,51

PLN

polsk zloty

4,2869

RON

rumänsk leu

4,4475

TRY

turkisk lira

3,3059

AUD

australisk dollar

1,4685

CAD

kanadensisk dollar

1,4625

HKD

Hongkongdollar

8,6979

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5435

SGD

singaporiansk dollar

1,5231

KRW

sydkoreansk won

1 235,78

ZAR

sydafrikansk rand

15,2370

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,4797

HRK

kroatisk kuna

7,5005

IDR

indonesisk rupiah

14 663,99

MYR

malaysisk ringgit

4,6028

PHP

filippinsk peso

53,881

RUB

rysk rubel

71,2201

THB

thailändsk baht

38,834

BRL

brasiliansk real

3,5931

MXN

mexikansk peso

22,0086

INR

indisk rupie

74,7110

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 24.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/6

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.7917 – Boehringer Ingelheim/Sanofi Animal Health Business)

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 349/03)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 19 september 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken Boehringer Ingelheim group (BI, Tyskland), genom sitt helägda dotterbolag Boehringer Ingelheim International GmbH, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar kontroll över Sanofis djurhälsovårdsverksamhet (Merial, Frankrike) genom förvärv av aktier och tillgångar. Samma koncentration anmäldes till kommissionen redan den 8 juni 2016, men anmälan drogs senare tillbaka den 22 juli 2016. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 19 september 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken Boehringer Ingelheim group (BI, Tyskland), genom sitt helägda dotterbolag Boehringer Ingelheim International GmbH, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar kontroll över Sanofis djurhälsovårdsverksamhet (Merial, Frankrike) genom förvärv av aktier och tillgångar. Samma koncentration anmäldes till kommissionen redan den 8 juni 2016, men anmälan drogs senare tillbaka den 22 juli 2016.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   BI: världsomspännande verksamhet inom utveckling, produktion, distribution och saluföring av läkemedel, inklusive receptbelagda produkter, hälsovårdsprodukter till konsumenter, biofarmaceutiska läkemedel och djurhälsovårdsprodukter.
  —   Merial: producerar ett brett utbud av djurhälsovårdsprodukter och vaccin över hela världen. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   BI: världsomspännande verksamhet inom utveckling, produktion, distribution och saluföring av läkemedel, inklusive receptbelagda produkter, hälsovårdsprodukter till konsumenter, biofarmaceutiska läkemedel och djurhälsovårdsprodukter.

—   Merial: producerar ett brett utbud av djurhälsovårdsprodukter och vaccin över hela världen.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.7917 – Boehringer Ingelheim/Sanofi Animal Health Business, sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.7917 – Boehringer Ingelheim/Sanofi Animal Health Business, sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---