# Europos Sąjungos C 353/2016

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 353 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 59 tomas2016m. rugsėjo 27d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 353

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

59 tomas2016m. rugsėjo 27d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2015–2016 m. SESIJA2015 m. gegužės 18–21 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 217, 2016 6 16 .PRIIMTI TEKSTAI2015 m. gegužės 27 d. posėdis
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 237, 2016 6 30 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2015–2016 m. SESIJA2015 m. gegužės 18–21 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 217, 2016 6 16 .PRIIMTI TEKSTAI2015 m. gegužės 27 d. posėdis
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 237, 2016 6 30 .PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 217, 2016 6 16

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 237, 2016 6 30

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2015 m. gegužės 19 d., antradienis |
| 2016/C 353/01 | 2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vystymosi finansavimo (2015/2044(INI)) | 2 |
| 2016/C 353/02 | 2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucija Saugesnė sveikatos priežiūra Europoje: pacientų saugumo didinimas ir kova su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (2014/2207(INI)) | 12 |
| 2016/C 353/03 | 2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl MVĮ ekologiškai tvaraus augimo galimybių (2014/2209(INI)) | 27 |
| | 2015 m. gegužės 20 d., trečiadienis |
| 2016/C 353/04 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2015 m. sausio 30 d. Komisijos deleguotosios direktyvos, kuria, derinant prie technikos pažangos, iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/65/ES III priedo nuostatos dėl kadmio naudojimo apšvietimo įrenginiuose ir vaizduoklių apšvietimo įrenginiuose išimties (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA)) | 35 |
| 2016/C 353/05 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2015 m. vasario 20 d. Komisijos deleguotojo reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 376/2008 nuostatos dėl reikalavimo pateikti žemės ūkio kilmės etilo alkoholio importo licenciją ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2336/2003, įvedantis tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 670/2003, nustatančio konkrečias žemės ūkio kilmės etilo alkoholio rinkos priemones, taikymo taisykles (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA)) | 38 |
| 2016/C 353/06 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl motinystės atostogų (2015/2655(RSP)) | 39 |
| 2016/C 353/07 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto patvirtinto klausimų sąrašo, susijusio su pirmine Europos Sąjungos ataskaita (2015/2684(RSP)) | 41 |
| 2016/C 353/08 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl alyvmedžiams kenkiančios bakterijos Xylella fastidiosa protrūkio (2015/2652(RSP)) | 46 |
| | 2015 m. gegužės 21 d., ketvirtadienis |
| 2016/C 353/09 | 2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija Zimbabvė: žmogaus teisių gynėjo Itai Dzamaros atvejis (2015/2710(RSP)) | 49 |
| 2016/C 353/10 | 2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sunkios rohinjų pabėgėlių padėties, įskaitant masines kapavietes Tailande (2015/2711(RSP)) | 52 |
| 2016/C 353/11 | 2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija Svazilandas: žmogaus teisių aktyvistų Thulani Maseko ir Bheki Makhubu atvejis (2015/2712(RSP)) | 55 |
| 2016/C 353/12 | 2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (2014/2220(INI)) | 59 |
| 2016/C 353/13 | 2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos finansavimo (2014/2258(INI)) | 68 |
| 2016/C 353/14 | 2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pokyčių Europos gynybos rinkose poveikio saugumui ir gynybos pajėgumams Europoje (2015/2037(INI)) | 74 |
| | NUOMONĖS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2015 m. gegužės 27 d., trečiadienis |
| 2016/C 353/15 | 2015 m. gegužės 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl tarpinstitucinių derybų pradėjimo ir įgaliojimų dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl vaisių ir daržovių, bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms pagalbos programos iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 ir Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD)) | 82 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2015 m. gegužės 19 d., antradienis

2016/C 353/01

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vystymosi finansavimo (2015/2044(INI))

2

2016/C 353/02

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucija Saugesnė sveikatos priežiūra Europoje: pacientų saugumo didinimas ir kova su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (2014/2207(INI))

12

2016/C 353/03

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl MVĮ ekologiškai tvaraus augimo galimybių (2014/2209(INI))

27

2015 m. gegužės 20 d., trečiadienis

2016/C 353/04

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2015 m. sausio 30 d. Komisijos deleguotosios direktyvos, kuria, derinant prie technikos pažangos, iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/65/ES III priedo nuostatos dėl kadmio naudojimo apšvietimo įrenginiuose ir vaizduoklių apšvietimo įrenginiuose išimties (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA))

35

2016/C 353/05

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2015 m. vasario 20 d. Komisijos deleguotojo reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 376/2008 nuostatos dėl reikalavimo pateikti žemės ūkio kilmės etilo alkoholio importo licenciją ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2336/2003, įvedantis tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 670/2003, nustatančio konkrečias žemės ūkio kilmės etilo alkoholio rinkos priemones, taikymo taisykles (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA))

38

2016/C 353/06

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl motinystės atostogų (2015/2655(RSP))

39

2016/C 353/07

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto patvirtinto klausimų sąrašo, susijusio su pirmine Europos Sąjungos ataskaita (2015/2684(RSP))

41

2016/C 353/08

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl alyvmedžiams kenkiančios bakterijos Xylella fastidiosa protrūkio (2015/2652(RSP))

46

2015 m. gegužės 21 d., ketvirtadienis

2016/C 353/09

2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija Zimbabvė: žmogaus teisių gynėjo Itai Dzamaros atvejis (2015/2710(RSP))

49

2016/C 353/10

2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sunkios rohinjų pabėgėlių padėties, įskaitant masines kapavietes Tailande (2015/2711(RSP))

52

2016/C 353/11

2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija Svazilandas: žmogaus teisių aktyvistų Thulani Maseko ir Bheki Makhubu atvejis (2015/2712(RSP))

55

2016/C 353/12

2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (2014/2220(INI))

59

2016/C 353/13

2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos finansavimo (2014/2258(INI))

68

2016/C 353/14

2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pokyčių Europos gynybos rinkose poveikio saugumui ir gynybos pajėgumams Europoje (2015/2037(INI))

74

NUOMONĖS

Europos Parlamentas

2015 m. gegužės 27 d., trečiadienis

2016/C 353/15

2015 m. gegužės 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl tarpinstitucinių derybų pradėjimo ir įgaliojimų dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl vaisių ir daržovių, bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms pagalbos programos iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 ir Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD))

82

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2015 m. gegužės 19 d., antradienis |
| 2016/C 353/16 | 2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Viktoro Uspaskicho (Viktor Uspaskich) imunitetą (2014/2203(IMM)) | 106 |
| 2016/C 353/17 | 2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Jérôme'o Lavrilleux (Jérôme Lavrilleux) imunitetą (2015/2014(IMM)) | 108 |
| 2016/C 353/18 | 2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Januszo Korwino-Mikke (Janusz Korwin-Mikke) imunitetą (2015/2049(IMM)) | 110 |
| 2016/C 353/19 | 2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Theodoroso Zagorakiso (Theodoros Zagorakis) imunitetą (II) (2015/2071(IMM)) | 112 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2015 m. gegužės 19 d., antradienis

2016/C 353/16

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Viktoro Uspaskicho (Viktor Uspaskich) imunitetą (2014/2203(IMM))

106

2016/C 353/17

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Jérôme'o Lavrilleux (Jérôme Lavrilleux) imunitetą (2015/2014(IMM))

108

2016/C 353/18

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Januszo Korwino-Mikke (Janusz Korwin-Mikke) imunitetą (2015/2049(IMM))

110

2016/C 353/19

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Theodoroso Zagorakiso (Theodoros Zagorakis) imunitetą (II) (2015/2071(IMM))

112

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2015 m. gegužės 19 d., antradienis |
| 2016/C 353/20 | P8_TA(2015)0189Apsaugos priemonės, numatytos susitarime su Šveicarijos Konfederacija ***I2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl apsaugos priemonių, numatytų Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime (kodifikuota redakcija) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))P8_TC1-COD(2014)0158Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. gegužės 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/... dėl apsaugos priemonių, numatytų Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime (kodifikuota redakcija) | 114 |
| 2016/C 353/21 | 2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos konvencijos dėl sąlygine prieiga grindžiamų paslaugų ir sąlyginės prieigos paslaugų teisinės apsaugos sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE)) | 115 |
| 2016/C 353/22 | 2015 m. gegužės 19 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD)) | 116 |
| | 2015 m. gegužės 20 d., trečiadienis |
| 2016/C 353/23 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2015 m. balandžio 27 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšomis, I priedas (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA)) | 168 |
| 2016/C 353/24 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo papildomo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu projekto (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE)) | 169 |
| 2016/C 353/25 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD)) | 170 |
| 2016/C 353/26 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl informacijos, teikiamos pervedant lėšas, ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD)) | 171 |
| 2016/C 353/27 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl bankroto bylų (išdėstymas nauja redakcija) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD)) | 172 |
| 2016/C 353/28 | 2015 m. gegužės 20 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Sąjungos sistema, pagal kurią atsakingi alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojai atlieka pasitvirtinimą, susijusį su išsamiu tiekimo grandinės patikrinimu (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD)) | 173 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2015 m. gegužės 19 d., antradienis

2016/C 353/20

P8_TA(2015)0189Apsaugos priemonės, numatytos susitarime su Šveicarijos Konfederacija ***I2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl apsaugos priemonių, numatytų Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime (kodifikuota redakcija) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))P8_TC1-COD(2014)0158Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. gegužės 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/... dėl apsaugos priemonių, numatytų Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime (kodifikuota redakcija)

114

2016/C 353/21

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos konvencijos dėl sąlygine prieiga grindžiamų paslaugų ir sąlyginės prieigos paslaugų teisinės apsaugos sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE))

115

2016/C 353/22

2015 m. gegužės 19 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD))

116

2015 m. gegužės 20 d., trečiadienis

2016/C 353/23

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2015 m. balandžio 27 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšomis, I priedas (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA))

168

2016/C 353/24

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo papildomo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu projekto (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE))

169

2016/C 353/25

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD))

170

2016/C 353/26

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl informacijos, teikiamos pervedant lėšas, ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD))

171

2016/C 353/27

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl bankroto bylų (išdėstymas nauja redakcija) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD))

172

2016/C 353/28

2015 m. gegužės 20 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Sąjungos sistema, pagal kurią atsakingi alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojai atlieka pasitvirtinimą, susijusį su išsamiu tiekimo grandinės patikrinimu (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

173

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

27.9.2016

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2015–2016 m. SESIJA

2015 m. gegužės 18–21 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 217, 2016 6 16
  .

PRIIMTI TEKSTAI

2015 m. gegužės 27 d. posėdis

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 237, 2016 6 30
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2015 m. gegužės 19 d., antradienis

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/2

---

P8_TA(2015)0196

Vystymosi finansavimas

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vystymosi finansavimo (2015/2044(INI))

(2016/C 353/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per Pirmąją ir Antrąją tarptautines vystymosi finansavimo konferencijas priimtus dokumentus, t. y. 2002 m. Monterėjaus konsensusą ir 2008 m. Dohos deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per Pirmąją ir Antrąją tarptautines vystymosi finansavimo konferencijas priimtus dokumentus, t. y. 2002 m. Monterėjaus konsensusą ir 2008 m. Dohos deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas 68/204 ir 68/279 dėl Trečiosios tarptautinės vystymosi finansavimo konferencijos, kuri vyks 2015 m. liepos 13–16 d. Adis Abeboje (Etiopija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas 68/204 ir 68/279 dėl Trečiosios tarptautinės vystymosi finansavimo konferencijos, kuri vyks 2015 m. liepos 13–16 d. Adis Abeboje (Etiopija),

| — | atsižvelgdamas į vieno iš už pasirengimo Trečiajai tarptautinei vystymosi finansavimo konferencijai procesą atsakingų vadovų pristatytą 2015 m. sausio 21 d. dokumentą „Elementai“ (angl. „Elements“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vieno iš už pasirengimo Trečiajai tarptautinei vystymosi finansavimo konferencijai procesą atsakingų vadovų pristatytą 2015 m. sausio 21 d. dokumentą „Elementai“ (angl. „Elements“),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio mėn. JT generalinio sekretoriaus apibendrinamąją ataskaitą dėl laikotarpio po 2015 m. darbotvarkės „Siekiant oraus gyvenimo iki 2030 m.: panaikinti skurdą, pakeisti visų gyvenimus ir apsaugoti planetą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio mėn. JT generalinio sekretoriaus apibendrinamąją ataskaitą dėl laikotarpio po 2015 m. darbotvarkės „Siekiant oraus gyvenimo iki 2030 m.: panaikinti skurdą, pakeisti visų gyvenimus ir apsaugoti planetą“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio mėn. Tarpvyriausybinio ekspertų komiteto darnaus vystymosi finansavimo klausimais ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio mėn. Tarpvyriausybinio ekspertų komiteto darnaus vystymosi finansavimo klausimais ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos mėn. JT atviros darbo grupės darnaus vystymosi tikslų klausimais ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos mėn. JT atviros darbo grupės darnaus vystymosi tikslų klausimais ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) dokumentą „2014 m. pasaulio investicijų ataskaita. Investicijos į darnaus vystymosi tikslus: veiksmų planas“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) dokumentą „2014 m. pasaulio investicijų ataskaita. Investicijos į darnaus vystymosi tikslus: veiksmų planas“ (1),

| — | atsižvelgdamas į per 2012 m. birželio mėn. vykusią JT konferenciją darnaus vystymosi klausimais (RIO+20) priimtą dokumentą „Ateitis, kurios norime“ (angl. „The Future We Want“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per 2012 m. birželio mėn. vykusią JT konferenciją darnaus vystymosi klausimais (RIO+20) priimtą dokumentą „Ateitis, kurios norime“ (angl. „The Future We Want“),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo mėn. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Daugiašalės teisinės sistemos, skirtos valstybės skolos restruktūrizavimui, kūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo mėn. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Daugiašalės teisinės sistemos, skirtos valstybės skolos restruktūrizavimui, kūrimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Visuotinė skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystė“ (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Visuotinė skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystė“ (COM(2015)0044),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Deramas gyvenimas visiems. Nuo vizijos prie kolektyvinių veiksmų“ (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Deramas gyvenimas visiems. Nuo vizijos prie kolektyvinių veiksmų“ (COM(2014)0335),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Visa apimančio ir integruoto požiūrio į skurdo išnaikinimo veiksmų ir darnaus vystymosi finansavimą po 2015 m. koncepcija“ (COM(2013)0531), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Visa apimančio ir integruoto požiūrio į skurdo išnaikinimo veiksmų ir darnaus vystymosi finansavimą po 2015 m. koncepcija“ (COM(2013)0531),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 27 d. Komisijos komunikatą „Pasiturimas gyvenimas visiems. Skurdo panaikinimas ir tvarios pasaulio ateities užtikrinimas“ (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 27 d. Komisijos komunikatą „Pasiturimas gyvenimas visiems. Skurdo panaikinimas ir tvarios pasaulio ateities užtikrinimas“ (COM(2013)0092),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 12 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl politikos suderinamumo vystymosi labui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 12 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl politikos suderinamumo vystymosi labui,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 16 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvadas dėl pokyčius skatinančios laikotarpio po 2015 m. darbotvarkės (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 16 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvadas dėl pokyčius skatinančios laikotarpio po 2015 m. darbotvarkės (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 12 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi finansavimo po 2015 m. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 12 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi finansavimo po 2015 m. (3),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 12 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl didesnio privačiojo sektoriaus vaidmens vystomojo bendradarbiavimo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 12 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl didesnio privačiojo sektoriaus vaidmens vystomojo bendradarbiavimo srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 25 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvadas dėl visa apimančios laikotarpio po 2015 m. darbotvarkės (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 25 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvadas dėl visa apimančios laikotarpio po 2015 m. darbotvarkės (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES ir visuotinės vystymosi programos po 2015 m. (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES ir visuotinės vystymosi programos po 2015 m. (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų po 2002 m. Monterėjaus vystymosi finansavimo konferencijos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų po 2002 m. Monterėjaus vystymosi finansavimo konferencijos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl 2014 m. JT klimato kaitos konferencijos (COP 20) Limoje, Peru (2014 m. gruodžio 1–12 d.) (7), 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl vystymosi skatinimo vykdant atsakingą verslo veiklą gavybos pramonės vaidmens besivystančiose šalyse atžvilgiu (8), 2013 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Korupcija viešajame ir privačiajame sektoriuose: poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (9), 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių rojais (10), taip pat 2013 m. balandžio 16 d. rezoliuciją dėl vystymosi skatinimo pasitelkiant prekybą (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl 2014 m. JT klimato kaitos konferencijos (COP 20) Limoje, Peru (2014 m. gruodžio 1–12 d.) (7), 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl vystymosi skatinimo vykdant atsakingą verslo veiklą gavybos pramonės vaidmens besivystančiose šalyse atžvilgiu (8), 2013 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Korupcija viešajame ir privačiajame sektoriuose: poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (9), 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių rojais (10), taip pat 2013 m. balandžio 16 d. rezoliuciją dėl vystymosi skatinimo pasitelkiant prekybą (11),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 472/2015/ES dėl Europos metų vystymuisi (2015 m.) (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 472/2015/ES dėl Europos metų vystymuisi (2015 m.) (12),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė 2014–2020 m. laikotarpiui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė 2014–2020 m. laikotarpiui,

| — | atsižvelgdamas į SESV 208 straipsnį, kuriame nurodoma, kad skurdo panaikinimas – tai pagrindinis ES vystymosi politikos tikslas, ir nustatomas politikos suderinamumo vystymosi labui principas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 208 straipsnį, kuriame nurodoma, kad skurdo panaikinimas – tai pagrindinis ES vystymosi politikos tikslas, ir nustatomas politikos suderinamumo vystymosi labui principas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0143/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0143/2015),

| A. | kadangi 2015 m. yra nepaprastai svarbūs siekiant darnaus vystymosi pasauliniu mastu, nes priimti darnaus vystymosi tikslai (DVT) ir susitarimas dėl pasaulinių su klimato kaita susijusių veiksmų (abu dokumentai galioja iki 2030 m.); |
| --- | --- |

A.

kadangi 2015 m. yra nepaprastai svarbūs siekiant darnaus vystymosi pasauliniu mastu, nes priimti darnaus vystymosi tikslai (DVT) ir susitarimas dėl pasaulinių su klimato kaita susijusių veiksmų (abu dokumentai galioja iki 2030 m.);

| B. | kadangi Trečioji tarptautinė vystymosi finansavimo konferencija, vyksianti 2015 m. liepos 13–16 d. Adis Abeboje (Etiopija), turi užtikrinti laikotarpio po 2015 m. darbotvarkės finansavimo ir įgyvendinimo sąlygas ir kadangi sėkmingą šios darbotvarkės įgyvendinimą lems tai, ar šios konferencijos metu bus iškelti ambicingi tikslai; |
| --- | --- |

B.

kadangi Trečioji tarptautinė vystymosi finansavimo konferencija, vyksianti 2015 m. liepos 13–16 d. Adis Abeboje (Etiopija), turi užtikrinti laikotarpio po 2015 m. darbotvarkės finansavimo ir įgyvendinimo sąlygas ir kadangi sėkmingą šios darbotvarkės įgyvendinimą lems tai, ar šios konferencijos metu bus iškelti ambicingi tikslai;

| C. | kadangi 1,5 mlrd. žmonių vis dar patiria skurdą ir nepriteklių negalėdami naudotis sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugomis ir užsitikrinti gyvenimo lygio, visų pirma, nuo konfliktų nukentėjusiose ir nestabiliose valstybėse; kadangi tai yra nepriimtina atsižvelgiant į tai, kad pasaulyje esama pakankamai išteklių tam, kad tokia situacija palaipsniui būtų panaikinta; |
| --- | --- |

C.

kadangi 1,5 mlrd. žmonių vis dar patiria skurdą ir nepriteklių negalėdami naudotis sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugomis ir užsitikrinti gyvenimo lygio, visų pirma, nuo konfliktų nukentėjusiose ir nestabiliose valstybėse; kadangi tai yra nepriimtina atsižvelgiant į tai, kad pasaulyje esama pakankamai išteklių tam, kad tokia situacija palaipsniui būtų panaikinta;

| D. | kadangi skurdas ir nelygybė gali būti panaikinti tik sutelkiant pakankamai tinkamų išteklių visiems ir geriau juos skiriant marginalizuotoms grupėms, pavyzdžiui, vaikams, moterims, vyresnio amžiaus žmonėms arba neįgaliesiems; kadangi, nepaisant pastebimo ypač didelio skurdo sumažinimo, vaikų atveju pažanga daroma lėtai, todėl svarbus veiksnys yra būtinybė investuoti į vaikus, pasitelkiant vidaus išteklius ir tarptautinį viešąjį finansavimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi skurdas ir nelygybė gali būti panaikinti tik sutelkiant pakankamai tinkamų išteklių visiems ir geriau juos skiriant marginalizuotoms grupėms, pavyzdžiui, vaikams, moterims, vyresnio amžiaus žmonėms arba neįgaliesiems; kadangi, nepaisant pastebimo ypač didelio skurdo sumažinimo, vaikų atveju pažanga daroma lėtai, todėl svarbus veiksnys yra būtinybė investuoti į vaikus, pasitelkiant vidaus išteklius ir tarptautinį viešąjį finansavimą;

| E. | kadangi darnus vystymasis neįmanomas be taikos ir saugumo, kaip pripažinta 2005 m. Europos konsensuse dėl vystymosi; |
| --- | --- |

E.

kadangi darnus vystymasis neįmanomas be taikos ir saugumo, kaip pripažinta 2005 m. Europos konsensuse dėl vystymosi;

| F. | kadangi trys ketvirtadaliai pasaulio labiausiai skurstančių žmonių – kaip manoma, 960 mln. – šiuo metu gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse, todėl nauja vystymosi paradigma turi apimti programas, kurios skirtos ir skurstantiems žmonėms, ir neturtingoms šalims; |
| --- | --- |

F.

kadangi trys ketvirtadaliai pasaulio labiausiai skurstančių žmonių – kaip manoma, 960 mln. – šiuo metu gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse, todėl nauja vystymosi paradigma turi apimti programas, kurios skirtos ir skurstantiems žmonėms, ir neturtingoms šalims;

| G. | kadangi Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijoje įvertinta, kad naujų darnaus vystymosi tikslų finansavimo poreikiai besivystančiose šalyse yra maždaug 3,9 trilijonų JAV dolerių per metus, kai šiuo metu trūkstama suma per metus siekia 2,5 trilijonų JAV dolerių; kadangi neryžtingi veiksmai galiausiai kainuos daug daugiau nei ryžtingi veiksmai siekiant darnaus vystymosi; |
| --- | --- |

G.

kadangi Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijoje įvertinta, kad naujų darnaus vystymosi tikslų finansavimo poreikiai besivystančiose šalyse yra maždaug 3,9 trilijonų JAV dolerių per metus, kai šiuo metu trūkstama suma per metus siekia 2,5 trilijonų JAV dolerių; kadangi neryžtingi veiksmai galiausiai kainuos daug daugiau nei ryžtingi veiksmai siekiant darnaus vystymosi;

| H. | kadangi darnaus vystymosi tikslų finansavimas – tai didžiulis iššūkis, todėl būtina numatyti ryžtingą visuotinę partnerystę ir naudotis visų formų finansavimu (vidaus, tarptautiniu, viešu ir privačiu finansavimu bei naujais finansavimo šaltiniais) ir nefinansinėmis priemonėmis; kadangi privatus finansavimas gali papildyti viešą finansavimą, bet negali jo pakeisti; |
| --- | --- |

H.

kadangi darnaus vystymosi tikslų finansavimas – tai didžiulis iššūkis, todėl būtina numatyti ryžtingą visuotinę partnerystę ir naudotis visų formų finansavimu (vidaus, tarptautiniu, viešu ir privačiu finansavimu bei naujais finansavimo šaltiniais) ir nefinansinėmis priemonėmis; kadangi privatus finansavimas gali papildyti viešą finansavimą, bet negali jo pakeisti;

| I. | kadangi vidaus išteklių sutelkimas ir oficiali parama vystymuisi (OVP) – tai nepakeičiami vystymosi finansavimo ramsčiai, kuriuos būtina stiprinti; |
| --- | --- |

I.

kadangi vidaus išteklių sutelkimas ir oficiali parama vystymuisi (OVP) – tai nepakeičiami vystymosi finansavimo ramsčiai, kuriuos būtina stiprinti;

| J. | kadangi besivystančių šalių galimybės sutelkti vidaus išteklius yra didelės, tačiau šiuo metu egzistuoja šalių galimybių, ką jos gali nuveikti pačios, ribos; kadangi daugumoje besivystančių šalių mokesčių ištekliai vis dar sudaro nedidelę BVP dalį, todėl labai svarbu skatinti gerai subalansuotą, teisingą ir veiksmingą mokesčių sistemą, paremtą individualių mokesčių mokėtojų ir įmonių galimybėmis juos mokėti; kadangi vidaus išteklių sutelkimui taip pat reikalingas teisingas ir skaidrus gamtos išteklių teikiamos naudos paskirstymas; |
| --- | --- |

J.

kadangi besivystančių šalių galimybės sutelkti vidaus išteklius yra didelės, tačiau šiuo metu egzistuoja šalių galimybių, ką jos gali nuveikti pačios, ribos; kadangi daugumoje besivystančių šalių mokesčių ištekliai vis dar sudaro nedidelę BVP dalį, todėl labai svarbu skatinti gerai subalansuotą, teisingą ir veiksmingą mokesčių sistemą, paremtą individualių mokesčių mokėtojų ir įmonių galimybėmis juos mokėti; kadangi vidaus išteklių sutelkimui taip pat reikalingas teisingas ir skaidrus gamtos išteklių teikiamos naudos paskirstymas;

| K. | kadangi vos kelios išsivysčiusios šalys vykdo savo įsipareigojimą – 0,7 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) skirti kaip OVP, įskaitant 0,15–0,20 proc. BNP sumą mažiausiai išsivysčiusioms šalims; kadangi valstybės narės, kurios į ES įstojo 2004 m. arba vėliau, įsipareigojo siekti 0,33 proc. BNP tikslo, bet nė viena iš jų šio tikslo dar nepasiekė; |
| --- | --- |

K.

kadangi vos kelios išsivysčiusios šalys vykdo savo įsipareigojimą – 0,7 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) skirti kaip OVP, įskaitant 0,15–0,20 proc. BNP sumą mažiausiai išsivysčiusioms šalims; kadangi valstybės narės, kurios į ES įstojo 2004 m. arba vėliau, įsipareigojo siekti 0,33 proc. BNP tikslo, bet nė viena iš jų šio tikslo dar nepasiekė;

| L. | kadangi daugelis mažiau išsivysčiusių šalių yra pažeidžiamos arba tapo pažeidžiamos dėl išorės veiksnių, pavyzdžiui, ginkluotų konfliktų, epidemijų, kaip antai Ebolos viruso, ir gaivalinių nelaimių, ir kadangi joms reikalinga didesnė parama; |
| --- | --- |

L.

kadangi daugelis mažiau išsivysčiusių šalių yra pažeidžiamos arba tapo pažeidžiamos dėl išorės veiksnių, pavyzdžiui, ginkluotų konfliktų, epidemijų, kaip antai Ebolos viruso, ir gaivalinių nelaimių, ir kadangi joms reikalinga didesnė parama;

| M. | kadangi skurdo mažinimas, ekonomikos augimas ir saugumas dideliu mastu priklauso nuo valstybės gebėjimo vykdyti savo suverenias funkcijas siekiant užtikrinti teisinės valstybės veikimą ir teikti pagrindines viešąsias paslaugas, pavyzdžiui, švietimo arba sveikatos priežiūros, tuo pačiu metu atsižvelgiant į nuosavybės principą; kadangi toms šalims ypač reikalinga didesnė parama, kad būtų sukurtos tvirtos sveikatos apsaugos sistemos; |
| --- | --- |

M.

kadangi skurdo mažinimas, ekonomikos augimas ir saugumas dideliu mastu priklauso nuo valstybės gebėjimo vykdyti savo suverenias funkcijas siekiant užtikrinti teisinės valstybės veikimą ir teikti pagrindines viešąsias paslaugas, pavyzdžiui, švietimo arba sveikatos priežiūros, tuo pačiu metu atsižvelgiant į nuosavybės principą; kadangi toms šalims ypač reikalinga didesnė parama, kad būtų sukurtos tvirtos sveikatos apsaugos sistemos;

| N. | kadangi vystymosi darbotvarkė tampa vis platesnė, todėl svarbu pripažinti ir toliau skatinti pastangas, kurios dedamos neapsiribojant oficialia parama vystymuisi; kadangi, nepaisant problemų keliančių fiskalinių aplinkybių daugelyje EBPO šalyse, buvo išsaugotas aukštas OPV lygis ir OPV 2013 m. siekė 134,8 mlrd. JAV dolerių – tai visų laikų rekordas; kadangi OPV gali būti katalizatoriumi siekiant pritraukti privačias investicijas ir, atsižvelgiant į tai, reikėtų pažymėti novatoriškų finansinių priemonių svarbą; |
| --- | --- |

N.

kadangi vystymosi darbotvarkė tampa vis platesnė, todėl svarbu pripažinti ir toliau skatinti pastangas, kurios dedamos neapsiribojant oficialia parama vystymuisi; kadangi, nepaisant problemų keliančių fiskalinių aplinkybių daugelyje EBPO šalyse, buvo išsaugotas aukštas OPV lygis ir OPV 2013 m. siekė 134,8 mlrd. JAV dolerių – tai visų laikų rekordas; kadangi OPV gali būti katalizatoriumi siekiant pritraukti privačias investicijas ir, atsižvelgiant į tai, reikėtų pažymėti novatoriškų finansinių priemonių svarbą;

| O. | kadangi privatus sektorius ir tiesioginės užsienio investicijos (TUI), jei jos yra tinkamai reguliuojamos ir susietos su konkrečiais vidaus ekonomikos pagerinimais, gali labai prisidėti prie darnaus vystymosi tikslų siekimo, kaip matyti Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos pasiūlyme dėl investavimo į darnaus vystymosi tikslus veiksmų plano; |
| --- | --- |

O.

kadangi privatus sektorius ir tiesioginės užsienio investicijos (TUI), jei jos yra tinkamai reguliuojamos ir susietos su konkrečiais vidaus ekonomikos pagerinimais, gali labai prisidėti prie darnaus vystymosi tikslų siekimo, kaip matyti Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos pasiūlyme dėl investavimo į darnaus vystymosi tikslus veiksmų plano;

| P. | kadangi dėl privataus kapitalo judėjimo besivystančios šalys patiria įvairų poveikį, kuris gali būti ir teigiamas, ir neigiamas; kadangi kapitalo judėjimas į besivystančias šalis iš privačių šaltinių yra svarbus, bet labai svyruojantis, nelygiai pasiskirsto ir dažnai yra susijęs su kapitalo išvežimu, pvz., pelno repatrijavimu, kuris nuo 2010 m. viršijo naujus TUI srautus; |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl privataus kapitalo judėjimo besivystančios šalys patiria įvairų poveikį, kuris gali būti ir teigiamas, ir neigiamas; kadangi kapitalo judėjimas į besivystančias šalis iš privačių šaltinių yra svarbus, bet labai svyruojantis, nelygiai pasiskirsto ir dažnai yra susijęs su kapitalo išvežimu, pvz., pelno repatrijavimu, kuris nuo 2010 m. viršijo naujus TUI srautus;

| Q. | kadangi pilietinė visuomenė atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant visuotinį ir įtraukų procesą nacionaliniu ir pasauliniu lygmenimis ir prisideda prie gero valdymo ir atskaitomybės; kadangi parama vystymuisi ir korupcija yra tarpusavyje nesuderinamos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi pilietinė visuomenė atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant visuotinį ir įtraukų procesą nacionaliniu ir pasauliniu lygmenimis ir prisideda prie gero valdymo ir atskaitomybės; kadangi parama vystymuisi ir korupcija yra tarpusavyje nesuderinamos;

| R. | kadangi svarbu skatinti naudojimąsi banko paslaugomis besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

R.

kadangi svarbu skatinti naudojimąsi banko paslaugomis besivystančiose šalyse;

| S. | kadangi ES ir jos valstybės narės, kaip didžiausios paramos vystymuisi teikėjos, turi vadovauti vystymosi finansavimo procesui ir padėti užtikrinti patikimą atsaką į vystymosi finansavimo iššūkius, užtikrinant politikos suderinamumą vystymosi labui darbotvarkėje laikotarpiui po 2015 m.; kadangi kitos išsivysčiusios ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys turėtų sekti ES pavyzdžiu; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES ir jos valstybės narės, kaip didžiausios paramos vystymuisi teikėjos, turi vadovauti vystymosi finansavimo procesui ir padėti užtikrinti patikimą atsaką į vystymosi finansavimo iššūkius, užtikrinant politikos suderinamumą vystymosi labui darbotvarkėje laikotarpiui po 2015 m.; kadangi kitos išsivysčiusios ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys turėtų sekti ES pavyzdžiu;

Visuotinė partnerystė

| 1. | palankiai vertina Trečiosios vystymosi finansavimo konferencijos baigiamojo dokumento projektą, dar vadinamą „pirminiu projektu“, ir ragina ES ir jos valstybes nares jam pritarti; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Trečiosios vystymosi finansavimo konferencijos baigiamojo dokumento projektą, dar vadinamą „pirminiu projektu“, ir ragina ES ir jos valstybes nares jam pritarti;

| 2. | palankiai vertina JT generalinio sekretoriaus apibendrinamąją ataskaitą ir jos pokyčius skatinantį, universalų, holistinį ir integruotą požiūrį į plataus užmojo visuotinę partnerystę siekiant naujų vystymosi tikslų ir susijusios finansinės sistemos, kurią palaikant dėmesys sutelkiamas į skurdo panaikinimą, universalias žmogaus teises ir lyčių lygybę; primygtinai tvirtina, kad be visapusiškų ir konkrečių įgyvendinimo priemonių tokia plataus užmojo partnerystė nebus sėkminga; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina JT generalinio sekretoriaus apibendrinamąją ataskaitą ir jos pokyčius skatinantį, universalų, holistinį ir integruotą požiūrį į plataus užmojo visuotinę partnerystę siekiant naujų vystymosi tikslų ir susijusios finansinės sistemos, kurią palaikant dėmesys sutelkiamas į skurdo panaikinimą, universalias žmogaus teises ir lyčių lygybę; primygtinai tvirtina, kad be visapusiškų ir konkrečių įgyvendinimo priemonių tokia plataus užmojo partnerystė nebus sėkminga;

| 3. | primygtinai ragina ES vadovauti pasirengimo procesui, kuriuo siekiama nustatyti darnaus vystymosi programą, atnaujintą susitarimą dėl vystymosi finansavimo ir kitus įgyvendinimo būdus, atsižvelgiant į steigimo sutartyse numatytus įsipareigojimus ir vertybes; mano, kad ES paramos vystymuisi teikimas neturėtų priklausyti nuo kitų partnerių, teikiančių paramą; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina ES vadovauti pasirengimo procesui, kuriuo siekiama nustatyti darnaus vystymosi programą, atnaujintą susitarimą dėl vystymosi finansavimo ir kitus įgyvendinimo būdus, atsižvelgiant į steigimo sutartyse numatytus įsipareigojimus ir vertybes; mano, kad ES paramos vystymuisi teikimas neturėtų priklausyti nuo kitų partnerių, teikiančių paramą;

| 4. | primygtinai pabrėžia, kad ES ir valstybės narės turėtų išlaikyti savo kaip pagrindinių paramos vystymuisi teikėjų poziciją tuo pat metu ragindamos dalytis atsakomybe; ragina, kad dideles pajamas gaunančios šalys, didesnes nei vidutinės pajamos gaunančios šalys ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys prisiimtų prasmingus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

4.

primygtinai pabrėžia, kad ES ir valstybės narės turėtų išlaikyti savo kaip pagrindinių paramos vystymuisi teikėjų poziciją tuo pat metu ragindamos dalytis atsakomybe; ragina, kad dideles pajamas gaunančios šalys, didesnes nei vidutinės pajamos gaunančios šalys ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys prisiimtų prasmingus įsipareigojimus;

| 5. | palankiai vertina neseniai paskelbtą Komisijos komunikatą „Visuotinė skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystė“, nes jis yra išsamus, jame dėmesys telkiamas į politikos nuoseklumą ir patvirtinama, kad ES yra įsipareigojusi visomis išgalėmis dalyvauti vykdant visuotinę partnerystę; visgi apgailestauja, kad nepakankamai įsipareigota nustatyti būsimų finansavimo tikslų tvarkaraštį; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina neseniai paskelbtą Komisijos komunikatą „Visuotinė skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystė“, nes jis yra išsamus, jame dėmesys telkiamas į politikos nuoseklumą ir patvirtinama, kad ES yra įsipareigojusi visomis išgalėmis dalyvauti vykdant visuotinę partnerystę; visgi apgailestauja, kad nepakankamai įsipareigota nustatyti būsimų finansavimo tikslų tvarkaraštį;

Tarptautinis viešasis finansavimas

| 6. | pabrėžia, kad OPV ir toliau yra pagrindinė vystymosi finansavimo priemonė; ragina ES ir valstybes nares nedelsiant iš naujo įsipareigoti siekti 0,7 proc. BNP skyrimo OPV tikslo, kai 50 proc. OPV ir bent 0,2 proc. BNP rezervuojama mažiausiai išsivysčiusioms šalims, taip pat, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus, pateikti daugiamečius biudžeto tvarkaraščius, kad iki 2020 m. būtų galima proporcingai pasiekti minėtus lygius; palankiai vertina tai, kad ES pastangas ryžtingai nukreipia į paramos vystymuisi kiekį ir kokybę; ragina kitas išsivysčiusias partneres ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis didinti savo paramą vystymuisi ir ragina Komisiją ir valstybes nares įtikinti viešuosius ir privačius paramos teikėjus visame pasaulyje vykdyti savo finansinius pažadus ir prisiimti naujus įsipareigojimus; pabrėžia, jog visi paramos teikėjai turėtų užtikrinti, kad OPV reikštų tikrą lėšų pervedimą į besivystančias šalis; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad OPV ir toliau yra pagrindinė vystymosi finansavimo priemonė; ragina ES ir valstybes nares nedelsiant iš naujo įsipareigoti siekti 0,7 proc. BNP skyrimo OPV tikslo, kai 50 proc. OPV ir bent 0,2 proc. BNP rezervuojama mažiausiai išsivysčiusioms šalims, taip pat, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus, pateikti daugiamečius biudžeto tvarkaraščius, kad iki 2020 m. būtų galima proporcingai pasiekti minėtus lygius; palankiai vertina tai, kad ES pastangas ryžtingai nukreipia į paramos vystymuisi kiekį ir kokybę; ragina kitas išsivysčiusias partneres ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis didinti savo paramą vystymuisi ir ragina Komisiją ir valstybes nares įtikinti viešuosius ir privačius paramos teikėjus visame pasaulyje vykdyti savo finansinius pažadus ir prisiimti naujus įsipareigojimus; pabrėžia, jog visi paramos teikėjai turėtų užtikrinti, kad OPV reikštų tikrą lėšų pervedimą į besivystančias šalis;

| 7. | pabrėžia, kad ES ir kitos išsivysčiusios šalys turi vykdyti savo įsipareigojimus skirti didesnį, naują ir papildomą kovos su klimato kaita finansavimą, kad bendras finansavimas iš įvairiausių šaltinių, viešųjų ir privačių, dvišalių ir daugiašalių, taip pat alternatyvių šaltinių iki 2020 m. pasiektų 100 mlrd. JAV dolerių per metus; apgailestauja, kad pasiekta nedidelė pažanga užtikrinant kovos su klimato kaita finansavimo papildomumą OPV atžvilgiu; ragina dėti bendras tarptautines išsivysčiusių šalių ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių pastangas, kad susitarime dėl pasaulinių su klimato kaita susijusių veiksmų, kuris turi būti sudarytas 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje vyksiančioje konferencijoje, būtų numatytas naujas ir papildomas kovos su klimato kaita besivystančiose šalyse finansavimas, bet ne vystymosi biudžeto sąskaita; mano, kad ES turėtų pasiūlyti tarpines priemones siekiant visiško papildomumo; primygtinai ragina valstybes nares įplaukas, gautas anglies dioksido rinkose, panaudoti veiksmams klimato kaitos srityje besivystančiose šalyse; taip pat ragina besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis mobilizuoti besivystančioms šalims skirtą veiksmų klimato kaitos srityje finansavimą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad ES ir kitos išsivysčiusios šalys turi vykdyti savo įsipareigojimus skirti didesnį, naują ir papildomą kovos su klimato kaita finansavimą, kad bendras finansavimas iš įvairiausių šaltinių, viešųjų ir privačių, dvišalių ir daugiašalių, taip pat alternatyvių šaltinių iki 2020 m. pasiektų 100 mlrd. JAV dolerių per metus; apgailestauja, kad pasiekta nedidelė pažanga užtikrinant kovos su klimato kaita finansavimo papildomumą OPV atžvilgiu; ragina dėti bendras tarptautines išsivysčiusių šalių ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių pastangas, kad susitarime dėl pasaulinių su klimato kaita susijusių veiksmų, kuris turi būti sudarytas 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje vyksiančioje konferencijoje, būtų numatytas naujas ir papildomas kovos su klimato kaita besivystančiose šalyse finansavimas, bet ne vystymosi biudžeto sąskaita; mano, kad ES turėtų pasiūlyti tarpines priemones siekiant visiško papildomumo; primygtinai ragina valstybes nares įplaukas, gautas anglies dioksido rinkose, panaudoti veiksmams klimato kaitos srityje besivystančiose šalyse; taip pat ragina besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis mobilizuoti besivystančioms šalims skirtą veiksmų klimato kaitos srityje finansavimą;

| 8. | pritaria naujiems papildomo vystymosi ir kovos su klimato kaita finansavimo šaltiniams, įskaitant finansinių sandorių mokesčius ir anglies dioksido mokesčius, taikytinus tarptautinei aviacijai ir jūrų transportui, ir automatiškam anglies dioksido rinkos įplaukų skyrimui vystymosi ir kovos su klimato kaita finansavimui; palankiai vertina tolesnes Europos ir tarptautiniu lygmeniu dedamas pastangas rasti kitų papildomų šaltinių; |
| --- | --- |

8.

pritaria naujiems papildomo vystymosi ir kovos su klimato kaita finansavimo šaltiniams, įskaitant finansinių sandorių mokesčius ir anglies dioksido mokesčius, taikytinus tarptautinei aviacijai ir jūrų transportui, ir automatiškam anglies dioksido rinkos įplaukų skyrimui vystymosi ir kovos su klimato kaita finansavimui; palankiai vertina tolesnes Europos ir tarptautiniu lygmeniu dedamas pastangas rasti kitų papildomų šaltinių;

| 9. | pažymi, kad OPV turėtų išlikti standartinis vykdytų finansinių pastangų matas; remia papildomo visos oficialios paramos darniam vystymuisi rodiklio taikymą, su sąlyga, kad bus išsamiai paaiškinta, jog jis jokiu būdu nepakeičia OPV priemonės ir nesumažina jos svarbos; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad OPV turėtų išlikti standartinis vykdytų finansinių pastangų matas; remia papildomo visos oficialios paramos darniam vystymuisi rodiklio taikymą, su sąlyga, kad bus išsamiai paaiškinta, jog jis jokiu būdu nepakeičia OPV priemonės ir nesumažina jos svarbos;

| 10. | pažymi, kad nors OPV dažniausiai teikiama dotacijų pavidalu, lengvatinės paskolos taip pat yra svarbios, bet prisideda prie skolos naštos didinimo ir kyla skolų burbulo susidarymo pavojus, visų pirma Užsachario Afrikos ir Karibų valstybėse, kurios turi ribotas įplaukas ir joms sudėtinga įvykdyti skolinius įsipareigojimus; taigi ragina paramos teikėjus paramą mažiausiai išsivysčiusioms šalims teikti dotacijomis; mano, kad lengvatinės paskolos gali nebūti tinkamos investicijoms į socialinius sektorius, kur nesiekiama pelno; palankiai vertina EBPO Paramos vystymuisi komiteto susitarimą OPV duomenų apskaičiavimo tikslu modernizuoti ataskaitų apie lengvatines paskolas teikimą įdiegiant sistemą, kuri būtų lygiavertė dotacijoms taikomai sistemai; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad nors OPV dažniausiai teikiama dotacijų pavidalu, lengvatinės paskolos taip pat yra svarbios, bet prisideda prie skolos naštos didinimo ir kyla skolų burbulo susidarymo pavojus, visų pirma Užsachario Afrikos ir Karibų valstybėse, kurios turi ribotas įplaukas ir joms sudėtinga įvykdyti skolinius įsipareigojimus; taigi ragina paramos teikėjus paramą mažiausiai išsivysčiusioms šalims teikti dotacijomis; mano, kad lengvatinės paskolos gali nebūti tinkamos investicijoms į socialinius sektorius, kur nesiekiama pelno; palankiai vertina EBPO Paramos vystymuisi komiteto susitarimą OPV duomenų apskaičiavimo tikslu modernizuoti ataskaitų apie lengvatines paskolas teikimą įdiegiant sistemą, kuri būtų lygiavertė dotacijoms taikomai sistemai;

| 11. | pabrėžia, kad ES yra didžiausia pasaulyje paramos vystymuisi teikėja, jos parama sudaro beveik 60 proc. pasaulinės oficialios paramos vystymuisi; vis dėlto prašo Komisijos pateikti aiškius ir skaidrius duomenis apie ES paramai vystymuisi skirtą bendro biudžeto dalį, kad būtų galima įvertinti visų Europos paramos teikėjų priėmus Monterėjaus konsensusą vykdytus tolesnius veiksmus; taip pat apgailestauja dėl to, kad ES finansinio indėlio į besivystančias šalis lygis nepakankamai matomas, ir ragina Komisiją parengti tinkamas ir tikslines komunikacijos ir informavimo priemones ES paramos vystymuisi matomumui padidinti; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad ES yra didžiausia pasaulyje paramos vystymuisi teikėja, jos parama sudaro beveik 60 proc. pasaulinės oficialios paramos vystymuisi; vis dėlto prašo Komisijos pateikti aiškius ir skaidrius duomenis apie ES paramai vystymuisi skirtą bendro biudžeto dalį, kad būtų galima įvertinti visų Europos paramos teikėjų priėmus Monterėjaus konsensusą vykdytus tolesnius veiksmus; taip pat apgailestauja dėl to, kad ES finansinio indėlio į besivystančias šalis lygis nepakankamai matomas, ir ragina Komisiją parengti tinkamas ir tikslines komunikacijos ir informavimo priemones ES paramos vystymuisi matomumui padidinti;

| 12. | ragina ES atsižvelgti į ilgalaikius finansų poreikius pirmenybę teikiant labiau strateginiam, platesnio užmojo ir universalesniam požiūriui, kuris atitiktų darnaus vystymosi tikslus, ir šiuo požiūriu vadovaujantis; |
| --- | --- |

12.

ragina ES atsižvelgti į ilgalaikius finansų poreikius pirmenybę teikiant labiau strateginiam, platesnio užmojo ir universalesniam požiūriui, kuris atitiktų darnaus vystymosi tikslus, ir šiuo požiūriu vadovaujantis;

| 13. | primena indėlį iš ES biudžeto vystymuisi finansuoti, skiriant 19,7 mlrd. eurų vystomajam bendradarbiavimui ir 6,8 mlrd. eurų humanitarinei pagalbai 2014–2020 m. laikotarpiu, papildant neatidėliotinai pagalbai numatytą 2,2 mlrd. eurų rezervą; taip pat atkreipia dėmesį į 30,5 mlrd. eurų iš Europos plėtros fondo (EPF); pasisako už EPF įtraukimą į Sąjungos biudžetą, nes tai turėtų privalumų, pavyzdžiui, padidėtų skaidrumas, matomumas, veiksmingumas ir efektyvumas; palankiai vertina po rinkimų vykdytos laikotarpio vidurio peržiūros ir daugiametės finansinės programos peržiūros teikiamą galimybę atsižvelgti į augančius struktūrinius humanitarinės pagalbos bei vystymosi poreikius skurdžiausiose ir nestabiliausiose šalyse; |
| --- | --- |

13.

primena indėlį iš ES biudžeto vystymuisi finansuoti, skiriant 19,7 mlrd. eurų vystomajam bendradarbiavimui ir 6,8 mlrd. eurų humanitarinei pagalbai 2014–2020 m. laikotarpiu, papildant neatidėliotinai pagalbai numatytą 2,2 mlrd. eurų rezervą; taip pat atkreipia dėmesį į 30,5 mlrd. eurų iš Europos plėtros fondo (EPF); pasisako už EPF įtraukimą į Sąjungos biudžetą, nes tai turėtų privalumų, pavyzdžiui, padidėtų skaidrumas, matomumas, veiksmingumas ir efektyvumas; palankiai vertina po rinkimų vykdytos laikotarpio vidurio peržiūros ir daugiametės finansinės programos peržiūros teikiamą galimybę atsižvelgti į augančius struktūrinius humanitarinės pagalbos bei vystymosi poreikius skurdžiausiose ir nestabiliausiose šalyse;

| 14. | pažymi, kad 2015 m. biudžete numatoma 2,4 mlrd. eurų įsipareigojimų (2,1 mlrd. eurų mokėjimų) vystomajam bendradarbiavimui ir 928,8 mln. eurų įsipareigojimų asignavimų (918,8 mln. eurų mokėjimų) humanitarinei pagalbai; pritaria veiksmams, kurių imtasi siekiant sumažinti susikaupusių neapmokėtų sąskaitų sumas, visų pirma siekiant išlaikyti labiausiai pažeidžiamų partnerių finansinį gyvybingumą, ir pabrėžia, kad svarbu taikyti pariteto tarp įsipareigojimų ir mokėjimų, susijusių su humanitarine pagalba, principą, nes krizės kyla dažniau ir lėšos turi būti greitai išmokamos; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad 2015 m. biudžete numatoma 2,4 mlrd. eurų įsipareigojimų (2,1 mlrd. eurų mokėjimų) vystomajam bendradarbiavimui ir 928,8 mln. eurų įsipareigojimų asignavimų (918,8 mln. eurų mokėjimų) humanitarinei pagalbai; pritaria veiksmams, kurių imtasi siekiant sumažinti susikaupusių neapmokėtų sąskaitų sumas, visų pirma siekiant išlaikyti labiausiai pažeidžiamų partnerių finansinį gyvybingumą, ir pabrėžia, kad svarbu taikyti pariteto tarp įsipareigojimų ir mokėjimų, susijusių su humanitarine pagalba, principą, nes krizės kyla dažniau ir lėšos turi būti greitai išmokamos;

| 15. | ragina ES užtikrinti, jog derybos dėl laikotarpio po 2015 m. visuotinės vystymosi darbotvarkės, vystymosi ir kovos su klimato kaita finansavimo būtų tinkamai susietos su nauja Sendajuje priimta nelaimių rizikos mažinimo programa 2015–2030 m. laikotarpiui, kad būtų didinamas atsparumas ir pasirengimas, kartu siekiant visuotinio tikslo pasirūpinti visais; |
| --- | --- |

15.

ragina ES užtikrinti, jog derybos dėl laikotarpio po 2015 m. visuotinės vystymosi darbotvarkės, vystymosi ir kovos su klimato kaita finansavimo būtų tinkamai susietos su nauja Sendajuje priimta nelaimių rizikos mažinimo programa 2015–2030 m. laikotarpiui, kad būtų didinamas atsparumas ir pasirengimas, kartu siekiant visuotinio tikslo pasirūpinti visais;

| 16. | primena, kad vystomasis bendradarbiavimas yra bendra ES ir jos valstybių narių atsakomybė ir kad jį vykdant reikia nuosekliai atsižvelgti į papildomumo ir koordinavimo sąvokas; pabrėžia, kad į koordinavimo procesą reikia įtraukti pilietinę visuomenę ir vietos valdžios institucijas; |
| --- | --- |

16.

primena, kad vystomasis bendradarbiavimas yra bendra ES ir jos valstybių narių atsakomybė ir kad jį vykdant reikia nuosekliai atsižvelgti į papildomumo ir koordinavimo sąvokas; pabrėžia, kad į koordinavimo procesą reikia įtraukti pilietinę visuomenę ir vietos valdžios institucijas;

| 17. | ragina ES ir valstybes nares propaguoti pagalbos veiksmingumo darbotvarkę, remiantis Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystės susitarime prisiimtais įsipareigojimais, pagalbos suskaidymo mažinimą taikant sukaupto finansavimo mechanizmą ir geresnį įvairių pagalbos mechanizmų ir rėmėjų veiklos koordinavimą; pabrėžia, kad visas vystymosi finansavimas turėtų būti orientuotas į neturtinguosius, pagrįstas lyčių lygybės principu, aplinkos atžvilgiu saugus ir pritaikytas prie klimato kaitos; |
| --- | --- |

17.

ragina ES ir valstybes nares propaguoti pagalbos veiksmingumo darbotvarkę, remiantis Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystės susitarime prisiimtais įsipareigojimais, pagalbos suskaidymo mažinimą taikant sukaupto finansavimo mechanizmą ir geresnį įvairių pagalbos mechanizmų ir rėmėjų veiklos koordinavimą; pabrėžia, kad visas vystymosi finansavimas turėtų būti orientuotas į neturtinguosius, pagrįstas lyčių lygybės principu, aplinkos atžvilgiu saugus ir pritaikytas prie klimato kaitos;

| 18. | primena, kad, pagal SESV, prioritetinis ES vystymosi srities tikslas – mažinti ir galiausiai visiškai panaikinti skurdą, o žmogaus teisių apsauga, lyčių lygybė, socialinė sanglauda ir kova su nelygybe turėtų ir toliau būti laikomi svarbiausiais aspektais vykdant vystymosi veiksmus; |
| --- | --- |

18.

primena, kad, pagal SESV, prioritetinis ES vystymosi srities tikslas – mažinti ir galiausiai visiškai panaikinti skurdą, o žmogaus teisių apsauga, lyčių lygybė, socialinė sanglauda ir kova su nelygybe turėtų ir toliau būti laikomi svarbiausiais aspektais vykdant vystymosi veiksmus;

| 19. | pabrėžia, kad svarbu nustatyti aiškius išlaidų prioritetus, ypatingą dėmesį skiriant priemonėms sveikatos, švietimo, energetikos, vandens tiekimo ir infrastruktūros srityse; pabrėžia, kad reikia dėti tolesnes pastangas pagalbos veiksmingumo srityje ir tokią pagalbą gerinti, geriau koordinuojant įvairių pagalbos mechanizmų ir rėmėjų veiklą; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad svarbu nustatyti aiškius išlaidų prioritetus, ypatingą dėmesį skiriant priemonėms sveikatos, švietimo, energetikos, vandens tiekimo ir infrastruktūros srityse; pabrėžia, kad reikia dėti tolesnes pastangas pagalbos veiksmingumo srityje ir tokią pagalbą gerinti, geriau koordinuojant įvairių pagalbos mechanizmų ir rėmėjų veiklą;

| 20. | pabrėžia, kad OPV srityje pirmenybė turėtų būti teikiama pagrindinėms socialinėms paslaugoms visiems ir viešosioms gėrybėms, kurias privatus sektorius teikia ne taip efektyviai, pavyzdžiui, pradiniam ugdymui, socialinės apsaugos sistemoms, sveikatos priežiūrai ir sanitarijos infrastruktūrai, vandens tiekimui ir energetikai, kad besivystančios šalys galėtų išnaudoti visas savo galimybes; pabrėžia, kad tarptautinio viešojo finansavimo srityje prieinamumas turėtų būti pagrindiniu kriterijumi, siekiant skatinti visuotines ir įtraukias paslaugas ir infrastruktūrą; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad OPV srityje pirmenybė turėtų būti teikiama pagrindinėms socialinėms paslaugoms visiems ir viešosioms gėrybėms, kurias privatus sektorius teikia ne taip efektyviai, pavyzdžiui, pradiniam ugdymui, socialinės apsaugos sistemoms, sveikatos priežiūrai ir sanitarijos infrastruktūrai, vandens tiekimui ir energetikai, kad besivystančios šalys galėtų išnaudoti visas savo galimybes; pabrėžia, kad tarptautinio viešojo finansavimo srityje prieinamumas turėtų būti pagrindiniu kriterijumi, siekiant skatinti visuotines ir įtraukias paslaugas ir infrastruktūrą;

| 21. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog labiausiai pažeidžiamų bendruomenių atstovai turėtų vystymosi galimybių; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad, kai parama teikiama vien tik pasitelkiant vyriausybių tarpininkavimą, kyla pavojus, jog marginalizuotos arba pažeidžiamos bendruomenės bus nepakankamai finansuojamos; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog labiausiai pažeidžiamų bendruomenių atstovai turėtų vystymosi galimybių; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad, kai parama teikiama vien tik pasitelkiant vyriausybių tarpininkavimą, kyla pavojus, jog marginalizuotos arba pažeidžiamos bendruomenės bus nepakankamai finansuojamos;

| 22. | pabrėžia svarbų plėtros bankų vaidmenį telkiant papildomas lėšas, kad jas naudojant būtų mažinami infrastruktūros finansavimo ir galimybių gauti kreditą besivystančiose šalyse trūkumai taikant stebėsenos ir poveikio vertinimo mechanizmus; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia svarbų plėtros bankų vaidmenį telkiant papildomas lėšas, kad jas naudojant būtų mažinami infrastruktūros finansavimo ir galimybių gauti kreditą besivystančiose šalyse trūkumai taikant stebėsenos ir poveikio vertinimo mechanizmus;

| 23. | pabrėžia būtinybę ES siekti aukščiausio koordinavimo lygio, kad būtų užtikrintas nuoseklumas su kitomis ES politikos sritimis (aplinkos apsaugos, migracijos, tarptautinės prekybos, žmogaus teisių, žemės ūkio ir t. t.) ir išvengta darbo dubliavimo ir nesuderintos veiklos; primena, kad, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (SESV 208 straipsnis), politikos suderinamumas vystymosi labui tapo Sutartyje numatyta prievole; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia būtinybę ES siekti aukščiausio koordinavimo lygio, kad būtų užtikrintas nuoseklumas su kitomis ES politikos sritimis (aplinkos apsaugos, migracijos, tarptautinės prekybos, žmogaus teisių, žemės ūkio ir t. t.) ir išvengta darbo dubliavimo ir nesuderintos veiklos; primena, kad, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (SESV 208 straipsnis), politikos suderinamumas vystymosi labui tapo Sutartyje numatyta prievole;

Vidaus išteklių sutelkimas ir tarptautinis bendradarbiavimas mokesčių srityje

| 24. | pabrėžia, kad vidaus išteklių sutelkimas yra labiau prognozuojamas ir tvaresnis nei užsienio parama, todėl turi būti pagrindinis finansavimo šaltinis; ragina besivystančias šalis dėti pastangas, kad toks sutelkimas būtų padidintas; pabrėžia, kad svarbu gerinti mokesčių surinkimą besivystančiose šalyse ir tvirtų, gerai subalansuotų, teisingų ir veiksmingų mokesčių sistemų, kurios būtų orientuotos į neturtinguosius, kuriomis būtų atsižvelgiama į labiausiai pažeidžiamas grupes ir laikomasi tarptautinių įsipareigojimų darnaus vystymosi srityje, poreikį; ragina panaikinti žalingas subsidijas energetikos (ypač iškastinio kuro), žuvininkystės ir žemės ūkio srityse; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad vidaus išteklių sutelkimas yra labiau prognozuojamas ir tvaresnis nei užsienio parama, todėl turi būti pagrindinis finansavimo šaltinis; ragina besivystančias šalis dėti pastangas, kad toks sutelkimas būtų padidintas; pabrėžia, kad svarbu gerinti mokesčių surinkimą besivystančiose šalyse ir tvirtų, gerai subalansuotų, teisingų ir veiksmingų mokesčių sistemų, kurios būtų orientuotos į neturtinguosius, kuriomis būtų atsižvelgiama į labiausiai pažeidžiamas grupes ir laikomasi tarptautinių įsipareigojimų darnaus vystymosi srityje, poreikį; ragina panaikinti žalingas subsidijas energetikos (ypač iškastinio kuro), žuvininkystės ir žemės ūkio srityse;

| 25. | ragina Komisiją didinti gebėjimų stiprinimo paramą mokesčių administravimo, finansų valdymo, viešųjų finansų valdymo, kovos su korupcija, pasisavinto turto atgavimo ir kovos su mokesčių slėpimu bei netinkama sandorių kainodara srityse; mano, kad Sąjunga šioje srityje turi atlikti pagrindinį vaidmenį; primena, kad svarbu mokesčių iš gamtos išteklių pajamas paskirstyti, ypač steigiant nepriklausomus turto fondus; pabrėžia, kad būtina skubiau dėti daugiau pastangų gerinant biudžeto ataskaitų teikimą, ir ragina labiau suderinti biudžeto ataskaitų teikimo praktiką įvairiose šalyse; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją didinti gebėjimų stiprinimo paramą mokesčių administravimo, finansų valdymo, viešųjų finansų valdymo, kovos su korupcija, pasisavinto turto atgavimo ir kovos su mokesčių slėpimu bei netinkama sandorių kainodara srityse; mano, kad Sąjunga šioje srityje turi atlikti pagrindinį vaidmenį; primena, kad svarbu mokesčių iš gamtos išteklių pajamas paskirstyti, ypač steigiant nepriklausomus turto fondus; pabrėžia, kad būtina skubiau dėti daugiau pastangų gerinant biudžeto ataskaitų teikimą, ir ragina labiau suderinti biudžeto ataskaitų teikimo praktiką įvairiose šalyse;

| 26. | ragina ES ir valstybes nares aktyviai kovoti su mokesčių rojais, mokestiniu sukčiavimu ir neteisėtu kapitalo judėjimu, kurie stabdo paramą vystymuisi ir prisideda prie besivystančių šalių skolų didinimo, bendradarbiauti su besivystančiomis šalimis imantis veiksmų prieš kai kurių tarptautinių bendrovių taikomą agresyvią mokesčių vengimo praktiką ir ieškoti būdų, kaip padėti besivystančioms šalims atsilaikyti prieš spaudimą įsitraukti į mokesčių konkurenciją, nes tai trukdo vietos išteklių sutelkimui vystymosi tikslams; |
| --- | --- |

26.

ragina ES ir valstybes nares aktyviai kovoti su mokesčių rojais, mokestiniu sukčiavimu ir neteisėtu kapitalo judėjimu, kurie stabdo paramą vystymuisi ir prisideda prie besivystančių šalių skolų didinimo, bendradarbiauti su besivystančiomis šalimis imantis veiksmų prieš kai kurių tarptautinių bendrovių taikomą agresyvią mokesčių vengimo praktiką ir ieškoti būdų, kaip padėti besivystančioms šalims atsilaikyti prieš spaudimą įsitraukti į mokesčių konkurenciją, nes tai trukdo vietos išteklių sutelkimui vystymosi tikslams;

| 27. | pritaria tam, kad pasitelkiant JT būtų įsteigta tarpvyriausybinė bendradarbiavimo mokesčių srityje institucija; ragina automatiškai keistis informacija; ragina sukurti viešuosius tikrosios nuosavybės registrus, įvesti privalomą pagal šalis suskirstytų ataskaitų teikimą tarpvalstybinėms įmonėms visuose sektoriuose ir užtikrinti teisingą apmokestinimo teisių paskirstymą derantis dėl mokesčių ir investavimo susitarimų su besivystančiomis šalimis; |
| --- | --- |

27.

pritaria tam, kad pasitelkiant JT būtų įsteigta tarpvyriausybinė bendradarbiavimo mokesčių srityje institucija; ragina automatiškai keistis informacija; ragina sukurti viešuosius tikrosios nuosavybės registrus, įvesti privalomą pagal šalis suskirstytų ataskaitų teikimą tarpvalstybinėms įmonėms visuose sektoriuose ir užtikrinti teisingą apmokestinimo teisių paskirstymą derantis dėl mokesčių ir investavimo susitarimų su besivystančiomis šalimis;

| 28. | mano, kad į tarptautinių įmonių mokesčių taisykles turėtų būti įtrauktas principas, kad mokesčiai turėtų būti mokami ten, kur sukuriama arba gaunama nauda; |
| --- | --- |

28.

mano, kad į tarptautinių įmonių mokesčių taisykles turėtų būti įtrauktas principas, kad mokesčiai turėtų būti mokami ten, kur sukuriama arba gaunama nauda;

| 29. | pabrėžia lemiamą gero valdymo, žmogaus teisių apsaugos, teisinės valstybės principų, institucinės struktūros ir reguliavimo priemonių svarbą; ypač remia investicijas į gebėjimų stiprinimą, pagrindines socialines paslaugas, pavyzdžiui, švietimo ir sveikatos apsaugos (užtikrinant visuotinę sveikatos priežiūrą), įskaitant seksualinę ir reprodukcinę sveikatą bei atitinkamas teises, mitybą, viešąsias paslaugas ir socialinę apsaugą bei kovą su skurdu ir nelygybe, be kita ko, tarp vaikų ir atsižvelgiant į lyčių aspektą; pripažįsta, kad reikia užtikrinti prieinamą infrastruktūrą ir vykdyti selektyvias viešąsias investicijas, taip pat tausiai naudoti gamtos išteklius, be kita ko, gavybos pramonės šakose; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia lemiamą gero valdymo, žmogaus teisių apsaugos, teisinės valstybės principų, institucinės struktūros ir reguliavimo priemonių svarbą; ypač remia investicijas į gebėjimų stiprinimą, pagrindines socialines paslaugas, pavyzdžiui, švietimo ir sveikatos apsaugos (užtikrinant visuotinę sveikatos priežiūrą), įskaitant seksualinę ir reprodukcinę sveikatą bei atitinkamas teises, mitybą, viešąsias paslaugas ir socialinę apsaugą bei kovą su skurdu ir nelygybe, be kita ko, tarp vaikų ir atsižvelgiant į lyčių aspektą; pripažįsta, kad reikia užtikrinti prieinamą infrastruktūrą ir vykdyti selektyvias viešąsias investicijas, taip pat tausiai naudoti gamtos išteklius, be kita ko, gavybos pramonės šakose;

| 30. | pabrėžia, kad teikiant vystymosi finansavimą turi būti skiriama daugiau lėšų moterų ir vyrų lygybės skatinimui, moterų teisėms ir didesnių galių suteikimui moterims; atkreipia dėmesį į ypatingą moterų vaidmenį visuomenėje ir pabrėžia, kad minėtos priemonės turėtų apimti biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą, tikslingas investicijas į pagrindinius sektorius, pavyzdžiui, sveikatos apsaugos ir švietimo, ir veiksmus, kuriais užtikrinama, kad teikiant visą paramą vystymuisi būtų visapusiškai atsižvelgiama į moterų ir mergaičių padėtį; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad teikiant vystymosi finansavimą turi būti skiriama daugiau lėšų moterų ir vyrų lygybės skatinimui, moterų teisėms ir didesnių galių suteikimui moterims; atkreipia dėmesį į ypatingą moterų vaidmenį visuomenėje ir pabrėžia, kad minėtos priemonės turėtų apimti biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą, tikslingas investicijas į pagrindinius sektorius, pavyzdžiui, sveikatos apsaugos ir švietimo, ir veiksmus, kuriais užtikrinama, kad teikiant visą paramą vystymuisi būtų visapusiškai atsižvelgiama į moterų ir mergaičių padėtį;

| 31. | ragina užtikrinti didesnį mokslinių tyrimų ir mokslo, technologijų ir inovacijų plėtros finansavimą besivystančiose šalyse, kartu pripažįstant, kad šis finansavimas turėtų būti teikiamas vietos ir tarptautiniu lygmenimis; primygtinai ragina skatinti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, kuriais galima pasiekti pažangos sprendžiant sudėtingas problemas ir siekti gero globaliųjų viešųjų gėrybių, pavyzdžiui, sveikatos srities technologijų ir inovacijų, valdymo; pažymi svarbų labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių vaidmenį šioje srityje; ragina persvarstyti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos sistemas, besivystančiose šalyse įdiegtas sudarant laisvosios prekybos susitarimus, kad būtų nustatytas bet koks neigiamas jų poveikis visuomenės sveikatai, aplinkosaugai arba technologijų perdavimui; |
| --- | --- |

31.

ragina užtikrinti didesnį mokslinių tyrimų ir mokslo, technologijų ir inovacijų plėtros finansavimą besivystančiose šalyse, kartu pripažįstant, kad šis finansavimas turėtų būti teikiamas vietos ir tarptautiniu lygmenimis; primygtinai ragina skatinti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, kuriais galima pasiekti pažangos sprendžiant sudėtingas problemas ir siekti gero globaliųjų viešųjų gėrybių, pavyzdžiui, sveikatos srities technologijų ir inovacijų, valdymo; pažymi svarbų labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių vaidmenį šioje srityje; ragina persvarstyti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos sistemas, besivystančiose šalyse įdiegtas sudarant laisvosios prekybos susitarimus, kad būtų nustatytas bet koks neigiamas jų poveikis visuomenės sveikatai, aplinkosaugai arba technologijų perdavimui;

Privatusis sektorius ir pilietinė visuomenė

| 32. | pabrėžia, kad labai svarbu sudaryti palankias sąlygas privačioms įmonėms ir verslumui, ypač mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, besivystančiose šalyse, nes jos atlieka pagrindinį vaidmenį kaip darbo vietų kūrimo ir įtraukaus augimo varomoji jėga; ypač ragina toliau stiprinti mikrofinansų paskolų ir garantijų sistemas; tvirtina, kad būtina toliau plėtoti vietos ir regioninius bankus ir kredito unijas, siekiant labai sumažinti per dideles palūkanų normas rinkų paskolų atveju, taigi labiau remiant bendruomenių vystymąsi vietos lygmeniu (13); ragina, atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus, privačiame sektoriuje imtis derinimo veiksmų, pasinaudojant atitinkama partneryste, finansinėmis priemonėmis, skatinamosiomis priemonėmis ir užtikrinant veiksmingą įmonių socialinę atsakomybę (ĮSA); primena, kad reikia laikytis tarptautinių standartų, dėl kurių susitarta, pavyzdžiui, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartų, ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad labai svarbu sudaryti palankias sąlygas privačioms įmonėms ir verslumui, ypač mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, besivystančiose šalyse, nes jos atlieka pagrindinį vaidmenį kaip darbo vietų kūrimo ir įtraukaus augimo varomoji jėga; ypač ragina toliau stiprinti mikrofinansų paskolų ir garantijų sistemas; tvirtina, kad būtina toliau plėtoti vietos ir regioninius bankus ir kredito unijas, siekiant labai sumažinti per dideles palūkanų normas rinkų paskolų atveju, taigi labiau remiant bendruomenių vystymąsi vietos lygmeniu (13); ragina, atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus, privačiame sektoriuje imtis derinimo veiksmų, pasinaudojant atitinkama partneryste, finansinėmis priemonėmis, skatinamosiomis priemonėmis ir užtikrinant veiksmingą įmonių socialinę atsakomybę (ĮSA); primena, kad reikia laikytis tarptautinių standartų, dėl kurių susitarta, pavyzdžiui, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartų, ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų;

| 33. | pabrėžia, kad būtina skatinti teikti informavimo, mokymų ir konsultavimo platformų kūrimo priemones įmonėms, nes jos būtinos jų vystymusi; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad būtina skatinti teikti informavimo, mokymų ir konsultavimo platformų kūrimo priemones įmonėms, nes jos būtinos jų vystymusi;

| 34. | pabrėžia, kad, siekiant suteikti ilgalaikį postūmį ekonomikai, itin svarbu jaunimui ir moterims sudaryti galimybes pasinaudoti kreditais, kad būtų teikiama pagalba naujai įsteigtoms įmonėms; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad, siekiant suteikti ilgalaikį postūmį ekonomikai, itin svarbu jaunimui ir moterims sudaryti galimybes pasinaudoti kreditais, kad būtų teikiama pagalba naujai įsteigtoms įmonėms;

| 35. | pabrėžia gamintojų asociacijų kolektyvinio verslumo atliekamą vaidmenį socialinės sanglaudos srityje, kai užkertamas kelias etniniams ir religiniams konfliktams; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia gamintojų asociacijų kolektyvinio verslumo atliekamą vaidmenį socialinės sanglaudos srityje, kai užkertamas kelias etniniams ir religiniams konfliktams;

| 36. | primygtinai pabrėžia, kad ES pagalba ir bendradarbiavimas su privačiojo sektoriaus atstovais gali ir turi padėti mažinti skurdą ir nelygybę, skatinti pagarbą žmogaus teisėms, aplinkos apsaugos standartų laikymąsi, kovos su klimato kaita įsipareigojimų laikymąsi ir socialinį dialogą; ragina sukurti teisiškai privalomą sistemą įmonėms, įskaitant tarptautines korporacijas, su skundų teikimo mechanizmu; |
| --- | --- |

36.

primygtinai pabrėžia, kad ES pagalba ir bendradarbiavimas su privačiojo sektoriaus atstovais gali ir turi padėti mažinti skurdą ir nelygybę, skatinti pagarbą žmogaus teisėms, aplinkos apsaugos standartų laikymąsi, kovos su klimato kaita įsipareigojimų laikymąsi ir socialinį dialogą; ragina sukurti teisiškai privalomą sistemą įmonėms, įskaitant tarptautines korporacijas, su skundų teikimo mechanizmu;

| 37. | ragina ES, kartu su besivystančiomis šalimis, atsižvelgiant į Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos parengus išsamius investicijų siekiant tvaraus vystymosi politikos principus, nustatyti reguliavimo sistemą, kuri skatintų labiau atsakingas, skaidrias ir atskaitingas investicijas, kurios padėtų plėtoti socialiai atsakingą privatųjį sektorių besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

37.

ragina ES, kartu su besivystančiomis šalimis, atsižvelgiant į Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos parengus išsamius investicijų siekiant tvaraus vystymosi politikos principus, nustatyti reguliavimo sistemą, kuri skatintų labiau atsakingas, skaidrias ir atskaitingas investicijas, kurios padėtų plėtoti socialiai atsakingą privatųjį sektorių besivystančiose šalyse;

| 38. | ragina Komisiją remti geresnę galimybę gauti finansavimą labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir kooperatyvams besivystančiose šalyse; pabrėžia mikrofinansų paskolų sistemos svarbą, ypač moterims; ragina toliau plėtoti vietos ir regioninius bankus ir kredito unijas; prašo Komisijos paraginti besivystančias šalis kurti politikos priemones ir teisines sistemas, kuriomis būtų skatinama banko paslaugų plėtotė; pabrėžia, kad būtina įvairiais lygmenimis, įskaitant skurstančius žmones, moteris ir kitas pažeidžiamas grupes, teikti informaciją ir rengti mokymus finansų, banko produktų naudojimo ir draudimo klausimais ir atitinkamų naujų technologijų srityje; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją remti geresnę galimybę gauti finansavimą labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir kooperatyvams besivystančiose šalyse; pabrėžia mikrofinansų paskolų sistemos svarbą, ypač moterims; ragina toliau plėtoti vietos ir regioninius bankus ir kredito unijas; prašo Komisijos paraginti besivystančias šalis kurti politikos priemones ir teisines sistemas, kuriomis būtų skatinama banko paslaugų plėtotė; pabrėžia, kad būtina įvairiais lygmenimis, įskaitant skurstančius žmones, moteris ir kitas pažeidžiamas grupes, teikti informaciją ir rengti mokymus finansų, banko produktų naudojimo ir draudimo klausimais ir atitinkamų naujų technologijų srityje;

| 39. | primena, kad vien viešosios pagalbos tikrai nepakanka norint patenkinti visus investicijų poreikius besivystančiose šalyse; taigi primygtinai ragina naudoti investicijų derinimo ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių sverto funkciją, jas naudoti kaip priemones siekiant sustiprinti paramos vystymuisi daromą poveikį, pritraukti privačių lėšų ir paremti vietos įmones; vis dėlto pabrėžia, kad finansavimo derinimas negali pakeisti valstybės atsakomybės tenkinti socialinius poreikius ir jį vykdant turėtų būti atsižvelgiama į nacionalinius vystymosi tikslus ir laikomasi vystymosi veiksmingumo principų; taip pat ragina vykdyti tinkamą viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą, ypač mokslinių tyrimų, susijusių su naujoviškų vaistų iniciatyva, pvz., programa „Ebola +“, srityje; |
| --- | --- |

39.

primena, kad vien viešosios pagalbos tikrai nepakanka norint patenkinti visus investicijų poreikius besivystančiose šalyse; taigi primygtinai ragina naudoti investicijų derinimo ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių sverto funkciją, jas naudoti kaip priemones siekiant sustiprinti paramos vystymuisi daromą poveikį, pritraukti privačių lėšų ir paremti vietos įmones; vis dėlto pabrėžia, kad finansavimo derinimas negali pakeisti valstybės atsakomybės tenkinti socialinius poreikius ir jį vykdant turėtų būti atsižvelgiama į nacionalinius vystymosi tikslus ir laikomasi vystymosi veiksmingumo principų; taip pat ragina vykdyti tinkamą viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą, ypač mokslinių tyrimų, susijusių su naujoviškų vaistų iniciatyva, pvz., programa „Ebola +“, srityje;

| 40. | ragina patvirtinti tarptautinius standartus ir kriterijus ir atlikti finansavimo derinimo projektų ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių, kurios pritraukia privatų finansavimą ir remia vietos įmones, skolos rizikos analizę, laikantis TDO, PSO ir tarptautinių žmogaus teisių standartų, dėl kurių susitarta; ragina Komisiją, atsižvelgiant į jos ketinimą ateityje daug dažniau naudoti finansavimo derinimą, įgyvendinti Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl finansavimo derinimo pateiktas rekomendacijas ir įvertinti paskolų ir dotacijų derinimo mechanizmą, ypač atsižvelgiant į vystymąsi ir finansinį papildomumą, skaidrumą ir atskaitomybę; ragina EIB ir kitas vystymosi finansavimo įstaigas pirmenybę teikti investicijoms į įmones ir fondus, kurios viešai skelbia informaciją apie tikrąją nuosavybę ir teikia ataskaitas pagal šalis; |
| --- | --- |

40.

ragina patvirtinti tarptautinius standartus ir kriterijus ir atlikti finansavimo derinimo projektų ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių, kurios pritraukia privatų finansavimą ir remia vietos įmones, skolos rizikos analizę, laikantis TDO, PSO ir tarptautinių žmogaus teisių standartų, dėl kurių susitarta; ragina Komisiją, atsižvelgiant į jos ketinimą ateityje daug dažniau naudoti finansavimo derinimą, įgyvendinti Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl finansavimo derinimo pateiktas rekomendacijas ir įvertinti paskolų ir dotacijų derinimo mechanizmą, ypač atsižvelgiant į vystymąsi ir finansinį papildomumą, skaidrumą ir atskaitomybę; ragina EIB ir kitas vystymosi finansavimo įstaigas pirmenybę teikti investicijoms į įmones ir fondus, kurios viešai skelbia informaciją apie tikrąją nuosavybę ir teikia ataskaitas pagal šalis;

| 41. | pritaria tam, kad besivystančios šalys, visų pirma mažiausiai išsivysčiusios šalys, turėtų didesnes patekimo į rinką galimybes, nes tai gali sustiprinti privatųjį sektorių ir paskatinti vykdyti reformas; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad prekybos ir investicijų susitarimai, visų pirma su besivystančiomis šalimis, mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis ir nestabiliomis valstybėmis, būtų suderinti su darnaus vystymosi tikslais ir jais būtų skatinama pagarba žmogaus teisėms ir regioninei integracijai; pabrėžia, kad turėtų būti vykdomas tokių susitarimų poveikio darnaus vystymosi tikslams vertinimas; pritaria Komisijos pasiūlymui atnaujinti savo pagalbos prekybai strategiją atsižvelgiant į derybų dėl laikotarpio po 2015 m. rezultatus ir prekybos susitarimuose besivystančioms šalims, mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir nestabilioms valstybėms taikyti specialų ir diferencijuotą režimą, gerbiant jų politinę laisvę priimti suverenius sprendimus atsižvelgiant į nacionalines sąlygas ir gyventojų poreikius; |
| --- | --- |

41.

pritaria tam, kad besivystančios šalys, visų pirma mažiausiai išsivysčiusios šalys, turėtų didesnes patekimo į rinką galimybes, nes tai gali sustiprinti privatųjį sektorių ir paskatinti vykdyti reformas; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad prekybos ir investicijų susitarimai, visų pirma su besivystančiomis šalimis, mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis ir nestabiliomis valstybėmis, būtų suderinti su darnaus vystymosi tikslais ir jais būtų skatinama pagarba žmogaus teisėms ir regioninei integracijai; pabrėžia, kad turėtų būti vykdomas tokių susitarimų poveikio darnaus vystymosi tikslams vertinimas; pritaria Komisijos pasiūlymui atnaujinti savo pagalbos prekybai strategiją atsižvelgiant į derybų dėl laikotarpio po 2015 m. rezultatus ir prekybos susitarimuose besivystančioms šalims, mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir nestabilioms valstybėms taikyti specialų ir diferencijuotą režimą, gerbiant jų politinę laisvę priimti suverenius sprendimus atsižvelgiant į nacionalines sąlygas ir gyventojų poreikius;

| 42. | ragina imtis veiksmų siekiant paremti nacionalinių viešųjų pirkimų sistemų taikymą vykdant viešojo sektoriaus valdomą veiklą ir didinti jų skaidrumą, taip pat stiprinti konkurencijos institucijas besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

42.

ragina imtis veiksmų siekiant paremti nacionalinių viešųjų pirkimų sistemų taikymą vykdant viešojo sektoriaus valdomą veiklą ir didinti jų skaidrumą, taip pat stiprinti konkurencijos institucijas besivystančiose šalyse;

| 43. | pabrėžia teigiamą migrantų indėlį į savo kilmės šalių vystymąsi ir ragina kilmės ir kelionės tikslo šalis vykdant migracijos politiką bendradarbiauti efektyviau ir taikant naujoviškesnius metodus; atkreipia dėmesį į didelį ir vis augantį kapitalo judėjimą diasporos grupėms vykdant perlaidas ir remia diasporos fondų kūrimą; ragina toliau dėti pastangas siekiant sumažinti pervedimo sąnaudas, kad būtų padidintas poveikis vystymuisi vietos lygmeniu kilmės šalyse; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia teigiamą migrantų indėlį į savo kilmės šalių vystymąsi ir ragina kilmės ir kelionės tikslo šalis vykdant migracijos politiką bendradarbiauti efektyviau ir taikant naujoviškesnius metodus; atkreipia dėmesį į didelį ir vis augantį kapitalo judėjimą diasporos grupėms vykdant perlaidas ir remia diasporos fondų kūrimą; ragina toliau dėti pastangas siekiant sumažinti pervedimo sąnaudas, kad būtų padidintas poveikis vystymuisi vietos lygmeniu kilmės šalyse;

| 44. | ragina vietos valdžios institucijas ir pilietinės visuomenės organizacijas, įskaitant bendruomenių NVO, aktyviau dalyvauti diskusijose dėl vystymosi prioritetų, visų pirma Adis Abebos konferencijoje, ir darbotvarkę laikotarpiui po 2015 m. įgyvendinti labiau įtraukiai ir atsakingai; pabrėžia NVO vaidmenį vykdant veiksmus vietoje ir kuriant atskaitomybės, stebėsenos ir peržiūros mechanizmus; pripažįsta, kad vietos valdžios institucijų dalyvavimui įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus reikia skirti būtinų išteklių; ragina diskutuojant dėl laikotarpio po 2015 m. darbotvarkės labiau konsultuotis su jaunais žmonėmis, visų pirma pasinaudojant naujoviškomis ryšių technologijomis; pabrėžia ES delegacijų kaip tarpininkų tokiuose dialoguose vaidmenį; |
| --- | --- |

44.

ragina vietos valdžios institucijas ir pilietinės visuomenės organizacijas, įskaitant bendruomenių NVO, aktyviau dalyvauti diskusijose dėl vystymosi prioritetų, visų pirma Adis Abebos konferencijoje, ir darbotvarkę laikotarpiui po 2015 m. įgyvendinti labiau įtraukiai ir atsakingai; pabrėžia NVO vaidmenį vykdant veiksmus vietoje ir kuriant atskaitomybės, stebėsenos ir peržiūros mechanizmus; pripažįsta, kad vietos valdžios institucijų dalyvavimui įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus reikia skirti būtinų išteklių; ragina diskutuojant dėl laikotarpio po 2015 m. darbotvarkės labiau konsultuotis su jaunais žmonėmis, visų pirma pasinaudojant naujoviškomis ryšių technologijomis; pabrėžia ES delegacijų kaip tarpininkų tokiuose dialoguose vaidmenį;

Pasaulinis valdymas

| 45. | primena, kad JT papildomai kartu kitomis esamomis institucijomis ir forumais, pavyzdžiui, EBPO, tenka pagrindinis vaidmuo pasaulinio ekonomikos valdymo ir vystymosi srityse; ragina lygiaverčiu pagrindu ir užtikrinant abiejų lyčių pusiausvyrą atstovauti visoms šalims daugiašalėse institucijose ir kitose normų ir standartų nustatymo įstaigose, įskaitant tarptautines finansų įstaigas; primena, kad visos tarptautinės finansų įstaigos turėtų laikytis pagrindinių skaidrumo standartų, kaip nustatyta Tarptautinių finansų įstaigų skaidrumo chartijoje, ir taikyti viešo informacijos atskleidimo priemones; |
| --- | --- |

45.

primena, kad JT papildomai kartu kitomis esamomis institucijomis ir forumais, pavyzdžiui, EBPO, tenka pagrindinis vaidmuo pasaulinio ekonomikos valdymo ir vystymosi srityse; ragina lygiaverčiu pagrindu ir užtikrinant abiejų lyčių pusiausvyrą atstovauti visoms šalims daugiašalėse institucijose ir kitose normų ir standartų nustatymo įstaigose, įskaitant tarptautines finansų įstaigas; primena, kad visos tarptautinės finansų įstaigos turėtų laikytis pagrindinių skaidrumo standartų, kaip nustatyta Tarptautinių finansų įstaigų skaidrumo chartijoje, ir taikyti viešo informacijos atskleidimo priemones;

| 46. | primygtinai pabrėžia, kad, siekiant sumažinti skolos naštą ir išvengti nepakeliamos skolos, daugiašalė valstybės skolos restruktūrizavimo teisinė sistema turi padėti priimti ilgalaikius su skola susijusius sprendimus, įskaitant atsakingo skolinimo ir skolinimosi standartų patvirtinimą; ragina ES konstruktyviai dalyvauti JT derybose dėl šios sistemos; primygtinai ragina ES siekti, kad būtų įgyvendinami JT prekybos ir plėtros konferencijos nustatyti atsakingų valstybės skolos vertybinių popierių sandorių principai, taikytini skolininkams ir skolintojams; |
| --- | --- |

46.

primygtinai pabrėžia, kad, siekiant sumažinti skolos naštą ir išvengti nepakeliamos skolos, daugiašalė valstybės skolos restruktūrizavimo teisinė sistema turi padėti priimti ilgalaikius su skola susijusius sprendimus, įskaitant atsakingo skolinimo ir skolinimosi standartų patvirtinimą; ragina ES konstruktyviai dalyvauti JT derybose dėl šios sistemos; primygtinai ragina ES siekti, kad būtų įgyvendinami JT prekybos ir plėtros konferencijos nustatyti atsakingų valstybės skolos vertybinių popierių sandorių principai, taikytini skolininkams ir skolintojams;

| 47. | palankiai vertina tarptautines pastangas panaikinti nuo Ebolos viruso kenčiančių šalių tarptautinius skolinius įsipareigojimus, siekiant padėti joms įveikti dėl epidemijos kilusią ekonomikos krizę; |
| --- | --- |

47.

palankiai vertina tarptautines pastangas panaikinti nuo Ebolos viruso kenčiančių šalių tarptautinius skolinius įsipareigojimus, siekiant padėti joms įveikti dėl epidemijos kilusią ekonomikos krizę;

| 48. | ragina peržiūrėti tarptautinių organizacijų finansinės paramos vystymuisi programas ir priemones siekiant jas suderinti su naujais darnaus vystymosi tikslais; ragina visų pirma Europos investicijų banką, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką, Tarptautinį valiutos fondą ir Pasaulio banką nustatyti aukščiausius atsakingo finansavimo standartus ir skirti savo išteklius labiau orientuojantis į besivystančių šalių poreikius, be kita ko, sudarant abipusiai veiksmingas neturtingiesiems palankias skolinimosi galimybes; visų pirma ragina didinti Europos investicijų banko lėšas, viršijant dabartinius jo įgaliojimus, kad toliau būtų didinamas mažas pajamas gaunančioms šalims jo teikiamas finansavimas; |
| --- | --- |

48.

ragina peržiūrėti tarptautinių organizacijų finansinės paramos vystymuisi programas ir priemones siekiant jas suderinti su naujais darnaus vystymosi tikslais; ragina visų pirma Europos investicijų banką, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką, Tarptautinį valiutos fondą ir Pasaulio banką nustatyti aukščiausius atsakingo finansavimo standartus ir skirti savo išteklius labiau orientuojantis į besivystančių šalių poreikius, be kita ko, sudarant abipusiai veiksmingas neturtingiesiems palankias skolinimosi galimybes; visų pirma ragina didinti Europos investicijų banko lėšas, viršijant dabartinius jo įgaliojimus, kad toliau būtų didinamas mažas pajamas gaunančioms šalims jo teikiamas finansavimas;

Stebėsena, atskaitomybė ir peržiūra

| 49. | ragina Adis Abebos konferencijoje pasiekti susitarimą dėl tvirtos, skaidrios ir prieinamos stebėsenos ir atskaitomybės sistemos, kad būtų galima veiksmingai stebėti investicijas ir pažangą, susijusią su konkrečiais įsipareigojimais ir tikslais, ir imtis tolesnių veiksmų; ragina imtis tarptautinės iniciatyvos siekiant pagerinti statistikos, duomenų ir informacijos, įskaitant pagal pajamas, lytį, amžių, rasę, etninę kilmę ir migranto statusą, neįgalumą, geografinę vietą ir kitas nacionalinėmis aplinkybėmis svarbias charakteristikas suskirstytų duomenų, kokybę; prašo visų šalių užtikrinti skaidrų ir veiksmingą pagalbos ir finansavimo teikimą ir todėl visų pirma pasirašyti bei veiksmingai įgyvendinti JT konvenciją prieš korupciją, taip pat įsipareigoti sistemingai laiku skelbti tikslius ir palyginamus duomenis apie įplaukas ir išlaidas bei biudžeto dokumentus; visų pirma prašo Komisijos toliau stebėti ir kontroliuoti savo paramos programų ir projektų finansavimą ir imtis tinkamų priemonių, kai yra korupcijos ir netinkamo valdymo įrodymų; taip pat primygtinai ragina Komisiją didinti savo paramą, kad būtų sustiprintos teisminės institucijos ir kovos su korupcija agentūros besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

49.

ragina Adis Abebos konferencijoje pasiekti susitarimą dėl tvirtos, skaidrios ir prieinamos stebėsenos ir atskaitomybės sistemos, kad būtų galima veiksmingai stebėti investicijas ir pažangą, susijusią su konkrečiais įsipareigojimais ir tikslais, ir imtis tolesnių veiksmų; ragina imtis tarptautinės iniciatyvos siekiant pagerinti statistikos, duomenų ir informacijos, įskaitant pagal pajamas, lytį, amžių, rasę, etninę kilmę ir migranto statusą, neįgalumą, geografinę vietą ir kitas nacionalinėmis aplinkybėmis svarbias charakteristikas suskirstytų duomenų, kokybę; prašo visų šalių užtikrinti skaidrų ir veiksmingą pagalbos ir finansavimo teikimą ir todėl visų pirma pasirašyti bei veiksmingai įgyvendinti JT konvenciją prieš korupciją, taip pat įsipareigoti sistemingai laiku skelbti tikslius ir palyginamus duomenis apie įplaukas ir išlaidas bei biudžeto dokumentus; visų pirma prašo Komisijos toliau stebėti ir kontroliuoti savo paramos programų ir projektų finansavimą ir imtis tinkamų priemonių, kai yra korupcijos ir netinkamo valdymo įrodymų; taip pat primygtinai ragina Komisiją didinti savo paramą, kad būtų sustiprintos teisminės institucijos ir kovos su korupcija agentūros besivystančiose šalyse;

| 50. | ragina imtis tarptautinės iniciatyvos gerinti statistinių duomenų, teikiamų duomenų ir informacijos kokybę, kad būtų galima stebėti išlaidas, investicijas ir daromą pažangą specifinių įsipareigojimų ir tikslų požiūriu; palankiai vertina pasauliniu mastu dedamas pastangas užtikrinti, kad įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus naudojami duomenys būtų pakankamai suskirstyti pagal pajamas, lytį, amžių ir kitus rodiklius, ir taip būtų galima efektyviai stebėti politinių priemonių poveikį; |
| --- | --- |

50.

ragina imtis tarptautinės iniciatyvos gerinti statistinių duomenų, teikiamų duomenų ir informacijos kokybę, kad būtų galima stebėti išlaidas, investicijas ir daromą pažangą specifinių įsipareigojimų ir tikslų požiūriu; palankiai vertina pasauliniu mastu dedamas pastangas užtikrinti, kad įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus naudojami duomenys būtų pakankamai suskirstyti pagal pajamas, lytį, amžių ir kitus rodiklius, ir taip būtų galima efektyviai stebėti politinių priemonių poveikį;

| 51. | pakartoja, kad, papildant BVP, būtinas naujas kitų rodiklių rinkinys, siekiant atsižvelgti į naujas socialines ir aplinkosaugos problemas, ir kad šis rinkinys turėtų apimti visų pirma žmogaus socialinės raidos indeksą, GINI koeficientą, lyčių lygybės nustatymą, anglies dioksido išmetimo rodiklį ir ekologinį pėdsaką; |
| --- | --- |

51.

pakartoja, kad, papildant BVP, būtinas naujas kitų rodiklių rinkinys, siekiant atsižvelgti į naujas socialines ir aplinkosaugos problemas, ir kad šis rinkinys turėtų apimti visų pirma žmogaus socialinės raidos indeksą, GINI koeficientą, lyčių lygybės nustatymą, anglies dioksido išmetimo rodiklį ir ekologinį pėdsaką;

o

o o

| 52. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir pasirengimo Trečiajai tarptautinei vystymosi finansavimo konferencijai proceso tarpininkams. |
| --- | --- |

52.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir pasirengimo Trečiajai tarptautinei vystymosi finansavimo konferencijai proceso tarpininkams.

---

(1)  http://unctad.org/en/publicationslibrary/wir2014_en.pdf

(2)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_15873_en.htm

(3)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_14363_en.htm

(4)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_13692_en.htm

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0059.

(6)  OL C 8 E, 2010 1 14, p. 1.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0063.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0163.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0394.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0205.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0119.

(12)  OL L 136, 2014 5 9, p. 1.

(13)  Besivystančiose šalyse per finansinius tarpininkus teikiamos paramos MVĮ ataskaita, Dalberg, 2011 m. lapkričio mėn., www.eib.org.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/12

---

P8_TA(2015)0197

Saugesnė sveikatos priežiūra Europoje

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucija „Saugesnė sveikatos priežiūra Europoje: pacientų saugumo didinimas ir kova su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms“ (2014/2207(INI))

(2016/C 353/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 9 d. Tarybos rekomendaciją dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 9 d. Tarybos rekomendaciją dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą pavadinimu „Kovos su atsparumo antimikrobinėms medžiagoms keliamomis grėsmėmis veiksmų planas“ (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą pavadinimu „Kovos su atsparumo antimikrobinėms medžiagoms keliamomis grėsmėmis veiksmų planas“ (COM(2011)0748),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 22 d. Tarybos išvadas dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms poveikio žmonių sveikatos sektoriuje ir veterinarijos sektoriuje. Koncepcija „Viena sveikata“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 22 d. Tarybos išvadas dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms poveikio žmonių sveikatos sektoriuje ir veterinarijos sektoriuje. Koncepcija „Viena sveikata“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją „Mikrobų keliamos problemos. Atsparumo antimikrobinėms medžiagoms keliamos grėsmės“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją „Mikrobų keliamos problemos. Atsparumo antimikrobinėms medžiagoms keliamos grėsmės“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 13 d. ir 2014 m. birželio 19 d. Komisijos ataskaitas Tarybai, parengtas remiantis valstybių narių pateiktomis Tarybos rekomendacijos (2009/C 151/01) dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės įgyvendinimo ataskaitomis (COM(2012)0658 ir COM(2014)0371), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 13 d. ir 2014 m. birželio 19 d. Komisijos ataskaitas Tarybai, parengtas remiantis valstybių narių pateiktomis Tarybos rekomendacijos (2009/C 151/01) dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės įgyvendinimo ataskaitomis (COM(2012)0658 ir COM(2014)0371),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl Komisijos ataskaitos Tarybai, parengtą remiantis valstybių narių pateiktomis Tarybos rekomendacijos (2009/C 151/01) dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės įgyvendinimo ataskaitomis (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl Komisijos ataskaitos Tarybai, parengtą remiantis valstybių narių pateiktomis Tarybos rekomendacijos (2009/C 151/01) dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės įgyvendinimo ataskaitomis (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai,

| — | atsižvelgdamas į specialiąją „Eurobarometro“ apklausą Nr. 411 „Pacientų sauga ir priežiūros kokybė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į specialiąją „Eurobarometro“ apklausą Nr. 411 „Pacientų sauga ir priežiūros kokybė“,

| — | atsižvelgdamas į Pažangos ataskaitą dėl Kovos su atsparumo antimikrobinėms medžiagoms keliamomis grėsmėmis veiksmų plano (SANTE/10251/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pažangos ataskaitą dėl Kovos su atsparumo antimikrobinėms medžiagoms keliamomis grėsmėmis veiksmų plano (SANTE/10251/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 10 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veterinarinių vaistų (2014/0257(COD)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 10 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veterinarinių vaistų (2014/0257(COD)),

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) parengtą koncepcinę tarptautinio pacientų saugos klasifikavimo struktūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) parengtą koncepcinę tarptautinio pacientų saugos klasifikavimo struktūrą,

| — | atsižvelgdamas į pirmininkaujančios Latvijos pastangas spręsti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms problemą, visų pirma susijusią su tuberkulioze ir daugeliui vaistų atsparia tuberkulioze (MDR-TB), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmininkaujančios Latvijos pastangas spręsti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms problemą, visų pirma susijusią su tuberkulioze ir daugeliui vaistų atsparia tuberkulioze (MDR-TB),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 1 d. Tarybos išvadas dėl pacientų saugos ir sveikatos priežiūros kokybės, taip pat su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų ir atsparumo mikrobams prevencijos ir kontrolės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 1 d. Tarybos išvadas dėl pacientų saugos ir sveikatos priežiūros kokybės, taip pat su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų ir atsparumo mikrobams prevencijos ir kontrolės,

| — | atsižvelgdamas į pirmąją ECDC, EFSA ir EMA bendrą ataskaitą dėl integruotos antimikrobinių medžiagų vartojimo analizės ir žmonių bei maistui auginamų gyvūnų antimikrobinio atsparumo bakterijoms – bendra kelių agentūrų parengta antimikrobinių medžiagų vartojimo ir atsparumo analizė (angl. Joint Interagency Antimicrobial Consumption and Resistance Analysis, JIACRA), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmąją ECDC, EFSA ir EMA bendrą ataskaitą dėl integruotos antimikrobinių medžiagų vartojimo analizės ir žmonių bei maistui auginamų gyvūnų antimikrobinio atsparumo bakterijoms – bendra kelių agentūrų parengta antimikrobinių medžiagų vartojimo ir atsparumo analizė (angl. Joint Interagency Antimicrobial Consumption and Resistance Analysis, JIACRA),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A8-0142/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A8-0142/2015),

| A. | kadangi bendra sveikatos priežiūros kokybė labiausiai priklauso nuo pacientų saugos, kurios esminiai komponentai yra sveikatos priežiūros saugos kultūra bei pacientų saugos nepageidaujamų reiškinių valdymas; |
| --- | --- |

A.

kadangi bendra sveikatos priežiūros kokybė labiausiai priklauso nuo pacientų saugos, kurios esminiai komponentai yra sveikatos priežiūros saugos kultūra bei pacientų saugos nepageidaujamų reiškinių valdymas;

| B. | kadangi turimi duomenys apie nepageidaujamų reiškinių paplitimą ir dažnumą valstybių narių sveikatos priežiūros sistemose šiuo metu yra riboti, tačiau jų nuolat daugėja, ir kadangi naujausi turimi duomenys yra 2008 m.; |
| --- | --- |

B.

kadangi turimi duomenys apie nepageidaujamų reiškinių paplitimą ir dažnumą valstybių narių sveikatos priežiūros sistemose šiuo metu yra riboti, tačiau jų nuolat daugėja, ir kadangi naujausi turimi duomenys yra 2008 m.;

| C. | kadangi nustatyta, kad 8–12 proc. į ligonines ES priimamų pacientų, gaudami sveikatos priežiūros paslaugas kenčia nuo nepageidaujamų reiškinių ir kadangi beveik pusę šių reiškinių galima išvengti; |
| --- | --- |

C.

kadangi nustatyta, kad 8–12 proc. į ligonines ES priimamų pacientų, gaudami sveikatos priežiūros paslaugas kenčia nuo nepageidaujamų reiškinių ir kadangi beveik pusę šių reiškinių galima išvengti;

| D. | kadangi dažniausiai pasitaikantys su sveikatos priežiūra susiję nepageidaujami reiškiniai – su sveikatos priežiūra susijusios infekcijos, su gydymu vaistais susijusios klaidos ir komplikacijos chirurginių intervencijų metu arba po jų; |
| --- | --- |

D.

kadangi dažniausiai pasitaikantys su sveikatos priežiūra susiję nepageidaujami reiškiniai – su sveikatos priežiūra susijusios infekcijos, su gydymu vaistais susijusios klaidos ir komplikacijos chirurginių intervencijų metu arba po jų;

| E. | kadangi pacientų sauga ir sveikatos priežiūra priklauso nuo sveikatos priežiūros specialistas kuriamų tinkamų darbo sąlygų ir saugos darbe ir kadangi perpildytoje ir prastai personalu aprūpintoje aplinkoje ypač sunku užtikrinti pacientų saugą, su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevenciją ir kontrolę ir daugeliui vaistų atsparių bakterijų plitimo prevenciją; |
| --- | --- |

E.

kadangi pacientų sauga ir sveikatos priežiūra priklauso nuo sveikatos priežiūros specialistas kuriamų tinkamų darbo sąlygų ir saugos darbe ir kadangi perpildytoje ir prastai personalu aprūpintoje aplinkoje ypač sunku užtikrinti pacientų saugą, su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevenciją ir kontrolę ir daugeliui vaistų atsparių bakterijų plitimo prevenciją;

| F. | kadangi dabartinė ekonomikos krizė padarė vis didėjantį spaudimą valstybių narių biudžetams, ir taip poveikė pacientų saugą, kadangi daugelis valstybių narių, tinkamai neišsprendę veiksmingumo klausimo, dramatiškai sumažino sveikatos priežiūros sistemų biudžetą ir personalo lygį, |
| --- | --- |

F.

kadangi dabartinė ekonomikos krizė padarė vis didėjantį spaudimą valstybių narių biudžetams, ir taip poveikė pacientų saugą, kadangi daugelis valstybių narių, tinkamai neišsprendę veiksmingumo klausimo, dramatiškai sumažino sveikatos priežiūros sistemų biudžetą ir personalo lygį,

| G. | kadangi ekonomikos krizė dar labiau padidino jau esamus skirtumus, susijusius su galimybe naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

G.

kadangi ekonomikos krizė dar labiau padidino jau esamus skirtumus, susijusius su galimybe naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis;

| H. | kadangi tęstinis gydytojų ir kitų sveikatos priežiūros specialistų rengimas yra labai svarbus siekiant išvengti nepageidaujamų reiškinių, įskaitant nepageidaujamas reakcijas į vaistus, kurios, kaip apskaičiuota, ES sveikatos priežiūros sistemoms kainuoja apie 2,7 mlrd. EUR per metus ir tai sudaro 1,1 proc. visų hospitalizavimo atvejų ES; |
| --- | --- |

H.

kadangi tęstinis gydytojų ir kitų sveikatos priežiūros specialistų rengimas yra labai svarbus siekiant išvengti nepageidaujamų reiškinių, įskaitant nepageidaujamas reakcijas į vaistus, kurios, kaip apskaičiuota, ES sveikatos priežiūros sistemoms kainuoja apie 2,7 mlrd. EUR per metus ir tai sudaro 1,1 proc. visų hospitalizavimo atvejų ES;

| I. | kadangi į pacientą nukreipta elektroninė sveikata (e. sveikata) ir gydymas namų priežiūros sąlygomis turi didelį potencialą pagerinti gydymo kokybę ir veiksmingumą kartu užtikrinant geresnį sveikatos priežiūros efektyvumą; |
| --- | --- |

I.

kadangi į pacientą nukreipta elektroninė sveikata (e. sveikata) ir gydymas namų priežiūros sąlygomis turi didelį potencialą pagerinti gydymo kokybę ir veiksmingumą kartu užtikrinant geresnį sveikatos priežiūros efektyvumą;

| J. | kadangi taikant įvairias sritis apimantį požiūrį didėja galimybės pasiekti teigiamų gydymo rezultatų; |
| --- | --- |

J.

kadangi taikant įvairias sritis apimantį požiūrį didėja galimybės pasiekti teigiamų gydymo rezultatų;

| K. | kadangi pacientai, šeimos ir pacientų organizacijos atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant saugesnę priežiūrą, ir jų vaidmuo turėtų būti skatinamas suteikiant pacientams daugiau teisių ir galimybių dalyvauti sveikatos priežiūros procese ir politikoje visais lygmenimis; |
| --- | --- |

K.

kadangi pacientai, šeimos ir pacientų organizacijos atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant saugesnę priežiūrą, ir jų vaidmuo turėtų būti skatinamas suteikiant pacientams daugiau teisių ir galimybių dalyvauti sveikatos priežiūros procese ir politikoje visais lygmenimis;

| L. | kadangi gydymas namų priežiūros sąlygomis gali būti naudingas pacientams psichologiniu požiūriu ir padėti pasiekti geresnių sveikatos priežiūros rezultatų; |
| --- | --- |

L.

kadangi gydymas namų priežiūros sąlygomis gali būti naudingas pacientams psichologiniu požiūriu ir padėti pasiekti geresnių sveikatos priežiūros rezultatų;

| M. | kadangi nustatyta, kad antibiotikus ima vartoti mažiau informuoti gyventojai ir kad išsamios žinios apie antibiotikus galėtų paskatinti atsakingesnį jų vartojimą; |
| --- | --- |

M.

kadangi nustatyta, kad antibiotikus ima vartoti mažiau informuoti gyventojai ir kad išsamios žinios apie antibiotikus galėtų paskatinti atsakingesnį jų vartojimą;

| N. | kadangi 30–50 proc. pacientų nevartoja gydytojų paskirtų vaistų arba juos vartoja ne taip, kaip buvo gydytojo paskirta; |
| --- | --- |

N.

kadangi 30–50 proc. pacientų nevartoja gydytojų paskirtų vaistų arba juos vartoja ne taip, kaip buvo gydytojo paskirta;

| O. | kadangi ligoninėse, tarp bendrosios praktikos gydytojų, taip pat tarp veterinarų, kyla interesų konfliktai, susiję su farmacijos pramone; |
| --- | --- |

O.

kadangi ligoninėse, tarp bendrosios praktikos gydytojų, taip pat tarp veterinarų, kyla interesų konfliktai, susiję su farmacijos pramone;

| P. | kadangi su sveikatos priežiūra susijusios infekcijos yra pagrindinė visuomenės sveikatos problema valstybėse narėse (Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro duomenimis nuo su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų ES vidutiniškai nukenčia 1 iš 20 hospitalizuotų pacientų, t.y. 4,1 mln. pacientų per metus ir kasmet nuo su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų ES miršta per 37 tūkstančiai žmonių, nors manoma, kad 20–30 proc. šių infekcijų galima išvengti įgyvendinant intensyvios higienos ir kontrolės programas), todėl sveikatos priežiūros tarnyboms, turinčioms ribotą biudžetą, tenka sunki užduotis; |
| --- | --- |

P.

kadangi su sveikatos priežiūra susijusios infekcijos yra pagrindinė visuomenės sveikatos problema valstybėse narėse (Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro duomenimis nuo su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų ES vidutiniškai nukenčia 1 iš 20 hospitalizuotų pacientų, t.y. 4,1 mln. pacientų per metus ir kasmet nuo su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų ES miršta per 37 tūkstančiai žmonių, nors manoma, kad 20–30 proc. šių infekcijų galima išvengti įgyvendinant intensyvios higienos ir kontrolės programas), todėl sveikatos priežiūros tarnyboms, turinčioms ribotą biudžetą, tenka sunki užduotis;

| Q. | kadangi pacientų patirtis ir pojūčiai dažnai skiriasi nuo sveikatos priežiūros specialistų nuomonių ir gali būti labai svarbūs ieškant naujų būdų, kaip sumažinti su sveikatos priežiūra susijusias infekcijas ir užkirsti joms kelią; |
| --- | --- |

Q.

kadangi pacientų patirtis ir pojūčiai dažnai skiriasi nuo sveikatos priežiūros specialistų nuomonių ir gali būti labai svarbūs ieškant naujų būdų, kaip sumažinti su sveikatos priežiūra susijusias infekcijas ir užkirsti joms kelią;

| R. | kadangi vis daugėja su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų, sukeltų daugeliui vaistų atsparių bakterijų; |
| --- | --- |

R.

kadangi vis daugėja su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų, sukeltų daugeliui vaistų atsparių bakterijų;

| S. | kadangi atsparumas antimikrobinėms medžiagoms padidėjo visame pasaulyje dėl patogeninių bakterijų, dėl to nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmenimis vis labiau plinta su sveikatos priežiūra susijusios infekcijos, daugėja žmonių nesėkmingo gydymo atvejų ir gyvūnų užkrečiamųjų ligų; |
| --- | --- |

S.

kadangi atsparumas antimikrobinėms medžiagoms padidėjo visame pasaulyje dėl patogeninių bakterijų, dėl to nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmenimis vis labiau plinta su sveikatos priežiūra susijusios infekcijos, daugėja žmonių nesėkmingo gydymo atvejų ir gyvūnų užkrečiamųjų ligų;

| T. | kadangi apskaičiuota, kad iki 2050 m. visame pasaulyje kiekvienais metais dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms mirs 10 mln. žmonių; |
| --- | --- |

T.

kadangi apskaičiuota, kad iki 2050 m. visame pasaulyje kiekvienais metais dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms mirs 10 mln. žmonių;

| U. | kadangi keliose valstybėse narėse bakterijų atsparumas antibiotikams, kurie paprastai naudojami kovojant su ligas sukeliančiomis bakterijomis, siekia bent 25 ar daugiau procentų; kadangi atotrūkis tarp didėjančio atsparumo antimikrobinėms medžiagoms, naujų antibiotikų kūrimo ir naujų antibiotikų klinikinėje praktikoje naudojimas auga ir kadangi tai susiję su moksliniais, reguliavimo ir ekonominiais uždaviniais; |
| --- | --- |

U.

kadangi keliose valstybėse narėse bakterijų atsparumas antibiotikams, kurie paprastai naudojami kovojant su ligas sukeliančiomis bakterijomis, siekia bent 25 ar daugiau procentų; kadangi atotrūkis tarp didėjančio atsparumo antimikrobinėms medžiagoms, naujų antibiotikų kūrimo ir naujų antibiotikų klinikinėje praktikoje naudojimas auga ir kadangi tai susiję su moksliniais, reguliavimo ir ekonominiais uždaviniais;

| V. | kadangi naujausiais tyrimais nustatyta, kad per pastaruosius metus ES ligoninėse visuotinai padidėjo atsparumo antimikrobinėms medžiagoms lygis, išskyrus kelias išimtis; |
| --- | --- |

V.

kadangi naujausiais tyrimais nustatyta, kad per pastaruosius metus ES ligoninėse visuotinai padidėjo atsparumo antimikrobinėms medžiagoms lygis, išskyrus kelias išimtis;

| W. | kadangi ES apskaičiuota, kad kasmet miršta mažiausiai 25 000 žmonių nuo atsparių bakterijų sukeltų infekcijų, ir tai, remiantis 2011 m. Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro surinktais duomenimis, visuomenės sveikatos sistemoms kainuoja apie 1,5 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

W.

kadangi ES apskaičiuota, kad kasmet miršta mažiausiai 25 000 žmonių nuo atsparių bakterijų sukeltų infekcijų, ir tai, remiantis 2011 m. Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro surinktais duomenimis, visuomenės sveikatos sistemoms kainuoja apie 1,5 mlrd. EUR;

| X. | kadangi vaistams atsparių infekcijų gydymo išlaidos kasmet siekia 1,5 mlrd. EUR. dėl to, kad didėja išlaidos sveikatos priežiūrai ir prarandamas našumas; Atspariomis bakterijomis užsikrėtę pacientai turi būti izoliuoti, juos gydant ligoninėje ir šie papildomi ištekliai kainuoja 900 mln. EUR ir 2,5 mln. papildomų lovadienių per metus; |
| --- | --- |

X.

kadangi vaistams atsparių infekcijų gydymo išlaidos kasmet siekia 1,5 mlrd. EUR. dėl to, kad didėja išlaidos sveikatos priežiūrai ir prarandamas našumas; Atspariomis bakterijomis užsikrėtę pacientai turi būti izoliuoti, juos gydant ligoninėje ir šie papildomi ištekliai kainuoja 900 mln. EUR ir 2,5 mln. papildomų lovadienių per metus;

| Y. | kadangi viena iš pagrindinių atsparumo antimikrobinėms medžiagoms plitimo ligoninėse priežasčių – visuotinai pripažintos infekcijų prevencijos ir kontrolės praktikos laikymosi stoka; |
| --- | --- |

Y.

kadangi viena iš pagrindinių atsparumo antimikrobinėms medžiagoms plitimo ligoninėse priežasčių – visuotinai pripažintos infekcijų prevencijos ir kontrolės praktikos laikymosi stoka;

| Z. | kadangi pirmosios eilės vaistų veiksmingumas bakterinių sukėlėjų atžvilgiu tampa vis labiau ribotas dėl atsparumo, o antrosios ir trečiosios eilės vaistai ne visada prieinami ir dažnai yra toksiškesni, brangesni ir ne tokie veiksmingi kaip pirmosios kartos vaistai; |
| --- | --- |

Z.

kadangi pirmosios eilės vaistų veiksmingumas bakterinių sukėlėjų atžvilgiu tampa vis labiau ribotas dėl atsparumo, o antrosios ir trečiosios eilės vaistai ne visada prieinami ir dažnai yra toksiškesni, brangesni ir ne tokie veiksmingi kaip pirmosios kartos vaistai;

| AA. | kadangi viena pagrindinių atsparumo antimikrobinėms medžiagoms priežasčių yra netinkamas antimikrobinių medžiagų, įskaitant antibiotikus, naudojimas ir visų pirma sisteminis ir pernelyg dažnas jų naudojimas; |
| --- | --- |

AA.

kadangi viena pagrindinių atsparumo antimikrobinėms medžiagoms priežasčių yra netinkamas antimikrobinių medžiagų, įskaitant antibiotikus, naudojimas ir visų pirma sisteminis ir pernelyg dažnas jų naudojimas;

| AB. | kadangi didelis pacientų judumas Europos sveikatos priežiūros sistemose ir tarptautinį pobūdį įgyjanti sveikatos priežiūra Europoje gali sudaryti palankias sąlygas atsparių mikroorganizmų patekimui iš vienos valstybės narės į kitą; |
| --- | --- |

AB.

kadangi didelis pacientų judumas Europos sveikatos priežiūros sistemose ir tarptautinį pobūdį įgyjanti sveikatos priežiūra Europoje gali sudaryti palankias sąlygas atsparių mikroorganizmų patekimui iš vienos valstybės narės į kitą;

| AC. | kadangi skiepijimas yra veiksminga priemonė kovojant su atsparumu antibiotikams, nes dėl to sumažėja poreikis naudoti antibiotikus ir taip kuriamas atsparumas antimikrobinėms medžiagoms; |
| --- | --- |

AC.

kadangi skiepijimas yra veiksminga priemonė kovojant su atsparumu antibiotikams, nes dėl to sumažėja poreikis naudoti antibiotikus ir taip kuriamas atsparumas antimikrobinėms medžiagoms;

| AD. | kadangi vykdant antibakterinių medžiagų mokslinius tyrimus ir kuriant šias medžiagas susiduriama su unikaliais uždaviniais, o tai reiškia, kad reikia ilgalaikės perspektyvos siekiant sukaupti žinias ir pritaikyti jas laboratorijose, ir kadangi tenka apgailestauti, kad daug tokių žinių turinčių tyrėjų perėjo į kitas sritis dėl privačiojo ir viešojo sektoriaus finansavimo stokos; |
| --- | --- |

AD.

kadangi vykdant antibakterinių medžiagų mokslinius tyrimus ir kuriant šias medžiagas susiduriama su unikaliais uždaviniais, o tai reiškia, kad reikia ilgalaikės perspektyvos siekiant sukaupti žinias ir pritaikyti jas laboratorijose, ir kadangi tenka apgailestauti, kad daug tokių žinių turinčių tyrėjų perėjo į kitas sritis dėl privačiojo ir viešojo sektoriaus finansavimo stokos;

| AE. | kadangi patogenai, ypač antimikrobinėms medžiagoms atsparūs patogenai taip pat gali būti platinami dėl to, kad žmonės sveikatos priežiūros įstaigose ir už jų ribų nesilaiko pagrindinių higienos taisyklių; |
| --- | --- |

AE.

kadangi patogenai, ypač antimikrobinėms medžiagoms atsparūs patogenai taip pat gali būti platinami dėl to, kad žmonės sveikatos priežiūros įstaigose ir už jų ribų nesilaiko pagrindinių higienos taisyklių;

| AF. | kadangi vis daugiau mokslinių įrodymų rodo, kad siekiant palaikyti tinkamą rankų higieną sveikatos priežiūros įstaigose būtina taikyti rankų sausinimo metodus, kuriais būtų užkirstas kelias mikrobiniam kryžminiam užteršimui oru ir aerozoliniu būdu; |
| --- | --- |

AF.

kadangi vis daugiau mokslinių įrodymų rodo, kad siekiant palaikyti tinkamą rankų higieną sveikatos priežiūros įstaigose būtina taikyti rankų sausinimo metodus, kuriais būtų užkirstas kelias mikrobiniam kryžminiam užteršimui oru ir aerozoliniu būdu;

| AG. | kadangi atsparių bakterijų būna ir ant pagal gamintojo instrukcijas sterilizuotų medicinos prietaisų; |
| --- | --- |

AG.

kadangi atsparių bakterijų būna ir ant pagal gamintojo instrukcijas sterilizuotų medicinos prietaisų;

| AH. | kadangi naudojant antimikrobines medžiagas žmonių medicinoje ir veterinarijoje prisidedama prie atsparumo antibiotikams išsivystymo aplinkoje, kuri gali tapti atsparumo išsivystymo šaltiniu tiek žmonėms, tiek gyvūnams; kadangi tų pačių klasių antibiotikai naudojami tiek veterinarijoje, tiek žmonių medicinoje, ir abiejose srityse išsivystė panašūs atsparumo mechanizmai; |
| --- | --- |

AH.

kadangi naudojant antimikrobines medžiagas žmonių medicinoje ir veterinarijoje prisidedama prie atsparumo antibiotikams išsivystymo aplinkoje, kuri gali tapti atsparumo išsivystymo šaltiniu tiek žmonėms, tiek gyvūnams; kadangi tų pačių klasių antibiotikai naudojami tiek veterinarijoje, tiek žmonių medicinoje, ir abiejose srityse išsivystė panašūs atsparumo mechanizmai;

| AI. | kadangi pramoninio ūkininkavimo srityje antibiotikai yra netinkamai ir reguliariai įmaišomi į galvijų, naminių paukščių ir žuvų pašarus skatinant spartesnį jų augimą, taip pat plačiai naudojami profilaktikos tikslais, siekiant užkirsti kelią ligoms, susijusioms su gyvūnų auginimo sąlygomis, kuriomis jiems sukeliamas stresas, jie auginami nelaisvėje, ir dėl to nukenčia jų imuninė sistema, taip pat siekiant kompensuoti antisanitarines auginimo sąlygas; |
| --- | --- |

AI.

kadangi pramoninio ūkininkavimo srityje antibiotikai yra netinkamai ir reguliariai įmaišomi į galvijų, naminių paukščių ir žuvų pašarus skatinant spartesnį jų augimą, taip pat plačiai naudojami profilaktikos tikslais, siekiant užkirsti kelią ligoms, susijusioms su gyvūnų auginimo sąlygomis, kuriomis jiems sukeliamas stresas, jie auginami nelaisvėje, ir dėl to nukenčia jų imuninė sistema, taip pat siekiant kompensuoti antisanitarines auginimo sąlygas;

| AJ. | kadangi pagal koncepciją „viena sveikata“, kurią remia Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) ir Pasaulinė gyvūnų sveikatos organizacija, pripažįstama, kad žmonių sveikata, gyvūnų sveikata ir ekosistemos yra tarpusavyje susijusios; kadangi ypač gyvūnai bei gyvūninės kilmės maistas gali tapti tiesioginiu atsparių zoonozių sukėlėjų šaltiniais; kadangi todėl antibiotikų naudojimas ypač maistiniams gyvūnams, auginamiems didelio tankumo ūkiuose, gali turėti įtakos žmonių atsparumui antibiotikams; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi pagal koncepciją „viena sveikata“, kurią remia Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) ir Pasaulinė gyvūnų sveikatos organizacija, pripažįstama, kad žmonių sveikata, gyvūnų sveikata ir ekosistemos yra tarpusavyje susijusios; kadangi ypač gyvūnai bei gyvūninės kilmės maistas gali tapti tiesioginiu atsparių zoonozių sukėlėjų šaltiniais; kadangi todėl antibiotikų naudojimas ypač maistiniams gyvūnams, auginamiems didelio tankumo ūkiuose, gali turėti įtakos žmonių atsparumui antibiotikams;

| AK. | kadangi atsižvelgiant į „viena sveikata“ koncepciją, pagal kurią tiek žmonių medicinos, tiek veterinarijos srities specialistai įsipareigoja imtis iniciatyvų, kuriomis būtų vykdoma vaistams atsparių infekcijų prevencija ir mažinamas antibiotikų vartojimas, galima užkirsti kelią su sveikatos priežiūra susijusioms infekcijoms ir ligoninėse, ir ne ligoninėse; |
| --- | --- |

AK.

kadangi atsižvelgiant į „viena sveikata“ koncepciją, pagal kurią tiek žmonių medicinos, tiek veterinarijos srities specialistai įsipareigoja imtis iniciatyvų, kuriomis būtų vykdoma vaistams atsparių infekcijų prevencija ir mažinamas antibiotikų vartojimas, galima užkirsti kelią su sveikatos priežiūra susijusioms infekcijoms ir ligoninėse, ir ne ligoninėse;

| AL. | kadangi, remiantis PSO duomenimis, daugelyje ES valstybių narių antimikrobinių medžiagų galvijų auginimui naudojama daug daugiau negu jų vartoja žmonės (5); |
| --- | --- |

AL.

kadangi, remiantis PSO duomenimis, daugelyje ES valstybių narių antimikrobinių medžiagų galvijų auginimui naudojama daug daugiau negu jų vartoja žmonės (5);

| AM. | kadangi, pasak Europos vartotojų asociacijų, nustatyta, kad per 70 proc. šešiose ES valstybėse patikrintų mėsos produktų buvo užkrėsti antibiotikams atspariomis bakterijomis, o dar aštuoniose valstybėse šių bakterijų rasta 50 proc. ištirtų mėginių (6); |
| --- | --- |

AM.

kadangi, pasak Europos vartotojų asociacijų, nustatyta, kad per 70 proc. šešiose ES valstybėse patikrintų mėsos produktų buvo užkrėsti antibiotikams atspariomis bakterijomis, o dar aštuoniose valstybėse šių bakterijų rasta 50 proc. ištirtų mėginių (6);

| AN. | kadangi nustatytas didelis Campylo bakterijos atsparumas fluorochinolonams ir daugelis Campylo bakterijos žmonėms sukeltų infekcijų yra susiję su paukštienos apdorojimu, paruošimu ir vartojimu; kadangi dėl tokio didelio atsparumo sumažėja Campylo bakterijos žmonėms sukeltų infekcijų veiksmingo gydymo galimybės; |
| --- | --- |

AN.

kadangi nustatytas didelis Campylo bakterijos atsparumas fluorochinolonams ir daugelis Campylo bakterijos žmonėms sukeltų infekcijų yra susiję su paukštienos apdorojimu, paruošimu ir vartojimu; kadangi dėl tokio didelio atsparumo sumažėja Campylo bakterijos žmonėms sukeltų infekcijų veiksmingo gydymo galimybės;

| AO. | kadangi ES antibiotikų naudojimas kitais nei gydymo tikslais, kuomet nedidelės preparato dozės duodamos galvijams siekiant paskatinti jų augimą, uždraustas nuo 2006 metų; |
| --- | --- |

AO.

kadangi ES antibiotikų naudojimas kitais nei gydymo tikslais, kuomet nedidelės preparato dozės duodamos galvijams siekiant paskatinti jų augimą, uždraustas nuo 2006 metų;

| AP. | kadangi daugelio ūkinių gyvūnų vaistinių pašarų sudėtyje yra antimikrobinių medžiagų; |
| --- | --- |

AP.

kadangi daugelio ūkinių gyvūnų vaistinių pašarų sudėtyje yra antimikrobinių medžiagų;

| AQ. | kadangi dėl naminių gyvūnų gydymo antimikrobiniais vaistais kyla grėsmė išsivystyti antimikrobiniam atsparumui, kuris gali būti perduodamas žmogui, ir kadangi veterinarijos klinikose pastebimos naminių gyvūnų antimikrobinio atsparumo didėjimo tendencijos labai panašios į tendencijas ligoninėse; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi dėl naminių gyvūnų gydymo antimikrobiniais vaistais kyla grėsmė išsivystyti antimikrobiniam atsparumui, kuris gali būti perduodamas žmogui, ir kadangi veterinarijos klinikose pastebimos naminių gyvūnų antimikrobinio atsparumo didėjimo tendencijos labai panašios į tendencijas ligoninėse;

| AR. | kadangi naminių gyvūnų žmogui perduodamas antimikrobinis atsparumas negali būti tiksliai nustatytas ir tam reikia papildomų tyrimų; |
| --- | --- |

AR.

kadangi naminių gyvūnų žmogui perduodamas antimikrobinis atsparumas negali būti tiksliai nustatytas ir tam reikia papildomų tyrimų;

| AS. | kadangi pripažįstama, kad šiuo metu galiojančiuose veterinarinių vaistų teisės aktuose nėra numatyta veiksmingų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad būtų tinkamai valdomas pavojus žmonių sveikatai, kylantis dėl gyvūnams naudojamų antimikrobinių medžiagų; |
| --- | --- |

AS.

kadangi pripažįstama, kad šiuo metu galiojančiuose veterinarinių vaistų teisės aktuose nėra numatyta veiksmingų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad būtų tinkamai valdomas pavojus žmonių sveikatai, kylantis dėl gyvūnams naudojamų antimikrobinių medžiagų;

| AT. | kadangi antibiotikų vartojimas ne pagal informacinio lapelio nurodymus kelią susirūpinimą tiek veterinarijoje, tiek žmonių medicinoje; |
| --- | --- |

AT.

kadangi antibiotikų vartojimas ne pagal informacinio lapelio nurodymus kelią susirūpinimą tiek veterinarijoje, tiek žmonių medicinoje;

| AU. | kadangi farmacijos įmonės yra linkusios įtraukti naujus antibiotikus į jau esamas antibiotikų klases, užuot tiriant ir kuriant iš tikrųjų naujas antibakterines medžiagas ir todėl atsparumas šioms naujoms medžiagoms išsivystys sparčiau negu vaistams, kurie pasižymi iš tikrųjų nauju veikimo mechanizmu; |
| --- | --- |

AU.

kadangi farmacijos įmonės yra linkusios įtraukti naujus antibiotikus į jau esamas antibiotikų klases, užuot tiriant ir kuriant iš tikrųjų naujas antibakterines medžiagas ir todėl atsparumas šioms naujoms medžiagoms išsivystys sparčiau negu vaistams, kurie pasižymi iš tikrųjų nauju veikimo mechanizmu;

| AV. | kadangi būtina skatinti farmacijos laboratorijas kurti naujus antibiotikus ir apsvarstyti galimybę sukurti skatinamąsias priemones ir alternatyvius ekonomikos modelius, skirtus atlyginti už inovacijas; |
| --- | --- |

AV.

kadangi būtina skatinti farmacijos laboratorijas kurti naujus antibiotikus ir apsvarstyti galimybę sukurti skatinamąsias priemones ir alternatyvius ekonomikos modelius, skirtus atlyginti už inovacijas;

| AW. | kadangi labai svarbu skatinti farmacijos bendroves investuoti ir nenutraukti investicijų į naujų antibiotikų medžiagų kūrimą, visų pirma siekiant kovoti su paplitusiomis daugeliui vaistų atspariomis neigiamomis bakterijomis, ypač:






  — | ligomis, kurias sukėlė paplitusios daugeliui vaistų atsparios gram neigiamos bakterijos, pvz., K. pneumoniae ir Acinetobacter ar E. coli) arba kitomis daugeliui vaistų atspariomis bakterijomis, pvz., Auksiniu stafilokoku (Staphylococcus aureus) ar tuberkulioze; |
| --- | --- | --- |

AW.

kadangi labai svarbu skatinti farmacijos bendroves investuoti ir nenutraukti investicijų į naujų antibiotikų medžiagų kūrimą, visų pirma siekiant kovoti su paplitusiomis daugeliui vaistų atspariomis neigiamomis bakterijomis, ypač:

—

ligomis, kurias sukėlė paplitusios daugeliui vaistų atsparios gram neigiamos bakterijos, pvz., K. pneumoniae ir Acinetobacter ar E. coli) arba kitomis daugeliui vaistų atspariomis bakterijomis, pvz., Auksiniu stafilokoku (Staphylococcus aureus) ar tuberkulioze;

| — | kitomis ligomis, kurias sukėlė virusai (ŽIV) ar parazitai (maliarija); |
| --- | --- |

—

kitomis ligomis, kurias sukėlė virusai (ŽIV) ar parazitai (maliarija);

taip pat kurti alternatyvius metodus, skirtus kovoti su infekcijomis, susijusiomis su sveikatos priežiūra, nenaudojant antibiotikų;

| AX. | kadangi tai gali pasiekti sprendžiant kai kuriuos pagrindinius mokslinius, reguliavimo ir ekonominius uždavinius, kurie kliudė antibiotikų kūrimui ir ypač skatinti investicijas į mokslinius tyrimus, dėmesį skiriant visuomenės sveikatos poreikiams, tuo pat metu išlaikant jų suderinimą su nacionalinėmis sveikatos apsaugos sistemomis; |
| --- | --- |

AX.

kadangi tai gali pasiekti sprendžiant kai kuriuos pagrindinius mokslinius, reguliavimo ir ekonominius uždavinius, kurie kliudė antibiotikų kūrimui ir ypač skatinti investicijas į mokslinius tyrimus, dėmesį skiriant visuomenės sveikatos poreikiams, tuo pat metu išlaikant jų suderinimą su nacionalinėmis sveikatos apsaugos sistemomis;

| AY. | kadangi Direktyvos 2001/18/EB 4 straipsnio 2 dalyje nustatomas galutinis terminas, skirtas genų, suteikiančių atsparumą antibiotikams transgenetiniams augalams, naudojimui; |
| --- | --- |

AY.

kadangi Direktyvos 2001/18/EB 4 straipsnio 2 dalyje nustatomas galutinis terminas, skirtas genų, suteikiančių atsparumą antibiotikams transgenetiniams augalams, naudojimui;

| AZ. | kadangi produktų specialistai niekada neturėtų atlikti terapinio gydymo, o tik padėti medicinos darbuotojams, kai jų prašoma ir jeigu prašoma, pvz., padėti surinkti ar išardyti konkrečius prietaisus; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi produktų specialistai niekada neturėtų atlikti terapinio gydymo, o tik padėti medicinos darbuotojams, kai jų prašoma ir jeigu prašoma, pvz., padėti surinkti ar išardyti konkrečius prietaisus;

| BA. | kadangi Direktyvos 2011/24/ES dėl pacientų judumo nuostatos įgyvendinamos visoje ES, todėl ES pacientai gali sužinoti apie pacientų saugą įvairiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

BA.

kadangi Direktyvos 2011/24/ES dėl pacientų judumo nuostatos įgyvendinamos visoje ES, todėl ES pacientai gali sužinoti apie pacientų saugą įvairiose valstybėse narėse;

| BB. | kadangi labai svarbu užtikrinti pacientų teises ir visuomenės pasitikėjimą sveikatos priežiūros paslaugomis užtikrinant, kad valstybėse narėse būtų įdiegtos sistemos, pagal kurias jos teiktų sąžiningas finansines kompensacijas esant aplaidumui dėl netinkamų medicinos paslaugų; |
| --- | --- |

BB.

kadangi labai svarbu užtikrinti pacientų teises ir visuomenės pasitikėjimą sveikatos priežiūros paslaugomis užtikrinant, kad valstybėse narėse būtų įdiegtos sistemos, pagal kurias jos teiktų sąžiningas finansines kompensacijas esant aplaidumui dėl netinkamų medicinos paslaugų;

| BC. | kadangi internete yra didžiausia nereglamentuojama vaistų rinka pasaulyje; kadangi 62 proc. internetu įsigyjamų vaistų yra padirbti arba neatitinka standartų; kadangi visame pasaulyje yra labai daug nelegaliai internete veikiančių farmacinės veiklos vykdytojų, kurių nelegalios prekybos vaistais, kuriems reikalingas gydytojo receptas, metinė apyvarta siekia apie 200 milijardų JAV dolerių;; |
| --- | --- |

BC.

kadangi internete yra didžiausia nereglamentuojama vaistų rinka pasaulyje; kadangi 62 proc. internetu įsigyjamų vaistų yra padirbti arba neatitinka standartų; kadangi visame pasaulyje yra labai daug nelegaliai internete veikiančių farmacinės veiklos vykdytojų, kurių nelegalios prekybos vaistais, kuriems reikalingas gydytojo receptas, metinė apyvarta siekia apie 200 milijardų JAV dolerių;;

| BD. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnyje nustatyta, kad Europos Sąjunga savo veikla turi papildyti valstybių narių politiką ir siekti gerinti visuomenės sveikatą, užkirsti kelią žmonių fiziniams ir psichiniams negalavimams bei ligoms ir pašalinti pavojaus fizinei ir psichinei sveikatai šaltinius; |
| --- | --- |

BD.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnyje nustatyta, kad Europos Sąjunga savo veikla turi papildyti valstybių narių politiką ir siekti gerinti visuomenės sveikatą, užkirsti kelią žmonių fiziniams ir psichiniams negalavimams bei ligoms ir pašalinti pavojaus fizinei ir psichinei sveikatai šaltinius;

Tarybos rekomendacijų dėl pacientų saugos įgyvendinimas

Atsiliepimai apie Komisijos antrąją įgyvendinimo ataskaitą

| 1. | primena, kad ES farmacijos srities teisės aktai buvo parengti siekiant apsaugoti pacientų saugą; primena apie minėtą 2013 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl Komisijos ataskaitos Tarybai, parengtą remiantis valstybių narių pateiktomis Tarybos rekomendacijos (2009/C 151/01) dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės įgyvendinimo ataskaitomis; |
| --- | --- |

1.

primena, kad ES farmacijos srities teisės aktai buvo parengti siekiant apsaugoti pacientų saugą; primena apie minėtą 2013 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl Komisijos ataskaitos Tarybai, parengtą remiantis valstybių narių pateiktomis Tarybos rekomendacijos (2009/C 151/01) dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės įgyvendinimo ataskaitomis;

| 2. | teigiamai vertina su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų priežiūros sistemos gerinimą ES ir kai kuriose valstybėse narėse įgyvendintas naujausias priemones, kuriomis siekiama gerinti bendrą pacientų saugą ir mažinti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų atvejų skaičių, ir ypač valstybių narių padarytą pažangą kuriant pacientų saugos strategijas ir programą, įskaitant pacientų saugą priimant sveikatos priežiūros teisės aktus ir kuriant pranešimų teikimo ir mokymosi sistemas; |
| --- | --- |

2.

teigiamai vertina su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų priežiūros sistemos gerinimą ES ir kai kuriose valstybėse narėse įgyvendintas naujausias priemones, kuriomis siekiama gerinti bendrą pacientų saugą ir mažinti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų atvejų skaičių, ir ypač valstybių narių padarytą pažangą kuriant pacientų saugos strategijas ir programą, įskaitant pacientų saugą priimant sveikatos priežiūros teisės aktus ir kuriant pranešimų teikimo ir mokymosi sistemas;

| 3. | vis dėlto pažymi, kad iš antrosios įgyvendinimo ataskaitos tebematyti nevienoda valstybių narių pažanga, susijusi su pacientų sauga, ir apgailestauja dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse, galbūt dėl ekonomikos krizės atsiradusių finansinių suvaržymų, akivaizdžiai sulėtėjo ir Tarybos rekomendacijų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

3.

vis dėlto pažymi, kad iš antrosios įgyvendinimo ataskaitos tebematyti nevienoda valstybių narių pažanga, susijusi su pacientų sauga, ir apgailestauja dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse, galbūt dėl ekonomikos krizės atsiradusių finansinių suvaržymų, akivaizdžiai sulėtėjo ir Tarybos rekomendacijų įgyvendinimas;

| 4. | apgailestauja, kad dėl griežtų taupymo priemonių Europos ligoninėse ir kitose sveikatos priežiūros įstaigose buvo sumažintas valytojų skaičius, net ir suvokiant, kokį svarbų vaidmenį valytojų personalas atlieka išlaikant aukštą higienos lygį; |
| --- | --- |

4.

apgailestauja, kad dėl griežtų taupymo priemonių Europos ligoninėse ir kitose sveikatos priežiūros įstaigose buvo sumažintas valytojų skaičius, net ir suvokiant, kokį svarbų vaidmenį valytojų personalas atlieka išlaikant aukštą higienos lygį;

| 5. | ragina valstybes nares šios krizės laikotarpiu užtikrinti, kad griežtos taupymo priemonės neturėtų įtakos
  pacientų saugai ir kad
  sveikatos priežiūros
  sistemos
  būtų pakankamai
  finansuojamos
  ir ypač vengti trumpalaikio taupymo, dėl kurio vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu atsiranda didelių išlaidų, o vietoj to susitelkti į tolesnį aukštos kokybės ir efektyvių sveikatos priežiūros sistemų plėtojimą; ragina valstybes nares užtikrinti, kad pakaktų sveikatos priežiūros specialistų ar bespecializuojančių infekcijų prevencijos ir kontrolės srityje ir kad ligoninių higiena būtų sukoncentruota ties į pacientą nukreiptą sveikatos priežiūrą; |
| --- | --- |

5.

ragina valstybes nares šios krizės laikotarpiu užtikrinti, kad griežtos taupymo priemonės neturėtų įtakos
  pacientų saugai ir kad
  sveikatos priežiūros
  sistemos
  būtų pakankamai
  finansuojamos
  ir ypač vengti trumpalaikio taupymo, dėl kurio vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu atsiranda didelių išlaidų, o vietoj to susitelkti į tolesnį aukštos kokybės ir efektyvių sveikatos priežiūros sistemų plėtojimą; ragina valstybes nares užtikrinti, kad pakaktų sveikatos priežiūros specialistų ar bespecializuojančių infekcijų prevencijos ir kontrolės srityje ir kad ligoninių higiena būtų sukoncentruota ties į pacientą nukreiptą sveikatos priežiūrą;

| 6. | ragina valstybes nares nustatyti konkrečius ir plataus užmojo kiekybinius tikslus antibiotikų naudojimui mažinti; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares nustatyti konkrečius ir plataus užmojo kiekybinius tikslus antibiotikų naudojimui mažinti;

| 7. | teigiamai vertina ES darbo grupės, susijusios su pacientų saugos ir priežiūros kokybe, kurioje dirba 28 ES valstybių narių, EFTA šalių ir tarptautinių organizacijų ir įstaigų atstovai, kurie padeda rengti ES pacientų saugos ir priežiūros kokybės darbotvarkę, veiklą; |
| --- | --- |

7.

teigiamai vertina ES darbo grupės, susijusios su pacientų saugos ir priežiūros kokybe, kurioje dirba 28 ES valstybių narių, EFTA šalių ir tarptautinių organizacijų ir įstaigų atstovai, kurie padeda rengti ES pacientų saugos ir priežiūros kokybės darbotvarkę, veiklą;

| 8. | ragina Komisiją toliau stebėti, kaip valstybėse narėse įgyvendinamos nuostatos dėl pacientų saugos ir prireikus atitinkamai parengti naujas gaires; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją toliau stebėti, kaip valstybėse narėse įgyvendinamos nuostatos dėl pacientų saugos ir prireikus atitinkamai parengti naujas gaires;

Padėties gerinimo iniciatyvos

| 9. | teigiamai vertina ES bendrai finansuojamą ir EBPO atliekamą darbą taikant palyginamus rodiklius siekiant įvertinti pacientų saugą; ragina valstybes nares įgyvendinti tokius rodiklius siekiant įvertinti pacientų saugą; |
| --- | --- |

9.

teigiamai vertina ES bendrai finansuojamą ir EBPO atliekamą darbą taikant palyginamus rodiklius siekiant įvertinti pacientų saugą; ragina valstybes nares įgyvendinti tokius rodiklius siekiant įvertinti pacientų saugą;

| 10. | pažymi, kad labai svarbu visose valstybėse narėse įtraukti pacientų saugą į studijas, į mokymus darbo vietoje ir į sveikatos priežiūros darbuotojų ir specialistų tęstinį mokymą; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad labai svarbu visose valstybėse narėse įtraukti pacientų saugą į studijas, į mokymus darbo vietoje ir į sveikatos priežiūros darbuotojų ir specialistų tęstinį mokymą;

| 11. | pabrėžia galimą e. sveikatos naudą siekiant mažinti nepageidaujamus reiškinius stebint informacijos srautus ir gerinant medicinos procesų suvokimą, taip pat išrašant elektroninius receptus ir įspėjimus apie vaistų tarpusavio sąveiką; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau nagrinėti e. sveikatos paslaugų galimybes pacientų saugos srityje, pradėti taikyti elektroninį paciento duomenų registravimą ir skatinti intensyvesnį bendradarbiavimą dalijantis patirtimi, žiniomis ir gerąja praktika šioje srityje; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia galimą e. sveikatos naudą siekiant mažinti nepageidaujamus reiškinius stebint informacijos srautus ir gerinant medicinos procesų suvokimą, taip pat išrašant elektroninius receptus ir įspėjimus apie vaistų tarpusavio sąveiką; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau nagrinėti e. sveikatos paslaugų galimybes pacientų saugos srityje, pradėti taikyti elektroninį paciento duomenų registravimą ir skatinti intensyvesnį bendradarbiavimą dalijantis patirtimi, žiniomis ir gerąja praktika šioje srityje;

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti mobiliosios sveikatos priežiūros (m. sveikatos) galimybes didinant priežiūros efektyvumą, mažinant hospitalizavimo atvejus ir metines sveikatos priežiūros išlaidas vienam gyventojui; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti mobiliosios sveikatos priežiūros (m. sveikatos) galimybes didinant priežiūros efektyvumą, mažinant hospitalizavimo atvejus ir metines sveikatos priežiūros išlaidas vienam gyventojui;

| 13. | pažymi, kad antibiotikų vartojimas ir atsparumo antimikrobinėms medžiagoms paplitimas įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi, ir ragina valstybes nares taikyti geriausią patirtį; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad antibiotikų vartojimas ir atsparumo antimikrobinėms medžiagoms paplitimas įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi, ir ragina valstybes nares taikyti geriausią patirtį;

| 14. | pabrėžia, kad būtina skubiai skatinti veterinarinius mokslinius tyrimus ir inovacijas ES ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad būtina skubiai skatinti veterinarinius mokslinius tyrimus ir inovacijas ES ir nacionaliniu lygmenimis;

| 15. | primygtinai ragina valstybes nares įgyvendinti arba plėtoti šias priemones:






  a) | toliau stengtis gerinti pacientų saugą taikant reikiamas priemones siekiant visapusiškai įgyvendinti Tarybos rekomendacijas; |
| --- | --- | --- |

15.

primygtinai ragina valstybes nares įgyvendinti arba plėtoti šias priemones:

a)

toliau stengtis gerinti pacientų saugą taikant reikiamas priemones siekiant visapusiškai įgyvendinti Tarybos rekomendacijas;

| b) | vykdant standartizuotas apklausas reguliariai rinkti duomenis apie nepageidaujamų reiškinių paplitimą ir dažnumą jų teritorijoje ir tobulinti išankstinio įspėjimo apie pavojų sistemas ir veiksmingai koordinuoti keitimąsi šiais duomenimis; |
| --- | --- |

b)

vykdant standartizuotas apklausas reguliariai rinkti duomenis apie nepageidaujamų reiškinių paplitimą ir dažnumą jų teritorijoje ir tobulinti išankstinio įspėjimo apie pavojų sistemas ir veiksmingai koordinuoti keitimąsi šiais duomenimis;

| c) | užtikrinti, kad sveikatos priežiūros vadovai būtų skiriami pagal jų nuopelnus, o ne pagal politines pažiūras; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad sveikatos priežiūros vadovai būtų skiriami pagal jų nuopelnus, o ne pagal politines pažiūras;

| d) | užtikrinti nuolatinį sveikatos priežiūros specialistų darbo sąlygų gerinimą ir vertinimą, siekiant padidinti pacientų saugą; |
| --- | --- |

d)

užtikrinti nuolatinį sveikatos priežiūros specialistų darbo sąlygų gerinimą ir vertinimą, siekiant padidinti pacientų saugą;

| e) | užtikrinti, kad visi sveikatos priežiūros darbuotojai, įskaitant tuos, kurie neturi tiesioginio kontakto su pacientais, prieš pradėdami dirbti ligoninėje ar kitoje sveikatos priežiūros įstaigoje išklausytų pagrindinius mokymus apie infekcijų prevenciją ir kontrolę, o vėliau reguliariai atnaujintų žinias; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad visi sveikatos priežiūros darbuotojai, įskaitant tuos, kurie neturi tiesioginio kontakto su pacientais, prieš pradėdami dirbti ligoninėje ar kitoje sveikatos priežiūros įstaigoje išklausytų pagrindinius mokymus apie infekcijų prevenciją ir kontrolę, o vėliau reguliariai atnaujintų žinias;

| f) | užtikrinti tinkamą naujausiomis žiniomis pagrįstą gydytojų ir kitų sveikatos priežiūros specialistų rengimą, keistis geriausia patirtimi, kad būtų neatsiliekama naudojant naujausias turimas technologijas ir taikant geriausią ligoninių higienos praktiką, taip pat nustatyti stebėsenos sistemas, kurias naudojant būtų galima patikrinti, ar personalo kompetencija pagrįsta naujausiomis žiniomis, visų pirma atsižvelgiant į PSO chirurginių operacijų saugos kontrolinį sąrašą; tai sumažintų medikų klaidų (įskaitant hospitalines infekcijas), kurias jie padaro dėl to, kad neturi pakankamai žinių ar nėra susipažinę su technologinėmis naujovėmis, tikimybę; |
| --- | --- |

f)

užtikrinti tinkamą naujausiomis žiniomis pagrįstą gydytojų ir kitų sveikatos priežiūros specialistų rengimą, keistis geriausia patirtimi, kad būtų neatsiliekama naudojant naujausias turimas technologijas ir taikant geriausią ligoninių higienos praktiką, taip pat nustatyti stebėsenos sistemas, kurias naudojant būtų galima patikrinti, ar personalo kompetencija pagrįsta naujausiomis žiniomis, visų pirma atsižvelgiant į PSO chirurginių operacijų saugos kontrolinį sąrašą; tai sumažintų medikų klaidų (įskaitant hospitalines infekcijas), kurias jie padaro dėl to, kad neturi pakankamai žinių ar nėra susipažinę su technologinėmis naujovėmis, tikimybę;

| g) | užtikrinti, kad taikant gydymą būtų laikomasi daugiadalykio požiūrio; |
| --- | --- |

g)

užtikrinti, kad taikant gydymą būtų laikomasi daugiadalykio požiūrio;

| h) | užtikrinti geresnį ligonio sveikatos priežiūros nuoseklumą ir tęstinumą, ypač pereinant iš vieno sveikatos priežiūros sektoriaus į kitą ir keičiantis informacija, pavyzdžiui, tarp ligoninės ir pirminės sveikatos priežiūros sektoriaus; |
| --- | --- |

h)

užtikrinti geresnį ligonio sveikatos priežiūros nuoseklumą ir tęstinumą, ypač pereinant iš vieno sveikatos priežiūros sektoriaus į kitą ir keičiantis informacija, pavyzdžiui, tarp ligoninės ir pirminės sveikatos priežiūros sektoriaus;

| i) | palengvinti sveikatos priežiūros įstaigų darbą skatinant medicininį gydymą namuose; |
| --- | --- |

i)

palengvinti sveikatos priežiūros įstaigų darbą skatinant medicininį gydymą namuose;

| j) | užtikrinti, kad medicinos specialistai informuotų pacientus, kai vaistas vartojamas ne pagal informacinio lapelio nurodymus, ir suteiktų jiems informaciją apie galimą riziką, kad šie galėtų duoti informuoto asmens sutikimą; |
| --- | --- |

j)

užtikrinti, kad medicinos specialistai informuotų pacientus, kai vaistas vartojamas ne pagal informacinio lapelio nurodymus, ir suteiktų jiems informaciją apie galimą riziką, kad šie galėtų duoti informuoto asmens sutikimą;

| k) | tarpusavyje keistis informacija apie geriausius atsparumo antibiotikams mažinimo būdus, kad visoje Europoje būtų laikomasi veiksmingiausio metodo; |
| --- | --- |

k)

tarpusavyje keistis informacija apie geriausius atsparumo antibiotikams mažinimo būdus, kad visoje Europoje būtų laikomasi veiksmingiausio metodo;

| l) | siekiant kovoti su esama nelygybe sveikatos priežiūros srityje, užtikrinti vienodas galimybes pacientams naudotis sveikatos priežiūros ir medicininio gydymo paslaugomis; |
| --- | --- |

l)

siekiant kovoti su esama nelygybe sveikatos priežiūros srityje, užtikrinti vienodas galimybes pacientams naudotis sveikatos priežiūros ir medicininio gydymo paslaugomis;

| m) | remti pacientų informavimo kampanijas apie sveikatos priežiūros srities nepageidaujamus reiškinius ir galimas prevencines priemones, pradedant nuo pagrindinių higienos taisyklių, ir pradėti sąmoningumo skatinimo kampanijas, švietimo sveikatos klausimais kursus mokyklose, mokyti protingai vartoti ne tik antibiotikus, bet ir kitus vaistus, taip pat paaiškinti atsparumo antibiotikams didėjimo sukeliamą riziką; šios kampanijos turėtų būti skirtos tėvams ir globėjams, atsakingiems už mažus vaikus ir pagyvenusius žmones, ir visada turėtų būti įvertinami jų rezultatai; |
| --- | --- |

m)

remti pacientų informavimo kampanijas apie sveikatos priežiūros srities nepageidaujamus reiškinius ir galimas prevencines priemones, pradedant nuo pagrindinių higienos taisyklių, ir pradėti sąmoningumo skatinimo kampanijas, švietimo sveikatos klausimais kursus mokyklose, mokyti protingai vartoti ne tik antibiotikus, bet ir kitus vaistus, taip pat paaiškinti atsparumo antibiotikams didėjimo sukeliamą riziką; šios kampanijos turėtų būti skirtos tėvams ir globėjams, atsakingiems už mažus vaikus ir pagyvenusius žmones, ir visada turėtų būti įvertinami jų rezultatai;

| n) | pabrėžti hospitalinių infekcijų prevencijos svarbą sveikatos priežiūros įstaigose ribojant šių infekcijų plitimą pasitelkiant pacientų ir jų kontaktų kontrolę, taip pat taikant infekcijų kontrolės priemones, ir toliau skatinti gerąją patirtį higienos srityje (pvz., plauti rankas); |
| --- | --- |

n)

pabrėžti hospitalinių infekcijų prevencijos svarbą sveikatos priežiūros įstaigose ribojant šių infekcijų plitimą pasitelkiant pacientų ir jų kontaktų kontrolę, taip pat taikant infekcijų kontrolės priemones, ir toliau skatinti gerąją patirtį higienos srityje (pvz., plauti rankas);

| o) | sustiprinti higienos užtikrinimo priemones geriau išnaudojant higienos specialistų vaidmenį, t. y. pavesti jiems stebėti visus sveikatos ir higienos aspektus, susijusius su sveikatos priežiūros įstaigomis, pacientais ir jų lankytojais; |
| --- | --- |

o)

sustiprinti higienos užtikrinimo priemones geriau išnaudojant higienos specialistų vaidmenį, t. y. pavesti jiems stebėti visus sveikatos ir higienos aspektus, susijusius su sveikatos priežiūros įstaigomis, pacientais ir jų lankytojais;

| p) | aktyviai ir oficialiai įtraukti pacientų organizacijas ir atstovus į visus politikos sričių ir programų kūrimo etapus ir lygmenis; |
| --- | --- |

p)

aktyviai ir oficialiai įtraukti pacientų organizacijas ir atstovus į visus politikos sričių ir programų kūrimo etapus ir lygmenis;

| q) | parengti ES pacientų dalyvavimo gaires įgyvendinant pacientų saugos strategijas ir veiksmus, bendradarbiaujant su suinteresuotomis šalimis, visų pirma su pacientų organizacijomis; |
| --- | --- |

q)

parengti ES pacientų dalyvavimo gaires įgyvendinant pacientų saugos strategijas ir veiksmus, bendradarbiaujant su suinteresuotomis šalimis, visų pirma su pacientų organizacijomis;

| r) | teikti jiems tinkamą paramą įgyvendinant su pacientų sauga susijusią veiklą; |
| --- | --- |

r)

teikti jiems tinkamą paramą įgyvendinant su pacientų sauga susijusią veiklą;

| 16. | ragina valstybes nares ištirti galimas medicinos praktikos klaidas, kurios susijusios su medicinos prietaisų, kurie buvo sukurti ir skirti vienkartiniam naudojimui, atnaujinimu ir pakartotiniu naudojimu; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares ištirti galimas medicinos praktikos klaidas, kurios susijusios su medicinos prietaisų, kurie buvo sukurti ir skirti vienkartiniam naudojimui, atnaujinimu ir pakartotiniu naudojimu;

| 17. | primygtinai ragina valstybes nares gerinti informuotumo didinimo programas, skirtas medicinos specialistams, kitiems sveikatos priežiūros srities darbuotojams, veterinarijos specialistams ir visuomenei, sutelkiant dėmesį į antibiotikų vartojimą ir infekcijų prevenciją; |
| --- | --- |

17.

primygtinai ragina valstybes nares gerinti informuotumo didinimo programas, skirtas medicinos specialistams, kitiems sveikatos priežiūros srities darbuotojams, veterinarijos specialistams ir visuomenei, sutelkiant dėmesį į antibiotikų vartojimą ir infekcijų prevenciją;

| 18. | ragina Europos vaistų agentūrą (EMA) rengti gaires dėl vaistų vartojimo ne pagal informacinio lapelio nurodymus ir (arba) nelicencijuoto vartojimo atsižvelgiant į medicininius poreikius, taip pat sudaryti ne pagal informacinio lapelio nurodymus vartojamų vaistų sąrašą, nepaisant to, kad esama licencijuotų alternatyvų; |
| --- | --- |

18.

ragina Europos vaistų agentūrą (EMA) rengti gaires dėl vaistų vartojimo ne pagal informacinio lapelio nurodymus ir (arba) nelicencijuoto vartojimo atsižvelgiant į medicininius poreikius, taip pat sudaryti ne pagal informacinio lapelio nurodymus vartojamų vaistų sąrašą, nepaisant to, kad esama licencijuotų alternatyvų;

| 19. | ragina Komisiją ir ECDC parengti sveikatos priežiūros specialistams, pacientams ir jų šeimos nariams skirtas veiksmingo rankų plovimo ir džiovinimo gaires bei paskatinti naudoti rankų džiovinimo metodus, kuriais neskatinama mikrobinė kryžminė tarša oru ir aerozoliniu būdu; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją ir ECDC parengti sveikatos priežiūros specialistams, pacientams ir jų šeimos nariams skirtas veiksmingo rankų plovimo ir džiovinimo gaires bei paskatinti naudoti rankų džiovinimo metodus, kuriais neskatinama mikrobinė kryžminė tarša oru ir aerozoliniu būdu;

| 20. | pabrėžia, kad būtina iš esmės gerinti komunikaciją ir švietimą bei mokymus tiek veterinarams, tiek ūkininkams; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad būtina iš esmės gerinti komunikaciją ir švietimą bei mokymus tiek veterinarams, tiek ūkininkams;

| 21. | dar kartą primygtinai ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo į informacinį pakuotės lapelį būtų privalomai įtraukiama vaisto duomenų lentelė; informacija vaisto duomenų lentelėje turėtų būti pateikta taip, kad ji būtų aiški, matoma ir aiškiai skirtųsi nuo likusio teksto; vaisto duomenų lentelėje turėtų būti glaustas būtinų vaisto duomenų aprašymas, kad pacientas galėtų suprasti vaistinio preparato naudą ir galimą riziką ir vartoti jį saugiai ir tinkamai; tai apima, be kita ko, patarimus, kaip tinkamai ir teisingai vartoti antibiotikus; |
| --- | --- |

21.

dar kartą primygtinai ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo į informacinį pakuotės lapelį būtų privalomai įtraukiama vaisto duomenų lentelė; informacija vaisto duomenų lentelėje turėtų būti pateikta taip, kad ji būtų aiški, matoma ir aiškiai skirtųsi nuo likusio teksto; vaisto duomenų lentelėje turėtų būti glaustas būtinų vaisto duomenų aprašymas, kad pacientas galėtų suprasti vaistinio preparato naudą ir galimą riziką ir vartoti jį saugiai ir tinkamai; tai apima, be kita ko, patarimus, kaip tinkamai ir teisingai vartoti antibiotikus;

| 22. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares skatinti pradėti naudoti Europos logotipą, kuris numatytas Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 699/2014, kad būtų galima aiškiai informuoti, kurios internetinės vaistinės visuomenei teikia nuotolinio pardavimo paslaugą, ir kartu apsaugoti vartotojus, kad jie nepirktų padirbtų ir dažnai sveikatai pavojingų vaistų; |
| --- | --- |

22.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares skatinti pradėti naudoti Europos logotipą, kuris numatytas Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 699/2014, kad būtų galima aiškiai informuoti, kurios internetinės vaistinės visuomenei teikia nuotolinio pardavimo paslaugą, ir kartu apsaugoti vartotojus, kad jie nepirktų padirbtų ir dažnai sveikatai pavojingų vaistų;

| 23. | pažymi, kad, remiantis Sprendimu Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, valstybės narės privalo pateikti Komisijai atnaujintą informaciją apie jų parengties ir atsakomųjų priemonių planavimo nacionaliniu lygiu statusą, ir ragina valstybes nares pateikti susijusią informaciją per minėtame sprendime nustatytą laiką; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad, remiantis Sprendimu Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, valstybės narės privalo pateikti Komisijai atnaujintą informaciją apie jų parengties ir atsakomųjų priemonių planavimo nacionaliniu lygiu statusą, ir ragina valstybes nares pateikti susijusią informaciją per minėtame sprendime nustatytą laiką;

Pranešimų teikimo ir atsakomybės ir (arba) įsipareigojimų vykdymo klausimai

| 24. | primygtinai ragina valstybes nares skatinti su pacientais dirbančius sveikatos priežiūros specialistus nuolat teikti informaciją apie tai, kaip jie gali sumažinti su sauga susijusią riziką, kai tenka susidurti su sveikatos priežiūros sistema; |
| --- | --- |

24.

primygtinai ragina valstybes nares skatinti su pacientais dirbančius sveikatos priežiūros specialistus nuolat teikti informaciją apie tai, kaip jie gali sumažinti su sauga susijusią riziką, kai tenka susidurti su sveikatos priežiūros sistema;

| 25. | ragina valstybes nares steigti nepriklausomas institucijas, kurios palaikytų ryšius su sveikatos priežiūros specialistais siekiant didinti jų informuotumą apie grėsmę pacientų saugai ir užtikrinti, kad kilus grėsmei būtų skubiai paskleista informacija; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes nares steigti nepriklausomas institucijas, kurios palaikytų ryšius su sveikatos priežiūros specialistais siekiant didinti jų informuotumą apie grėsmę pacientų saugai ir užtikrinti, kad kilus grėsmei būtų skubiai paskleista informacija;

| 26. | ragina valstybes nares gerinti savo pranešimų apie nepageidaujamus reiškinius ir medikų klaidas teikimo sistemas kuriant priemones, kuriomis sveikatos priežiūros specialistai ir pacientai būtų skatinami teikti tikslius, objektyvius ir anoniminius pranešimus, taip pat ragina apsvarstyti, ar būtų verta įdiegti e. sistemą, kuria naudojantis pacientams būtų lengviau ir patogiau pateikti pranešimus; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares gerinti savo pranešimų apie nepageidaujamus reiškinius ir medikų klaidas teikimo sistemas kuriant priemones, kuriomis sveikatos priežiūros specialistai ir pacientai būtų skatinami teikti tikslius, objektyvius ir anoniminius pranešimus, taip pat ragina apsvarstyti, ar būtų verta įdiegti e. sistemą, kuria naudojantis pacientams būtų lengviau ir patogiau pateikti pranešimus;

| 27. | ragina valstybes nares patvirtinti priemones, kuriomis būtų pagerinta pranešimo apie nepageidaujamus reiškinius kokybė, o ne tik padidintas jų kiekis, užtikrinant, kad teikiant pranešimus būtų nurodoma patikima informacija, kurios pagrindu būtų galima iš tikrųjų pagerinti pacientų saugą, ir sukurti sistemą, kurioje būtų galima lengvai rasti duomenis ir kurį užtikrintų visapusišką ir sisteminį įvertinimą; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares patvirtinti priemones, kuriomis būtų pagerinta pranešimo apie nepageidaujamus reiškinius kokybė, o ne tik padidintas jų kiekis, užtikrinant, kad teikiant pranešimus būtų nurodoma patikima informacija, kurios pagrindu būtų galima iš tikrųjų pagerinti pacientų saugą, ir sukurti sistemą, kurioje būtų galima lengvai rasti duomenis ir kurį užtikrintų visapusišką ir sisteminį įvertinimą;

| 28. | ragina Komisiją parengti standartizuotas apklausas renkant duomenis apie infekcijas, susijusias su sveikatos priežiūra; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją parengti standartizuotas apklausas renkant duomenis apie infekcijas, susijusias su sveikatos priežiūra;

| 29. | ragina valstybes nares būti griežčiau tikrinti, kaip laikomasi draudimo išorės darbuotojams ne iš medicinos srities atlikti gydymą, ir dar sustiprinti šį draudimą; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares būti griežčiau tikrinti, kaip laikomasi draudimo išorės darbuotojams ne iš medicinos srities atlikti gydymą, ir dar sustiprinti šį draudimą;

| 30. | ragina valstybes nares informuoti pacientus apie pavojus ir prevencines priemones, susijusius su nepageidaujamais reiškiniais sveikatos priežiūroje srityje, taip pat apie skundų pateikimo procedūras ir teisines priemones, kurių jie galėtų imtis įvykus nepageidaujamam reiškiniui, pvz., kreipiantis į pacientų teisių atstovą; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares informuoti pacientus apie pavojus ir prevencines priemones, susijusius su nepageidaujamais reiškiniais sveikatos priežiūroje srityje, taip pat apie skundų pateikimo procedūras ir teisines priemones, kurių jie galėtų imtis įvykus nepageidaujamam reiškiniui, pvz., kreipiantis į pacientų teisių atstovą;

| 31. | ragina valstybes nares imtis reikiamų priemonių siekiant išvengti su vaistų išrašymu ir prekyba jais susijusių interesų konfliktų, kurie daro poveikį gydytojams ir veterinarams; |
| --- | --- |

31.

ragina valstybes nares imtis reikiamų priemonių siekiant išvengti su vaistų išrašymu ir prekyba jais susijusių interesų konfliktų, kurie daro poveikį gydytojams ir veterinarams;

| 32. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad pacientams, nukentėjusiems nuo su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų ar medikų klaidų, būtų lengvai prieinama visapusiška informacija apie galiojančius skundų teikimo ir žalos atlyginimo mechanizmus; |
| --- | --- |

32.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad pacientams, nukentėjusiems nuo su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų ar medikų klaidų, būtų lengvai prieinama visapusiška informacija apie galiojančius skundų teikimo ir žalos atlyginimo mechanizmus;

| 33. | ragina Komisiją pranešti apie nacionalinę praktiką, susijusią su kolektyviniu žalos atlyginimu su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų atvejais; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją pranešti apie nacionalinę praktiką, susijusią su kolektyviniu žalos atlyginimu su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų atvejais;

| 34. | pripažįsta piliečių iniciatyvų vertę, pvz., Europos pacientų teisių chartijos, pagrįstos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, ir Europos pacientų teisės dienos, kuri nuo 2007 m. kasmet rengiama balandžio 18 d.; ragina Komisiją ir valstybes nares remti Europos pacientų teisės dienos minėjimą vietos, nacionaliniu ir ES lygmeniu; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta piliečių iniciatyvų vertę, pvz., Europos pacientų teisių chartijos, pagrįstos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, ir Europos pacientų teisės dienos, kuri nuo 2007 m. kasmet rengiama balandžio 18 d.; ragina Komisiją ir valstybes nares remti Europos pacientų teisės dienos minėjimą vietos, nacionaliniu ir ES lygmeniu;

Kova su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms

Dabartinė padėtis ir perspektyvūs sprendimai

| 35. | teigiamai Komisijos darbą atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės srityje, taip pat Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) koordinavimo ir stebėsenos veiklą, ypač pagal Europos atsparumo antimikrobinėms medžiagoms stebėjimo tinklo (EARS-NET), Europos antibiotikų suvartojimo stebėjimo tinklo (ESAC-Net) ir Su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų stebėsenos tinklo (HAI-Net) programas; |
| --- | --- |

35.

teigiamai Komisijos darbą atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės srityje, taip pat Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) koordinavimo ir stebėsenos veiklą, ypač pagal Europos atsparumo antimikrobinėms medžiagoms stebėjimo tinklo (EARS-NET), Europos antibiotikų suvartojimo stebėjimo tinklo (ESAC-Net) ir Su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų stebėsenos tinklo (HAI-Net) programas;

| 36. | teigiamai vertina Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC), Europos vaistų agentūros (EMA) ir Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) bendrą koordinavimo ir priežiūros veiklą atsparumo antimikrobinėms medžiagoms srityje; |
| --- | --- |

36.

teigiamai vertina Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC), Europos vaistų agentūros (EMA) ir Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) bendrą koordinavimo ir priežiūros veiklą atsparumo antimikrobinėms medžiagoms srityje;

| 37. | susirūpinęs pažymi, kad 2010–2013 m. daugelyje valstybių narių ir ES lygmeniu labai padidėjo bakterijų K. pneumoniae atsparumas fluorochinolonams, trečiosios kartos cefalosporinams ir aminoglikozidams, taip pat bendras atsparumas visoms trims antibiotikų grupėms ir karbapenemams, paskutinės kartos antibiotikų grupei; taip pat pažymi, kad per tą patį laikotarpį daugelyje valstybių narių ir ES lygmeniu E. coli atsparumas trečiosios kartos cefalosporinams taip pat labai padidėjo; be to, pažymi, kad tam tikruose Europos regionuose daugeliui vaistų atsparios tuberkuliozės atvejai sudaro iki 20 proc. visų naujų tuberkuliozės atvejų, o daugeliui vaistų atsparios tuberkuliozės gydymo rezultatų efektyvumas yra pavojingai žemas; |
| --- | --- |

37.

susirūpinęs pažymi, kad 2010–2013 m. daugelyje valstybių narių ir ES lygmeniu labai padidėjo bakterijų K. pneumoniae atsparumas fluorochinolonams, trečiosios kartos cefalosporinams ir aminoglikozidams, taip pat bendras atsparumas visoms trims antibiotikų grupėms ir karbapenemams, paskutinės kartos antibiotikų grupei; taip pat pažymi, kad per tą patį laikotarpį daugelyje valstybių narių ir ES lygmeniu E. coli atsparumas trečiosios kartos cefalosporinams taip pat labai padidėjo; be to, pažymi, kad tam tikruose Europos regionuose daugeliui vaistų atsparios tuberkuliozės atvejai sudaro iki 20 proc. visų naujų tuberkuliozės atvejų, o daugeliui vaistų atsparios tuberkuliozės gydymo rezultatų efektyvumas yra pavojingai žemas;

| 38. | su susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, kad šalyse, kuriose plačiai paplitęs atsparumas įvairiems vaistams, taip pat atsparumas karbapenemams, yra tik keletas gydymo galimybių, į kurias įeina gydymas polimiksinais; pabrėžia, kad tose šalyse nustatytas bakterijų atsparumas polimiksinams yra svarbus įspėjimas, kad užkrėstų pacientų gydymo galimybės tampa dar labiau ribotos; |
| --- | --- |

38.

su susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, kad šalyse, kuriose plačiai paplitęs atsparumas įvairiems vaistams, taip pat atsparumas karbapenemams, yra tik keletas gydymo galimybių, į kurias įeina gydymas polimiksinais; pabrėžia, kad tose šalyse nustatytas bakterijų atsparumas polimiksinams yra svarbus įspėjimas, kad užkrėstų pacientų gydymo galimybės tampa dar labiau ribotos;

| 39. | pažymi, kad gydant antimikrobinėms medžiagoms atsparių bakterijų sukeltas infekcijas dažniausiai reikia ilgesnio gydymo ligoninėje, taip pat alternatyvaus ir brangesnio terapinio gydymo, kuris taps vis didesne našta valstybių narių sveikatos priežiūros sistemoms; |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad gydant antimikrobinėms medžiagoms atsparių bakterijų sukeltas infekcijas dažniausiai reikia ilgesnio gydymo ligoninėje, taip pat alternatyvaus ir brangesnio terapinio gydymo, kuris taps vis didesne našta valstybių narių sveikatos priežiūros sistemoms;

| 40. | apgailestauja, kad per pastaruosius 25 metus buvo nepakankamai suvokiama antimikrobinių medžiagų, ypač antibiotikų, racionalaus naudojimo svarba ir tęsėsi sąstingis antimikrobinių vaistų kūrimo srityje, kurį pirmiausia lėmė mokslinės, ekonominės ir reguliavimo kliūtys; |
| --- | --- |

40.

apgailestauja, kad per pastaruosius 25 metus buvo nepakankamai suvokiama antimikrobinių medžiagų, ypač antibiotikų, racionalaus naudojimo svarba ir tęsėsi sąstingis antimikrobinių vaistų kūrimo srityje, kurį pirmiausia lėmė mokslinės, ekonominės ir reguliavimo kliūtys;

| 41. | pažymi, kad programoje „Horizontas 2020“ ir ES trečiojoje visuomenės sveikatos programoje daug dėmesio skiriama su sveikatos priežiūra susijusioms infekcijoms ir atsparumui antimikrobinėms medžiagoms; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad programoje „Horizontas 2020“ ir ES trečiojoje visuomenės sveikatos programoje daug dėmesio skiriama su sveikatos priežiūra susijusioms infekcijoms ir atsparumui antimikrobinėms medžiagoms;

| 42. | pažymi, kad tam tikri veiksmingi antibiotikai nėra prieinami kai kuriose valstybėse narėse, o tai lemia netinkamą gydymo vaistais pasirinkimą, todėl ragina valstybes nares ir Komisiją ištirti, kaip veiksmingus antibiotikus išlaikyti rinkoje; |
| --- | --- |

42.

pažymi, kad tam tikri veiksmingi antibiotikai nėra prieinami kai kuriose valstybėse narėse, o tai lemia netinkamą gydymo vaistais pasirinkimą, todėl ragina valstybes nares ir Komisiją ištirti, kaip veiksmingus antibiotikus išlaikyti rinkoje;

| 43. | pažymi, kad atsparumas antibiotikams dažnai lemia uždelstą tinkamos antibiotikų terapijos uždelsimą, o pacientai, sergantys sunkiomis infekcinėmis ligomis, dėl netinkamos ar uždelstos antibiotikų terapijos patiria sunkių komplikacijų ir kartais juos gali ištikti mirtis; |
| --- | --- |

43.

pažymi, kad atsparumas antibiotikams dažnai lemia uždelstą tinkamos antibiotikų terapijos uždelsimą, o pacientai, sergantys sunkiomis infekcinėmis ligomis, dėl netinkamos ar uždelstos antibiotikų terapijos patiria sunkių komplikacijų ir kartais juos gali ištikti mirtis;

| 44. | su dideliu susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, kad daug gyvūnų yra užsikrėtę antibiotikams atspariomis bakterijomis ir kyla pavojus per užkrėstą mėsą perduoti šią bakteriją vartotojams; |
| --- | --- |

44.

su dideliu susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, kad daug gyvūnų yra užsikrėtę antibiotikams atspariomis bakterijomis ir kyla pavojus per užkrėstą mėsą perduoti šią bakteriją vartotojams;

| 45. | su susirūpinimu atkreipia dėmesį į veterinarijoje naudojamų antimikrobinių medžiagų ir ūkininkų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms išsivystymo ryšį ir pavojų, kad toks atsparumas po jų gydymo ligoninėje išplis; |
| --- | --- |

45.

su susirūpinimu atkreipia dėmesį į veterinarijoje naudojamų antimikrobinių medžiagų ir ūkininkų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms išsivystymo ryšį ir pavojų, kad toks atsparumas po jų gydymo ligoninėje išplis;

| 46. | teigiamai vertina valstybių narių, gyvūnų sveikatos priežiūros specialistų ir gyvūnų savininkų iniciatyvas ir veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti atsakingą antimikrobinių medžiagų naudojimą gydant gyvūnus ir sumažinti antimikrobinių medžiagų naudojimą gyvulininkystės srityje; |
| --- | --- |

46.

teigiamai vertina valstybių narių, gyvūnų sveikatos priežiūros specialistų ir gyvūnų savininkų iniciatyvas ir veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti atsakingą antimikrobinių medžiagų naudojimą gydant gyvūnus ir sumažinti antimikrobinių medžiagų naudojimą gyvulininkystės srityje;

| 47. | mano, kad naujų antimikrobinių vaistų moksliniai tyrimai yra labai svarbūs, ir ragina Komisiją panaudoti Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) lėšas siekiant skatinti mokslinius tyrimus, pvz., remiant tokias esamas struktūras kaip Inovacinės medicinos iniciatyva (IMI); |
| --- | --- |

47.

mano, kad naujų antimikrobinių vaistų moksliniai tyrimai yra labai svarbūs, ir ragina Komisiją panaudoti Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) lėšas siekiant skatinti mokslinius tyrimus, pvz., remiant tokias esamas struktūras kaip Inovacinės medicinos iniciatyva (IMI);

| 48. | ragina daugiau dėmesio skirti naujų antimikrobinių medžiagų kūrimui, kurios būtų nukreiptos į naujus taikinius; |
| --- | --- |

48.

ragina daugiau dėmesio skirti naujų antimikrobinių medžiagų kūrimui, kurios būtų nukreiptos į naujus taikinius;

| 49. | teigiamai vertina ir skatina tolesnius visiškai naujų antimikrobinių vaistų, ypač antibiotikų, mokslinius tyrimus siekiant kovoti su paplitusiomis daugeliui vaistų atspariomis gram neigiamomis bakterijomis ir ligomis, galinčiomis pakenkti antimikrobiniam atsparumui, pvz., K. pneumoniae, Acinetobacter, E. coli, ŽIV, Staphylococcus aureus, tuberkuloze ir maliarija; tačiau primygtinai teigia, kad prioritetinės svarbos klausimas – visų pirma tinkamo ir atsakingo antimikrobinių medžiagų naudojimo užtikrinimas; teigimai vertina ir skatina tolesnius alternatyvių metodų, skirtų kovoti su infekcijomis, susijusiomis su sveikatos priežiūra, ir daugeliui vaistų atsparia tuberkulioze (MDR-TB), nenaudojant antibiotikų, mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

49.

teigiamai vertina ir skatina tolesnius visiškai naujų antimikrobinių vaistų, ypač antibiotikų, mokslinius tyrimus siekiant kovoti su paplitusiomis daugeliui vaistų atspariomis gram neigiamomis bakterijomis ir ligomis, galinčiomis pakenkti antimikrobiniam atsparumui, pvz., K. pneumoniae, Acinetobacter, E. coli, ŽIV, Staphylococcus aureus, tuberkuloze ir maliarija; tačiau primygtinai teigia, kad prioritetinės svarbos klausimas – visų pirma tinkamo ir atsakingo antimikrobinių medžiagų naudojimo užtikrinimas; teigimai vertina ir skatina tolesnius alternatyvių metodų, skirtų kovoti su infekcijomis, susijusiomis su sveikatos priežiūra, ir daugeliui vaistų atsparia tuberkulioze (MDR-TB), nenaudojant antibiotikų, mokslinius tyrimus;

| 50. | ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti veiklą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje siekiant sukurti naujas priemones, kurios padėtų kovoti su bakterinėmis infekcijomis, kurios vis labiau plinta Europoje; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti veiklą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje siekiant sukurti naujas priemones, kurios padėtų kovoti su bakterinėmis infekcijomis, kurios vis labiau plinta Europoje;

| 51. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo iniciatyvas siekiant iš naujo atgaivinti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą antibiotikų kūrimo srityje; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo iniciatyvas siekiant iš naujo atgaivinti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą antibiotikų kūrimo srityje;

| 52. | ragina valstybes nares intensyviau bendradarbiauti pacientų saugos ir kovos su antimikrobiniu atsparumu srityje, siekiant sumažinti atsparių mikroorganizmų patekimą iš vienos valstybės narės į kitą; |
| --- | --- |

52.

ragina valstybes nares intensyviau bendradarbiauti pacientų saugos ir kovos su antimikrobiniu atsparumu srityje, siekiant sumažinti atsparių mikroorganizmų patekimą iš vienos valstybės narės į kitą;

| 53. | ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti „pritaikomųjų metodų“ sistemas ir kitas reguliavimo priemones, kad gydant atsparias infekcijas pacientas kuo anksčiau galėtų pasinaudoti gydymu naujoviškomis antibakterinėmis medžiagomis; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti „pritaikomųjų metodų“ sistemas ir kitas reguliavimo priemones, kad gydant atsparias infekcijas pacientas kuo anksčiau galėtų pasinaudoti gydymu naujoviškomis antibakterinėmis medžiagomis;

| 54. | ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti Europos vaistų agentūros programa dėl laipsniško leidimų išdavimo (angl. adaptive pathways) ir visomis turimomis reguliavimo priemonėmis siekiant užtikrinti, kad pacientams būtų greičiau suteiktos gydymo naujais antibakteriniais vaistais paslaugos; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti Europos vaistų agentūros programa dėl laipsniško leidimų išdavimo (angl. adaptive pathways) ir visomis turimomis reguliavimo priemonėmis siekiant užtikrinti, kad pacientams būtų greičiau suteiktos gydymo naujais antibakteriniais vaistais paslaugos;

| 55. | pabrėžia, kad pacientams turi būti skiriamas pagrindinis dėmesys įgyvendinant bet kokią sveikatos priežiūros srities politiką, ir skatina didinti raštingumą sveikatos srityje bei pacientų dalyvavimą priimant sprendimus dėl gydymo; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad pacientams turi būti skiriamas pagrindinis dėmesys įgyvendinant bet kokią sveikatos priežiūros srities politiką, ir skatina didinti raštingumą sveikatos srityje bei pacientų dalyvavimą priimant sprendimus dėl gydymo;

| 56. | mano, jog labai svarbu, kad Komisija užtikrintų, kad ES kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų planas po 2016 m. būtų toliau įgyvendinamas, tiksliai nurodant, kaip išspręsti mokslinius, reguliavimo ir ekonominius uždavinius, susijusius su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms, kartu įtraukiant su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevenciją ir kontrolę; |
| --- | --- |

56.

mano, jog labai svarbu, kad Komisija užtikrintų, kad ES kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų planas po 2016 m. būtų toliau įgyvendinamas, tiksliai nurodant, kaip išspręsti mokslinius, reguliavimo ir ekonominius uždavinius, susijusius su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms, kartu įtraukiant su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevenciją ir kontrolę;

Antibiotikų vartojimo žmonių medicinoje rekomendacijos

| 57. | primena, kad savarankiškas gydymasis antibiotikais turėtų būti griežtai draudžiamas ir pabrėžia, kad valstybių narių nacionalinės kompetentingos valdžios institucijos turi įgyvendinti „tik pagal receptą išduodamų vaistų“ politiką antibakterinių medžiagų atžvilgiu; |
| --- | --- |

57.

primena, kad savarankiškas gydymasis antibiotikais turėtų būti griežtai draudžiamas ir pabrėžia, kad valstybių narių nacionalinės kompetentingos valdžios institucijos turi įgyvendinti „tik pagal receptą išduodamų vaistų“ politiką antibakterinių medžiagų atžvilgiu;

| 58. | ragina valstybes nares imtis tinkamų veiksmų siekiant skatinti atsakingą ir tikslingą visų antimikrobinių medžiagų, ypač antibiotikų, kurie laikomi paskutinės kartos antibiotikais, skirtais bakterinėms infekcijoms gydyti ligoninėse, naudojimą medicinoje, kadangi netinkamas antibiotikų vartojimas prevencijos tikslais (taip pat ir ligoninėse) yra vienas iš pagrindinių veiksnių, lemiančių atsparumo antibiotikams atsiradimą; |
| --- | --- |

58.

ragina valstybes nares imtis tinkamų veiksmų siekiant skatinti atsakingą ir tikslingą visų antimikrobinių medžiagų, ypač antibiotikų, kurie laikomi paskutinės kartos antibiotikais, skirtais bakterinėms infekcijoms gydyti ligoninėse, naudojimą medicinoje, kadangi netinkamas antibiotikų vartojimas prevencijos tikslais (taip pat ir ligoninėse) yra vienas iš pagrindinių veiksnių, lemiančių atsparumo antibiotikams atsiradimą;

| 59. | ragina valstybes nares didinti galimybes įsigyti labai kokybiškų vaistų, ir tai, kad visi pacientai griežtai laikytųsi nurodymų dėl viso gydymo ciklo, teikiant specialią paramą pažeidžiamiausiems žmonėms, kad būtų užkirstas kelias atsparumo išsivystymui; |
| --- | --- |

59.

ragina valstybes nares didinti galimybes įsigyti labai kokybiškų vaistų, ir tai, kad visi pacientai griežtai laikytųsi nurodymų dėl viso gydymo ciklo, teikiant specialią paramą pažeidžiamiausiems žmonėms, kad būtų užkirstas kelias atsparumo išsivystymui;

| 60. | primygtinai ragina valstybes nares taip pat atlikti vadinamųjų „pamirštų“ antibiotikų tyrimą, kad būtų išplėstas preparatų pasirinkimas; |
| --- | --- |

60.

primygtinai ragina valstybes nares taip pat atlikti vadinamųjų „pamirštų“ antibiotikų tyrimą, kad būtų išplėstas preparatų pasirinkimas;

| 61. | ragina Komisiją įsitraukti į PSO darbą kuriant naują ekonominį modelį, kad būtų atsižvelgta į visuomenės susirūpinimą sveikatos srityje ir jos poreikius; |
| --- | --- |

61.

ragina Komisiją įsitraukti į PSO darbą kuriant naują ekonominį modelį, kad būtų atsižvelgta į visuomenės susirūpinimą sveikatos srityje ir jos poreikius;

| 62. | ragina valstybes nares ir Komisiją pradėti svarstymų procesą siekiant sukurti naują ekonominį modelį, kuriuo būtų atskirtos pardavimų apimtys nuo atlygio už naujus antibiotikus, kuris atspindėtų naujų antibiotikų vertę visuomenei ir sudarytų galimybes įmonei gauti pakankamą investicinę grąžą, o pirkėjas įgytų teisę naudotis produktu ir galėtų visiškai kontroliuoti parduodamus kiekius; |
| --- | --- |

62.

ragina valstybes nares ir Komisiją pradėti svarstymų procesą siekiant sukurti naują ekonominį modelį, kuriuo būtų atskirtos pardavimų apimtys nuo atlygio už naujus antibiotikus, kuris atspindėtų naujų antibiotikų vertę visuomenei ir sudarytų galimybes įmonei gauti pakankamą investicinę grąžą, o pirkėjas įgytų teisę naudotis produktu ir galėtų visiškai kontroliuoti parduodamus kiekius;

| 63. | primygtinai ragina valstybes nares įgyvendinti arba plėtoti šias priemones:






  a) | priminti gydytojams, kad labai svarbu užtikrinti, kad gydymui skirti antibiotikai būtų skiriami tinkamai ir atsakingai; |
| --- | --- | --- |

63.

primygtinai ragina valstybes nares įgyvendinti arba plėtoti šias priemones:

a)

priminti gydytojams, kad labai svarbu užtikrinti, kad gydymui skirti antibiotikai būtų skiriami tinkamai ir atsakingai;

| b) | užtikrinti, kad, kai tik įmanoma, prieš išrašant antibiotikus būtų sistemingai nustatoma atitinkama mikrobiologinė diagnozė, pvz., naudojantis naujomis diagnostinėmis priemonėmis, kurios galėtų greitai nustatyti diagnozę šalia paciento, ir (arba) būtų atliekamas jautrumo antimikrobinėms medžiagoms tyrimas, visų pirma pasikartojančių ligų atvejais, taip pat siekti pašalinti kliūtis nustatant tinkamą mikrobiologinę diagnozę, visų pirma ambulatorinio gydymo srityje; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad, kai tik įmanoma, prieš išrašant antibiotikus būtų sistemingai nustatoma atitinkama mikrobiologinė diagnozė, pvz., naudojantis naujomis diagnostinėmis priemonėmis, kurios galėtų greitai nustatyti diagnozę šalia paciento, ir (arba) būtų atliekamas jautrumo antimikrobinėms medžiagoms tyrimas, visų pirma pasikartojančių ligų atvejais, taip pat siekti pašalinti kliūtis nustatant tinkamą mikrobiologinę diagnozę, visų pirma ambulatorinio gydymo srityje;

| c) | reguliuoti antibiotikų, skirtų gydymui, receptų išdavimą ir visų pirma griežtai vykdyti teisės aktus, kuriai draudžiama išduoti antibiotikus be recepto, siekiant užtikrinti tinkamą vaistų vartojimą nurodant gydymo tikslą ir parenkant atitinkamą gydymą vaistais; |
| --- | --- |

c)

reguliuoti antibiotikų, skirtų gydymui, receptų išdavimą ir visų pirma griežtai vykdyti teisės aktus, kuriai draudžiama išduoti antibiotikus be recepto, siekiant užtikrinti tinkamą vaistų vartojimą nurodant gydymo tikslą ir parenkant atitinkamą gydymą vaistais;

| d) | įgyvendinti atsakingą rinkodaros praktiką, vengiant interesų konfliktų tarp gamintojų ir vaistus skiriančių specialistų; |
| --- | --- |

d)

įgyvendinti atsakingą rinkodaros praktiką, vengiant interesų konfliktų tarp gamintojų ir vaistus skiriančių specialistų;

| e) | ragina kurti naujus pajamų modelius, pagal kuriuos įmonių ekonominė grąža nebūtų susijusi su išrašytų antibiotikų kiekiu, kartu skatinant farmacines naujoves ir derinant jas su sveikatos sistemų tvarumu; |
| --- | --- |

e)

ragina kurti naujus pajamų modelius, pagal kuriuos įmonių ekonominė grąža nebūtų susijusi su išrašytų antibiotikų kiekiu, kartu skatinant farmacines naujoves ir derinant jas su sveikatos sistemų tvarumu;

| f) | reguliuoti antibiotikų pardavimą ir platinimą, kad pacientai galėtų gauti tik tam tikrą antibiotikų kiekį, kaip nurodė gydytojai, kadangi kai kuriose valstybėse vis dar taikomos taisyklės, kuriomis leidžiama parduoti antibiotikus didesnėse pakuotėse, nei konkrečiu gydymo atveju reikalingas kiekis; |
| --- | --- |

f)

reguliuoti antibiotikų pardavimą ir platinimą, kad pacientai galėtų gauti tik tam tikrą antibiotikų kiekį, kaip nurodė gydytojai, kadangi kai kuriose valstybėse vis dar taikomos taisyklės, kuriomis leidžiama parduoti antibiotikus didesnėse pakuotėse, nei konkrečiu gydymo atveju reikalingas kiekis;

| g) | užtikrinti, kad pacientai griežčiau laikytųsi gydymo antibiotikais ir kitų atitinkamų gydymo nurodymų, duotų medicinos specialistų, ir parengti strategijas, skirtas tam, kad pacientai geriau suprastų atsakingo antibiotikų vartojimo svarbą ir didėjančio atsparumo antimikrobinėms medžiagoms pavojų; |
| --- | --- |

g)

užtikrinti, kad pacientai griežčiau laikytųsi gydymo antibiotikais ir kitų atitinkamų gydymo nurodymų, duotų medicinos specialistų, ir parengti strategijas, skirtas tam, kad pacientai geriau suprastų atsakingo antibiotikų vartojimo svarbą ir didėjančio atsparumo antimikrobinėms medžiagoms pavojų;

| h) | vykdyti atsparumo antibiotikams ir antibiotikų suvartojimo ligoninėse stebėseną, taip pat užtikrinti, kad antibiotikai ligoninėse būtų vartojami tik nustačius atitinkamus simptomus, skiriant tinkamas dozes ir kuo trumpiau, kaip rekomenduota įrodymais pagrįstose gairėse; |
| --- | --- |

h)

vykdyti atsparumo antibiotikams ir antibiotikų suvartojimo ligoninėse stebėseną, taip pat užtikrinti, kad antibiotikai ligoninėse būtų vartojami tik nustačius atitinkamus simptomus, skiriant tinkamas dozes ir kuo trumpiau, kaip rekomenduota įrodymais pagrįstose gairėse;

| i) | stiprinti infekcijų kontrolę, ypač tarpvalstybiniu požiūriu, tinkamai patikrinant pacientų, perkeltų iš šalies ir (arba) regiono ligoninės, kurioje labai paplitusios daugeliui vaistų atsparios bakterijos, sveikatą, ir izoliuoti užkrėstus pacientus arba pacientų grupes atskirose palatose (angl. „cohort nursing“); |
| --- | --- |

i)

stiprinti infekcijų kontrolę, ypač tarpvalstybiniu požiūriu, tinkamai patikrinant pacientų, perkeltų iš šalies ir (arba) regiono ligoninės, kurioje labai paplitusios daugeliui vaistų atsparios bakterijos, sveikatą, ir izoliuoti užkrėstus pacientus arba pacientų grupes atskirose palatose (angl. „cohort nursing“);

| j) | parengti daugiašalę strategiją dėl daugeliui vaistų atsparios tuberkuliozės (MDR-TB), įtraukiant tokius pagrindinius aspektus kaip prevencija, informuotumo didinimas, diagnozė, atitinkamas gydymas ir griežtas nurodymų dėl išrašytų vaistų vartojimo laikymasis; |
| --- | --- |

j)

parengti daugiašalę strategiją dėl daugeliui vaistų atsparios tuberkuliozės (MDR-TB), įtraukiant tokius pagrindinius aspektus kaip prevencija, informuotumo didinimas, diagnozė, atitinkamas gydymas ir griežtas nurodymų dėl išrašytų vaistų vartojimo laikymasis;

| k) | gerinti saugos standartus, ypač sterilizavimui atsparių medicinos prietaisų (pvz., endoskopų), ir atidžiai stebėti, kad atnaujinti medicinos prietaisai, kurie iš pradžių buvo pagaminti vienkartiniam naudojimui ir pažymėti EB ženklu, būtų naudojami vadovaujantis visais saugos standartais siekiant apsaugoti vartotojų sveikatą; |
| --- | --- |

k)

gerinti saugos standartus, ypač sterilizavimui atsparių medicinos prietaisų (pvz., endoskopų), ir atidžiai stebėti, kad atnaujinti medicinos prietaisai, kurie iš pradžių buvo pagaminti vienkartiniam naudojimui ir pažymėti EB ženklu, būtų naudojami vadovaujantis visais saugos standartais siekiant apsaugoti vartotojų sveikatą;

| l) | pradėti plačiai auditorijai skirtas informavimo kampanijas, įskaitant švietimą sveikatos tema mokyklose, susijusias su racionaliu antibiotikų vartojimu, pavojumi, kuris kyla didinant atsparumą antibiotikams, ir gerąja praktika asmens higienos srityje; šios kampanijos turėtų būti skirtos jaunimui ir vyresni amžiaus žmonėms, taip pat tėvams ir globėjams, ir visada turėtų būti įvertinami jų rezultatai, turint mintyje galimybes, kurias šiuo atžvilgiu siūlo elektroninės sveikatos priežiūros sistemos; |
| --- | --- |

l)

pradėti plačiai auditorijai skirtas informavimo kampanijas, įskaitant švietimą sveikatos tema mokyklose, susijusias su racionaliu antibiotikų vartojimu, pavojumi, kuris kyla didinant atsparumą antibiotikams, ir gerąja praktika asmens higienos srityje; šios kampanijos turėtų būti skirtos jaunimui ir vyresni amžiaus žmonėms, taip pat tėvams ir globėjams, ir visada turėtų būti įvertinami jų rezultatai, turint mintyje galimybes, kurias šiuo atžvilgiu siūlo elektroninės sveikatos priežiūros sistemos;

| m) | didinti viešojo sektoriaus finansavimą ir kurti naujus akademinius etatus, siekiant susitelkti į naujų metodų gydant baterines infekcijas tyrinėjimą ir patvirtinimą; |
| --- | --- |

m)

didinti viešojo sektoriaus finansavimą ir kurti naujus akademinius etatus, siekiant susitelkti į naujų metodų gydant baterines infekcijas tyrinėjimą ir patvirtinimą;

| n) | visų pirma, didinti paskatas vykdyti mokslinius tyrimus ir kurti naujas antimikrobines medžiagas; |
| --- | --- |

n)

visų pirma, didinti paskatas vykdyti mokslinius tyrimus ir kurti naujas antimikrobines medžiagas;

| o) | ragina valstybes nares pakviesti Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą (angl. ECDC) vietoje atlikti misijas teikiant mokslinę bei techninę pagalbą ir rengiant mokymus apie atsparumą antimikrobinėms medžiagoms, kaip numatyta ECDC reglamento (EB) Nr. 851/2004 9 straipsnyje; primygtinai ragina valstybes nares, kurios dar nesiėmė šių veiksmų, visų pirma valstybes nares, kuriose atsparumo antimikrobinėms medžiagoms lygis jau yra aukštas arba labai sparčiai didėja, pakviesti ECDC atlikti tokias misijas; |
| --- | --- |

o)

ragina valstybes nares pakviesti Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą (angl. ECDC) vietoje atlikti misijas teikiant mokslinę bei techninę pagalbą ir rengiant mokymus apie atsparumą antimikrobinėms medžiagoms, kaip numatyta ECDC reglamento (EB) Nr. 851/2004 9 straipsnyje; primygtinai ragina valstybes nares, kurios dar nesiėmė šių veiksmų, visų pirma valstybes nares, kuriose atsparumo antimikrobinėms medžiagoms lygis jau yra aukštas arba labai sparčiai didėja, pakviesti ECDC atlikti tokias misijas;

| p) | viešai skelbti ligoninių ir kitų sveikatos priežiūros įstaigų registrus apie infekcijas, susijusias su sveikatos priežiūra, kad pacientai galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus; |
| --- | --- |

p)

viešai skelbti ligoninių ir kitų sveikatos priežiūros įstaigų registrus apie infekcijas, susijusias su sveikatos priežiūra, kad pacientai galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus;

| 64. | ragina Komisiją apsvarstyti Direktyvoje 2011/24/ES numatyto didesnio judumo padarinius, atsižvelgiant į didesnį atsparumą antimikrobinėms medžiagoms, kuris galėtų išsivystyti dėl pacientų, keliaujančių Europoje gydymo tikslais; |
| --- | --- |

64.

ragina Komisiją apsvarstyti Direktyvoje 2011/24/ES numatyto didesnio judumo padarinius, atsižvelgiant į didesnį atsparumą antimikrobinėms medžiagoms, kuris galėtų išsivystyti dėl pacientų, keliaujančių Europoje gydymo tikslais;

Antibiotikų naudojimo veterinarijoje apskritai ir žemdirbystėje konkrečiai rekomendacijos

| 65. | reiškia susirūpinimą, kad bendrame Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) pranešime dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms nurodyta, jog bakterijos, kurios dažniausiai sukelia per maistą perduodamas infekcijas, pvz., Salmonella ir Campylo bakterijos, turi didelį atsparumą įprastoms antimikrobinėms medžiagoms; |
| --- | --- |

65.

reiškia susirūpinimą, kad bendrame Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) pranešime dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms nurodyta, jog bakterijos, kurios dažniausiai sukelia per maistą perduodamas infekcijas, pvz., Salmonella ir Campylo bakterijos, turi didelį atsparumą įprastoms antimikrobinėms medžiagoms;

| 66. | pakartoja savo raginimą, kuris nurodytas 2011 m. spalio 27 d. rezoliucijoje dėl grėsmės visuomenės sveikatai dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms (7), laipsniškai atsisakyti profilaktinio antibiotikų naudojimo gyvulininkystėje, pabrėžiant, kad gyvulių ir žuvivaisos sektoriuose būtina atkreipti dėmesį į ligų prevenciją laikantis tinkamos higienos, būsto ir gyvulininkystės reikalavimų, bei kreipti dėmesį į griežtas biologinio saugumo priemones, o ne profilaktiškai naudoti antibiotikus; |
| --- | --- |

66.

pakartoja savo raginimą, kuris nurodytas 2011 m. spalio 27 d. rezoliucijoje dėl grėsmės visuomenės sveikatai dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms (7), laipsniškai atsisakyti profilaktinio antibiotikų naudojimo gyvulininkystėje, pabrėžiant, kad gyvulių ir žuvivaisos sektoriuose būtina atkreipti dėmesį į ligų prevenciją laikantis tinkamos higienos, būsto ir gyvulininkystės reikalavimų, bei kreipti dėmesį į griežtas biologinio saugumo priemones, o ne profilaktiškai naudoti antibiotikus;

| 67. | ragina valstybes nares pradėti taikyti arba toliau plėtoti šias priemones:






  a) | skatinti ir remti atsakingai ir tikslingai naudoti veterinarijoje, taip pat vaistinių pašarų sudėtyje, visas antimikrobines medžiagas, leidžiant juos naudoti tik gydymo tikslais nustačius veterinarinę diagnozę, papildomai ypatingą dėmesį skiriant antibiotikams, kurie įtraukti į PSO itin svarbių žmonių sveikatai antimikrobinių vaistų sąrašą; |
| --- | --- | --- |

67.

ragina valstybes nares pradėti taikyti arba toliau plėtoti šias priemones:

a)

skatinti ir remti atsakingai ir tikslingai naudoti veterinarijoje, taip pat vaistinių pašarų sudėtyje, visas antimikrobines medžiagas, leidžiant juos naudoti tik gydymo tikslais nustačius veterinarinę diagnozę, papildomai ypatingą dėmesį skiriant antibiotikams, kurie įtraukti į PSO itin svarbių žmonių sveikatai antimikrobinių vaistų sąrašą;

| b) | priimti teisines priemones siekiant apriboti antibiotikų naudojimą gyvūnams, jei nustatytas rimtas pavojus visuomenės sveikatai; |
| --- | --- |

b)

priimti teisines priemones siekiant apriboti antibiotikų naudojimą gyvūnams, jei nustatytas rimtas pavojus visuomenės sveikatai;

| c) | vykdyti griežtesnę kontrolę siekiant apriboti antibiotikų naudojimą veterinarijoje; vienas iš būdų šiam tikslui pasiekti būtų apriboti antibiotikų išrašymo teisę leidžiant juos skirti tik profesionaliems kvalifikuotiems veterinarams ir atsieti veterinarų teisę išrašyti ir parduoti antibiotikus, kad būtų panaikintos visos ekonominės paskatos; |
| --- | --- |

c)

vykdyti griežtesnę kontrolę siekiant apriboti antibiotikų naudojimą veterinarijoje; vienas iš būdų šiam tikslui pasiekti būtų apriboti antibiotikų išrašymo teisę leidžiant juos skirti tik profesionaliems kvalifikuotiems veterinarams ir atsieti veterinarų teisę išrašyti ir parduoti antibiotikus, kad būtų panaikintos visos ekonominės paskatos;

| d) | rengti informuotumo didinimo kampanijas dėl atsakingo antimikrobinių medžiagų naudojimo gyvūnams, įskaitant naminius gyvūnus; |
| --- | --- |

d)

rengti informuotumo didinimo kampanijas dėl atsakingo antimikrobinių medžiagų naudojimo gyvūnams, įskaitant naminius gyvūnus;

| e) | mažinti antibiotikų poreikį gerinant gyvūnų sveikatą biologinio saugumo priemonėmis, vykdant ligų prevenciją ir taikant geriausią patirtį valdymo srityje, taip pat kuriant stiprias ir aiškesnes kovos su atsparumo antimikrobinėms medžiagoms plėtros metodikas ir prioritetus; |
| --- | --- |

e)

mažinti antibiotikų poreikį gerinant gyvūnų sveikatą biologinio saugumo priemonėmis, vykdant ligų prevenciją ir taikant geriausią patirtį valdymo srityje, taip pat kuriant stiprias ir aiškesnes kovos su atsparumo antimikrobinėms medžiagoms plėtros metodikas ir prioritetus;

| f) | įsitikinti, kad gyvulininkystės ir žuvininkystės sektoriuose, užuot profilaktiškai naudojus antimikrobines medžiagas, daugiausia dėmesio būtų skiriama ligų prevencijai užtikrinant tinkamą higieną, patalpų įrengimą ir gyvulininkystės praktiką, taip pat griežtoms biologinio saugumo priemonėms; plačiai žinoma tai, kad tinkamesnį ūkio valdymą ir gyvulininkystės procedūras galima sukurti persvarstant didžiausio gyvūnų tankumo galvijų ūkiuose nuostatas, nes šiuo metu galiojantys bandų dydžiai dažnai yra kliūtis individualiam ar mažesnės gyvūnų grupės gydymui, tuo skatinant profilaktinį antimikrobinių medžiagų naudojimą; |
| --- | --- |

f)

įsitikinti, kad gyvulininkystės ir žuvininkystės sektoriuose, užuot profilaktiškai naudojus antimikrobines medžiagas, daugiausia dėmesio būtų skiriama ligų prevencijai užtikrinant tinkamą higieną, patalpų įrengimą ir gyvulininkystės praktiką, taip pat griežtoms biologinio saugumo priemonėms; plačiai žinoma tai, kad tinkamesnį ūkio valdymą ir gyvulininkystės procedūras galima sukurti persvarstant didžiausio gyvūnų tankumo galvijų ūkiuose nuostatas, nes šiuo metu galiojantys bandų dydžiai dažnai yra kliūtis individualiam ar mažesnės gyvūnų grupės gydymui, tuo skatinant profilaktinį antimikrobinių medžiagų naudojimą;

| g) | riboti antibiotikų naudojimą intensyvaus gyvūnų auginimo srityje ir skatinti ekologinius arba ekstensyvius gyvūnų auginimo metodus; |
| --- | --- |

g)

riboti antibiotikų naudojimą intensyvaus gyvūnų auginimo srityje ir skatinti ekologinius arba ekstensyvius gyvūnų auginimo metodus;

| h) | mažinti gyvūnų gydymą naudojant antibiotikus, palaipsniui panaikinant profilaktinį jų naudojimą, kuomet antibiotikai duodami gyvūnams ligų prevencijos tikslais, ir kuo labiau sumažinti metafilaktikos atvejų skaičių, kuomet gyvūnai gydomi vaistais masiškai, siekiant pagydyti sergančius ir užkirsti kelią infekcijos plitimui sveikų gyvūnų tarpe; |
| --- | --- |

h)

mažinti gyvūnų gydymą naudojant antibiotikus, palaipsniui panaikinant profilaktinį jų naudojimą, kuomet antibiotikai duodami gyvūnams ligų prevencijos tikslais, ir kuo labiau sumažinti metafilaktikos atvejų skaičių, kuomet gyvūnai gydomi vaistais masiškai, siekiant pagydyti sergančius ir užkirsti kelią infekcijos plitimui sveikų gyvūnų tarpe;

| i) | parengti ir įgyvendinti kovos su AAM nacionalines strategijas arba veiksmų planus, kuriuose, be kita ko, būtų pateikti šie elementai:






  i) | nacionalinių gairių dėl gyvūnų gydymo antimikrobinėmis medžiagomis įgyvendinimas, siekiant užtikrinti atsakingą antimikrobinių medžiagų naudojimą remiantis konkrečiais įrodymais ir atitinkamose valstybėse narėse susiklosčiusiomis sąlygomis; |
| --- | --- | --- |

i)

parengti ir įgyvendinti kovos su AAM nacionalines strategijas arba veiksmų planus, kuriuose, be kita ko, būtų pateikti šie elementai:

i)

nacionalinių gairių dėl gyvūnų gydymo antimikrobinėmis medžiagomis įgyvendinimas, siekiant užtikrinti atsakingą antimikrobinių medžiagų naudojimą remiantis konkrečiais įrodymais ir atitinkamose valstybėse narėse susiklosčiusiomis sąlygomis;

| ii) | prevencinių gyvūnų sveikatos politikos priemonių, kuriomis siekiama pagerinti gyvūnų sveikatos būklę ir sumažinti antimikrobinių medžiagų naudojimo poreikį gyvulininkystės srityje, įgyvendinimas; |
| --- | --- |

ii)

prevencinių gyvūnų sveikatos politikos priemonių, kuriomis siekiama pagerinti gyvūnų sveikatos būklę ir sumažinti antimikrobinių medžiagų naudojimo poreikį gyvulininkystės srityje, įgyvendinimas;

| iii) | veterinarų atsakomybės gyvūnų sveikatos valdymo srityje ir priimant sprendimus dėl antimikrobinių medžiagų naudojimo apibrėžimas; |
| --- | --- |

iii)

veterinarų atsakomybės gyvūnų sveikatos valdymo srityje ir priimant sprendimus dėl antimikrobinių medžiagų naudojimo apibrėžimas;

| iv) | gyvūnų sveikatos specialistų ir gyvūnų savininkų tęstinio mokymo programų vykdymas; |
| --- | --- |

iv)

gyvūnų sveikatos specialistų ir gyvūnų savininkų tęstinio mokymo programų vykdymas;

| j) | patvirtinti draudimą naudoti antibiotikus kaip galvijų augimą skatinančius preparatus; |
| --- | --- |

j)

patvirtinti draudimą naudoti antibiotikus kaip galvijų augimą skatinančius preparatus;

| 68. | primygtinai ragina valstybes nares reguliuoti bet kokius interesų konfliktus ir finansines paskatas, kalbant apie veterinarijos gydytojus, kurie ir parduoda, ir paskiria antibiotikus; |
| --- | --- |

68.

primygtinai ragina valstybes nares reguliuoti bet kokius interesų konfliktus ir finansines paskatas, kalbant apie veterinarijos gydytojus, kurie ir parduoda, ir paskiria antibiotikus;

| 69. | ragina Europos vaistų agentūrą sudaryti gyvūnams naudojamų antibiotikų, kurių atvejų buvo nustatyta, kad jie kelia rimtas pavojų visuomenės sveikatai, sąrašą; |
| --- | --- |

69.

ragina Europos vaistų agentūrą sudaryti gyvūnams naudojamų antibiotikų, kurių atvejų buvo nustatyta, kad jie kelia rimtas pavojų visuomenės sveikatai, sąrašą;

| 70. | primygtinai ragina nacionalines valdžios institucijas ir Europos vaistų agentūrą (angl. EMA) įgyvendinti ar plėtoti toliau išvardytas priemones:






  a) | sugriežtinti esamą naujų veterinarinių antimikrobinių medžiagų rizikos vertinimą nustatant pagrindinius galimus pavojus visuomenės sveikatai dar ankstyvuoju leidimo išdavimo etapu; |
| --- | --- | --- |

70.

primygtinai ragina nacionalines valdžios institucijas ir Europos vaistų agentūrą (angl. EMA) įgyvendinti ar plėtoti toliau išvardytas priemones:

a)

sugriežtinti esamą naujų veterinarinių antimikrobinių medžiagų rizikos vertinimą nustatant pagrindinius galimus pavojus visuomenės sveikatai dar ankstyvuoju leidimo išdavimo etapu;

| b) | stebėti specifinių bakterijų atsparumo išsivystymą remiantis planais, dėl kurių susitarė reguliavimo institucijos ir įmonės pirmą kartą patvirtinant naujas antimikrobines medžiagas veterinarijoje; |
| --- | --- |

b)

stebėti specifinių bakterijų atsparumo išsivystymą remiantis planais, dėl kurių susitarė reguliavimo institucijos ir įmonės pirmą kartą patvirtinant naujas antimikrobines medžiagas veterinarijoje;

| c) | stebėti antimikrobinių medžiagų naudojimo gyvūnams pokyčius kaip dalį Europos antimikrobinių medžiagų vartojimo veterinariniais tikslais stebėsenos (angl. ESVAC) projekto (kuriam vadovauja EMA), siekiant nustatyti įgyvendintų veiksmų poveikį; |
| --- | --- |

c)

stebėti antimikrobinių medžiagų naudojimo gyvūnams pokyčius kaip dalį Europos antimikrobinių medžiagų vartojimo veterinariniais tikslais stebėsenos (angl. ESVAC) projekto (kuriam vadovauja EMA), siekiant nustatyti įgyvendintų veiksmų poveikį;

| 71. | ragina teisės aktų leidėją derantis dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl veterinarinių vaistų (2014/0257(COD)) pasirinkti tokią veiksmų eigą, kuri atitiktų principą „viena sveikata“, visų pirma:






  — | priimti nuostatas, kuriomis būtų uždraustas antimikrobinių medžiagų, leidžiamų naudoti tik žmonių medicinoje, naudojimas gyvūnams ne pagal informacinio lapelio nurodymus; |
| --- | --- | --- |

71.

ragina teisės aktų leidėją derantis dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl veterinarinių vaistų (2014/0257(COD)) pasirinkti tokią veiksmų eigą, kuri atitiktų principą „viena sveikata“, visų pirma:

—

priimti nuostatas, kuriomis būtų uždraustas antimikrobinių medžiagų, leidžiamų naudoti tik žmonių medicinoje, naudojimas gyvūnams ne pagal informacinio lapelio nurodymus;

| — | remti privalomą visų gyvulininkystėje naudojamų antimikrobinių medžiagų kiekių registravimą, perduodant šiuos duomenis kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, kurios kasmet juos viešai paskelbtų; |
| --- | --- |

—

remti privalomą visų gyvulininkystėje naudojamų antimikrobinių medžiagų kiekių registravimą, perduodant šiuos duomenis kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, kurios kasmet juos viešai paskelbtų;

| — | užtikrinti, kad veterinarinių vaistinių produktų kokybės, saugos ir veiksmingumo standartai nebūtų sumažinti patvirtinus naujus teisės aktus dėl tokių veterinarinių vaistų, ir užtikrinti, kad šie aukšti standartai būtų užtikrinti per visą veterinarinių vaistų naudojimo ciklą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad veterinarinių vaistinių produktų kokybės, saugos ir veiksmingumo standartai nebūtų sumažinti patvirtinus naujus teisės aktus dėl tokių veterinarinių vaistų, ir užtikrinti, kad šie aukšti standartai būtų užtikrinti per visą veterinarinių vaistų naudojimo ciklą;

| — | sukurti ES duomenų bazę, kurioje būtų saugoma informacija apie tai, kada, kur, kaip ir kokiems gyvūnams buvo panaudotos antimikrobinės medžiagos; |
| --- | --- |

—

sukurti ES duomenų bazę, kurioje būtų saugoma informacija apie tai, kada, kur, kaip ir kokiems gyvūnams buvo panaudotos antimikrobinės medžiagos;

| — | uždrausti antimikrobinių medžiagų prekybą internetu; |
| --- | --- |

—

uždrausti antimikrobinių medžiagų prekybą internetu;

| 72. | ragina teisės aktų leidėją derybose dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB (2014/0255(COD)), užtikrinti, kad būtų įtrauktos nuostatos, kuriomis siekiama iš esmės apriboti antimikrobinių medžiagų turinčių vaistinių pašarų naudojimą auginant maistui skirtus gyvūnus ir visų pirma griežtai drausti prevencinį antimikrobinių medžiagų naudojimą vaistiniuose pašaruose; |
| --- | --- |

72.

ragina teisės aktų leidėją derybose dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB (2014/0255(COD)), užtikrinti, kad būtų įtrauktos nuostatos, kuriomis siekiama iš esmės apriboti antimikrobinių medžiagų turinčių vaistinių pašarų naudojimą auginant maistui skirtus gyvūnus ir visų pirma griežtai drausti prevencinį antimikrobinių medžiagų naudojimą vaistiniuose pašaruose;

| 73. | ragina Komisiją ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą atlikti tyrimus dėl galimos tiesioginės arba netiesioginės žalos, kurią gali sukelti antimikrobinių medžiagų naudojimas naminiams gyvūnams, ir numatyti antimikrobinio atsparumo, galimai gyvūnų perduodamo žmogui, rizikos mažinimo priemones; |
| --- | --- |

73.

ragina Komisiją ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą atlikti tyrimus dėl galimos tiesioginės arba netiesioginės žalos, kurią gali sukelti antimikrobinių medžiagų naudojimas naminiams gyvūnams, ir numatyti antimikrobinio atsparumo, galimai gyvūnų perduodamo žmogui, rizikos mažinimo priemones;

| 74. | pažymi, kad keletas valstybių narių jau sėkmingai laipsniškai atsisako profilaktinio antibiotikų naudojimo ūkiuose; todėl ragina Komisiją pateikti teisės aktą dėl laipsniško profilaktinio antibiotikų naudojimo atsisakymo; |
| --- | --- |

74.

pažymi, kad keletas valstybių narių jau sėkmingai laipsniškai atsisako profilaktinio antibiotikų naudojimo ūkiuose; todėl ragina Komisiją pateikti teisės aktą dėl laipsniško profilaktinio antibiotikų naudojimo atsisakymo;

Europos Sąjungoje taikomi bendradarbiavimo metodai

| 75. | ragina valstybes nares bendradarbiauti ES lygmeniu nustatant minimalius pacientų saugos standartus ir saugos bei sveikatos priežiūros kokybės rodiklius, konsultuojantis su visomis atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant pacientų organizacijas; |
| --- | --- |

75.

ragina valstybes nares bendradarbiauti ES lygmeniu nustatant minimalius pacientų saugos standartus ir saugos bei sveikatos priežiūros kokybės rodiklius, konsultuojantis su visomis atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant pacientų organizacijas;

| 76. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau palaikyti dialogą su visais suinteresuotaisiais subjektais ir parengti koordinuotą, visapusišką ir tvarią ES strategiją dėl pacientų saugos, taip pat pateikti konkrečių sprendimų, kurie turi būti įgyvendinami ES, nacionaliniu, regionų, vietos ir (arba) pirminės sveikatos priežiūros lygmenimis; |
| --- | --- |

76.

ragina Komisiją ir valstybes nares toliau palaikyti dialogą su visais suinteresuotaisiais subjektais ir parengti koordinuotą, visapusišką ir tvarią ES strategiją dėl pacientų saugos, taip pat pateikti konkrečių sprendimų, kurie turi būti įgyvendinami ES, nacionaliniu, regionų, vietos ir (arba) pirminės sveikatos priežiūros lygmenimis;

| 77. | ragina valstybes nares ir Komisiją kartu su PSO pradėti svarstymų procesą siekiant sukurti naują ekonominį modelį, kuriuo būtų atskirtos antibiotikų pardavimų apimtys nuo atlygio už naujus antibiotikus, užtikrinant teisingą investicinę grąžą įmonėms, kartu apsaugant nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų tvarumą; |
| --- | --- |

77.

ragina valstybes nares ir Komisiją kartu su PSO pradėti svarstymų procesą siekiant sukurti naują ekonominį modelį, kuriuo būtų atskirtos antibiotikų pardavimų apimtys nuo atlygio už naujus antibiotikus, užtikrinant teisingą investicinę grąžą įmonėms, kartu apsaugant nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų tvarumą;

| 78. | ragina Komisiją, valstybes nares ir farmacijos pramonę optimizuoti ES akademinės ir farmacinės pramonės atstovų partnerystes, kaip siūloma Inovacinės medicinos iniciatyvoje (IMI); |
| --- | --- |

78.

ragina Komisiją, valstybes nares ir farmacijos pramonę optimizuoti ES akademinės ir farmacinės pramonės atstovų partnerystes, kaip siūloma Inovacinės medicinos iniciatyvoje (IMI);

| 79. | ragina farmacijos įmones, vyriausybes ir mokslo įstaigas prie naujoviškų fundamentinių tyrimų ir iki konkurencinių bendrų projektų prisidėti tuo, ką turi geriausio (infrastruktūra, junginiais, idėjomis ir finansiniais ištekliais); mano, kad įgyvendinant naujoviškų vaistų iniciatyvą turėtų būti suteikta galimybė ištirti visus naujus šių projektų duomenis; |
| --- | --- |

79.

ragina farmacijos įmones, vyriausybes ir mokslo įstaigas prie naujoviškų fundamentinių tyrimų ir iki konkurencinių bendrų projektų prisidėti tuo, ką turi geriausio (infrastruktūra, junginiais, idėjomis ir finansiniais ištekliais); mano, kad įgyvendinant naujoviškų vaistų iniciatyvą turėtų būti suteikta galimybė ištirti visus naujus šių projektų duomenis;

| 80. | prašo Komisijos apsvarstyti teisės aktų sistemą, kuria būtų skatinama kurti naujus antibiotinius vaistus, pavyzdžiui, kaip priemonę, kuria reglamentuojami žmonėms skirti antibiotikai, panašią į tą, kuri jau buvo pasiūlyta dėl gyvūnams skirtų antibiotikų; |
| --- | --- |

80.

prašo Komisijos apsvarstyti teisės aktų sistemą, kuria būtų skatinama kurti naujus antibiotinius vaistus, pavyzdžiui, kaip priemonę, kuria reglamentuojami žmonėms skirti antibiotikai, panašią į tą, kuri jau buvo pasiūlyta dėl gyvūnams skirtų antibiotikų;

| 81. | ragina toliau siekti privačiojo ir viešojo sektorių bendradarbiavimo, pvz., įgyvendinant Inovacinės medicinos iniciatyvos (IMI) programas „New Drugs for Bad Bugs“ („Nauji vaistai nuo kenksmingų bakterijų“), „COMBACTE“, „TRANSLOCATION“, „Drive AB“ ar „ENABLE“, kad būtų kuo geriau panaudotas bendradarbiavimo potencialas; |
| --- | --- |

81.

ragina toliau siekti privačiojo ir viešojo sektorių bendradarbiavimo, pvz., įgyvendinant Inovacinės medicinos iniciatyvos (IMI) programas „New Drugs for Bad Bugs“ („Nauji vaistai nuo kenksmingų bakterijų“), „COMBACTE“, „TRANSLOCATION“, „Drive AB“ ar „ENABLE“, kad būtų kuo geriau panaudotas bendradarbiavimo potencialas;

| 82. | teigiamai vertina bendrą programos iniciatyvą dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms, kuri suteikia valstybėms narėms galimybę susitarti dėl mokslinių tyrimų poreikių siekiant išvengti dubliavimo, ir ragina padidinti finansavimą, skirtą naujų vaistų ir kitų alternatyvių gydymo būdų, nenaudojant antibiotikų, kūrimui siekiant kovoti su antimikrobiniu atsparumu; |
| --- | --- |

82.

teigiamai vertina bendrą programos iniciatyvą dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms, kuri suteikia valstybėms narėms galimybę susitarti dėl mokslinių tyrimų poreikių siekiant išvengti dubliavimo, ir ragina padidinti finansavimą, skirtą naujų vaistų ir kitų alternatyvių gydymo būdų, nenaudojant antibiotikų, kūrimui siekiant kovoti su antimikrobiniu atsparumu;

| 83. | ragina Europos Sąjungą prisijungti prie pasaulinio naujovių fondo, kuris pasiūlytas Jungtinėje Karalystėje atliktoje apžvalgoje „Atsparumas antibiotikams“, siekiant paremti fundamentinius mokslus, kurių tiesioginė taikomoji vertė neaiški; |
| --- | --- |

83.

ragina Europos Sąjungą prisijungti prie pasaulinio naujovių fondo, kuris pasiūlytas Jungtinėje Karalystėje atliktoje apžvalgoje „Atsparumas antibiotikams“, siekiant paremti fundamentinius mokslus, kurių tiesioginė taikomoji vertė neaiški;

| 84. | prašo Komisijos ir valstybių narių remti lengvai taikomas diagnostines priemones siekiant užtikrinti geresnes sąlygas teisingai diagnozei nustatyti dar prieš paskiriant ar išrašant antibiotikus, visų pirma ambulatoriniame sektoriuje; |
| --- | --- |

84.

prašo Komisijos ir valstybių narių remti lengvai taikomas diagnostines priemones siekiant užtikrinti geresnes sąlygas teisingai diagnozei nustatyti dar prieš paskiriant ar išrašant antibiotikus, visų pirma ambulatoriniame sektoriuje;

| 85. | skatina Europos Sąjungą remti bendras iniciatyvas, kuriomis siekiama gerinti kovos su atsparumu antibiotikams būdus, ir jose dalyvauti bei remti šios srities mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

85.

skatina Europos Sąjungą remti bendras iniciatyvas, kuriomis siekiama gerinti kovos su atsparumu antibiotikams būdus, ir jose dalyvauti bei remti šios srities mokslinius tyrimus;

| 86. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, parengti rekomendacijas dėl maisto saugos standartų, kurie būtų taikomi atsižvelgiant į (daugeliui antibiotikų) antibiotikams atsparių sukėlėjų ir (arba) konkrečių atsparumo veiksnių buvimą; |
| --- | --- |

86.

ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, parengti rekomendacijas dėl maisto saugos standartų, kurie būtų taikomi atsižvelgiant į (daugeliui antibiotikų) antibiotikams atsparių sukėlėjų ir (arba) konkrečių atsparumo veiksnių buvimą;

| 87. | pabrėžia, kad atsparumas antimikrobinėms medžiagoms tapo rimta problema, kurią reikia neatidėliotinai išspręsti; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pasiūlyti teisės aktą dėl apdairaus antibiotikų naudojimo, jei per penkerius metus nuo šių rekomendacijų paskelbimo valstybėse narėse bus pasiekta mažai ar nepasiekta jokios pažangos; |
| --- | --- |

87.

pabrėžia, kad atsparumas antimikrobinėms medžiagoms tapo rimta problema, kurią reikia neatidėliotinai išspręsti; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pasiūlyti teisės aktą dėl apdairaus antibiotikų naudojimo, jei per penkerius metus nuo šių rekomendacijų paskelbimo valstybėse narėse bus pasiekta mažai ar nepasiekta jokios pažangos;

o

o o

| 88. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui bei valstybėms narėms. |
| --- | --- |

88.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui bei valstybėms narėms.

---

(1)  OL C 184 E, 2010 7 8, p. 395.

(2)  OL C 151, 2009 7 3, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0483.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0435.

(5)  „Tackling antibiotic resistance from a food safety perspective in Europe“, Pasaulio sveikatos organizacija, Europa, 2011 m.

(6)  „Antibiotikų vartojimas gyvūnams: laikas veikti (poziciją išdėstantis dokumentas), Europos vartotojų organizacija

(7)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 116.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/27

---

P8_TA(2015)0198

MVĮ ekologiškai tvaraus augimo galimybės

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl MVĮ ekologiškai tvaraus augimo galimybių (2014/2209(INI))

(2016/C 353/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą gerinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą gerinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos siekiant skatinti konkurencingumą ir tvarumą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos siekiant skatinti konkurencingumą ir tvarumą (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl Komisijos poveikio vertinimo gairių persvarstymo ir poveikio MVĮ tyrimo vaidmens (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl Komisijos poveikio vertinimo gairių persvarstymo ir poveikio MVĮ tyrimo vaidmens (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „„Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act““ (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „„Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act““ (COM(2008)0394),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“ (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“ (COM(2011)0078),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Efektyvaus išteklių naudojimo galimybės pastatų sektoriuje“ (COM(2014)0445), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Efektyvaus išteklių naudojimo galimybės pastatų sektoriuje“ (COM(2014)0445),

| — | atsižvelgdamas į „Eurobarometro“ apklausą dėl MVĮ, efektyvaus išteklių naudojimo ir žaliųjų rinkų („Eurobarometro“ greitoji apklausa Nr. 381) ir „Eurobarometro“ apklausą dėl valstybės paramos vaidmens inovacijų komercializacijos srityje („Eurobarometro“ greitoji apklausa Nr. 394), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į „Eurobarometro“ apklausą dėl MVĮ, efektyvaus išteklių naudojimo ir žaliųjų rinkų („Eurobarometro“ greitoji apklausa Nr. 381) ir „Eurobarometro“ apklausą dėl valstybės paramos vaidmens inovacijų komercializacijos srityje („Eurobarometro“ greitoji apklausa Nr. 394),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę (priimtą per 109-ąją plenarinę sesiją, vykusią 2014 m. gruodžio 3–4 d.) dėl pramonės politikos dokumentų rinkinio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę (priimtą per 109-ąją plenarinę sesiją, vykusią 2014 m. gruodžio 3–4 d.) dėl pramonės politikos dokumentų rinkinio,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Žaliasis MVĮ veiksmų planas“ (COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Žaliasis MVĮ veiksmų planas“ (COM(2014)0440),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo mėn. Europos efektyvaus išteklių naudojimo platformos manifestą ir politikos rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo mėn. Europos efektyvaus išteklių naudojimo platformos manifestą ir politikos rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą pavadinimu „Žiedinės ekonomikos kūrimas. Europos be atliekų programa“ (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą pavadinimu „Žiedinės ekonomikos kūrimas. Europos be atliekų programa“ (COM(2014)0398),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Inovacijos – tvarios ateities garantas. Ekologinių inovacijų veiksmų planas“ (COM(2011)0899), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Inovacijos – tvarios ateities garantas. Ekologinių inovacijų veiksmų planas“ (COM(2011)0899),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8-0135/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8-0135/2015),

| A. | kadangi MVĮ sudaro daugiau nei 98 proc. ES įmonių ir užtikrina virš 67 proc. viso Sąjungos užimtumo ir 58 proc. bendrosios pridėtinės vertės; kadangi jos yra Europos Sąjungos ekonomikos ramstis ir pagrindinė 28 valstybių narių ilgalaikio ekonomikos augimo ir tvarių darbo vietų kūrimo galimybių varomoji jėga; kadangi, nepaisant krizės, 2007–2011 m. ekologiškų prekių ir paslaugų sektoriuje užimtumas išaugo 20 proc., o MVĮ suteikiama galimybė kurti ekonominę veiklą ir darbo vietas, taip pat vietovėse, kuriose yra gyventojų skaičius mažėja ir visuomenė senėja; kadangi jos tokiu būdu kartu su vidutinės kapitalizacijos ir daugiašalėms įmonėmis atlieka svarbų vaidmenį pramonės ekosistemoje; kadangi devynios iš dešimties MVĮ yra maži verslo subjektai, kuriuose dirba 10 arba mažiau žmonių, ir šios labai mažos įmonės Europoje sukuria 53 proc. darbo vietų; |
| --- | --- |

A.

kadangi MVĮ sudaro daugiau nei 98 proc. ES įmonių ir užtikrina virš 67 proc. viso Sąjungos užimtumo ir 58 proc. bendrosios pridėtinės vertės; kadangi jos yra Europos Sąjungos ekonomikos ramstis ir pagrindinė 28 valstybių narių ilgalaikio ekonomikos augimo ir tvarių darbo vietų kūrimo galimybių varomoji jėga; kadangi, nepaisant krizės, 2007–2011 m. ekologiškų prekių ir paslaugų sektoriuje užimtumas išaugo 20 proc., o MVĮ suteikiama galimybė kurti ekonominę veiklą ir darbo vietas, taip pat vietovėse, kuriose yra gyventojų skaičius mažėja ir visuomenė senėja; kadangi jos tokiu būdu kartu su vidutinės kapitalizacijos ir daugiašalėms įmonėmis atlieka svarbų vaidmenį pramonės ekosistemoje; kadangi devynios iš dešimties MVĮ yra maži verslo subjektai, kuriuose dirba 10 arba mažiau žmonių, ir šios labai mažos įmonės Europoje sukuria 53 proc. darbo vietų;

| B. | kadangi nustatyta, kad šiuo metu ekologiškų prekių ir paslaugų pasaulinė rinkos vertė yra 1 000 mlrd. EUR per metus ir kad ši suma iki 2020 m. padvigubės ar net patrigubės, taigi atsivers didžiulės galimybės Europos MVĮ ir apskritai ekonomikos augimui ES; kadangi Europos Sąjunga yra pasaulio lyderė ir ekologiškų prekių importo, ir jų eksporto srityje; kadangi paslaugos yra neatskiriamai susijusios su šiomis prekėmis, tačiau tebėra netarifinių kliūčių ekologiškų paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

B.

kadangi nustatyta, kad šiuo metu ekologiškų prekių ir paslaugų pasaulinė rinkos vertė yra 1 000 mlrd. EUR per metus ir kad ši suma iki 2020 m. padvigubės ar net patrigubės, taigi atsivers didžiulės galimybės Europos MVĮ ir apskritai ekonomikos augimui ES; kadangi Europos Sąjunga yra pasaulio lyderė ir ekologiškų prekių importo, ir jų eksporto srityje; kadangi paslaugos yra neatskiriamai susijusios su šiomis prekėmis, tačiau tebėra netarifinių kliūčių ekologiškų paslaugų teikėjams;

| C. | kadangi Europos Sąjunga įsipareigojo reindustrializuoti Europą investuojant į tvarumą, konkurencingumą ir inovacijas ir remiant šiuos principus, kad iki 2020 m. pramonės gamyba ES valstybėse narėse sudarytų bent 20 proc. BVP; kadangi Europos Vadovų Taryba įsipareigojo iki 2030 m. ES viduje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 proc., padidinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį bent iki 27 proc., o energijos vartojimo efektyvumą – bent 27 proc., ir planuojant šį tikslą padidinti iki 30 proc.; kadangi MVĮ turėtų atlikti savo vaidmenį įgyvendinant šiuos tikslus, kadangi 93 proc. (4) ES MVĮ jau imasi priemonių, siekdamos efektyviau naudoti išteklius; kadangi, Komisijos nuomone, geresnis ekologinis projektavimas, atliekų prevencija, perdirbimas ir pakartotinis naudojimas galėtų padėti ES verslo subjektams sutaupyti grynų lėšų, manoma, iki 600 mlrd. EUR arba 8 proc. metinės apyvartos, kartu 2–4 proc. sumažinant bendrą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjunga įsipareigojo reindustrializuoti Europą investuojant į tvarumą, konkurencingumą ir inovacijas ir remiant šiuos principus, kad iki 2020 m. pramonės gamyba ES valstybėse narėse sudarytų bent 20 proc. BVP; kadangi Europos Vadovų Taryba įsipareigojo iki 2030 m. ES viduje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 proc., padidinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį bent iki 27 proc., o energijos vartojimo efektyvumą – bent 27 proc., ir planuojant šį tikslą padidinti iki 30 proc.; kadangi MVĮ turėtų atlikti savo vaidmenį įgyvendinant šiuos tikslus, kadangi 93 proc. (4) ES MVĮ jau imasi priemonių, siekdamos efektyviau naudoti išteklius; kadangi, Komisijos nuomone, geresnis ekologinis projektavimas, atliekų prevencija, perdirbimas ir pakartotinis naudojimas galėtų padėti ES verslo subjektams sutaupyti grynų lėšų, manoma, iki 600 mlrd. EUR arba 8 proc. metinės apyvartos, kartu 2–4 proc. sumažinant bendrą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| D. | kadangi vienas iš Europos iniciatyvos „Small Business Act“ principų yra įgalinti MVĮ aplinkosauginius iššūkius paversti ekonominėmis galimybėmis užtikrinant tvarią veiklą, tačiau nebuvo padaryta jokios didesnės politinės pažangos ir MVĮ, pradėdamos verslą ir įgyvendindamos aplinkosauginius standartus, dažnai susiduria su nenuoseklia politika; |
| --- | --- |

D.

kadangi vienas iš Europos iniciatyvos „Small Business Act“ principų yra įgalinti MVĮ aplinkosauginius iššūkius paversti ekonominėmis galimybėmis užtikrinant tvarią veiklą, tačiau nebuvo padaryta jokios didesnės politinės pažangos ir MVĮ, pradėdamos verslą ir įgyvendindamos aplinkosauginius standartus, dažnai susiduria su nenuoseklia politika;

| E. | kadangi ir rinkoje, ir teisės aktais bus sudarytos palankios sąlygos MVĮ laikytis vis daugėjančių aplinkosauginių standartų; kadangi ES ir valstybės narės naujuose ir esamuose teisės aktuose turėtų kiek įmanoma sumažinti administracinę naštą ir turėtų stengtis nekurti įmonėms papildomų išlaidų, susijusių su tokių taisyklių laikymusi; kadangi buvo pasiūlytos naujos iniciatyvos MVĮ ir kitų sektorių reglamentavimo naštai mažinti ir jas turėtų įgyvendinti Komisija ir valstybės narės; |
| --- | --- |

E.

kadangi ir rinkoje, ir teisės aktais bus sudarytos palankios sąlygos MVĮ laikytis vis daugėjančių aplinkosauginių standartų; kadangi ES ir valstybės narės naujuose ir esamuose teisės aktuose turėtų kiek įmanoma sumažinti administracinę naštą ir turėtų stengtis nekurti įmonėms papildomų išlaidų, susijusių su tokių taisyklių laikymusi; kadangi buvo pasiūlytos naujos iniciatyvos MVĮ ir kitų sektorių reglamentavimo naštai mažinti ir jas turėtų įgyvendinti Komisija ir valstybės narės;

| F. | kadangi 90 proc. ES MVĮ yra labai mažos įmonės; kadangi, nepaisant pastarojo meto pastangų, MVĮ ir labai mažos įmonėms ir toliau sunku gauti kvalifikuotų darbuotojų, informacijos ir finansinių lėšų ir neužtikrinamas pakankamai įvairus nuosavo kapitalo priemonių pasirinkimas ir kadangi įgyvendinant ES programas vis dar nepakankamai prisidedama prie inovacijų; kadangi MVĮ skirtos paraiškų ES finansavimui gauti procedūros vis dar yra pernelyg biurokratinės ir todėl daugeliui MVĮ neįmanoma jų atlikti; |
| --- | --- |

F.

kadangi 90 proc. ES MVĮ yra labai mažos įmonės; kadangi, nepaisant pastarojo meto pastangų, MVĮ ir labai mažos įmonėms ir toliau sunku gauti kvalifikuotų darbuotojų, informacijos ir finansinių lėšų ir neužtikrinamas pakankamai įvairus nuosavo kapitalo priemonių pasirinkimas ir kadangi įgyvendinant ES programas vis dar nepakankamai prisidedama prie inovacijų; kadangi MVĮ skirtos paraiškų ES finansavimui gauti procedūros vis dar yra pernelyg biurokratinės ir todėl daugeliui MVĮ neįmanoma jų atlikti;

| G. | kadangi reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad ES biudžetas kaip investicijomis grindžiamas biudžetas turi potencialą sudaryti sąlygas Europos MVĮ gauti finansavimą, mažinant biurokratiją ir pasitelkiant tam skirtas finansines priemones ir padidintą programos LEO (vietos verslo biurai) skiriamą finansavimą; kadangi reikia sustiprinti vartotojams patogių įvairių formų paramos procedūrų vystymą; |
| --- | --- |

G.

kadangi reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad ES biudžetas kaip investicijomis grindžiamas biudžetas turi potencialą sudaryti sąlygas Europos MVĮ gauti finansavimą, mažinant biurokratiją ir pasitelkiant tam skirtas finansines priemones ir padidintą programos LEO (vietos verslo biurai) skiriamą finansavimą; kadangi reikia sustiprinti vartotojams patogių įvairių formų paramos procedūrų vystymą;

| H. | kadangi mažosios įmonės gauna santykinai daugiau naudos iš veiksmų, kuriais siekiama didinti išteklių naudojimo efektyvumą, nei dideli subjektai ir turėtų sulaukti didesnio politinio dėmesio; kadangi galima bendra nauda padidinus išteklių naudojimo efektyvumą, priklausomai nuo veiklos sektoriaus, sudaro 10–17 proc.; |
| --- | --- |

H.

kadangi mažosios įmonės gauna santykinai daugiau naudos iš veiksmų, kuriais siekiama didinti išteklių naudojimo efektyvumą, nei dideli subjektai ir turėtų sulaukti didesnio politinio dėmesio; kadangi galima bendra nauda padidinus išteklių naudojimo efektyvumą, priklausomai nuo veiklos sektoriaus, sudaro 10–17 proc.;

| I. | kadangi skaitmeninis sektorius yra ir svarbi priemonė MVĮ gauti laukiamą pelną geriausiai panaudojus išteklius, ir naujų MVĮ susikūrimui ir vystymuisi palankus sektorius; |
| --- | --- |

I.

kadangi skaitmeninis sektorius yra ir svarbi priemonė MVĮ gauti laukiamą pelną geriausiai panaudojus išteklius, ir naujų MVĮ susikūrimui ir vystymuisi palankus sektorius;

| J. | kadangi pirmiausia pagrindinis dėmesys skiriamas aukštųjų technologijų MVĮ, kurios tiesiogiai užtikrina ekologines inovacijas, tačiau būtina padėti ir kitoms įmonėms laikytis aplinkos apsaugos taisyklių, patvirtinant ekologiškas naujoviškas priemones ir didinant jų aplinkosauginį veiksmingumą; kadangi ekologinės inovacijos galėtų būti tikslas kuriant naują įmonę, taip pat ir priemonė tobulinti esamas įmones plėtojant žaliąją ekonomiką; |
| --- | --- |

J.

kadangi pirmiausia pagrindinis dėmesys skiriamas aukštųjų technologijų MVĮ, kurios tiesiogiai užtikrina ekologines inovacijas, tačiau būtina padėti ir kitoms įmonėms laikytis aplinkos apsaugos taisyklių, patvirtinant ekologiškas naujoviškas priemones ir didinant jų aplinkosauginį veiksmingumą; kadangi ekologinės inovacijos galėtų būti tikslas kuriant naują įmonę, taip pat ir priemonė tobulinti esamas įmones plėtojant žaliąją ekonomiką;

| K. | kadangi, nors ir nėra tarptautiniu mastu bendros žaliojo ekonomikos augimo apibrėžties, bendrai sutariama, kad tai – ekonomikos augimo ir aplinkosauginio tvarumo derinys; kadangi gebėjimų ugdymas ir mokymas yra vienas iš pagrindinių MVĮ iššūkių, kuriam turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys, ypač inovacijų ir efektyvaus išteklių naudojimo aspektais; kadangi dabartinėmis aplinkybėmis, kuomet, ypač pradiniuose etapuose, nėra pakankamų galimybių naudotis tinkamais rizikos kapitalo šaltiniais, tai vis dar yra viena didžiausių kliūčių į augimą orientuotų įmonių kūrimui ir plėtrai; |
| --- | --- |

K.

kadangi, nors ir nėra tarptautiniu mastu bendros žaliojo ekonomikos augimo apibrėžties, bendrai sutariama, kad tai – ekonomikos augimo ir aplinkosauginio tvarumo derinys; kadangi gebėjimų ugdymas ir mokymas yra vienas iš pagrindinių MVĮ iššūkių, kuriam turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys, ypač inovacijų ir efektyvaus išteklių naudojimo aspektais; kadangi dabartinėmis aplinkybėmis, kuomet, ypač pradiniuose etapuose, nėra pakankamų galimybių naudotis tinkamais rizikos kapitalo šaltiniais, tai vis dar yra viena didžiausių kliūčių į augimą orientuotų įmonių kūrimui ir plėtrai;

| L. | kadangi labai mažos įmonės visoje Europoje sukuria tūkstančius darbo vietų, užtikrindamos 53 proc. užimtumo, ir dėl jų savybių joms turi veikti taikant kitokią sistemą, reikia skubiai pradėti nuosekliai vartoti labai mažų įmonių sąvokos apibrėžtį; kadangi labai mažos įmonės susiduria su tam tikrais rimtais sunkumais, pvz., kliūtimis viešųjų pirkimų taisyklėse, pernelyg didele reglamentavimo našta ir galimybių gauti finansavimą stoka; |
| --- | --- |

L.

kadangi labai mažos įmonės visoje Europoje sukuria tūkstančius darbo vietų, užtikrindamos 53 proc. užimtumo, ir dėl jų savybių joms turi veikti taikant kitokią sistemą, reikia skubiai pradėti nuosekliai vartoti labai mažų įmonių sąvokos apibrėžtį; kadangi labai mažos įmonės susiduria su tam tikrais rimtais sunkumais, pvz., kliūtimis viešųjų pirkimų taisyklėse, pernelyg didele reglamentavimo našta ir galimybių gauti finansavimą stoka;

Bendrieji klausimai

| 1. | teigiamai vertina žaliojo ekonomikos augimo ir žiedinės ekonomikos koncepciją ir pažymi, kad iš jos atsiranda galimybių, susijusių su įvairiais labai svarbiais sektoriais, pvz., atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, ypač ekonomiškai perspektyvia vėjo, saulės ir geoterminės energijos bei hidroenergijos eksploatacija, efektyviu energijos vartojimu, efektyviu išteklių naudojimu, atliekų tvarkymu, išmetamųjų teršalų kiekio mažinimu, elektrifikacija ir metodu „nuo lopšio iki lopšio“; atkreipia dėmesį į didžiulį šių sričių ekonominį ir užimtumo kūrimo potencialą įvairiuose sektoriuose; pažymi, kad žaliasis ekonomikos augimas turėtų būti darbo vietų kūrimo ir ekonominio MVĮ augimo skatinimo strategijos dalis; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina žaliojo ekonomikos augimo ir žiedinės ekonomikos koncepciją ir pažymi, kad iš jos atsiranda galimybių, susijusių su įvairiais labai svarbiais sektoriais, pvz., atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, ypač ekonomiškai perspektyvia vėjo, saulės ir geoterminės energijos bei hidroenergijos eksploatacija, efektyviu energijos vartojimu, efektyviu išteklių naudojimu, atliekų tvarkymu, išmetamųjų teršalų kiekio mažinimu, elektrifikacija ir metodu „nuo lopšio iki lopšio“; atkreipia dėmesį į didžiulį šių sričių ekonominį ir užimtumo kūrimo potencialą įvairiuose sektoriuose; pažymi, kad žaliasis ekonomikos augimas turėtų būti darbo vietų kūrimo ir ekonominio MVĮ augimo skatinimo strategijos dalis;

| 2. | pabrėžia, kad reikėtų užtikrinti platesnį požiūrį į žaliąjį ekonomikos augimą ir kad jo siekiant reikėtų dėti pastangas visoje vertės grandinėje ir verslumo ekosistemoje, įskaitant pramoninės gamybos subjektų veiksmus siekiant sumažinti jų gaminių, gamybos procesų, verslo praktikos ir paslaugų ekologinį pėdsaką; primena Europos efektyvaus išteklių naudojimo platformos rekomendacijas, kuriose pabrėžiama, kad siekiant įtvirtinti efektyvų išteklių naudojimą reikalinga dinamiška reglamentavimo sistema, duodanti gamintojams ir vartotojams aiškius ženklus, kad jie pagerintų produktų savybes per visą jų naudojimo laiką; ragina Komisiją parengti visapusišką politikos priemonių sistemą, apimančią konkrečius politikos tikslus, kurioje būtų geriau integruotos ir racionalizuotos esamos politikos priemonės ir užtikrintos MVĮ galimybės ir jų dalyvavimas žaliojoje ir žiedinėje ekonomikoje; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad reikėtų užtikrinti platesnį požiūrį į žaliąjį ekonomikos augimą ir kad jo siekiant reikėtų dėti pastangas visoje vertės grandinėje ir verslumo ekosistemoje, įskaitant pramoninės gamybos subjektų veiksmus siekiant sumažinti jų gaminių, gamybos procesų, verslo praktikos ir paslaugų ekologinį pėdsaką; primena Europos efektyvaus išteklių naudojimo platformos rekomendacijas, kuriose pabrėžiama, kad siekiant įtvirtinti efektyvų išteklių naudojimą reikalinga dinamiška reglamentavimo sistema, duodanti gamintojams ir vartotojams aiškius ženklus, kad jie pagerintų produktų savybes per visą jų naudojimo laiką; ragina Komisiją parengti visapusišką politikos priemonių sistemą, apimančią konkrečius politikos tikslus, kurioje būtų geriau integruotos ir racionalizuotos esamos politikos priemonės ir užtikrintos MVĮ galimybės ir jų dalyvavimas žaliojoje ir žiedinėje ekonomikoje;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad viso pasaulio ekonomika turės aprūpinti nuolat didėjantį gyventojų skaičių – 9 milijardus iki 2050 m. – ir kad mūsų gamtos ištekliai yra riboti, todėl juos reikėtų naudoti tvariu ir itin efektyviu būdu; atkreipia dėmesį į novatoriškus, ekologiškus ir tvarius šių problemų sprendimus, kaip antai naujus gaminius, gamybos procesus, verslo praktiką ir paslaugas, pvz., integruojant naujoviškas skaitmenines technologijas, taip pat į naują palankią teisinę sistemą; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad viso pasaulio ekonomika turės aprūpinti nuolat didėjantį gyventojų skaičių – 9 milijardus iki 2050 m. – ir kad mūsų gamtos ištekliai yra riboti, todėl juos reikėtų naudoti tvariu ir itin efektyviu būdu; atkreipia dėmesį į novatoriškus, ekologiškus ir tvarius šių problemų sprendimus, kaip antai naujus gaminius, gamybos procesus, verslo praktiką ir paslaugas, pvz., integruojant naujoviškas skaitmenines technologijas, taip pat į naują palankią teisinę sistemą;

| 4. | primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad MVĮ visoje Europoje labai skirtingos (tai – ir tradiciniai šeimos verslo subjektai, ir greitai augančios įmonės, aukštų technologijų įmonės, labai mažos įmonės, socialinės įmonės ar naujai įsteigtos įmonės), todėl joms turi būti taikomi skirtingi pagalbos metodai; |
| --- | --- |

4.

primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad MVĮ visoje Europoje labai skirtingos (tai – ir tradiciniai šeimos verslo subjektai, ir greitai augančios įmonės, aukštų technologijų įmonės, labai mažos įmonės, socialinės įmonės ar naujai įsteigtos įmonės), todėl joms turi būti taikomi skirtingi pagalbos metodai;

| 5. | mano, kad ES turi iš esmės keisti savo verslumo kultūrą, kad būtų prisidedama prie ekonomikos augimo užtikrinant, jog daugiau žmonių pradėtų savo verslą ir ieškotų daugiau verslo galimybių, visų pirma žaliojo ekonomikos augimo srityje, ir palankiai žiūrint į nesėkmes ir rizikos prisiėmimą; pabrėžia, kad formuojant politiką svarbu šiam klausimui skirti itin didelį dėmesį; ragina valstybes nares numatyti jų atitinkamose teisinėse sistemose nuostatas, skirtas poveikiui sušvelninti žlugus verslui, kad žmonės netrukus po ankstesnės įmonės žlugimo galėtų pradėti naują verslą, ypač naujuose ir inovaciniuose sektoriuose; ragina Komisiją vykdant informavimo kampanijas ir pasitelkiant švietimą mažinti nesėkmės baimę; |
| --- | --- |

5.

mano, kad ES turi iš esmės keisti savo verslumo kultūrą, kad būtų prisidedama prie ekonomikos augimo užtikrinant, jog daugiau žmonių pradėtų savo verslą ir ieškotų daugiau verslo galimybių, visų pirma žaliojo ekonomikos augimo srityje, ir palankiai žiūrint į nesėkmes ir rizikos prisiėmimą; pabrėžia, kad formuojant politiką svarbu šiam klausimui skirti itin didelį dėmesį; ragina valstybes nares numatyti jų atitinkamose teisinėse sistemose nuostatas, skirtas poveikiui sušvelninti žlugus verslui, kad žmonės netrukus po ankstesnės įmonės žlugimo galėtų pradėti naują verslą, ypač naujuose ir inovaciniuose sektoriuose; ragina Komisiją vykdant informavimo kampanijas ir pasitelkiant švietimą mažinti nesėkmės baimę;

| 6. | pabrėžia ES biudžeto pridėtinę vertę padedant MVĮ, labai mažoms įmonėms, socialinėms įmonėms ir kooperatinėms bendrovėms gauti prieigą prie finansavimo ir tarptautinių rinkų, visų pirma pagal programą COSME, programą „Horizontas 2020“ ir iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF); pabrėžia, kad būtina, kad nacionaliniai reguliuotojai aiškiai ir vienodai visoje ES aiškintų atviras viešųjų pirkimų taisykles; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia ES biudžeto pridėtinę vertę padedant MVĮ, labai mažoms įmonėms, socialinėms įmonėms ir kooperatinėms bendrovėms gauti prieigą prie finansavimo ir tarptautinių rinkų, visų pirma pagal programą COSME, programą „Horizontas 2020“ ir iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF); pabrėžia, kad būtina, kad nacionaliniai reguliuotojai aiškiai ir vienodai visoje ES aiškintų atviras viešųjų pirkimų taisykles;

| 7. | pažymi, kad daugelis Europos MVĮ šiandien tarptautiniu mastu konkuruoja dėl sprendimų, apimančių produktus ir vadinamąsias žaliąsias paslaugas, pvz., statybą, įrengimą, remontą ir administravimą; pažymi, jog šios paslaugos yra itin svarbios, kad būtų kuriami, parduodami ir eksportuojami žalieji produktai; ragina Komisiją žaliąsias paslaugas įtraukti į vykdomas derybas dėl ekologiškų prekių susitarimo ir į dvišalius prekybos susitarimus, pvz., Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimą, kad būtų mažinamos kliūtys Europos MVĮ ir paslaugų teikėjams, norintiems veikti tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad daugelis Europos MVĮ šiandien tarptautiniu mastu konkuruoja dėl sprendimų, apimančių produktus ir vadinamąsias žaliąsias paslaugas, pvz., statybą, įrengimą, remontą ir administravimą; pažymi, jog šios paslaugos yra itin svarbios, kad būtų kuriami, parduodami ir eksportuojami žalieji produktai; ragina Komisiją žaliąsias paslaugas įtraukti į vykdomas derybas dėl ekologiškų prekių susitarimo ir į dvišalius prekybos susitarimus, pvz., Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimą, kad būtų mažinamos kliūtys Europos MVĮ ir paslaugų teikėjams, norintiems veikti tarptautiniu mastu;

| 8. | pabrėžia gero valdymo, nepriklausomų teismų, skaidrumo ir teisinės valstybės principų svarbą tam, kad visoje ES būtų kuriama verslui palanki aplinka ir rinka, kurioje MVĮ būtų sudarytos vienodos sąlygos; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia gero valdymo, nepriklausomų teismų, skaidrumo ir teisinės valstybės principų svarbą tam, kad visoje ES būtų kuriama verslui palanki aplinka ir rinka, kurioje MVĮ būtų sudarytos vienodos sąlygos;

Žaliųjų iniciatyvų finansavimas

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinėmis sąlygomis, kai nepakankama prieiga prie reikiamų rizikos kapitalo išteklių, ypač ankstyvuoju etapu, ir toliau yra vienas iš labiausiai į augimą orientuotų įmonių kūrimą ir plėtojimą ribojančių veiksnių, Komisijos veiksmų plane dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą didinimo daug dėmesio skiriama rizikos kapitalui, kaip galimam augimo finansavimo būdui; nepaisant to, pabrėžia, kad toks finansavimas yra tinkamas tik nedideliam skaičiui MVĮ, kad bankų paskolos tebėra svarbus finansavimo šaltinis ir kad privatusis sektorius turėtų parengti alternatyvas; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu skatinti alternatyvius MVĮ kreditavimo būdus, pvz., kredito unijas; atkreipia dėmesį į tai, kad reikėtų išsiaiškinti, kokių finansavimo galimybių gali teikti Europos strateginių investicijų fondas; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinėmis sąlygomis, kai nepakankama prieiga prie reikiamų rizikos kapitalo išteklių, ypač ankstyvuoju etapu, ir toliau yra vienas iš labiausiai į augimą orientuotų įmonių kūrimą ir plėtojimą ribojančių veiksnių, Komisijos veiksmų plane dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą didinimo daug dėmesio skiriama rizikos kapitalui, kaip galimam augimo finansavimo būdui; nepaisant to, pabrėžia, kad toks finansavimas yra tinkamas tik nedideliam skaičiui MVĮ, kad bankų paskolos tebėra svarbus finansavimo šaltinis ir kad privatusis sektorius turėtų parengti alternatyvas; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu skatinti alternatyvius MVĮ kreditavimo būdus, pvz., kredito unijas; atkreipia dėmesį į tai, kad reikėtų išsiaiškinti, kokių finansavimo galimybių gali teikti Europos strateginių investicijų fondas;

| 10. | ragina valstybes nares skatinti užsienio investuotojus panaikinant kalbines kliūtis; pažymi, kad vienas žingsnis šia linkme būtų paraiškų priėmimas ir duomenų teikimas ne tik valstybės narės oficialiomis kalbomis, bet ir anglų kalba; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares skatinti užsienio investuotojus panaikinant kalbines kliūtis; pažymi, kad vienas žingsnis šia linkme būtų paraiškų priėmimas ir duomenų teikimas ne tik valstybės narės oficialiomis kalbomis, bet ir anglų kalba;

| 11. | pabrėžia, kad nėra vieno visiems tinkamo finansavimo modelio, ir ragina Komisiją atsižvelgti į MVĮ interesus visose esamose ir ateityje galimose programose, priemonėse ir iniciatyvose, ypač skirtose naujiems verslo modeliams žaliojoje ekonomikoje, tiek nuosavybės srityje (pvz., neformalūs investuotojai, masinis finansavimas (angl. crowd funding) ir daugiašalės prekybos sistemos), tiek kvazi-nuosavo kapitalo (pvz., tarpinio, vad. „mezonino“ finansavimo) ir skolos priemonių (pvz., smulkiesiems investuotojams tinkamos įmonių obligacijos, garantijų priemonės ir platformos) srityse, ir kurti bankų ir kitų subjektų, susijusių su MVĮ finansavimu (apskaitos specialistų, įmonių ar MVĮ asociacijų ar prekybos rūmų), partnerystes, kad būtų teikiama pagalba įmonėms jų steigimo, augimo ir perdavimo etapais, atsižvelgiant į jų dydį, apyvartą ir finansavimo poreikius; ragina valstybes nares, vietos ir regionų valdžios institucijas užtikrinti tinkamas paskatas ir numatyti šiems finansavimo modeliams mokesčių lengvatas; pabrėžia, kad svarbu peržiūrėti esamas MVĮ paramos priemones siekiant įtraukti į jas tolesnio žaliojo augimo galimybes; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad nėra vieno visiems tinkamo finansavimo modelio, ir ragina Komisiją atsižvelgti į MVĮ interesus visose esamose ir ateityje galimose programose, priemonėse ir iniciatyvose, ypač skirtose naujiems verslo modeliams žaliojoje ekonomikoje, tiek nuosavybės srityje (pvz., neformalūs investuotojai, masinis finansavimas (angl. crowd funding) ir daugiašalės prekybos sistemos), tiek kvazi-nuosavo kapitalo (pvz., tarpinio, vad. „mezonino“ finansavimo) ir skolos priemonių (pvz., smulkiesiems investuotojams tinkamos įmonių obligacijos, garantijų priemonės ir platformos) srityse, ir kurti bankų ir kitų subjektų, susijusių su MVĮ finansavimu (apskaitos specialistų, įmonių ar MVĮ asociacijų ar prekybos rūmų), partnerystes, kad būtų teikiama pagalba įmonėms jų steigimo, augimo ir perdavimo etapais, atsižvelgiant į jų dydį, apyvartą ir finansavimo poreikius; ragina valstybes nares, vietos ir regionų valdžios institucijas užtikrinti tinkamas paskatas ir numatyti šiems finansavimo modeliams mokesčių lengvatas; pabrėžia, kad svarbu peržiūrėti esamas MVĮ paramos priemones siekiant įtraukti į jas tolesnio žaliojo augimo galimybes;

| 12. | pabrėžia poreikį ES biudžete užtikrinti finansinių priemonių koordinavimą ir papildomumą, visų pirma iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF), pagal ES užimtumo ir socialinių inovacijų programą (EaSI) ir LIFE programą; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia poreikį ES biudžete užtikrinti finansinių priemonių koordinavimą ir papildomumą, visų pirma iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF), pagal ES užimtumo ir socialinių inovacijų programą (EaSI) ir LIFE programą;

| 13. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares efektyviai stebėti MVĮ, kurios turėjo galimybę pasinaudoti ekologiškų inovacijų finansavimo priemonėmis, pasiektus rezultatus, siekiant įvertinti šių priemonių veiksmingumą; ragina Europos Komisiją, jeigu rezultatai būtų nepatenkinami, ilgai nedelsiant parengti tinkamus pakeitimus siekiant padidinti šių priemonių veiksmingumą; |
| --- | --- |

13.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares efektyviai stebėti MVĮ, kurios turėjo galimybę pasinaudoti ekologiškų inovacijų finansavimo priemonėmis, pasiektus rezultatus, siekiant įvertinti šių priemonių veiksmingumą; ragina Europos Komisiją, jeigu rezultatai būtų nepatenkinami, ilgai nedelsiant parengti tinkamus pakeitimus siekiant padidinti šių priemonių veiksmingumą;

| 14. | pažymi, kad dėl to, jog daugelis žaliųjų investicijų planų yra labai techninio pobūdžio, itin svarbu atkreipti dėmesį į standartizuotų rizikos ir grąžos modelių ir naujų modelių naujiems iššūkiams ir sektoriams kūrimo svarbą; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad dėl to, jog daugelis žaliųjų investicijų planų yra labai techninio pobūdžio, itin svarbu atkreipti dėmesį į standartizuotų rizikos ir grąžos modelių ir naujų modelių naujiems iššūkiams ir sektoriams kūrimo svarbą;

| 15. | primena, jog galima tikėtis, kad MVĮ atliks svarbų vaidmenį žiedinėje ekonomikoje – teiks tvarias, tačiau darbui imlias paslaugas – remonto, atnaujinimo, perdirbimo; pažymi, kad Komisija, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), Tarptautinis valiutos fondas (TVF), Tarptautinė darbo organizacija (TDO), Parlamentas ir Euro grupė visuotinai remia mokesčių perkėlimą – perėjimą nuo darbo jėgos apmokestinimo prie gamtos išteklių naudojimo bei vartojimo apmokestinimo; prašo Komisiją įvertinti, kokį poveikį turėtų toks mokesčių perkėlimas nuo darbo jėgos gamtos išteklių naudojimui; |
| --- | --- |

15.

primena, jog galima tikėtis, kad MVĮ atliks svarbų vaidmenį žiedinėje ekonomikoje – teiks tvarias, tačiau darbui imlias paslaugas – remonto, atnaujinimo, perdirbimo; pažymi, kad Komisija, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), Tarptautinis valiutos fondas (TVF), Tarptautinė darbo organizacija (TDO), Parlamentas ir Euro grupė visuotinai remia mokesčių perkėlimą – perėjimą nuo darbo jėgos apmokestinimo prie gamtos išteklių naudojimo bei vartojimo apmokestinimo; prašo Komisiją įvertinti, kokį poveikį turėtų toks mokesčių perkėlimas nuo darbo jėgos gamtos išteklių naudojimui;

| 16. | pabrėžia, kad verslininkai, MVĮ, verslo asociacijos ir paramos organizacijos turėtų geriau išmanyti pažangesnių technologijų arba pagal sutartis teikiamų paslaugų, pvz., konsultacijų, ugdomojo vadovavimo ir ekologinio projektavimo mokymo, finansavimo galimybes, išteklių valdymą ir žaliąjį verslumą, taip pat žinoti apie žaliųjų technologijų, produktų ir paslaugų, kurie galėtų būti naudingi jų verslui, prieinamumą; ragina valstybes nares stiprinti MVĮ teikiamas paslaugas tose srityse, be to, pabrėžia, kad reikia paprastų ir prieinamų informacijos apie šiuos produktus ir paslaugas šaltinių ir duomenų bazių; primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad ši informacija turėtų būti pateikiama taip, kad geriausiai atitiktų MVĮ verslo logiką ir darbo metodus; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad verslininkai, MVĮ, verslo asociacijos ir paramos organizacijos turėtų geriau išmanyti pažangesnių technologijų arba pagal sutartis teikiamų paslaugų, pvz., konsultacijų, ugdomojo vadovavimo ir ekologinio projektavimo mokymo, finansavimo galimybes, išteklių valdymą ir žaliąjį verslumą, taip pat žinoti apie žaliųjų technologijų, produktų ir paslaugų, kurie galėtų būti naudingi jų verslui, prieinamumą; ragina valstybes nares stiprinti MVĮ teikiamas paslaugas tose srityse, be to, pabrėžia, kad reikia paprastų ir prieinamų informacijos apie šiuos produktus ir paslaugas šaltinių ir duomenų bazių; primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad ši informacija turėtų būti pateikiama taip, kad geriausiai atitiktų MVĮ verslo logiką ir darbo metodus;

| 17. | pažymi, kad ES programose nėra pakankamai prisidedama prie ekologinių inovacijų ir žiedinės ekonomikos ir todėl Komisija turi daugiau lėšų skirti iš Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programos COSME ir bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ ekologiškiems ir naujoviškiems pačių MVĮ sukurtiems arba joms sukurtiems sprendimams ir remti produktų dizaino ir procesų rezultatyvumo gerinimą, remiantis sėkminga patirtimi, įgyta įgyvendinant praėjusią daugiametę finansinę programą; mano, kad ypatingai pagal programą „Horizontas 2020“ MVĮ skirta priemonė turi būti visapusiškai įgyvendinta; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad ES programose nėra pakankamai prisidedama prie ekologinių inovacijų ir žiedinės ekonomikos ir todėl Komisija turi daugiau lėšų skirti iš Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programos COSME ir bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ ekologiškiems ir naujoviškiems pačių MVĮ sukurtiems arba joms sukurtiems sprendimams ir remti produktų dizaino ir procesų rezultatyvumo gerinimą, remiantis sėkminga patirtimi, įgyta įgyvendinant praėjusią daugiametę finansinę programą; mano, kad ypatingai pagal programą „Horizontas 2020“ MVĮ skirta priemonė turi būti visapusiškai įgyvendinta;

| 18. | ragina Komisiją ir EIB užtikrinti, kad Investicijų plano Europai įgyvendinimo etapu MVĮ, taip pat žaliosios ir novatoriškos MVĮ, būtų pagrindinės pagal šį pasiūlymą teikiamos paramos gavėjos; primygtinai teigia, kad šiuo tikslu turi būti parengti aiškūs kriterijai, įskaitant Europos pridėtinės vertės kriterijų, ir kad turi būti tobulinamos MVĮ teikiamos konsultavimo apie efektyvų išteklių naudojimą ir ekologines inovacijas paslaugos; ragina EIB ir Komisiją užtikrinti, kad visos kategorijos, išvardytos Komisijos rekomendacijoje dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties (C(2003)1422), gautų pakankamai naudos; atkreipia dėmesį į programos „Horizontas 2020“ ir programos COSME svarbą remiant MVĮ ir į poreikį visapusiškai įgyvendinti programoje „Horizontas 2020“ MVĮ skirtą priemonę; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją ir EIB užtikrinti, kad Investicijų plano Europai įgyvendinimo etapu MVĮ, taip pat žaliosios ir novatoriškos MVĮ, būtų pagrindinės pagal šį pasiūlymą teikiamos paramos gavėjos; primygtinai teigia, kad šiuo tikslu turi būti parengti aiškūs kriterijai, įskaitant Europos pridėtinės vertės kriterijų, ir kad turi būti tobulinamos MVĮ teikiamos konsultavimo apie efektyvų išteklių naudojimą ir ekologines inovacijas paslaugos; ragina EIB ir Komisiją užtikrinti, kad visos kategorijos, išvardytos Komisijos rekomendacijoje dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties (C(2003)1422), gautų pakankamai naudos; atkreipia dėmesį į programos „Horizontas 2020“ ir programos COSME svarbą remiant MVĮ ir į poreikį visapusiškai įgyvendinti programoje „Horizontas 2020“ MVĮ skirtą priemonę;

| 19. | mano, kad siekiant užtikrinti, kad MVĮ skirtų finansinių priemonių tarpusavio papildomumą, labai svarbu derinti veiksmus, kurių imtasi tiek šalies, tiek regionų mastu vykdant sanglaudos politiką bei kitas programas, pvz., programą „Horizontas 2020“; pabrėžia, kad svarbu rengti tokius teisės aktus, kurie MVĮ leistų išlaikyti savo konkurencingumą; |
| --- | --- |

19.

mano, kad siekiant užtikrinti, kad MVĮ skirtų finansinių priemonių tarpusavio papildomumą, labai svarbu derinti veiksmus, kurių imtasi tiek šalies, tiek regionų mastu vykdant sanglaudos politiką bei kitas programas, pvz., programą „Horizontas 2020“; pabrėžia, kad svarbu rengti tokius teisės aktus, kurie MVĮ leistų išlaikyti savo konkurencingumą;

| 20. | ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant ieškoti ilgalaikio sprendimo dėl didžiulių nepriemokų regioninės politikos srityje ir dėl praėjusio laikotarpio Europos struktūrinio ir investicijų fondo paramos lėšų naudojimo, kad dėl delsimo išmokėti paramos lėšas MVĮ, kaip projektų partnerės, neprarastų noro dalyvauti šiose paramos programose ir projektuose; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant ieškoti ilgalaikio sprendimo dėl didžiulių nepriemokų regioninės politikos srityje ir dėl praėjusio laikotarpio Europos struktūrinio ir investicijų fondo paramos lėšų naudojimo, kad dėl delsimo išmokėti paramos lėšas MVĮ, kaip projektų partnerės, neprarastų noro dalyvauti šiose paramos programose ir projektuose;

Žinių valdymas

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu aktyviai siekti įvairių sektorių tarpusavio bendradarbiavimo vertės grandinėse ir geografinėse teritorijose, kurį plėtojant skleidžiamos idėjos ir novatoriškos koncepcijos ir tokiu būdu skatinamos inovacijos ir naujos augimo galimybės; teigiamai vertina programos „Horizontas 2020“ veiksmą „Įmonių grupių projektai, skirti naujoms pramoninėms vertės grandinėms“, kuriuo siekiama geriau panaudoti MVĮ galimybes, įskaitant jų ekologinių inovacijų ir efektyvaus išteklių naudojimo sprendimus; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu aktyviai siekti įvairių sektorių tarpusavio bendradarbiavimo vertės grandinėse ir geografinėse teritorijose, kurį plėtojant skleidžiamos idėjos ir novatoriškos koncepcijos ir tokiu būdu skatinamos inovacijos ir naujos augimo galimybės; teigiamai vertina programos „Horizontas 2020“ veiksmą „Įmonių grupių projektai, skirti naujoms pramoninėms vertės grandinėms“, kuriuo siekiama geriau panaudoti MVĮ galimybes, įskaitant jų ekologinių inovacijų ir efektyvaus išteklių naudojimo sprendimus;

| 22. | teigiamai vertina Europos efektyvaus išteklių naudojimo kompetencijos centro įsteigimą – šis centras konsultuos ir padės MVĮ pagerinti savo išteklių naudojimo efektyvumą; pabrėžia, kad šis centras turi tapti stipriu visų ES regionų partnerių tinklu, o jo veikla turi būti grindžiama pasitvirtinusia valstybių narių patirtimi; mano, kad centras turėtų orientuoti MVĮ į ES, nacionalines ir regionines šios srities veiksmų programas ir suteikti galimybę naudotis specialiomis žiniomis, tinklais ir infrastruktūra; |
| --- | --- |

22.

teigiamai vertina Europos efektyvaus išteklių naudojimo kompetencijos centro įsteigimą – šis centras konsultuos ir padės MVĮ pagerinti savo išteklių naudojimo efektyvumą; pabrėžia, kad šis centras turi tapti stipriu visų ES regionų partnerių tinklu, o jo veikla turi būti grindžiama pasitvirtinusia valstybių narių patirtimi; mano, kad centras turėtų orientuoti MVĮ į ES, nacionalines ir regionines šios srities veiksmų programas ir suteikti galimybę naudotis specialiomis žiniomis, tinklais ir infrastruktūra;

| 23. | pabrėžia, jog svarbu perduoti žinias ir skirtingiems suinteresuotiesiems subjektams tarpusavyje keistis žiniomis, be kita ko, tarpvalstybiniu lygmeniu, naudojantis neformaliais tinklais, ypač MVĮ ir labai mažų įmonių tinklais, siekiant plėtoti esamų ir naujų inovacinių technologijų, geriausios praktikos, būdų gauti tinkamą finansavimą, galimų valstybės paramos sistemų ir atitinkamų teisinių sistemų, kurias taikant susiduriama su mažiausią administracine našta, išmanymą; be to, primena, jog esami nacionaliniai ES finansavimo programų informacijos centrai ir Europos įmonių tinklas turi būti visapusiškai įtraukiami į paramos MVĮ veiklą ir, imdamiesi aktyviųjų veiksmų, informuoti, mokyti ir remti MVĮ ES, nacionalinio ar regioninio lygmens finansavimo galimybių paieškose; pritaria tam, kad būtų organizuojama Europos efektyvaus išteklių naudojimo kampanija, kuria būtų siekiama informuoti MVĮ apie efektyvaus išteklių naudojimo teikiamą naudą ir galimybes ir apie tai, kaip kurti pramonės subjektų sąveiką perdirbimo srityje; ragina Komisiją ir Europos įmonių tinklą efektyvaus išteklių naudojimo srityje bendradarbiauti su pramonės asociacijomis, profesinėmis sąjungomis, MVĮ, NVO ir akademine bendruomene bei regioninių iniciatyvų vykdytojais; šiuo klausimu teigiamai vertina Komisijos dėmesį simbiozei ir klasteriams ir ragina Komisiją pateikti konkrečių iniciatyvų siekiant palengvinti tarpsektorinį bendradarbiavimą ir išteklių valdymą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, jog svarbu perduoti žinias ir skirtingiems suinteresuotiesiems subjektams tarpusavyje keistis žiniomis, be kita ko, tarpvalstybiniu lygmeniu, naudojantis neformaliais tinklais, ypač MVĮ ir labai mažų įmonių tinklais, siekiant plėtoti esamų ir naujų inovacinių technologijų, geriausios praktikos, būdų gauti tinkamą finansavimą, galimų valstybės paramos sistemų ir atitinkamų teisinių sistemų, kurias taikant susiduriama su mažiausią administracine našta, išmanymą; be to, primena, jog esami nacionaliniai ES finansavimo programų informacijos centrai ir Europos įmonių tinklas turi būti visapusiškai įtraukiami į paramos MVĮ veiklą ir, imdamiesi aktyviųjų veiksmų, informuoti, mokyti ir remti MVĮ ES, nacionalinio ar regioninio lygmens finansavimo galimybių paieškose; pritaria tam, kad būtų organizuojama Europos efektyvaus išteklių naudojimo kampanija, kuria būtų siekiama informuoti MVĮ apie efektyvaus išteklių naudojimo teikiamą naudą ir galimybes ir apie tai, kaip kurti pramonės subjektų sąveiką perdirbimo srityje; ragina Komisiją ir Europos įmonių tinklą efektyvaus išteklių naudojimo srityje bendradarbiauti su pramonės asociacijomis, profesinėmis sąjungomis, MVĮ, NVO ir akademine bendruomene bei regioninių iniciatyvų vykdytojais; šiuo klausimu teigiamai vertina Komisijos dėmesį simbiozei ir klasteriams ir ragina Komisiją pateikti konkrečių iniciatyvų siekiant palengvinti tarpsektorinį bendradarbiavimą ir išteklių valdymą;

| 24. | ragina sektorių federacijas prisiimti svarbesnį vaidmenį teikiant reikiamą informaciją ir konsultacijas žaliųjų technologijų, finansavimo galimybių ir atitinkamų procedūrų klausimais; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti paramą ten, kur jos trūksta, bendradarbiaujant su sektorių federacijomis ir bendrovėmis toliau nagrinėti esamas galimybes ir paspartinti tvarių sprendimų diegimą, taip pat investuoti į aplinkai palankias technologijas, efektyvų išteklių naudojimą ir perdirbimo ekonomiką; pažymi vis didėjantį atotrūkį tarp MVĮ poreikių ir darbuotojų kvalifikacijos; pažymi, kad 26 proc. darbdavių Europoje susiduria su sunkumais, ieškodami tinkamų gebėjimų turinčių darbuotojų; |
| --- | --- |

24.

ragina sektorių federacijas prisiimti svarbesnį vaidmenį teikiant reikiamą informaciją ir konsultacijas žaliųjų technologijų, finansavimo galimybių ir atitinkamų procedūrų klausimais; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti paramą ten, kur jos trūksta, bendradarbiaujant su sektorių federacijomis ir bendrovėmis toliau nagrinėti esamas galimybes ir paspartinti tvarių sprendimų diegimą, taip pat investuoti į aplinkai palankias technologijas, efektyvų išteklių naudojimą ir perdirbimo ekonomiką; pažymi vis didėjantį atotrūkį tarp MVĮ poreikių ir darbuotojų kvalifikacijos; pažymi, kad 26 proc. darbdavių Europoje susiduria su sunkumais, ieškodami tinkamų gebėjimų turinčių darbuotojų;

Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra, inovacijos ir gebėjimai

| 25. | pabrėžia, kad reikia veiksmingiau plėtoti esminius mokslinius tyrimus ir užtikrinti technologinę plėtrą, visapusiškai įtraukti į šį procesą MVĮ, taip pat aktyviai remti tolesnį mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros rezultatų perkėlimą į technologines naujoves; atkreipia dėmesį į Europos reindustrializacijos svarbą atsižvelgiant į gamybos pramonės svarbą moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms, taigi ir siekiant užtikrinti ES konkurencinį pranašumą ateityje; mano, kad kartu su technologiniais sprendimais taip pat reikėtų pakankamai dėmesio skirti netechnologinėms, organizacinėms, sisteminėms ir viešojo sektoriaus inovacijoms; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad reikia veiksmingiau plėtoti esminius mokslinius tyrimus ir užtikrinti technologinę plėtrą, visapusiškai įtraukti į šį procesą MVĮ, taip pat aktyviai remti tolesnį mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros rezultatų perkėlimą į technologines naujoves; atkreipia dėmesį į Europos reindustrializacijos svarbą atsižvelgiant į gamybos pramonės svarbą moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms, taigi ir siekiant užtikrinti ES konkurencinį pranašumą ateityje; mano, kad kartu su technologiniais sprendimais taip pat reikėtų pakankamai dėmesio skirti netechnologinėms, organizacinėms, sisteminėms ir viešojo sektoriaus inovacijoms;

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu, jog Europos įmonės komercializuotų ir praktiškai panaudotų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros rezultatus; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti stabilesnę reglamentavimo sistemą ir tinkamas finansines sistemas, kad būtų imamasi ekonominių iniciatyvų ir užtikrinamas verslumas ir kad būtų sumažintas laikas, per kurį nauji produktai, paslaugos ir verslo praktika patenka į rinką, ypač žaliosios ekonomikos srityje; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu, jog Europos įmonės komercializuotų ir praktiškai panaudotų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros rezultatus; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti stabilesnę reglamentavimo sistemą ir tinkamas finansines sistemas, kad būtų imamasi ekonominių iniciatyvų ir užtikrinamas verslumas ir kad būtų sumažintas laikas, per kurį nauji produktai, paslaugos ir verslo praktika patenka į rinką, ypač žaliosios ekonomikos srityje;

| 27. | pabrėžia naujų Europos kosmoso infrastruktūros objektų potencialą skatinti inovacijas ir žaliąjį augimą; ragina Komisiją skatinti MVĮ naudoti iš šių infrastruktūrų gautus duomenis verslo inkubatoriuje; ragina Komisiją skatinti MVĮ taikyti tvarką, kuria būtų sudaromos palankios sąlygos naudotis iš šių infrastruktūrų gautais duomenimis mokslinių tyrimų, vystymosi ir komercializacijos etapais; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia naujų Europos kosmoso infrastruktūros objektų potencialą skatinti inovacijas ir žaliąjį augimą; ragina Komisiją skatinti MVĮ naudoti iš šių infrastruktūrų gautus duomenis verslo inkubatoriuje; ragina Komisiją skatinti MVĮ taikyti tvarką, kuria būtų sudaromos palankios sąlygos naudotis iš šių infrastruktūrų gautais duomenimis mokslinių tyrimų, vystymosi ir komercializacijos etapais;

| 28. | pažymi, kad, 2014 m. gegužės mėn. apklausos „Innobarometer“ duomenimis, tik 9 proc. visų įmonių nurodė, jog nuo 2011 m. sausio mėn. jos yra gavusios viešąją finansinę paramą mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų veiklai; pabrėžia, kad reikia plėtoti vartotojams patogias įvairių formų paramos procedūras; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad, 2014 m. gegužės mėn. apklausos „Innobarometer“ duomenimis, tik 9 proc. visų įmonių nurodė, jog nuo 2011 m. sausio mėn. jos yra gavusios viešąją finansinę paramą mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų veiklai; pabrėžia, kad reikia plėtoti vartotojams patogias įvairių formų paramos procedūras;

| 29. | atkreipia dėmesį į bendrojo Europos patento naudą MVĮ, visų pirma žaliųjų technologijų srityje; ragina visas valstybes nares prisijungti prie bendrojo Europos patento; ragina valstybes nares skubiai ratifikuoti susitarimą dėl Bendro patentų teismo, kad būtų taikomas bendrasis Europos patentas; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl MVĮ palankios supaprastintos procedūros, kad Bendrame patentų teisme būtų galima pradėti procedūrą dėl klastojimo; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į bendrojo Europos patento naudą MVĮ, visų pirma žaliųjų technologijų srityje; ragina visas valstybes nares prisijungti prie bendrojo Europos patento; ragina valstybes nares skubiai ratifikuoti susitarimą dėl Bendro patentų teismo, kad būtų taikomas bendrasis Europos patentas; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl MVĮ palankios supaprastintos procedūros, kad Bendrame patentų teisme būtų galima pradėti procedūrą dėl klastojimo;

| 30. | ragina parengti geresnę žiedinės ekonomikos politikos sistemą, t. y., be kita ko, priimti ir įgyvendinti pažangaus reglamentavimo nuostatas, standartus ir elgesio kodeksus, kuriais būtų siekiama integruoti išorės išlaidas, spręsti daug išteklių naudojančių produktų klausimą, sudaryti vienodas sąlygas, atlyginti pirmautojams ir paspartinti perėjimą prie išteklius efektyviai naudojančios ir tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

30.

ragina parengti geresnę žiedinės ekonomikos politikos sistemą, t. y., be kita ko, priimti ir įgyvendinti pažangaus reglamentavimo nuostatas, standartus ir elgesio kodeksus, kuriais būtų siekiama integruoti išorės išlaidas, spręsti daug išteklių naudojančių produktų klausimą, sudaryti vienodas sąlygas, atlyginti pirmautojams ir paspartinti perėjimą prie išteklius efektyviai naudojančios ir tvarios ekonomikos;

| 31. | ragina Komisiją žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinyje išplėsti ekologinio projektavimo priemonės taikymą įtraukiant ir efektyvaus išteklių naudojimo aspektus; mano, kad ekologinio projektavimo priemonėmis turėtų būti sprendžiami produktų patvarumo, galimybės pataisyti ir perdirbti klausimai, įskaitant garantuotos minimalios naudojimo trukmės ir išardymo standartus; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinyje išplėsti ekologinio projektavimo priemonės taikymą įtraukiant ir efektyvaus išteklių naudojimo aspektus; mano, kad ekologinio projektavimo priemonėmis turėtų būti sprendžiami produktų patvarumo, galimybės pataisyti ir perdirbti klausimai, įskaitant garantuotos minimalios naudojimo trukmės ir išardymo standartus;

| 32. | ragina daugiau naudotis inovacinėmis paramos sistemomis, pavyzdžiui, ekologiškų inovacijų čekiais, kurie gali padėti skatinti tvarių technologijų ir aplinką tausojančių ir atsparių klimato kaitos poveikiui sprendimų įdiegimą; mano, kad, kalbant apie paraiškas paramos lėšoms skirti, svarbu, kad taisyklės būtų paprastos ir aiškios ir, kad jos nesukurtų administracinės naštos; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares rasti naujų finansavimo sprendimų, kuriais būtų remiamos MVĮ ir joms suteikti laisvai prieinamas finansines priemones; primena, kad Europos MVĮ gebėjimas kurti tvarų augimą ir naujoves, yra vienas pagrindinių ES konkurencinių pranašumų pasaulinėje rinkoje; |
| --- | --- |

32.

ragina daugiau naudotis inovacinėmis paramos sistemomis, pavyzdžiui, ekologiškų inovacijų čekiais, kurie gali padėti skatinti tvarių technologijų ir aplinką tausojančių ir atsparių klimato kaitos poveikiui sprendimų įdiegimą; mano, kad, kalbant apie paraiškas paramos lėšoms skirti, svarbu, kad taisyklės būtų paprastos ir aiškios ir, kad jos nesukurtų administracinės naštos; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares rasti naujų finansavimo sprendimų, kuriais būtų remiamos MVĮ ir joms suteikti laisvai prieinamas finansines priemones; primena, kad Europos MVĮ gebėjimas kurti tvarų augimą ir naujoves, yra vienas pagrindinių ES konkurencinių pranašumų pasaulinėje rinkoje;

Reguliavimas ir jo panaikinimas kaip varomieji augimo veiksniai

| 33. | ragina valstybes nares pertekliniu reguliavimu nekurti kliūčių vidaus rinkai, persvarstyti dabartinę savo reglamentavimo tvarką, panaikinti nereikalingas arba neveiksmingas nuostatas, sudarančias kliūtis patekti į rinką, ir užtikrinti nuoseklų teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę; ragina Komisiją užtikrinti, kad atliekant visus poveikio vertinimus būtų visuomet atliekamas poveikio MVĮ tyrimas; ragina Komisiją aktyviau spręsti perteklinio reguliavimo atskirose valstybėse narėse problemas; pabrėžia, kad nacionaliniai reguliuotojai aiškiai ir vienodai visoje ES aiškintų atviras viešųjų pirkimų, įskaitant žaliuosius viešuosius pirkimus ir e. viešuosius pirkimus, taisykles, kurios šiuo metu sudaro didelių kliūčių MVĮ, norinčioms patekti į tarptautines rinkas, ir tuo pat metu didžiules galimybes valstybėms narėms greitai pritaikyti naujoves, įskaitant išteklius ir energiją efektyviai naudojančius produktus ir sprendimus; |
| --- | --- |

33.

ragina valstybes nares pertekliniu reguliavimu nekurti kliūčių vidaus rinkai, persvarstyti dabartinę savo reglamentavimo tvarką, panaikinti nereikalingas arba neveiksmingas nuostatas, sudarančias kliūtis patekti į rinką, ir užtikrinti nuoseklų teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę; ragina Komisiją užtikrinti, kad atliekant visus poveikio vertinimus būtų visuomet atliekamas poveikio MVĮ tyrimas; ragina Komisiją aktyviau spręsti perteklinio reguliavimo atskirose valstybėse narėse problemas; pabrėžia, kad nacionaliniai reguliuotojai aiškiai ir vienodai visoje ES aiškintų atviras viešųjų pirkimų, įskaitant žaliuosius viešuosius pirkimus ir e. viešuosius pirkimus, taisykles, kurios šiuo metu sudaro didelių kliūčių MVĮ, norinčioms patekti į tarptautines rinkas, ir tuo pat metu didžiules galimybes valstybėms narėms greitai pritaikyti naujoves, įskaitant išteklius ir energiją efektyviai naudojančius produktus ir sprendimus;

| 34. | teigiamai vertina Komisijos sprendimą atšaukti pasenusius ar pernelyg didelę naštą užkraunančius pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; tikisi, kad Komisija pateiks platesnio užmojo pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atliekų tvarkymo srityje, kaip 2014 m. gruodžio mėn. EP plenarinėje sesijoje paskelbė Pirmininko pavaduotojas F. Timmermans; ragina Komisiją neteikti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, dėl kurių atsirastų nereikalinga administracinė našta verslo subjektams ir MVĮ, ir nuolat peržiūrėti esamus teisės aktus siekiant sumažinti dabartinę administracinę naštą, pagerinti dabartinių teisės aktų kokybę ir veiksmingumą ir pritaikyti juos prie naujų verslo modelių; vis dėlto pabrėžia, jog, siekiant ES aplinkos tikslų, būtina imtis plataus užmojo veiksmų, kartu tinkamai ir laiku įgyvendinti galiojančius teisės aktus, ankstyvuoju etapu, taip pat atliekant poveikio vertinimą, įtraukti suinteresuotuosius subjektus iš atitinkamų pramonės šakų ir MVĮ; |
| --- | --- |

34.

teigiamai vertina Komisijos sprendimą atšaukti pasenusius ar pernelyg didelę naštą užkraunančius pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; tikisi, kad Komisija pateiks platesnio užmojo pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atliekų tvarkymo srityje, kaip 2014 m. gruodžio mėn. EP plenarinėje sesijoje paskelbė Pirmininko pavaduotojas F. Timmermans; ragina Komisiją neteikti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, dėl kurių atsirastų nereikalinga administracinė našta verslo subjektams ir MVĮ, ir nuolat peržiūrėti esamus teisės aktus siekiant sumažinti dabartinę administracinę naštą, pagerinti dabartinių teisės aktų kokybę ir veiksmingumą ir pritaikyti juos prie naujų verslo modelių; vis dėlto pabrėžia, jog, siekiant ES aplinkos tikslų, būtina imtis plataus užmojo veiksmų, kartu tinkamai ir laiku įgyvendinti galiojančius teisės aktus, ankstyvuoju etapu, taip pat atliekant poveikio vertinimą, įtraukti suinteresuotuosius subjektus iš atitinkamų pramonės šakų ir MVĮ;

| 35. | primena apie technologijų požiūriu neutralių ir inovacijoms palankių teisės aktų svarbą, nes jais sudaromos galimybės rinkai išbandyti ir įvertinti įvairias naująsias technologijas; teigiamai vertina aplinkosaugos technologijų tikrinimo sistemą, nes tai – nauja priemonė, kuria siekiama padėti, kad naujoviškos aplinkosaugos technologijos pasiektų rinką; ragina valstybes nares taikant viešosios paramos sistemas tinkamai naudoti rinka grindžiamas priemones ir nenaudoti aplinkai žalingų rinką iškraipančių subsidijų; primena, kad valstybė turėtų įsikišti tais atvejais, kai neveikia rinkos mechanizmai, pavyzdžiui, kai dėl išorės veiksnių poveikio neįmanoma nustatyti kainos; ragina Komisiją, siekiant sukurti vienodesnį priemonių rinkinį, parengti bendras nacionalinių paramos žaliųjų investicijų projektams sistemų gaires; |
| --- | --- |

35.

primena apie technologijų požiūriu neutralių ir inovacijoms palankių teisės aktų svarbą, nes jais sudaromos galimybės rinkai išbandyti ir įvertinti įvairias naująsias technologijas; teigiamai vertina aplinkosaugos technologijų tikrinimo sistemą, nes tai – nauja priemonė, kuria siekiama padėti, kad naujoviškos aplinkosaugos technologijos pasiektų rinką; ragina valstybes nares taikant viešosios paramos sistemas tinkamai naudoti rinka grindžiamas priemones ir nenaudoti aplinkai žalingų rinką iškraipančių subsidijų; primena, kad valstybė turėtų įsikišti tais atvejais, kai neveikia rinkos mechanizmai, pavyzdžiui, kai dėl išorės veiksnių poveikio neįmanoma nustatyti kainos; ragina Komisiją, siekiant sukurti vienodesnį priemonių rinkinį, parengti bendras nacionalinių paramos žaliųjų investicijų projektams sistemų gaires;

| 36. | pažymi, kad ardomojo pobūdžio pramonės šakos ir technologijos dažnai parodo, jog galiojančiuose teisės aktuose yra trūkumų; pabrėžia, jog reikia nuolat stebėti ir atnaujinti galiojančius teisės aktus ir jų įgyvendinimą siekiant užtikrinti, kad tvarios ekologiškos ir naujoviškos technologijos nesusidurtų su kliūtimis; |
| --- | --- |

36.

pažymi, kad ardomojo pobūdžio pramonės šakos ir technologijos dažnai parodo, jog galiojančiuose teisės aktuose yra trūkumų; pabrėžia, jog reikia nuolat stebėti ir atnaujinti galiojančius teisės aktus ir jų įgyvendinimą siekiant užtikrinti, kad tvarios ekologiškos ir naujoviškos technologijos nesusidurtų su kliūtimis;

Įvairios paramos priemonės

| 37. | mano, kad į pagrindines švietimo sistemas, taip pat į aukštojo mokslo ir mokymosi visą gyvenimą sistemas reikėtų įtraukti verslumo įgūdžių ugdymą ir mokymosi, kaip veikia, funkcionuoja ir sąveikauja rinka, ekonomika ir finansų sistema, kaip naujos technologijos gali suteikti didelių praktinių, inovacinių ir ekologiškų galimybių, bei aplinkosauginio sąmoningumo ugdymo programas, tai turėtų taip pat būti skatinama vykdant užklasinę veiklą ir mokantis visą gyvenimą; mano, kad gerai parengtas verslo planas yra pirmas žingsnis siekiant geresnių finansavimo galimybių ir verslo gyvybingumo; ragina Komisiją ir valstybes nares į savo švietimo programas nedelsiant įtraukti švietimą verslumo, finansų, ekonomikos ir aplinkosaugos temomis; šiuo atžvilgiu remia programą „Erasmus jauniems verslininkams“, sukurtą siekiant skatinti verslumo kultūrą ir plėtoti bendrąją rinką ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

37.

mano, kad į pagrindines švietimo sistemas, taip pat į aukštojo mokslo ir mokymosi visą gyvenimą sistemas reikėtų įtraukti verslumo įgūdžių ugdymą ir mokymosi, kaip veikia, funkcionuoja ir sąveikauja rinka, ekonomika ir finansų sistema, kaip naujos technologijos gali suteikti didelių praktinių, inovacinių ir ekologiškų galimybių, bei aplinkosauginio sąmoningumo ugdymo programas, tai turėtų taip pat būti skatinama vykdant užklasinę veiklą ir mokantis visą gyvenimą; mano, kad gerai parengtas verslo planas yra pirmas žingsnis siekiant geresnių finansavimo galimybių ir verslo gyvybingumo; ragina Komisiją ir valstybes nares į savo švietimo programas nedelsiant įtraukti švietimą verslumo, finansų, ekonomikos ir aplinkosaugos temomis; šiuo atžvilgiu remia programą „Erasmus jauniems verslininkams“, sukurtą siekiant skatinti verslumo kultūrą ir plėtoti bendrąją rinką ir konkurencingumą;

| 38. | pabrėžia, kad taip pat turėtų būti padedama labai mažoms ir naujai įsteigtoms įmonėms ir jos turėtų būti orientuojamos, kaip pereiti prie tvaraus žaliojo ekonomikos augimo; ragina Komisiją užtikrinti, kad šiems verslo subjektams būtų tinkamai taikomos naujos iniciatyvos, daugiausia orientuotos į žaliojo ekonomikos augimo galimybes, skirtas MVĮ; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad taip pat turėtų būti padedama labai mažoms ir naujai įsteigtoms įmonėms ir jos turėtų būti orientuojamos, kaip pereiti prie tvaraus žaliojo ekonomikos augimo; ragina Komisiją užtikrinti, kad šiems verslo subjektams būtų tinkamai taikomos naujos iniciatyvos, daugiausia orientuotos į žaliojo ekonomikos augimo galimybes, skirtas MVĮ;

| 39. | pažymi, kad dalyvaudami programoje „Erasmus+“ studentai ir jaunimas gali ugdyti verslumą, be kita ko, gaudami finansavimą stažuotėms; remia programą „Erasmus jauniems verslininkams“, sukurtą siekiant skatinti verslumo kultūrą ir plėtoti bendrąją rinką ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad dalyvaudami programoje „Erasmus+“ studentai ir jaunimas gali ugdyti verslumą, be kita ko, gaudami finansavimą stažuotėms; remia programą „Erasmus jauniems verslininkams“, sukurtą siekiant skatinti verslumo kultūrą ir plėtoti bendrąją rinką ir konkurencingumą;

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu spręsti problemas, susijusias su netausaus vartojimo įpročiais, ir siekti pakeisti vartotojų elgseną; pažymi, jog reikia užtikrinti tinkamą vartotojų švietimą ir skatinti parengti tausesnio vartojimo paskatas; ragina Komisiją ir valstybes nares daugiau naudotis viešaisiais pirkimais kaip paklausos srities priemonėmis, kad būtų padedama pateikti rinkai išteklius ir energiją efektyviai naudojančius produktus ir sprendimus; pabrėžia, kad, siekiant vartotojams suteikti galios, naudinga į informaciją apie produktus ir ekologinius ženklus įtraukti informaciją apie išteklių naudojimą; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu spręsti problemas, susijusias su netausaus vartojimo įpročiais, ir siekti pakeisti vartotojų elgseną; pažymi, jog reikia užtikrinti tinkamą vartotojų švietimą ir skatinti parengti tausesnio vartojimo paskatas; ragina Komisiją ir valstybes nares daugiau naudotis viešaisiais pirkimais kaip paklausos srities priemonėmis, kad būtų padedama pateikti rinkai išteklius ir energiją efektyviai naudojančius produktus ir sprendimus; pabrėžia, kad, siekiant vartotojams suteikti galios, naudinga į informaciją apie produktus ir ekologinius ženklus įtraukti informaciją apie išteklių naudojimą;

| 41. | pabrėžia, kad svarbu bendradarbiaujant su mokslinių ir technologinių tyrimų institutais, universitetais ir profesinio rengimo įstaigomis sudaryti palankesnes sąlygas naujoms veiklą pradedančioms ir atsiskyrusioms įmonėms; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad svarbu bendradarbiaujant su mokslinių ir technologinių tyrimų institutais, universitetais ir profesinio rengimo įstaigomis sudaryti palankesnes sąlygas naujoms veiklą pradedančioms ir atsiskyrusioms įmonėms;

| 42. | pabrėžia eksporto svarbą darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui Europoje; ragina Komisiją sudaryti planuojamus prekybos susitarimus su mūsų partneriais, kuriais Europos MVĮ sudaromos sąlygos lengviau patekti į naujas rinkas; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia eksporto svarbą darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui Europoje; ragina Komisiją sudaryti planuojamus prekybos susitarimus su mūsų partneriais, kuriais Europos MVĮ sudaromos sąlygos lengviau patekti į naujas rinkas;

| 43. | mano, kad moterų verslumas – nepakankamai įvertintas ES ekonomikos augimo ir konkurencingumo šaltinis, kurį reikėtų skatinti ir stiprinti, ir kad taip pat ir žaliojoje ekonomikoje reikėtų pašalinti visas kliūtis, su kuriomis darbo rinkoje susiduria moterys, kurios visų pirma yra diskriminuojamos darbo užmokesčio požiūriu, siekiant užtikrinti, kad žalioji ekonomika būtų vienodai naudinga ir moterims, ir vyrams; mano, kad reguliariai renkant suderintus statistinius duomenis, įskaitant duomenis apie teisės aktų poveikį konkrečioms lytims ir pagal lytis suskirstytus duomenis apie darbo jėgą, būtų lengviau priimti įrodymais pagrįstas politikos priemones ir vykdyti stebėseną ir taip panaikinti žinių spragą žaliosios ekonomikos srityje; |
| --- | --- |

43.

mano, kad moterų verslumas – nepakankamai įvertintas ES ekonomikos augimo ir konkurencingumo šaltinis, kurį reikėtų skatinti ir stiprinti, ir kad taip pat ir žaliojoje ekonomikoje reikėtų pašalinti visas kliūtis, su kuriomis darbo rinkoje susiduria moterys, kurios visų pirma yra diskriminuojamos darbo užmokesčio požiūriu, siekiant užtikrinti, kad žalioji ekonomika būtų vienodai naudinga ir moterims, ir vyrams; mano, kad reguliariai renkant suderintus statistinius duomenis, įskaitant duomenis apie teisės aktų poveikį konkrečioms lytims ir pagal lytis suskirstytus duomenis apie darbo jėgą, būtų lengviau priimti įrodymais pagrįstas politikos priemones ir vykdyti stebėseną ir taip panaikinti žinių spragą žaliosios ekonomikos srityje;

| 44. | ragina Komisiją išnagrinėti padėtį ir nustatyti Europos pramonės sektorius ir geografinius regionus, kuriuose sudarytos tinkamos sąlygos, kad būtų galima įkurti naujas grupes ir centrus bei remti jų plėtrą; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją išnagrinėti padėtį ir nustatyti Europos pramonės sektorius ir geografinius regionus, kuriuose sudarytos tinkamos sąlygos, kad būtų galima įkurti naujas grupes ir centrus bei remti jų plėtrą;

| 45. | ragina Komisiją ir valstybes nares atkreipti ypatingą dėmesį į kaimo vietovių teikiamas galimybes ir iššūkius, susijusius su MVĮ, ekologiškai tvariu augimu ir ekologinėmis inovacijomis, ir į juos reaguoti; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją ir valstybes nares atkreipti ypatingą dėmesį į kaimo vietovių teikiamas galimybes ir iššūkius, susijusius su MVĮ, ekologiškai tvariu augimu ir ekologinėmis inovacijomis, ir į juos reaguoti;

| 46. | ragina valstybes nares (nacionalinių, regioninių ir vietos politikos formuotojų ir valdymo institucijų lygmeniu) tęsti savo pastangas pažangiosios specializacijos strategijose kartu su pagrindinėmis suinteresuotomis šalimis skatinti tvarų augimą, kuris skatina žaliosios ekonomikos veiklos vykdytojus burtis į grupes, užtikrinti sąveiką ir kurti tinklus; prašo Komisijos informuoti Parlamentą apie pažangiosios specializacijos strategijų įgyvendinimo rezultatus nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygmeniu ir ypač apie įvairius vėlesniosios grandies priemonių (angl. downstream actions) modelius, naudojamus ES ir valstybėse narėse; ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti informaciją apie praktines priemones, kurių buvo imtasi vystant MVĮ ekologinių inovacijų gebėjimus, panaudojant regioninių inovacijų centrų ir pagrindinių paramos tinklų sąveiką; |
| --- | --- |

46.

ragina valstybes nares (nacionalinių, regioninių ir vietos politikos formuotojų ir valdymo institucijų lygmeniu) tęsti savo pastangas pažangiosios specializacijos strategijose kartu su pagrindinėmis suinteresuotomis šalimis skatinti tvarų augimą, kuris skatina žaliosios ekonomikos veiklos vykdytojus burtis į grupes, užtikrinti sąveiką ir kurti tinklus; prašo Komisijos informuoti Parlamentą apie pažangiosios specializacijos strategijų įgyvendinimo rezultatus nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygmeniu ir ypač apie įvairius vėlesniosios grandies priemonių (angl. downstream actions) modelius, naudojamus ES ir valstybėse narėse; ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti informaciją apie praktines priemones, kurių buvo imtasi vystant MVĮ ekologinių inovacijų gebėjimus, panaudojant regioninių inovacijų centrų ir pagrindinių paramos tinklų sąveiką;

| 47. | ragina Komisiją, įgyvendinant regioninę politiką, parengti konkrečias programas, apimančias visus svarbius MVĮ ekologiškai tvaraus augimo aspektus; pabrėžia, kaip svarbu visapusiškai išnaudoti jaunimo verslumo potencialą, atsižvelgiant į MVĮ ekologišką augimą; ragina Komisiją parengti priemones, kuriomis būtų galima sujungti švietimo institucijas ir Europos programas, ir priemones, kuriomis būtų remiama žalioji ekonomika; ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti visas turimas MVĮ darbuotojams konsultuoti skirtas priemones ir didinti jų informuotumą, siekiant pagerinti jų žinias ir įgūdžius; ragina remiant mokymą ypatingą dėmesį skirti jaunimui ir nepalankiausias sąlygas darbo rinkoje turinčioms grupėms; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją, įgyvendinant regioninę politiką, parengti konkrečias programas, apimančias visus svarbius MVĮ ekologiškai tvaraus augimo aspektus; pabrėžia, kaip svarbu visapusiškai išnaudoti jaunimo verslumo potencialą, atsižvelgiant į MVĮ ekologišką augimą; ragina Komisiją parengti priemones, kuriomis būtų galima sujungti švietimo institucijas ir Europos programas, ir priemones, kuriomis būtų remiama žalioji ekonomika; ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti visas turimas MVĮ darbuotojams konsultuoti skirtas priemones ir didinti jų informuotumą, siekiant pagerinti jų žinias ir įgūdžius; ragina remiant mokymą ypatingą dėmesį skirti jaunimui ir nepalankiausias sąlygas darbo rinkoje turinčioms grupėms;

o

o o

| 48. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

48.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0036.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0032.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0069.

(4)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_381_en.pdf

---

2015 m. gegužės 20 d., trečiadienis

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/35

---

P8_TA(2015)0205

Prieštaravimas deleguotajam aktui: kadmio naudojimo apšvietimo įrenginiuose ir vaizduoklių apšvietimo įrenginiuose išimtis

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2015 m. sausio 30 d. Komisijos deleguotosios direktyvos, kuria, derinant prie technikos pažangos, iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/65/ES III priedo nuostatos dėl kadmio naudojimo apšvietimo įrenginiuose ir vaizduoklių apšvietimo įrenginiuose išimties (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA))

(2016/C 353/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąją direktyvą (C(2015)00383), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąją direktyvą (C(2015)00383),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo, ypač į jos 4 straipsnį, 5 straipsnio 1 dalies a punktą ir 22 straipsnį (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo, ypač į jos 4 straipsnį, 5 straipsnio 1 dalies a punktą ir 22 straipsnį (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Direktyvos 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (RoHS) 4 straipsnio 1 dalyje, be kitų medžiagų, apribojamas kadmio naudojimas elektros ir elektroninėje įrangoje (žr. RoHS II priedo sąrašą); |
| --- | --- |

A.

kadangi Direktyvos 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (RoHS) 4 straipsnio 1 dalyje, be kitų medžiagų, apribojamas kadmio naudojimas elektros ir elektroninėje įrangoje (žr. RoHS II priedo sąrašą);

| B. | kadangi RoHS III priede pateikiamos 4 straipsnio 1 dalyje nustatyto apribojimo išimtys; |
| --- | --- |

B.

kadangi RoHS III priede pateikiamos 4 straipsnio 1 dalyje nustatyto apribojimo išimtys;

| C. | kadangi III priedo 39 punkte nurodyta 2014 m. liepos 1 d. nustojusi galioti išimtis dėl kadmio, esančio II–VI grupės šviesos dioduose (angl. – LED) su spalvos keitikliu (šviesą skleidžiančios srities kvadratiniame milimetre mažiau kaip 10 μg Cd), naudojamuose puslaidininkinėse apšvietimo arba vaizdavimo sistemose; |
| --- | --- |

C.

kadangi III priedo 39 punkte nurodyta 2014 m. liepos 1 d. nustojusi galioti išimtis dėl kadmio, esančio II–VI grupės šviesos dioduose (angl. – LED) su spalvos keitikliu (šviesą skleidžiančios srities kvadratiniame milimetre mažiau kaip 10 μg Cd), naudojamuose puslaidininkinėse apšvietimo arba vaizdavimo sistemose;

| D. | kadangi 5 straipsnyje reglamentuojamas III priedo derinimas su mokslo ir technikos pažanga įtraukiant ir išbraukiant išimtis; |
| --- | --- |

D.

kadangi 5 straipsnyje reglamentuojamas III priedo derinimas su mokslo ir technikos pažanga įtraukiant ir išbraukiant išimtis;

| E. | kadangi Komisija nurodė, kad 2012 m. gruodžio mėn. gavo paraišką pratęsti išimties Nr. 39 galiojimą, o 2013 m. gegužės mėn. – susijusią paraišką dėl tikslingos ir konkrečios išimties dėl kadmio kvantinių taškų naudojimo vaizduokliuose; |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisija nurodė, kad 2012 m. gruodžio mėn. gavo paraišką pratęsti išimties Nr. 39 galiojimą, o 2013 m. gegužės mėn. – susijusią paraišką dėl tikslingos ir konkrečios išimties dėl kadmio kvantinių taškų naudojimo vaizduokliuose;

| F. | kadangi pagal 5 straipsnio 1 dalies a punktą išimtys įtraukiamos į III priedą, jei jų įtraukimas neturi neigiamos įtakos aplinkos ir sveikatos apsaugos lygiui, numatytam Reglamente (EB) Nr. 1907/2006, ir jei įvykdoma bent viena iš toliau nurodytų sąlygų: jų eliminavimas ar konstrukcijos pakeitimas arba medžiagų arba sudedamųjų dalių, kuriems nereikia II priede nurodytų medžiagų, naudojimas jose yra techniškai ar moksliškai neįmanomas; pakaitalų patikimumas nėra užtikrintas, dėl pakeitimo atsiradęs bendras neigiamas poveikis aplinkai, sveikatai ir vartotojų saugai galėtų nusverti pakeitimo bendrą teigiamą poveikį aplinkai, sveikatai ir vartotojų saugai; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal 5 straipsnio 1 dalies a punktą išimtys įtraukiamos į III priedą, jei jų įtraukimas neturi neigiamos įtakos aplinkos ir sveikatos apsaugos lygiui, numatytam Reglamente (EB) Nr. 1907/2006, ir jei įvykdoma bent viena iš toliau nurodytų sąlygų: jų eliminavimas ar konstrukcijos pakeitimas arba medžiagų arba sudedamųjų dalių, kuriems nereikia II priede nurodytų medžiagų, naudojimas jose yra techniškai ar moksliškai neįmanomas; pakaitalų patikimumas nėra užtikrintas, dėl pakeitimo atsiradęs bendras neigiamas poveikis aplinkai, sveikatai ir vartotojų saugai galėtų nusverti pakeitimo bendrą teigiamą poveikį aplinkai, sveikatai ir vartotojų saugai;

| G. | kadangi Komisijos deleguotąja direktyva pratęsiamas išimties Nr. 39 galiojimas iki 2017 m. birželio 30 d., pervadinant šią išimtį Nr. 39a, ir nustatoma nauja konkretesnė išimtis Nr. 39b dėl kadmio šviesos bangų ilgį keičiančiuose (angl. „downshifting“) kadmio pagrindo puslaidininkių nanokristalų kvantiniuose taškuose, skirtuose vaizduoklių apšvietimui (vaizduoklių ekrano kvadratiniame milimetre mažiau kaip 0,2 μg Cd); ši išimtis nustos galioti 2018 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisijos deleguotąja direktyva pratęsiamas išimties Nr. 39 galiojimas iki 2017 m. birželio 30 d., pervadinant šią išimtį Nr. 39a, ir nustatoma nauja konkretesnė išimtis Nr. 39b dėl kadmio šviesos bangų ilgį keičiančiuose (angl. „downshifting“) kadmio pagrindo puslaidininkių nanokristalų kvantiniuose taškuose, skirtuose vaizduoklių apšvietimui (vaizduoklių ekrano kvadratiniame milimetre mažiau kaip 0,2 μg Cd); ši išimtis nustos galioti 2018 m. birželio 30 d.;

| H. | kadangi, nors kvantiniai taškai konkrečiai minimi tik išimtyje Nr. 39b, su kadmio naudojimu kvantiniuose taškuose susijusios abi išimtys: pratęsta išimtis Nr. 39 ir nauja išimtis Nr. 39b; |
| --- | --- |

H.

kadangi, nors kvantiniai taškai konkrečiai minimi tik išimtyje Nr. 39b, su kadmio naudojimu kvantiniuose taškuose susijusios abi išimtys: pratęsta išimtis Nr. 39 ir nauja išimtis Nr. 39b;

| I. | kadangi išimties Nr. 39 galiojimo pratęsimas susijęs su dviem skirtingomis paraiškomis dėl kadmio kvantinių taškų: viena paraiška dėl naudojimo puslaidininkinėse apšvietimo sistemose (toliau – apšvietimo įrenginiai), kita – dėl naudojimo vaizdavimo sistemose; |
| --- | --- |

I.

kadangi išimties Nr. 39 galiojimo pratęsimas susijęs su dviem skirtingomis paraiškomis dėl kadmio kvantinių taškų: viena paraiška dėl naudojimo puslaidininkinėse apšvietimo sistemose (toliau – apšvietimo įrenginiai), kita – dėl naudojimo vaizdavimo sistemose;

| J. | kadangi nauja išimtis Nr. 39b susijusi tik su naudojimu vaizduokliuose; |
| --- | --- |

J.

kadangi nauja išimtis Nr. 39b susijusi tik su naudojimu vaizduokliuose;

| K. | kadangi Komisija aiškiai nurodė, kad kol kas nėra apšvietimui skirtų šviesos diodų su kvantiniais taškais (tiek su kadmiu, tiek be jo), ir sutinka, kad nebuvo galima įrodyti jų naudojimo teigiamo poveikio aplinkai; kadangi Komisija vis dėlto pratęsė bendros išimties dėl kadmio kvantinių taškų naudojimo apšvietimo įrenginiuose galiojimą iki 2017 m. birželio 30 d. ir taip sudarė sąlygas pramonės atstovams teikti paraiškas dėl konkrečios išimties, jeigu tokie įrenginiai jau būtų ikigamybiniame etape; |
| --- | --- |

K.

kadangi Komisija aiškiai nurodė, kad kol kas nėra apšvietimui skirtų šviesos diodų su kvantiniais taškais (tiek su kadmiu, tiek be jo), ir sutinka, kad nebuvo galima įrodyti jų naudojimo teigiamo poveikio aplinkai; kadangi Komisija vis dėlto pratęsė bendros išimties dėl kadmio kvantinių taškų naudojimo apšvietimo įrenginiuose galiojimą iki 2017 m. birželio 30 d. ir taip sudarė sąlygas pramonės atstovams teikti paraiškas dėl konkrečios išimties, jeigu tokie įrenginiai jau būtų ikigamybiniame etape;

| L. | kadangi nepriklausomi konsultantai, kurie vertino paraiškas Komisijos vardu, nusprendė, kad iš pateiktos informacijos negalima daryti išvados, kad išimtis dėl naudojimo apšvietimo įrenginiuose yra šiuo metu pagrįsta, ir todėl aiškiai rekomendavo jos netaikyti (2); |
| --- | --- |

L.

kadangi nepriklausomi konsultantai, kurie vertino paraiškas Komisijos vardu, nusprendė, kad iš pateiktos informacijos negalima daryti išvados, kad išimtis dėl naudojimo apšvietimo įrenginiuose yra šiuo metu pagrįsta, ir todėl aiškiai rekomendavo jos netaikyti (2);

| M. | kadangi iš 2015 m. gegužės 12 d. Komisijos paskelbtos neoficialios informacijos matyti, kad padėtis nepasikeitė, nes nėra įrodymų, kad esama šių produktų Europos rinkoje, ir nėra pateikta vertinimų, ar šių produktų savybės atitinka 5 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

M.

kadangi iš 2015 m. gegužės 12 d. Komisijos paskelbtos neoficialios informacijos matyti, kad padėtis nepasikeitė, nes nėra įrodymų, kad esama šių produktų Europos rinkoje, ir nėra pateikta vertinimų, ar šių produktų savybės atitinka 5 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytas sąlygas;

| N. | kadangi, nesant atitinkamų apšvietimo produktų, pareiškėjas negalėjo įrodyti, kad buvo įvykdyta kuri nors 5 straipsnio 1 dalies a punkte įtvirtinta sąlyga, kad būtų galima naudoti kadmio kvantinius taškus apšvietimo įrenginiuose; kadangi dėl to nėra pagrįsta pratęsti išimties dėl kadmio naudojimo apšvietimo įrenginiuose galiojimą; |
| --- | --- |

N.

kadangi, nesant atitinkamų apšvietimo produktų, pareiškėjas negalėjo įrodyti, kad buvo įvykdyta kuri nors 5 straipsnio 1 dalies a punkte įtvirtinta sąlyga, kad būtų galima naudoti kadmio kvantinius taškus apšvietimo įrenginiuose; kadangi dėl to nėra pagrįsta pratęsti išimties dėl kadmio naudojimo apšvietimo įrenginiuose galiojimą;

| O. | kadangi tokia išimtis gali būti tikslinga ateityje, tačiau ji gali būti suteikta tik remiantis tinkamu vertinimu, kuris dar nebuvo atliktas; |
| --- | --- |

O.

kadangi tokia išimtis gali būti tikslinga ateityje, tačiau ji gali būti suteikta tik remiantis tinkamu vertinimu, kuris dar nebuvo atliktas;

| P. | kadangi deleguotojoje direktyvoje Komisija taip pat nustatė naują konkrečią išimtį dėl kadmio kvantinių taškų naudojimo vaizduokliuose, argumentuodama, kad jie jau yra naudojami vaizdavimo įrenginiuose, kad bendras jų naudojimo vaizdavimo įrenginiuose poveikis yra teigiamas dėl mažų energijos sąnaudų ir kad dar kol kas neįmanoma techniškai pagaminti kvantinių taškų be kadmio; |
| --- | --- |

P.

kadangi deleguotojoje direktyvoje Komisija taip pat nustatė naują konkrečią išimtį dėl kadmio kvantinių taškų naudojimo vaizduokliuose, argumentuodama, kad jie jau yra naudojami vaizdavimo įrenginiuose, kad bendras jų naudojimo vaizdavimo įrenginiuose poveikis yra teigiamas dėl mažų energijos sąnaudų ir kad dar kol kas neįmanoma techniškai pagaminti kvantinių taškų be kadmio;

| Q. | kadangi nepriklausomi konsultantai, kurie Komisijos vardu vertino paraiškas, 2014 m. balandžio mėn. rekomendavo nustatyti, kad konkreti išimtis dėl kadmio kvantinių taškų naudojimo vaizduokliuose būtų taikoma trumpesnį laikotarpį, nei buvo prašoma paraiškoje (iki 2017 m. birželio 30 d., t. y. vienais metais mažiau, nei nustatė Komisija), atsižvelgiant į tai, kad vyksta galutinis įrenginių, kuriuose leistų sumažinti kadmio kiekį, ir alternatyvių įrenginių be kadmio mokslinių tyrimų etapas; kadangi, kitaip tariant, ši rekomendacija buvo grindžiama tuo, kad tuo metu vaizduokliuose nebuvo naudojami kvantiniai taškai be kadmio; |
| --- | --- |

Q.

kadangi nepriklausomi konsultantai, kurie Komisijos vardu vertino paraiškas, 2014 m. balandžio mėn. rekomendavo nustatyti, kad konkreti išimtis dėl kadmio kvantinių taškų naudojimo vaizduokliuose būtų taikoma trumpesnį laikotarpį, nei buvo prašoma paraiškoje (iki 2017 m. birželio 30 d., t. y. vienais metais mažiau, nei nustatė Komisija), atsižvelgiant į tai, kad vyksta galutinis įrenginių, kuriuose leistų sumažinti kadmio kiekį, ir alternatyvių įrenginių be kadmio mokslinių tyrimų etapas; kadangi, kitaip tariant, ši rekomendacija buvo grindžiama tuo, kad tuo metu vaizduokliuose nebuvo naudojami kvantiniai taškai be kadmio;

| R. | kadangi vis dėlto nuo to laiko įvyko didelių pokyčių rinkoje; kadangi 2015 m. vienas iš pasaulyje pirmaujančių televizorių gamintojų pateikė Sąjungos rinkai ištisą liniją naujo modelio kvantinius taškus be kadmio naudojančių televizorių, kurie parduodami kai kurių valstybių narių (bent jau Vokietijos, Jungtinės Karalystės ir Belgijos) svarbesnėse mažmeninės prekybos vietose; |
| --- | --- |

R.

kadangi vis dėlto nuo to laiko įvyko didelių pokyčių rinkoje; kadangi 2015 m. vienas iš pasaulyje pirmaujančių televizorių gamintojų pateikė Sąjungos rinkai ištisą liniją naujo modelio kvantinius taškus be kadmio naudojančių televizorių, kurie parduodami kai kurių valstybių narių (bent jau Vokietijos, Jungtinės Karalystės ir Belgijos) svarbesnėse mažmeninės prekybos vietose;

| S. | kadangi, beje, neatrodo, kad Sąjungos rinkoje dar prekiaujama televizoriais, naudojančiais kadmio kvantinius taškus, ir kadangi sunku rasti mažmenininkų, kurie siūlytų vienintelius knyginius kompiuterius, kurių vaizduokliai naudotų kadmio kvantinių taškų technologiją; |
| --- | --- |

S.

kadangi, beje, neatrodo, kad Sąjungos rinkoje dar prekiaujama televizoriais, naudojančiais kadmio kvantinius taškus, ir kadangi sunku rasti mažmenininkų, kurie siūlytų vienintelius knyginius kompiuterius, kurių vaizduokliai naudotų kadmio kvantinių taškų technologiją;

| T. | kadangi galima tikėtis, kad kvantinių taškų be kadmio energijos taupymo savybės yra tokios pačios kaip kadmio kvantinių taškų; kadangi, remiantis ekologinio ženklinimo informacija, kai buvo lyginami vienodo dydžio televizoriai, nustatyta, kad televizoriaus ekranas, naudojantis kvantinius taškus be kadmio, suvartoja mažiau energijos nei televizorius su kadmio kvantiniais taškais; kadangi pagal pramonės atstovų pateiktą informaciją vertinant spalvų raišką, atsižvengiant į atitinkamą standartą, nustatyta, kad ji vienoda, o gal net aukštesnė tų ekranų, kurie naudoja kvantinius taškus be kadmio; |
| --- | --- |

T.

kadangi galima tikėtis, kad kvantinių taškų be kadmio energijos taupymo savybės yra tokios pačios kaip kadmio kvantinių taškų; kadangi, remiantis ekologinio ženklinimo informacija, kai buvo lyginami vienodo dydžio televizoriai, nustatyta, kad televizoriaus ekranas, naudojantis kvantinius taškus be kadmio, suvartoja mažiau energijos nei televizorius su kadmio kvantiniais taškais; kadangi pagal pramonės atstovų pateiktą informaciją vertinant spalvų raišką, atsižvengiant į atitinkamą standartą, nustatyta, kad ji vienoda, o gal net aukštesnė tų ekranų, kurie naudoja kvantinius taškus be kadmio;

| U. | kadangi pagrindinis Komisijos pateiktas pagrindimas, kodėl suteikiama nauja konkreti išimtis, yra tai, kad kol kas dar techniškai neįmanoma pagaminti kvantinių taškų be kadmio; |
| --- | --- |

U.

kadangi pagrindinis Komisijos pateiktas pagrindimas, kodėl suteikiama nauja konkreti išimtis, yra tai, kad kol kas dar techniškai neįmanoma pagaminti kvantinių taškų be kadmio;

| V. | kadangi šis pagrindimas yra akivaizdžiai neteisingas, nes ne tik kad techniškai įmanoma pagaminti kvantinius taškus be kadmio, bet Sąjungos rinkoje jau plačiai pateikiama ištisa linija šia technologija grindžiamų televizorių, kuriuos siūlo gerai žinomi didžiausi mažmenininkai; |
| --- | --- |

V.

kadangi šis pagrindimas yra akivaizdžiai neteisingas, nes ne tik kad techniškai įmanoma pagaminti kvantinius taškus be kadmio, bet Sąjungos rinkoje jau plačiai pateikiama ištisa linija šia technologija grindžiamų televizorių, kuriuos siūlo gerai žinomi didžiausi mažmenininkai;

| W. | kadangi iš 2015 m. gegužės 12 d. Komisijos paskelbtos neoficialios informacijos matyti, kad padėtis nepasikeitė; kadangi Komisijos išvardytais įrenginių su ekranais, naudojančiais kadmio kvantinius taškus, pavyzdžiais (TCL 55’’ televizoriais) šiuo metu neprekiaujama, jais prekiaujama tik JAV (ASUS knyginiai kompiuteriai, SONY televizoriai) arba tokie įrenginiai tik bus pradėti gaminti (KONKA, PHILLIPS, AOC); |
| --- | --- |

W.

kadangi iš 2015 m. gegužės 12 d. Komisijos paskelbtos neoficialios informacijos matyti, kad padėtis nepasikeitė; kadangi Komisijos išvardytais įrenginių su ekranais, naudojančiais kadmio kvantinius taškus, pavyzdžiais (TCL 55’’ televizoriais) šiuo metu neprekiaujama, jais prekiaujama tik JAV (ASUS knyginiai kompiuteriai, SONY televizoriai) arba tokie įrenginiai tik bus pradėti gaminti (KONKA, PHILLIPS, AOC);

| X. | kadangi ir dabartinės išimties Nr. 39 galiojimo pratęsimas, ir naujos išimties Nr. 39b nustatymas neatitinka nė vienos 5 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytos sąlygos ir todėl šios išimtys yra nepagrįstos; kadangi palyginti trumpais galiojimo laikotarpiais negalima pagrįsti to, kad nevykdomos 5 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytos sąlygos; |
| --- | --- |

X.

kadangi ir dabartinės išimties Nr. 39 galiojimo pratęsimas, ir naujos išimties Nr. 39b nustatymas neatitinka nė vienos 5 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytos sąlygos ir todėl šios išimtys yra nepagrįstos; kadangi palyginti trumpais galiojimo laikotarpiais negalima pagrįsti to, kad nevykdomos 5 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytos sąlygos;

| Y. | kadangi pagal RoHS 5 straipsnio 5 dalį esama išimtis Nr. 39 lieka galioti, kol Komisija priims sprendimą dėl paraiškos pratęsti jos galiojimą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi pagal RoHS 5 straipsnio 5 dalį esama išimtis Nr. 39 lieka galioti, kol Komisija priims sprendimą dėl paraiškos pratęsti jos galiojimą;

| Z. | kadangi RoHS 5 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad, jei priimamas sprendimas atmesti paraišką dėl išimties atnaujinimo arba atšaukti išimtį, išimtis nustoja galioti anksčiausiai 12 mėnesių ir vėliausiai 18 mėnesių laikotarpiu nuo sprendimo priėmimo dienos; |
| --- | --- |

Z.

kadangi RoHS 5 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad, jei priimamas sprendimas atmesti paraišką dėl išimties atnaujinimo arba atšaukti išimtį, išimtis nustoja galioti anksčiausiai 12 mėnesių ir vėliausiai 18 mėnesių laikotarpiu nuo sprendimo priėmimo dienos;

| AA. | kadangi atmetus deleguotąją direktyvą nebus uždrausti kadmio kvantiniai taškai, bet bus tik pradėtas naujas vertinimas; kadangi vis dėlto nėra rinkos iškraipymų, nes dabartinė išimtis lieka galioti iki to laiko, kai ji bus atšaukta, ir paskui suteikiamas papildomas lengvatinis laikotarpis; |
| --- | --- |

AA.

kadangi atmetus deleguotąją direktyvą nebus uždrausti kadmio kvantiniai taškai, bet bus tik pradėtas naujas vertinimas; kadangi vis dėlto nėra rinkos iškraipymų, nes dabartinė išimtis lieka galioti iki to laiko, kai ji bus atšaukta, ir paskui suteikiamas papildomas lengvatinis laikotarpis;

| AB. | kadangi įvyko didelių naujų pokyčių, susijusių su kvantinių taškų be kadmio technologiją naudojančių įrenginių, dėl kurių būtina atlikti naują vertinimą, prekyba; |
| --- | --- |

AB.

kadangi įvyko didelių naujų pokyčių, susijusių su kvantinių taškų be kadmio technologiją naudojančių įrenginių, dėl kurių būtina atlikti naują vertinimą, prekyba;

| 1. | pareiškia prieštaravimą dėl Komisijos deleguotosios direktyvos; |
| --- | --- |

1.

pareiškia prieštaravimą dėl Komisijos deleguotosios direktyvos;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir pranešti jai, kad deleguotoji direktyva negali įsigalioti; |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir pranešti jai, kad deleguotoji direktyva negali įsigalioti;

| 3. | mano, kad Komisijos deleguotosios direktyvos nuostatos dėl abiejų išimčių, esančių Direktyvos 2011/65/ES III priedo 39a ir 39b punktuose, neatitinka Direktyvos 2011/65/ES 5 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

3.

mano, kad Komisijos deleguotosios direktyvos nuostatos dėl abiejų išimčių, esančių Direktyvos 2011/65/ES III priedo 39a ir 39b punktuose, neatitinka Direktyvos 2011/65/ES 5 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų sąlygų;

| 4. | ypač laikosi nuomonės, kad dėl 39b punkte esančios išimties pateiktas pagrindimas remiasi pasenusia padėtimi, susijusia su kadmio pakeitimo kvantiniuose taškuose įgyvendinamumu; todėl ragina skubiai atlikti pakartotinį esamos Direktyvos 2011/65/ES III priedo 39 punkte esančios išimties vertinimą atsižvelgiant į jos 5 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytas sąlygas, kad būtų galima ją panaikinti; |
| --- | --- |

4.

ypač laikosi nuomonės, kad dėl 39b punkte esančios išimties pateiktas pagrindimas remiasi pasenusia padėtimi, susijusia su kadmio pakeitimo kvantiniuose taškuose įgyvendinamumu; todėl ragina skubiai atlikti pakartotinį esamos Direktyvos 2011/65/ES III priedo 39 punkte esančios išimties vertinimą atsižvelgiant į jos 5 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytas sąlygas, kad būtų galima ją panaikinti;

| 5. | ragina Komisiją pateikti naują deleguotąjį aktą, kuriame būtų atsižvelgta į Parlamento poziciją; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją pateikti naują deleguotąjį aktą, kuriame būtų atsižvelgta į Parlamento poziciją;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 174, 2011 7 1, p. 88.

(2)  „Oeko Institute“, Fraunhofer, Eunomia (2014): Pagalba Komisijai atliekant technologinio, socialinio ir ekonominio poveikio ir sąnaudų bei naudos vertinimą dėl apribojimo naudoti medžiagas elektros ir elektroninėje įrangoje išimčių“ (angl. „Assistance to the Commission on technological socio-economic and cost-benefit assessment related to exemptions from the substance restrictions in electrical and electronic equipment“) (p. 89), http://rohs.exemptions.oeko.info/fileadmin/user_upload/RoHS_IX/20140422_RoHS2_Evaluation_Ex_Requests_2013-1-5_final.pdf.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/38

---

P8_TA(2015)0206

Prieštaravimas deleguotajam aktui: žemės ūkio kilmės etilo alkoholio importo licencija

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2015 m. vasario 20 d. Komisijos deleguotojo reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 376/2008 nuostatos dėl reikalavimo pateikti žemės ūkio kilmės etilo alkoholio importo licenciją ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2336/2003, įvedantis tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 670/2003, nustatančio konkrečias žemės ūkio kilmės etilo alkoholio rinkos priemones, taikymo taisykles (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA))

(2016/C 353/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2015)00861), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2015)00861),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 177 straipsnio 1 dalies a punktą, 223 straipsnio 2 dalį ir 227 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 177 straipsnio 1 dalies a punktą, 223 straipsnio 2 dalį ir 227 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 3 dalį,

| A. | kadangi su žemės ūkio kilmės etilo alkoholiu susijusių duomenų tolesnis nagrinėjimas užtikrina ir skaidrumą, ir su rinkos raida susijusias žinias, kadangi rinka vis dar nestabili ir susiduriama su didele konkurencija, ypač dėl importo iš trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

A.

kadangi su žemės ūkio kilmės etilo alkoholiu susijusių duomenų tolesnis nagrinėjimas užtikrina ir skaidrumą, ir su rinkos raida susijusias žinias, kadangi rinka vis dar nestabili ir susiduriama su didele konkurencija, ypač dėl importo iš trečiųjų šalių;

| B. | kadangi tokia informacija itin naudinga turint mintyje derybas dėl tarptautinio susitarimo ir tyrimų, susijusių su antidempingu; |
| --- | --- |

B.

kadangi tokia informacija itin naudinga turint mintyje derybas dėl tarptautinio susitarimo ir tyrimų, susijusių su antidempingu;

| C. | kadangi Eurostatas neteikia tokios tikslios informacijos, o tai reiškia, kad veiklos vykdytojai, valstybės narės ir ES institucijos neturi kitos galimybės gauti išsamios informacijos apie padėtį rinkoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi Eurostatas neteikia tokios tikslios informacijos, o tai reiškia, kad veiklos vykdytojai, valstybės narės ir ES institucijos neturi kitos galimybės gauti išsamios informacijos apie padėtį rinkoje;

| 1. | pareiškia prieštaravimą dėl Komisijos deleguotojo reglamento; |
| --- | --- |

1.

pareiškia prieštaravimą dėl Komisijos deleguotojo reglamento;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir pranešti jai, kad deleguotasis reglamentas negali įsigalioti; |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir pranešti jai, kad deleguotasis reglamentas negali įsigalioti;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/39

---

P8_TA(2015)0207

Motinystės atostogos

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl motinystės atostogų (2015/2655(RSP))

(2016/C 353/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 ir 294 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 ir 294 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (1) (toliau – Motinystės atostogų direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (1) (toliau – Motinystės atostogų direktyva),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Motinystės atostogų direktyvą (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Motinystės atostogų direktyvą (COM(2008)0637),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/.../ES, iš dalies keičiančios Motinystės atostogų direktyvą, priėmimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/.../ES, iš dalies keičiančios Motinystės atostogų direktyvą, priėmimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo ne kartą padarytus pareiškimus, įskaitant 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. pažangos lyčių lygybės Europos Sąjungoje srityje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ne kartą padarytus pareiškimus, įskaitant 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. pažangos lyčių lygybės Europos Sąjungoje srityje (3),

| — | atsižvelgdamas į Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (4) ir būsimą susitarimą ta pačia tema, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (4) ir būsimą susitarimą ta pačia tema,

| — | atsižvelgdamas į klausimus Komisijai ir Tarybai dėl motinystės atostogų (O-000049/2015 – B8-0119/2015 ir O-000050/2015 – B8-0120/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus Komisijai ir Tarybai dėl motinystės atostogų (O-000049/2015 – B8-0119/2015 ir O-000050/2015 – B8-0120/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 14 d. Teisingumo Teismo sprendimą dėl, inter alia, Komisijos teisės atsiimti pasiūlymą (byla C-409/13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 14 d. Teisingumo Teismo sprendimą dėl, inter alia, Komisijos teisės atsiimti pasiūlymą (byla C-409/13),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principas reiškia, kad neturi būti jokios tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos, taip pat diskriminacijos dėl motinystės, tėvystės ir dėl to, kad turima šeiminių pareigų; |
| --- | --- |

A.

kadangi vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principas reiškia, kad neturi būti jokios tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos, taip pat diskriminacijos dėl motinystės, tėvystės ir dėl to, kad turima šeiminių pareigų;

| B. | kadangi Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“ nustatyti plataus užmojo tikslai, pvz., iki 2020 m. pasiekti 75 proc. užimtumo lygį ir bent 20 mln. sumažinti asmenų, kurie patiria skurdą ir socialinę atskirtį ar kuriems iškilusi tokia grėsmė, skaičių; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“ nustatyti plataus užmojo tikslai, pvz., iki 2020 m. pasiekti 75 proc. užimtumo lygį ir bent 20 mln. sumažinti asmenų, kurie patiria skurdą ir socialinę atskirtį ar kuriems iškilusi tokia grėsmė, skaičių;

| C. | kadangi daugiau moterų (ypač vyresnio amžiaus moterys, kurių pensija vidutiniškai 39 proc. mažesnė už vyrų pensiją, ir vienišos motinos) nei vyrų gyvena skurde ir atskirtyje; kadangi moterys dažniau negu vyrai dirba ne visą darbo dieną, pagal terminuotas ar laikinąsias darbo sutartis ir kadangi moterų skurdą didele dalimi lemia mažų garantijų darbas; |
| --- | --- |

C.

kadangi daugiau moterų (ypač vyresnio amžiaus moterys, kurių pensija vidutiniškai 39 proc. mažesnė už vyrų pensiją, ir vienišos motinos) nei vyrų gyvena skurde ir atskirtyje; kadangi moterys dažniau negu vyrai dirba ne visą darbo dieną, pagal terminuotas ar laikinąsias darbo sutartis ir kadangi moterų skurdą didele dalimi lemia mažų garantijų darbas;

| D. | kadangi dėl krizės dar labiau sumažėjo gimstamumas ES, nes nedarbas, mažai garantijų teikiančios sąlygos ir netikrumas dėl ateities, taip pat ekonomika lėmė tai, kad poros, visų pirma jaunesnio amžiaus moterys, atidėlioja sprendimą turėti vaikų, todėl visoje ES toliau įsitvirtina demografinio senėjimo tendencija; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl krizės dar labiau sumažėjo gimstamumas ES, nes nedarbas, mažai garantijų teikiančios sąlygos ir netikrumas dėl ateities, taip pat ekonomika lėmė tai, kad poros, visų pirma jaunesnio amžiaus moterys, atidėlioja sprendimą turėti vaikų, todėl visoje ES toliau įsitvirtina demografinio senėjimo tendencija;

| E. | kadangi moterys kiekvieną savaitę tris kartus daugiau laiko už vyrus praleidžia atlikdamos namų ruošos darbus (pvz., besirūpindamos vaikais, vyresnio amžiaus asmenimis ir neįgaliaisiais, taip pat dirbdamos namų ūkio darbus); kadangi nustatomas mažesnis moterų nedarbo lygis, nes daug moterų neužregistruojamos kaip bedarbės, visų pirma tos moterys, kurios pasišvenčia tik namų ruošai ir vaikų priežiūrai; |
| --- | --- |

E.

kadangi moterys kiekvieną savaitę tris kartus daugiau laiko už vyrus praleidžia atlikdamos namų ruošos darbus (pvz., besirūpindamos vaikais, vyresnio amžiaus asmenimis ir neįgaliaisiais, taip pat dirbdamos namų ūkio darbus); kadangi nustatomas mažesnis moterų nedarbo lygis, nes daug moterų neužregistruojamos kaip bedarbės, visų pirma tos moterys, kurios pasišvenčia tik namų ruošai ir vaikų priežiūrai;

| F. | kadangi siekiant įtvirtinti lyčių lygybę būtina moterims ir vyrams dalintis atsakomybe už šeimą ir namų ūkį; kadangi ketvirtadalyje valstybių narių tėvystės atostogų nėra; |
| --- | --- |

F.

kadangi siekiant įtvirtinti lyčių lygybę būtina moterims ir vyrams dalintis atsakomybe už šeimą ir namų ūkį; kadangi ketvirtadalyje valstybių narių tėvystės atostogų nėra;

| G. | kadangi Taryba vis dar nepateikė oficialaus atsakymo į 2010 m. spalio 20 d. Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl pasiūlymo dėl direktyvos, iš dalies keičiančios Motinystės atostogų direktyvą; |
| --- | --- |

G.

kadangi Taryba vis dar nepateikė oficialaus atsakymo į 2010 m. spalio 20 d. Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl pasiūlymo dėl direktyvos, iš dalies keičiančios Motinystės atostogų direktyvą;

| 1. | smerkia tai, kad procedūra dėl Motinystės atostogų direktyvos Taryboje atsidūrė aklavietėje; primygtinai ragina valstybes nares atnaujinti derybas; |
| --- | --- |

1.

smerkia tai, kad procedūra dėl Motinystės atostogų direktyvos Taryboje atsidūrė aklavietėje; primygtinai ragina valstybes nares atnaujinti derybas;

| 2. | smerkia tarpinstitucinį nestabilumą, atsiradusį dėl to, kad Taryba nesiima veiksmų, nes Parlamentas sprendimą priėmė per pirmąjį svarstymą, o diskusijos Taryboje sustojo ir taip iškilo pavojus visai teisėkūros procedūrai; |
| --- | --- |

2.

smerkia tarpinstitucinį nestabilumą, atsiradusį dėl to, kad Taryba nesiima veiksmų, nes Parlamentas sprendimą priėmė per pirmąjį svarstymą, o diskusijos Taryboje sustojo ir taip iškilo pavojus visai teisėkūros procedūrai;

| 3. | pakartoja, kad yra pasirengęs padėti išeiti iš aklavietės, ir ragina Komisiją prisiimti sąžiningos tarpininkės vaidmenį ir konstruktyviai bendradarbiauti su teisėkūros institucijomis siekiant suderinti Parlamento ir Tarybos pozicijas, tinkamai atsižvelgiant į pusiausvyrą tarp šių institucijų ir Sutartyse nustatytą jų vaidmenį; |
| --- | --- |

3.

pakartoja, kad yra pasirengęs padėti išeiti iš aklavietės, ir ragina Komisiją prisiimti sąžiningos tarpininkės vaidmenį ir konstruktyviai bendradarbiauti su teisėkūros institucijomis siekiant suderinti Parlamento ir Tarybos pozicijas, tinkamai atsižvelgiant į pusiausvyrą tarp šių institucijų ir Sutartyse nustatytą jų vaidmenį;

| 4. | smerkia tai, kad Europos Komisija, pasinaudodama Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa (REFIT), gali nepritarti siūlymui peržiūrėti direktyvą, ir, jei taip galiausiai atsitiks, ragina Liuksemburgo pirmininkavimo Tarybai metu nedelsiant imtis kitų veiksmų, t. y. pradėti teisėkūros iniciatyvą peržiūrėti Tarybos direktyvą 92/85/EEB, siekiant pagerinti nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų saugą ir sveikatą, taip sprendžiant demografines problemas, sykiu sumažinant lyčių nelygybę; |
| --- | --- |

4.

smerkia tai, kad Europos Komisija, pasinaudodama Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa (REFIT), gali nepritarti siūlymui peržiūrėti direktyvą, ir, jei taip galiausiai atsitiks, ragina Liuksemburgo pirmininkavimo Tarybai metu nedelsiant imtis kitų veiksmų, t. y. pradėti teisėkūros iniciatyvą peržiūrėti Tarybos direktyvą 92/85/EEB, siekiant pagerinti nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų saugą ir sveikatą, taip sprendžiant demografines problemas, sykiu sumažinant lyčių nelygybę;

| 5. | atkreipia dėmesį į 2015 m. balandžio 14 d. Teisingumo Teismo sprendimą dėl Komisijos teisės atsiimti pasiūlymą (byla C-409/13), kuriame patvirtinamos konkrečios sąlygos, kurias turi įvykdyti Komisija, inter alia, taip pat tai, kad ji įvykdė pareigą Parlamentui ir Tarybai nurodyti atsiėmimo motyvus ir tvirtai laikytis įgaliojimų pasidalijimo, institucinės pusiausvyros ir lojalaus bendradarbiavimo principų, kaip numatyta SESV; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į 2015 m. balandžio 14 d. Teisingumo Teismo sprendimą dėl Komisijos teisės atsiimti pasiūlymą (byla C-409/13), kuriame patvirtinamos konkrečios sąlygos, kurias turi įvykdyti Komisija, inter alia, taip pat tai, kad ji įvykdė pareigą Parlamentui ir Tarybai nurodyti atsiėmimo motyvus ir tvirtai laikytis įgaliojimų pasidalijimo, institucinės pusiausvyros ir lojalaus bendradarbiavimo principų, kaip numatyta SESV;

| 6. | pakartoja, kad yra pasirengęs parengti atskirą direktyvą, nustatančią mokamas bent dešimties darbo dienų trukmės tėvystės atostogas ir skatinančią priimti teisės aktus ir kitas priemones, dėl kurių vyrai, visų pirma tėvai, galėtų naudotis savo teise į darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

6.

pakartoja, kad yra pasirengęs parengti atskirą direktyvą, nustatančią mokamas bent dešimties darbo dienų trukmės tėvystės atostogas ir skatinančią priimti teisės aktus ir kitas priemones, dėl kurių vyrai, visų pirma tėvai, galėtų naudotis savo teise į darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą;

| 7. | laukia galutinio Tarybos direktyvos 2010/18/ES dėl vaiko priežiūros atostogų įvertinimo ir, atsižvelgdamas į turimus preliminarius tyrimus, ragina peržiūrėti šią direktyvą, nes ji nepadeda siekti tikslų – derinti asmeninį ir šeimos gyvenimą, kad būtų galima užtikrinti darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą motinoms ir tėvams, ypač moterims, kurios jaučia vyrų ir moterų darbo užmokesčio, pensijos ir skurdo skirtumus; |
| --- | --- |

7.

laukia galutinio Tarybos direktyvos 2010/18/ES dėl vaiko priežiūros atostogų įvertinimo ir, atsižvelgdamas į turimus preliminarius tyrimus, ragina peržiūrėti šią direktyvą, nes ji nepadeda siekti tikslų – derinti asmeninį ir šeimos gyvenimą, kad būtų galima užtikrinti darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą motinoms ir tėvams, ypač moterims, kurios jaučia vyrų ir moterų darbo užmokesčio, pensijos ir skurdo skirtumus;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 348, 1992 11 28, p. 1.

(2)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 163.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0050.

(4)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/41

---

P8_TA(2015)0208

Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto patvirtinto klausimų sąrašo, susijusio su pirmine Europos Sąjungos ataskaita (2015/2684(RSP))

(2016/C 353/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją ir jos įsigaliojimą Europos Sąjungoje 2011 m. sausio 21 d. pagal 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimą 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją ir jos įsigaliojimą Europos Sąjungoje 2011 m. sausio 21 d. pagal 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimą 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos, valstybių narių ir Komisijos elgesio kodeksą, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos vykdomo Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo ir atstovavimo jai vidaus tvarka (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos, valstybių narių ir Komisijos elgesio kodeksą, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos vykdomo Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo ir atstovavimo jai vidaus tvarka (2),

| — | atsižvelgdamas Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje ataskaita“ (SWD(2014)0182), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje ataskaita“ (SWD(2014)0182),

| — | atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių komiteto patvirtintą klausimų sąrašą, susijusį su pirmine Europos Sąjungos ataskaita (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių komiteto patvirtintą klausimų sąrašą, susijusį su pirmine Europos Sąjungos ataskaita (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“ (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“ (COM(2010)0636),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. Europos ombudsmeno metinį pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. Europos ombudsmeno metinį pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2, 9, 10, 19 ir 168 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2, 9, 10, 19 ir 168 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 3, 15, 21, 23 ir 26 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 3, 15, 21, 23 ir 26 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi kaip visaverčiai piliečiai neįgalieji turi lygias teises ir teisę į neatimamą orumą, vienodą požiūrį, nepriklausomą gyvenimą ir visapusišką dalyvavimą visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

A.

kadangi kaip visaverčiai piliečiai neįgalieji turi lygias teises ir teisę į neatimamą orumą, vienodą požiūrį, nepriklausomą gyvenimą ir visapusišką dalyvavimą visuomenės gyvenime;

| B. | kadangi apskaičiuota, kad 80 mln. Europos Sąjungos gyventojų turi negalią; |
| --- | --- |

B.

kadangi apskaičiuota, kad 80 mln. Europos Sąjungos gyventojų turi negalią;

| C. | kadangi ES pagrindinių teisių agentūra nuolat pateikia duomenų apie tai, kad neįgalieji patiria diskriminaciją ir susiduria su kliūtimis, kai siekia pasinaudoti savo teisėmis vienodomis sąlygomis su kitais asmenimis; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES pagrindinių teisių agentūra nuolat pateikia duomenų apie tai, kad neįgalieji patiria diskriminaciją ir susiduria su kliūtimis, kai siekia pasinaudoti savo teisėmis vienodomis sąlygomis su kitais asmenimis;

| D. | kadangi neįgalieji – tai viena pažeidžiamiausių mūsų visuomenės grupių ir jų integracija į darbo rinką yra vienas iš didžiausių iššūkių formuojant socialinę ir darbo rinkos politiką; |
| --- | --- |

D.

kadangi neįgalieji – tai viena pažeidžiamiausių mūsų visuomenės grupių ir jų integracija į darbo rinką yra vienas iš didžiausių iššūkių formuojant socialinę ir darbo rinkos politiką;

| E. | kadangi neįgaliųjų visapusiška įtrauktis ir dalyvavimas lygiomis teisėmis gali būti pasiekti tik tuomet, kai visais ES politikos formavimo, įgyvendinimo ir stebėjimo lygmenimis, įskaitant pačių institucijų lygmenį, laikomasi žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio į negalią, ir kadangi Komisija, ateityje teikdama pasiūlymus, turi tinkamai į šį aspektą atsižvelgti; |
| --- | --- |

E.

kadangi neįgaliųjų visapusiška įtrauktis ir dalyvavimas lygiomis teisėmis gali būti pasiekti tik tuomet, kai visais ES politikos formavimo, įgyvendinimo ir stebėjimo lygmenimis, įskaitant pačių institucijų lygmenį, laikomasi žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio į negalią, ir kadangi Komisija, ateityje teikdama pasiūlymus, turi tinkamai į šį aspektą atsižvelgti;

| F. | kadangi, ES pagrindinių teisių agentūros duomenimis, 21 iš 28 valstybių narių vis dar taiko priemones, kuriomis ribojamas visiškas teisinis veiksnumas; |
| --- | --- |

F.

kadangi, ES pagrindinių teisių agentūros duomenimis, 21 iš 28 valstybių narių vis dar taiko priemones, kuriomis ribojamas visiškas teisinis veiksnumas;

| G. | kadangi 2008 m. Komisija pasiūlė ES kovos su diskriminacija direktyvą, tačiau ją vis dar blokuoja Taryba; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2008 m. Komisija pasiūlė ES kovos su diskriminacija direktyvą, tačiau ją vis dar blokuoja Taryba;

| H. | kadangi Neįgaliųjų teisių konvencijos principai apima ne tik diskriminaciją, bet daug platesnius klausimus, ir jais numatomos sąlygos visiems neįgaliesiems visapusiškai naudotis žmogaus teisėmis įtraukioje visuomenėje, taip pat jais siekiama suteikti reikiamą apsaugą ir pagalbą, kad šeimos galėtų padėti neįgaliesiems visapusiškai ir vienodomis sąlygomis naudotis teisėmis; |
| --- | --- |

H.

kadangi Neįgaliųjų teisių konvencijos principai apima ne tik diskriminaciją, bet daug platesnius klausimus, ir jais numatomos sąlygos visiems neįgaliesiems visapusiškai naudotis žmogaus teisėmis įtraukioje visuomenėje, taip pat jais siekiama suteikti reikiamą apsaugą ir pagalbą, kad šeimos galėtų padėti neįgaliesiems visapusiškai ir vienodomis sąlygomis naudotis teisėmis;

| I. | kadangi ES oficialiai ratifikavo Neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią taip pat pasirašė visos 28 ES valstybės narės, o 25 – ratifikavo; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES oficialiai ratifikavo Neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią taip pat pasirašė visos 28 ES valstybės narės, o 25 – ratifikavo;

| J. | kadangi kasmet Parlamento Peticijų komitetas gauna peticijų, kuriose pranešama apie diskriminacijos dėl negalios atvejus ieškant darbo, dirbant savarankiškai, naudojantis viešosiomis ir švietimo paslaugomis; |
| --- | --- |

J.

kadangi kasmet Parlamento Peticijų komitetas gauna peticijų, kuriose pranešama apie diskriminacijos dėl negalios atvejus ieškant darbo, dirbant savarankiškai, naudojantis viešosiomis ir švietimo paslaugomis;

| K. | kadangi neįgalieji nėra vientisa grupė ir kadangi planuojant jiems skirtą politiką ir veiksmus reikėtų atsižvelgti į tai, kad jie labai skirtingi ir kad kai kurios grupės, pvz., neįgalios moterys, neįgalūs vaikai ir asmenys, kuriems reikia intensyvesnės pagalbos, patiria papildomų sunkumų ir įvairių formų diskriminaciją; |
| --- | --- |

K.

kadangi neįgalieji nėra vientisa grupė ir kadangi planuojant jiems skirtą politiką ir veiksmus reikėtų atsižvelgti į tai, kad jie labai skirtingi ir kad kai kurios grupės, pvz., neįgalios moterys, neįgalūs vaikai ir asmenys, kuriems reikia intensyvesnės pagalbos, patiria papildomų sunkumų ir įvairių formų diskriminaciją;

| L. | kadangi Parlamentas turi atsižvelgti į tai, kad Neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatos – tai būtiniausi standartai, kurie sudaro sąlygas ES institucijoms juos išplėsti, kad būtų apsaugoti neįgalieji ir kovojama su diskriminacija; |
| --- | --- |

L.

kadangi Parlamentas turi atsižvelgti į tai, kad Neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatos – tai būtiniausi standartai, kurie sudaro sąlygas ES institucijoms juos išplėsti, kad būtų apsaugoti neįgalieji ir kovojama su diskriminacija;

| M. | kadangi galimybė įsidarbinti ir nediskriminavimo darbo vietoje principas – tai pagrindiniai elementai siekiant savarankiško ir nepriklausomo gyvenimo; kadangi, nepaisant visų turimų programų, iniciatyvų ir strategijų ES lygmeniu, 20–64 metų amžiaus žmonių užimtumo lygis siekia daugiau nei 70 %, o neįgaliųjų užimtumo lygis yra žemesnis nei 50 %; kadangi sveikų moterų užimtumo lygis yra 65 %, palyginti su 44 % neįgalių moterų užimtumo lygiu; |
| --- | --- |

M.

kadangi galimybė įsidarbinti ir nediskriminavimo darbo vietoje principas – tai pagrindiniai elementai siekiant savarankiško ir nepriklausomo gyvenimo; kadangi, nepaisant visų turimų programų, iniciatyvų ir strategijų ES lygmeniu, 20–64 metų amžiaus žmonių užimtumo lygis siekia daugiau nei 70 %, o neįgaliųjų užimtumo lygis yra žemesnis nei 50 %; kadangi sveikų moterų užimtumo lygis yra 65 %, palyginti su 44 % neįgalių moterų užimtumo lygiu;

| N. | kadangi, siekiant sudaryti sąlygas neįgaliesiems gyventi nepriklausomai, būtina užtikrinti jiems mokamą darbą ir kadangi todėl valstybės narės turėtų dėti pastangas ir neįgaliesiems sudaryti daugiau galimybių gauti darbą, kad jie galėtų prisidėti prie juos supančios visuomenės gyvenimo, ir visų pirma turėtų suteikti visiems neįgaliems vaikams, įskaitant sunkiai besimokančius vaikus, švietimo paslaugas, siekiant jau nuo pradinės mokyklos suteikti jiems gerą žinių bagažą, kad jie galėtų dalyvauti jų mokymosi gebėjimus atitinkančioje mokymo programoje, ir taip užtikrinti jiems galimybę įgyti pakankamai žinių, kurios padėtų jiems siekiant karjeros arba gaunant gerą darbą ir dėl to vėliau gyventi nepriklausomai; |
| --- | --- |

N.

kadangi, siekiant sudaryti sąlygas neįgaliesiems gyventi nepriklausomai, būtina užtikrinti jiems mokamą darbą ir kadangi todėl valstybės narės turėtų dėti pastangas ir neįgaliesiems sudaryti daugiau galimybių gauti darbą, kad jie galėtų prisidėti prie juos supančios visuomenės gyvenimo, ir visų pirma turėtų suteikti visiems neįgaliems vaikams, įskaitant sunkiai besimokančius vaikus, švietimo paslaugas, siekiant jau nuo pradinės mokyklos suteikti jiems gerą žinių bagažą, kad jie galėtų dalyvauti jų mokymosi gebėjimus atitinkančioje mokymo programoje, ir taip užtikrinti jiems galimybę įgyti pakankamai žinių, kurios padėtų jiems siekiant karjeros arba gaunant gerą darbą ir dėl to vėliau gyventi nepriklausomai;

| O. | kadangi negalia yra kintanti sąvoka, priklausanti nuo neįgaliųjų sąveikos su kliūtimis, iškylančiomis dėl požiūrio ir aplinkos, kurios trukdo jiems vienodomis sąlygomis su kitais asmenimis ir išlaikant tokį patį orumą visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

O.

kadangi negalia yra kintanti sąvoka, priklausanti nuo neįgaliųjų sąveikos su kliūtimis, iškylančiomis dėl požiūrio ir aplinkos, kurios trukdo jiems vienodomis sąlygomis su kitais asmenimis ir išlaikant tokį patį orumą visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti visuomenės gyvenime;

| P. | kadangi, ypač remiantis Bendrųjų nuostatų reglamento 7 straipsniu, rengiant ir įgyvendinant Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis finansuojamas programas reikia atsižvelgti į neįgaliųjų galimybes pasinaudoti šiomis programomis ir kadangi į šiuos klausimus reikia atsižvelgti rengiant ir įgyvendinant kitomis ES lėšomis finansuojamus veiksmus; |
| --- | --- |

P.

kadangi, ypač remiantis Bendrųjų nuostatų reglamento 7 straipsniu, rengiant ir įgyvendinant Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis finansuojamas programas reikia atsižvelgti į neįgaliųjų galimybes pasinaudoti šiomis programomis ir kadangi į šiuos klausimus reikia atsižvelgti rengiant ir įgyvendinant kitomis ES lėšomis finansuojamus veiksmus;

| Q. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse socialinių paslaugų poreikis auga dėl demografinių ir visuomeninių pokyčių, kai didėja nedarbo, skurdo ir socialinės atskirties lygiai, įskaitant kokybiškų neįgaliesiems skirtų paslaugų stoką, o dėl to daromas neigiamas poveikis neįgaliųjų gebėjimui gyventi nepriklausomai, įsitraukus į visuomenės veiklą ir vienodomis su kitais sąlygomis; |
| --- | --- |

Q.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse socialinių paslaugų poreikis auga dėl demografinių ir visuomeninių pokyčių, kai didėja nedarbo, skurdo ir socialinės atskirties lygiai, įskaitant kokybiškų neįgaliesiems skirtų paslaugų stoką, o dėl to daromas neigiamas poveikis neįgaliųjų gebėjimui gyventi nepriklausomai, įsitraukus į visuomenės veiklą ir vienodomis su kitais sąlygomis;

| R. | kadangi galiojantys ES teisės aktai, susiję su neįgaliųjų teisėmis, turėtų būti geriau įgyvendinami ir jų įgyvendinimas turėtų būti geriau užtikrinamas, kad visoje ES būtų padidintos galimybės visiems neįgaliesiems šiomis teisėmis pasinaudoti; |
| --- | --- |

R.

kadangi galiojantys ES teisės aktai, susiję su neįgaliųjų teisėmis, turėtų būti geriau įgyvendinami ir jų įgyvendinimas turėtų būti geriau užtikrinamas, kad visoje ES būtų padidintos galimybės visiems neįgaliesiems šiomis teisėmis pasinaudoti;

| S. | kadangi, laikantis Neįgaliųjų teisių konvencijos 33 straipsnio 2 dalies, Parlamentas yra ES struktūros, pagal kurią skatinamas, apsaugomas ir kontroliuojamas Neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimas, dalis; |
| --- | --- |

S.

kadangi, laikantis Neįgaliųjų teisių konvencijos 33 straipsnio 2 dalies, Parlamentas yra ES struktūros, pagal kurią skatinamas, apsaugomas ir kontroliuojamas Neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimas, dalis;

| T. | kadangi kelios pilietinės visuomenės organizacijos Neįgaliųjų teisių komitetui pateikė informaciją, susijusią su klausimų sąrašu; |
| --- | --- |

T.

kadangi kelios pilietinės visuomenės organizacijos Neįgaliųjų teisių komitetui pateikė informaciją, susijusią su klausimų sąrašu;

| U. | kadangi Komisija, kaip pagrindinė institucija pagal Neįgaliųjų teisių konvencijos 33 straipsnio 1 dalį, buvo paskirta atsakyti į klausimų sąrašo, kurį patvirtino Neįgaliųjų teisių komitetas, klausimus; |
| --- | --- |

U.

kadangi Komisija, kaip pagrindinė institucija pagal Neįgaliųjų teisių konvencijos 33 straipsnio 1 dalį, buvo paskirta atsakyti į klausimų sąrašo, kurį patvirtino Neįgaliųjų teisių komitetas, klausimus;

| V. | kadangi Parlamentas – tai vienintelė Europos Sąjungos tiesiogiai renkama institucija, atstovaujanti ES piliečiams, todėl visiškai atitinka Paryžiaus principus, kaip nurodyta Neįgaliųjų teisių konvencijos 33 straipsnyje; |
| --- | --- |

V.

kadangi Parlamentas – tai vienintelė Europos Sąjungos tiesiogiai renkama institucija, atstovaujanti ES piliečiams, todėl visiškai atitinka Paryžiaus principus, kaip nurodyta Neįgaliųjų teisių konvencijos 33 straipsnyje;

| 1. | patikina Neįgaliųjų teisių komitetą, kad Europos Parlamentas atsakys į jam tiesiogiai užduotus klausimus, ir taip pat primygtinai ragina Komisiją, formuluojant savo atsakymus komitetui, atsižvelgti į Parlamento nuomonę; |
| --- | --- |

1.

patikina Neįgaliųjų teisių komitetą, kad Europos Parlamentas atsakys į jam tiesiogiai užduotus klausimus, ir taip pat primygtinai ragina Komisiją, formuluojant savo atsakymus komitetui, atsižvelgti į Parlamento nuomonę;

| 2. | apgailestauja dėl to, kad Komisija ir Taryba priėmė elgesio kodeksą nedalyvaujant Parlamentui, taip apribodami Parlamento kompetenciją Neįgaliųjų teisių konvencijos stebėsenos požiūriu; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja dėl to, kad Komisija ir Taryba priėmė elgesio kodeksą nedalyvaujant Parlamentui, taip apribodami Parlamento kompetenciją Neįgaliųjų teisių konvencijos stebėsenos požiūriu;

| 3. | ragina Komisiją dėl savo atsakymo į klausimų sąrašą oficialiai konsultuotis su visomis atitinkamomis institucijomis ir agentūromis, įskaitant Europos Parlamentą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, Regionų komitetą, Europos ombudsmeną ir ES pagrindinių teisių agentūrą; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dėl savo atsakymo į klausimų sąrašą oficialiai konsultuotis su visomis atitinkamomis institucijomis ir agentūromis, įskaitant Europos Parlamentą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, Regionų komitetą, Europos ombudsmeną ir ES pagrindinių teisių agentūrą;

| 4. | ragina Komisiją pakviesti ES struktūrą sudarančius organus oficialiai dalyvauti vykdant konstruktyvų dialogą; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją pakviesti ES struktūrą sudarančius organus oficialiai dalyvauti vykdant konstruktyvų dialogą;

| 5. | pabrėžia tai, kad pasiūlyme dėl ES kovos su diskriminacija direktyvos siekiama apsaugoti neįgaliuosius nuo diskriminacijos socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros ir reabilitacijos, švietimo, prieigos prie prekių ir paslaugų (pvz., būsto, transporto ir draudimo) ir jų tiekimo bei teikimo srityse; apgailestauja dėl to, kad Taryba nedaro pakankamai pažangos šio pasiūlymo klausimu, ir primygtinai ragina valstybes nares daugiau nedelsiant siekti patvirtinti bendrą poziciją; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia tai, kad pasiūlyme dėl ES kovos su diskriminacija direktyvos siekiama apsaugoti neįgaliuosius nuo diskriminacijos socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros ir reabilitacijos, švietimo, prieigos prie prekių ir paslaugų (pvz., būsto, transporto ir draudimo) ir jų tiekimo bei teikimo srityse; apgailestauja dėl to, kad Taryba nedaro pakankamai pažangos šio pasiūlymo klausimu, ir primygtinai ragina valstybes nares daugiau nedelsiant siekti patvirtinti bendrą poziciją;

| 6. | pažymi, kad dėl suskirstytų ir statistinių duomenų apie konkrečias neįgaliųjų grupes trūkumo atsiranda kliūčių siekiant formuoti tinkamą politiką; todėl ragina Komisiją rinkti ir platinti statistinius duomenis apie negalią, kurie būtų suskirstyti pagal amžių ir lytį, siekiant stebėti neįgaliųjų padėtį visoje ES atitinkamose kasdienio gyvenimo srityse, o ne tik užimtumo srityje; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad dėl suskirstytų ir statistinių duomenų apie konkrečias neįgaliųjų grupes trūkumo atsiranda kliūčių siekiant formuoti tinkamą politiką; todėl ragina Komisiją rinkti ir platinti statistinius duomenis apie negalią, kurie būtų suskirstyti pagal amžių ir lytį, siekiant stebėti neįgaliųjų padėtį visoje ES atitinkamose kasdienio gyvenimo srityse, o ne tik užimtumo srityje;

| 7. | pažymi, kad kelios pilietinės visuomenės organizacijos Neįgaliųjų teisių komitetui pateikė informaciją, susijusią su klausimų sąrašu; todėl primygtinai ragina Komisiją, vykdant peržiūros procesą, toliau plėtoti struktūrinį dialogą ir konsultuotis bei bendradarbiauti su neįgaliesiems atstovaujančiomis organizacijomis, taip pat ir formuluojant atsakymą Neįgaliųjų teisių komitetui pagal jo klausimų sąrašą ir rengiant, įgyvendinant ir kontroliuojant ES politiką šioje srityje; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad kelios pilietinės visuomenės organizacijos Neįgaliųjų teisių komitetui pateikė informaciją, susijusią su klausimų sąrašu; todėl primygtinai ragina Komisiją, vykdant peržiūros procesą, toliau plėtoti struktūrinį dialogą ir konsultuotis bei bendradarbiauti su neįgaliesiems atstovaujančiomis organizacijomis, taip pat ir formuluojant atsakymą Neįgaliųjų teisių komitetui pagal jo klausimų sąrašą ir rengiant, įgyvendinant ir kontroliuojant ES politiką šioje srityje;

| 8. | ragina tas valstybes nares, kurios dar neratifikavo Neįgaliųjų teisių konvencijos, nedelsiant ją ratifikuoti; |
| --- | --- |

8.

ragina tas valstybes nares, kurios dar neratifikavo Neįgaliųjų teisių konvencijos, nedelsiant ją ratifikuoti;

| 9. | ragina Komisiją pateikti plataus užmojo pasiūlymą dėl Europos prieinamumo akto, į visą teisėkūros ciklą visapusiškai įtraukiant neįgaliuosius, ir pabrėžia, jog reikia, kad šis pasiūlymas apimtų įvairiausias politikos sritis, susijusias su visų ES piliečių galimybėmis pasinaudoti prekėmis ir paslaugomis, skatinant neįgaliųjų nepriklausomą gyvenimą ir visapusišką įtrauktį ir sukuriant nuolat taikomą, veiksmingą ir nepriklausomą stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo mechanizmą; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją pateikti plataus užmojo pasiūlymą dėl Europos prieinamumo akto, į visą teisėkūros ciklą visapusiškai įtraukiant neįgaliuosius, ir pabrėžia, jog reikia, kad šis pasiūlymas apimtų įvairiausias politikos sritis, susijusias su visų ES piliečių galimybėmis pasinaudoti prekėmis ir paslaugomis, skatinant neįgaliųjų nepriklausomą gyvenimą ir visapusišką įtrauktį ir sukuriant nuolat taikomą, veiksmingą ir nepriklausomą stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo mechanizmą;

| 10. | ragina valstybes nares į nacionalinę teisę perkelti prievoles pagal Neįgaliųjų teisių konvencijos 12 straipsnį, konkrečiai, sumažinti bet kokius jų teisės balsuoti ir teisės būti išrinktiems apribojimus; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares į nacionalinę teisę perkelti prievoles pagal Neįgaliųjų teisių konvencijos 12 straipsnį, konkrečiai, sumažinti bet kokius jų teisės balsuoti ir teisės būti išrinktiems apribojimus;

| 11. | primygtinai ragina Tarybą paspartinti savo darbą, susijusį su pasiūlymu dėl direktyvos dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių prieinamumo, siekiant susitarti dėl bendrosios pozicijos ir dar labiau priartėti prie šio teisės akto priėmimo, kad pagal jį būtų padidintos galimybės pasinaudoti dokumentais, vaizdo medžiaga ir interneto svetainėmis ir nustatytos alternatyvios komunikacijos formos ir būdai; |
| --- | --- |

11.

primygtinai ragina Tarybą paspartinti savo darbą, susijusį su pasiūlymu dėl direktyvos dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių prieinamumo, siekiant susitarti dėl bendrosios pozicijos ir dar labiau priartėti prie šio teisės akto priėmimo, kad pagal jį būtų padidintos galimybės pasinaudoti dokumentais, vaizdo medžiaga ir interneto svetainėmis ir nustatytos alternatyvios komunikacijos formos ir būdai;

| 12. | rekomenduoja, kad ES lėšos būtų naudojamos siekiant skatinti prieinamumą ir e. prieinamumą neįgaliesiems, propaguoti perėjimą nuo institucinės prie bendruomene grindžiamos priežiūros, kurti kokybiškas socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas ir investuoti į organizacijų, atstovaujančių neįgaliesiems, gebėjimų stiprinimą; |
| --- | --- |

12.

rekomenduoja, kad ES lėšos būtų naudojamos siekiant skatinti prieinamumą ir e. prieinamumą neįgaliesiems, propaguoti perėjimą nuo institucinės prie bendruomene grindžiamos priežiūros, kurti kokybiškas socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas ir investuoti į organizacijų, atstovaujančių neįgaliesiems, gebėjimų stiprinimą;

| 13. | atkreipia dėmesį į savo atsaką ir veiksmus, susijusius su klausimų, iškeltų rengiant pirminę Europos Sąjungos ataskaitą per Neįgaliųjų teisių konvencijos peržiūrą, sąrašu:






  a. | sukūrė komitetų veiksmų koordinavimo darbo grupę, kurią sudaro kiekvieno atitinkamo komiteto nariai ir kuri surengė informuotumo didinimo renginius darbuotojams ir EP nariams, įskaitant gestų kalbos kursus, kurie organizuojami kaip kvalifikacijos kėlimo kursai; |
| --- | --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į savo atsaką ir veiksmus, susijusius su klausimų, iškeltų rengiant pirminę Europos Sąjungos ataskaitą per Neįgaliųjų teisių konvencijos peržiūrą, sąrašu:

a.

sukūrė komitetų veiksmų koordinavimo darbo grupę, kurią sudaro kiekvieno atitinkamo komiteto nariai ir kuri surengė informuotumo didinimo renginius darbuotojams ir EP nariams, įskaitant gestų kalbos kursus, kurie organizuojami kaip kvalifikacijos kėlimo kursai;

| b. | savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliucijoje (6), taip pat savo 2011 m. lapkričio 17 d. pareiškime (7), kuris tapo labai svarbiu dokumentu kuriant pagalbos iškvietos sistemą „eCall“ transporto priemonėse, atkreipė dėmesį į prieinamumo poreikį atsižvelgiant į universaliąją paslaugą ir pagalbos telefono numerį 112; |
| --- | --- |

b.

savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliucijoje (6), taip pat savo 2011 m. lapkričio 17 d. pareiškime (7), kuris tapo labai svarbiu dokumentu kuriant pagalbos iškvietos sistemą „eCall“ transporto priemonėse, atkreipė dėmesį į prieinamumo poreikį atsižvelgiant į universaliąją paslaugą ir pagalbos telefono numerį 112;

| c. | neįgalių EP narių skaičius po 2014 m. rinkimų labai išaugo; |
| --- | --- |

c.

neįgalių EP narių skaičius po 2014 m. rinkimų labai išaugo;

| d. | įsipareigoja aktyviai bendradarbiauti su atitinkamais subjektais, kad būtų surastas pragmatiškas sprendimas dėl prisijungimo prie Marakešo sutarties; |
| --- | --- |

d.

įsipareigoja aktyviai bendradarbiauti su atitinkamais subjektais, kad būtų surastas pragmatiškas sprendimas dėl prisijungimo prie Marakešo sutarties;

| e. | pabrėžia poreikį gerinti ES teisės aktų įgyvendinimą, kad būtų užtikrinta neįgaliųjų galimybė keliauti savarankiškai, naudojantis visomis transporto rūšimis, įskaitant viešąjį transportą; |
| --- | --- |

e.

pabrėžia poreikį gerinti ES teisės aktų įgyvendinimą, kad būtų užtikrinta neįgaliųjų galimybė keliauti savarankiškai, naudojantis visomis transporto rūšimis, įskaitant viešąjį transportą;

| f. | ragina Komisiją, kaip prašyta, pateikti paaiškinimą, kaip ji galėtų galiojančiuose ir būsimuose teisės aktuose užtikrinti, kad neįgaliesiems būtų garantuojamos lygios galimybės, pagrindinės teisės, vienoda prieiga prie paslaugų ir darbo rinkos ir tokios pačios socialinės apsaugos teisės ir prievolės, kurios taikomos valstybės narės, kurioje jie apdrausti, piliečiams, laikantis vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principo, kad visi neįgalieji galėtų naudotis visiems ES piliečiams suteikta laisvo judėjimo teise; |
| --- | --- |

f.

ragina Komisiją, kaip prašyta, pateikti paaiškinimą, kaip ji galėtų galiojančiuose ir būsimuose teisės aktuose užtikrinti, kad neįgaliesiems būtų garantuojamos lygios galimybės, pagrindinės teisės, vienoda prieiga prie paslaugų ir darbo rinkos ir tokios pačios socialinės apsaugos teisės ir prievolės, kurios taikomos valstybės narės, kurioje jie apdrausti, piliečiams, laikantis vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principo, kad visi neįgalieji galėtų naudotis visiems ES piliečiams suteikta laisvo judėjimo teise;

| g. | ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad teisė kreiptis į teismą ES teisės aktų atžvilgiu visapusiškai atitiktų Neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatas, taip visiems asmenims užtikrinant galimybę naudotis pagrindinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

g.

ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad teisė kreiptis į teismą ES teisės aktų atžvilgiu visapusiškai atitiktų Neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatas, taip visiems asmenims užtikrinant galimybę naudotis pagrindinėmis teisėmis;

| 14. | pabrėžia, kad reikia didinti ES struktūros politinį tarpusavio bendradarbiavimą, įskaitant reikiamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kad būtų užtikrinta, jog struktūra galėtų vykdyti savo užduotis, nurodytas anksčiau minėtame Tarybos sprendime, ir primygtinai ragina visus ES struktūros subjektus skirti išteklių, būtinų šiai užduočiai vykdyti; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad reikia didinti ES struktūros politinį tarpusavio bendradarbiavimą, įskaitant reikiamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kad būtų užtikrinta, jog struktūra galėtų vykdyti savo užduotis, nurodytas anksčiau minėtame Tarybos sprendime, ir primygtinai ragina visus ES struktūros subjektus skirti išteklių, būtinų šiai užduočiai vykdyti;

| 15. | palankiai vertina EP narių iniciatyvą, pagal kurią prašoma, kad Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas, Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas ir Peticijų komitetas, reaguodami į Neįgaliųjų teisių komiteto rekomendacijas, reguliariai rengtų bendrą pranešimą; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina EP narių iniciatyvą, pagal kurią prašoma, kad Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas, Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas ir Peticijų komitetas, reaguodami į Neįgaliųjų teisių komiteto rekomendacijas, reguliariai rengtų bendrą pranešimą;

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Neįgaliųjų teisių komitetui ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

16.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Neįgaliųjų teisių komitetui ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 23, 2010 1 27, p. 35.

(2)  OL C 340, 2010 12 15, p. 11.

(3)  CRPD/C/EU/Q/1.

(4)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 9.

(5)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(6)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 1.

(7)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 165.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/46

---

P8_TA(2015)0209

Alyvmedžiams kenkiančios bakterijos „Xylella Fastidiosa“ protrūkis

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl alyvmedžiams kenkiančios bakterijos Xylella fastidiosa protrūkio (2015/2652(RSP))

(2016/C 353/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 26 d. ir 2015 m. sausio 6 d. paskelbtą Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) mokslines nuomones dėl bakterijos Xylella fastidiosa keliamos rizikos augalų sveikatai ES teritorijoje, kurioje nustatytos ir įvertintos rizikos mažinimo galimybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 26 d. ir 2015 m. sausio 6 d. paskelbtą Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) mokslines nuomones dėl bakterijos Xylella fastidiosa keliamos rizikos augalų sveikatai ES teritorijoje, kurioje nustatytos ir įvertintos rizikos mažinimo galimybės,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 13 d. ir liepos 23 d. bei 2015 m. balandžio 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimus dėl Xylella fastidiosa patekimo į Sąjungą ir išplitimo joje prevencijos priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 13 d. ir liepos 23 d. bei 2015 m. balandžio 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimus dėl Xylella fastidiosa patekimo į Sąjungą ir išplitimo joje prevencijos priemonių,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario ir lapkričio mėn. Maisto ir veterinarijos tarnybos audito ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario ir lapkričio mėn. Maisto ir veterinarijos tarnybos audito ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl alyvmedžiams kenkiančios bakterijos Xylella fastidiosa protrūkio (O-000038/2015 – B8-0117/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl alyvmedžiams kenkiančios bakterijos Xylella fastidiosa protrūkio (O-000038/2015 – B8-0117/2015),

| — | atsižvelgdamas į Direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi bakterija Xylella fastidiosa yra labai pavojinga kelia labai didelę tiesioginę grėsmę tam tikrų kultūrų, įskaitant alyvmedžius, migdolus ir persikus, ir dekoratyvinių augalų auginimui Pietų Europoje; kadangi priklausomai nuo tipo ši bakterija taip pat gali kelti grėsmę vynuogynams ir citrinmedžiams bei kitoms kultūroms ir gali padaryti precedento neturinčių ir pražūtingų nuostolių, turinčių didžiulių ekonominių, ekologinių ir socialinių padarinių; kadangi bakterijos kamienas, nuo kurio kenčia alyvmedžiai Apulijos regione, skiriasi nuo vynuogių ar citrusinių augalų ligas kitose pasaulio dalyse sukeliančios bakterijos kamieno; |
| --- | --- |

A.

kadangi bakterija Xylella fastidiosa yra labai pavojinga kelia labai didelę tiesioginę grėsmę tam tikrų kultūrų, įskaitant alyvmedžius, migdolus ir persikus, ir dekoratyvinių augalų auginimui Pietų Europoje; kadangi priklausomai nuo tipo ši bakterija taip pat gali kelti grėsmę vynuogynams ir citrinmedžiams bei kitoms kultūroms ir gali padaryti precedento neturinčių ir pražūtingų nuostolių, turinčių didžiulių ekonominių, ekologinių ir socialinių padarinių; kadangi bakterijos kamienas, nuo kurio kenčia alyvmedžiai Apulijos regione, skiriasi nuo vynuogių ar citrusinių augalų ligas kitose pasaulio dalyse sukeliančios bakterijos kamieno;

| B. | kadangi ši bakterija jau daro didelę žalą alyvmedžių giraitėms Pietų Italijos Apulijos regione ir gali kelti grėsmę kitoms kultūroms ir regionams; |
| --- | --- |

B.

kadangi ši bakterija jau daro didelę žalą alyvmedžių giraitėms Pietų Italijos Apulijos regione ir gali kelti grėsmę kitoms kultūroms ir regionams;

| C. | kadangi alyvuogių auginimas – vienas iš svarbiausių žemės ūkio sektorių Apulijos regione ir šis sektorius 2013 m. sudarė 11,6 proc. (arba 522 mln. EUR) visos žemės ūkio produkcijos vertės regione ir 30 proc. Italijos alyvuogių gamybos vertės; |
| --- | --- |

C.

kadangi alyvuogių auginimas – vienas iš svarbiausių žemės ūkio sektorių Apulijos regione ir šis sektorius 2013 m. sudarė 11,6 proc. (arba 522 mln. EUR) visos žemės ūkio produkcijos vertės regione ir 30 proc. Italijos alyvuogių gamybos vertės;

| D. | kadangi bakterija Xylella fastidiosa daro didelę ekonominę žalą ne tik alyvuogių augintojams, bet ir visai gamybos grandinei, įskaitant kooperatines ir privačias gamyklas, turizmo bei rinkodaros veiklai; |
| --- | --- |

D.

kadangi bakterija Xylella fastidiosa daro didelę ekonominę žalą ne tik alyvuogių augintojams, bet ir visai gamybos grandinei, įskaitant kooperatines ir privačias gamyklas, turizmo bei rinkodaros veiklai;

| E. | kadangi Italijos valdžios institucijos pirmą kartą pranešė apie bakterijos Xylella fastidiosa protrūkį 2013 m. spalio 21 d. ir nuo to laiko užsikrėtė labai daug medžių; |
| --- | --- |

E.

kadangi Italijos valdžios institucijos pirmą kartą pranešė apie bakterijos Xylella fastidiosa protrūkį 2013 m. spalio 21 d. ir nuo to laiko užsikrėtė labai daug medžių;

| F. | kadangi patikrinimai, kuriuos Komisijos Sveikatos ir maisto saugos generalinio direktorato Maisto ir veterinarijos tarnyba atliko Italijoje 2014 m. vasario ir lapkričio mėn., patvirtina, kad padėtis labai pablogėjo ir kad negalima atmesti tolesnio bakterijos plitimo galimybės; |
| --- | --- |

F.

kadangi patikrinimai, kuriuos Komisijos Sveikatos ir maisto saugos generalinio direktorato Maisto ir veterinarijos tarnyba atliko Italijoje 2014 m. vasario ir lapkričio mėn., patvirtina, kad padėtis labai pablogėjo ir kad negalima atmesti tolesnio bakterijos plitimo galimybės;

| G. | kadangi šiuo metu nėra nesveikų augalų gydymo augavietėse būdų ir kadangi pažeisti augalai paprastai lieka užkrėsti visą savo gyvenimo ciklą arba greitai sunyksta; |
| --- | --- |

G.

kadangi šiuo metu nėra nesveikų augalų gydymo augavietėse būdų ir kadangi pažeisti augalai paprastai lieka užkrėsti visą savo gyvenimo ciklą arba greitai sunyksta;

| H. | kadangi Europos Sąjungoje šia liga apsikrėtę gali būti labai daug įvairių augalų, įskaitant ligos požymių neturinčius laukinius augalus; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Sąjungoje šia liga apsikrėtę gali būti labai daug įvairių augalų, įskaitant ligos požymių neturinčius laukinius augalus;

| I. | kadangi EFSA pabrėžė, kad, atsižvelgiant į tai, kaip sunku sustabdyti bakterijos Xylella fastidiosa plitimą, kai ji paveikia augavietes, pirmenybė turėtų būti teikiama prevenciniams veiksmams, sutelktiems į importą ir protrūkių izoliavimą, kartu stiprinant bendrą mokslinių tyrimų veiklą; |
| --- | --- |

I.

kadangi EFSA pabrėžė, kad, atsižvelgiant į tai, kaip sunku sustabdyti bakterijos Xylella fastidiosa plitimą, kai ji paveikia augavietes, pirmenybė turėtų būti teikiama prevenciniams veiksmams, sutelktiems į importą ir protrūkių izoliavimą, kartu stiprinant bendrą mokslinių tyrimų veiklą;

| 1. | pažymi, kad iki 2015 m. balandžio mėn. Europos Komisijos priimtuose įgyvendinimo sprendimuose daugiausia dėmesio buvo skiriama kovos su protrūkiu vidaus veiksmams ir nebuvo numatyta priemonių, kuriomis būtų užkirstas kelias ligos plitimui į ES iš trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad iki 2015 m. balandžio mėn. Europos Komisijos priimtuose įgyvendinimo sprendimuose daugiausia dėmesio buvo skiriama kovos su protrūkiu vidaus veiksmams ir nebuvo numatyta priemonių, kuriomis būtų užkirstas kelias ligos plitimui į ES iš trečiųjų šalių;

| 2. | ragina Komisiją taikyti prieš bakteriją Xylella fastidiosa nukreiptas tikslines priemonės, siekiant užtikrinti, kad infekuota medžiaga nepatektų į ES; teigiamai vertina 2015 m. balandžio mėn. Komisijos priimtą sprendimą nutraukti infekuotų coffea sodinukų importą iš Kosta Rikos bei Hondūro ir priimtus augalų importo iš kitų trečiųjų šalių užkrėstų teritorijų apribojimus; prašo prireikus taikyti griežtesnes priemones, taip pat leisti importą tik iš kenksmingųjų organizmų neturinčių augaviečių; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją taikyti prieš bakteriją Xylella fastidiosa nukreiptas tikslines priemonės, siekiant užtikrinti, kad infekuota medžiaga nepatektų į ES; teigiamai vertina 2015 m. balandžio mėn. Komisijos priimtą sprendimą nutraukti infekuotų coffea sodinukų importą iš Kosta Rikos bei Hondūro ir priimtus augalų importo iš kitų trečiųjų šalių užkrėstų teritorijų apribojimus; prašo prireikus taikyti griežtesnes priemones, taip pat leisti importą tik iš kenksmingųjų organizmų neturinčių augaviečių;

| 3. | apgailestauja, jog labai dažnai Komisija nepakankamai greitai reaguoja, kad į Europos Sąjungą nepatektų augalų ligų iš trečiųjų šalių; todėl primygtinai ragina Komisiją patikrinti užkrato šaltinį ir peržiūrėti ES oficialios fitosanitarinės kontrolės sistemą, siekiant apsaugoti ES teritoriją nuo bakterijos; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, jog labai dažnai Komisija nepakankamai greitai reaguoja, kad į Europos Sąjungą nepatektų augalų ligų iš trečiųjų šalių; todėl primygtinai ragina Komisiją patikrinti užkrato šaltinį ir peržiūrėti ES oficialios fitosanitarinės kontrolės sistemą, siekiant apsaugoti ES teritoriją nuo bakterijos;

| 4. | primygtinai ragina Komisiją, ypač atsižvelgdamas į tai, kad artinasi vasara, imtis veiksmingesnių priemonių, padedančių išvengti bakterijos Xylella fastidiosa plitimo ES, visų pirma nukreipiant pastangas į kultūrinius augalus, kuriems kyla didžiausias pavojus, kartu neapleidžiant ir kitų kultūrinių augalų, kuriems liga taip pat galėtų smarkiai pakenkti, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia 2015 m. įgyvendinimo sprendimo 9 straipsnio nuostatų įgyvendinimo svarbą; |
| --- | --- |

4.

primygtinai ragina Komisiją, ypač atsižvelgdamas į tai, kad artinasi vasara, imtis veiksmingesnių priemonių, padedančių išvengti bakterijos Xylella fastidiosa plitimo ES, visų pirma nukreipiant pastangas į kultūrinius augalus, kuriems kyla didžiausias pavojus, kartu neapleidžiant ir kitų kultūrinių augalų, kuriems liga taip pat galėtų smarkiai pakenkti, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia 2015 m. įgyvendinimo sprendimo 9 straipsnio nuostatų įgyvendinimo svarbą;

| 5. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares kompensuoti augintojams už naikinimo priemones ir prarastas pajamas, t. y. pajamas ne tik už žemės ūkio produkciją, bet ir už kultūros paveldą, istoriją ir su turizmu susijusią veiklą; |
| --- | --- |

5.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares kompensuoti augintojams už naikinimo priemones ir prarastas pajamas, t. y. pajamas ne tik už žemės ūkio produkciją, bet ir už kultūros paveldą, istoriją ir su turizmu susijusią veiklą;

| 6. | prašo Komisijos ir atitinkamų valdžios institucijų pasinaudoti visais galimais fondais ir priemonėmis, kad paveiktoms teritorijoms būtų padėta ekonomiškai atsigauti; ragina Komisiją nustatyti augalų augintojams skirtas paskatas įgyvendinti prevencines priemones; |
| --- | --- |

6.

prašo Komisijos ir atitinkamų valdžios institucijų pasinaudoti visais galimais fondais ir priemonėmis, kad paveiktoms teritorijoms būtų padėta ekonomiškai atsigauti; ragina Komisiją nustatyti augalų augintojams skirtas paskatas įgyvendinti prevencines priemones;

| 7. | ragina Komisiją užtikrinti, kad atitinkamoms strategijoms įgyvendinti būtų skiriama pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, įskaitant finansinę paramą ūkininkams, skirtą žemės ūkio praktikai, kuri tiktų kovoti su bakterija Xylella fastidiosa ir jos pernešėjais, primygtinai ragina Komisiją skatinti nedelsiant sustiprinti pastangas mokslinių tyrimų srityje, įskaitant didesnį tarptautinį bendradarbiavimą, ir skirti lėšų mokslinių tyrimų institutams, siekiant įgyti daugiau mokslinių žinių apie bakteriją Xylella fastidiosa ir aiškiai nustatyti patogeno, simptomų ir ligos vystymosi ryšio pobūdį; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją užtikrinti, kad atitinkamoms strategijoms įgyvendinti būtų skiriama pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, įskaitant finansinę paramą ūkininkams, skirtą žemės ūkio praktikai, kuri tiktų kovoti su bakterija Xylella fastidiosa ir jos pernešėjais, primygtinai ragina Komisiją skatinti nedelsiant sustiprinti pastangas mokslinių tyrimų srityje, įskaitant didesnį tarptautinį bendradarbiavimą, ir skirti lėšų mokslinių tyrimų institutams, siekiant įgyti daugiau mokslinių žinių apie bakteriją Xylella fastidiosa ir aiškiai nustatyti patogeno, simptomų ir ligos vystymosi ryšio pobūdį;

| 8. | pabrėžia, kad reikia vykdyti informavimo kampanijas ES teritorijose, kurios gali būti užkrėstos, siekiant informuoti ne tik žemės ūkio, bet ir sodininkystės sektoriaus darbuotojus, įskaitant dekoratyviniais augalais prekiaujančius mažmenininkus, profesionalius sodininkus bei jų klientus; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad reikia vykdyti informavimo kampanijas ES teritorijose, kurios gali būti užkrėstos, siekiant informuoti ne tik žemės ūkio, bet ir sodininkystės sektoriaus darbuotojus, įskaitant dekoratyviniais augalais prekiaujančius mažmenininkus, profesionalius sodininkus bei jų klientus;

| 9. | mano, ypač atsižvelgdamas į tai, kad artėja vasara, jog Komisija ir valstybės narės turėtų įspėti keliautojus apie užkrėstų augalų iš bakterijos Xylella fastidiosa paveiktų šalių įvežimo į ES riziką; |
| --- | --- |

9.

mano, ypač atsižvelgdamas į tai, kad artėja vasara, jog Komisija ir valstybės narės turėtų įspėti keliautojus apie užkrėstų augalų iš bakterijos Xylella fastidiosa paveiktų šalių įvežimo į ES riziką;

| 10. | ragina nustatyti daugiau priemonių, kuriomis būtų kuriomis užtikrinama, kad žalingi organizmai būtų aptikti įvežimo į ES punktuose; be to, ragina valstybes nares dažniau atlikti reguliarius patikrinimus, siekiant užkirsti kelią bakterijos Xylella fastidiosa išplitimui už demarkacinių zonų ribų; |
| --- | --- |

10.

ragina nustatyti daugiau priemonių, kuriomis būtų kuriomis užtikrinama, kad žalingi organizmai būtų aptikti įvežimo į ES punktuose; be to, ragina valstybes nares dažniau atlikti reguliarius patikrinimus, siekiant užkirsti kelią bakterijos Xylella fastidiosa išplitimui už demarkacinių zonų ribų;

| 11. | ragina Europos Komisiją sukurti visiems prieinamą duomenų bazę, joje išvardijant ES lygmens ir valstybių narių lygmens įstaigas ir kompetentingas institucijas, kad būtų keičiamasi informacija ir patirtimi, įskaitant ir geriausią patirtį, taip pat būtų greitai teikiami kompetentingų institucijų įspėjimai ir imamasi reikiamų priemonių; |
| --- | --- |

11.

ragina Europos Komisiją sukurti visiems prieinamą duomenų bazę, joje išvardijant ES lygmens ir valstybių narių lygmens įstaigas ir kompetentingas institucijas, kad būtų keičiamasi informacija ir patirtimi, įskaitant ir geriausią patirtį, taip pat būtų greitai teikiami kompetentingų institucijų įspėjimai ir imamasi reikiamų priemonių;

| 12. | ragina Komisiją skaidriai parengti turima geriausia ir kita patirtimi grindžiamas išsamias gaires, kaip įgyvendinti prevencines ir ligos kontrolės priemones, aiškiai nurodant jų taikymo sritį ir trukmę, kad valstybių narių kompetentingos institucijos ir tarnybos galėtų šiomis gairėmis naudotis kaip pagalbine priemone; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją skaidriai parengti turima geriausia ir kita patirtimi grindžiamas išsamias gaires, kaip įgyvendinti prevencines ir ligos kontrolės priemones, aiškiai nurodant jų taikymo sritį ir trukmę, kad valstybių narių kompetentingos institucijos ir tarnybos galėtų šiomis gairėmis naudotis kaip pagalbine priemone;

| 13. | prašo Komisijos kasmet arba bet kuriuo metu, jeigu padėtis pakis, pranešti Parlamentui apie bakterijos Xylella fastidiosa ir kitų žemės ūkio produkcijai pavojingų organizmų keliamą grėsmę ES augintojams; |
| --- | --- |

13.

prašo Komisijos kasmet arba bet kuriuo metu, jeigu padėtis pakis, pranešti Parlamentui apie bakterijos Xylella fastidiosa ir kitų žemės ūkio produkcijai pavojingų organizmų keliamą grėsmę ES augintojams;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 169, 2000 7 10, p. 1.

(2)  OL L 309, 2009 11 24, p. 71.

---

2015 m. gegužės 21 d., ketvirtadienis

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/49

---

P8_TA(2015)0210

Zimbabvė: žmogaus teisių gynėjo Itai Dzamaros atvejis

2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija „Zimbabvė: žmogaus teisių gynėjo Itai Dzamaros atvejis“ (2015/2710(RSP))

(2016/C 353/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Zimbabvės, ypač į 2013 m. vasario 7 d. rezoliuciją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Zimbabvės, ypač į 2013 m. vasario 7 d. rezoliuciją (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 11 d. ir 2015 m. balandžio 9 d. ES pareiškimus vietos lygiu dėl Itai Dzamaros pagrobimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 11 d. ir 2015 m. balandžio 9 d. ES pareiškimus vietos lygiu dėl Itai Dzamaros pagrobimo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2014 m. vasario 19 d. ES vardu padarytą pareiškimą dėl ES ir Zimbabvės santykių persvarstymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2014 m. vasario 19 d. ES vardu padarytą pareiškimą dėl ES ir Zimbabvės santykių persvarstymo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimą 2014/98/BUSP (2) ir 2015 m. vasario 19 d. Tarybos sprendimą 2015/277/BUSP (3), kuriais iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/101/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimą 2014/98/BUSP (2) ir 2015 m. vasario 19 d. Tarybos sprendimą 2015/277/BUSP (3), kuriais iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/101/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 18 d. Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) atstovo spaudai pranešimą apie naujausius išpuolius prieš žmogaus teisių gynėjus, įvykdytus prieš rinkimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 18 d. Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) atstovo spaudai pranešimą apie naujausius išpuolius prieš žmogaus teisių gynėjus, įvykdytus prieš rinkimus,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinį politinį susitarimą, kurį 2008 m. pasirašė trys pagrindinės partijos: ZANU PF, MDC-T ir MDC, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinį politinį susitarimą, kurį 2008 m. pasirašė trys pagrindinės partijos: ZANU PF, MDC-T ir MDC,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 23 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Zimbabvės ir į 2012 m. vasario 27 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą 2012/124/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 23 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Zimbabvės ir į 2012 m. vasario 27 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą 2012/124/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei (4),

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. birželio 27 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Zimbabvė yra ratifikavusi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. birželio 27 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Zimbabvė yra ratifikavusi,

| — | atsižvelgdamas į Zimbabvės Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Zimbabvės Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi, turimomis žiniomis, 2015 m. kovo 9 d. žymus Zimbabvės žmogaus teisių gynėjas, judėjimo „Occupy Africa Unity Square“ vadovas ir prezidento R. Mugabės kritikas Itai Dzamara buvo pagrobtas penkių nenustatytų ginkluotų vyrų Hararės priemiestyje; kadangi vis dar nežinoma, kur jis yra, ir itin neramu dėl jo saugumo ir teisių apsaugos; |
| --- | --- |

A.

kadangi, turimomis žiniomis, 2015 m. kovo 9 d. žymus Zimbabvės žmogaus teisių gynėjas, judėjimo „Occupy Africa Unity Square“ vadovas ir prezidento R. Mugabės kritikas Itai Dzamara buvo pagrobtas penkių nenustatytų ginkluotų vyrų Hararės priemiestyje; kadangi vis dar nežinoma, kur jis yra, ir itin neramu dėl jo saugumo ir teisių apsaugos;

| B. | kadangi likus keliems mėnesiams iki jo pagrobimo I. Dzamara vadovavo daugeliui taikių protestų prieš blogėjančią politinę ir ekonominę padėtį Zimbabvę; kadangi likus dviem dienoms I. Dzamara opozicinės partijos „Judėjimas už demokratinę pertvarką – Tsvangirai“ (MDC-T) surengtame politiniame mitinge sakė kalbą ragindamas organizuoti masinius protestus prieš didėjančias represijas ir ekonominę padėtį šalyje, reikalaudamas, kad prezidentas R. Mugabė atsistatydintų, ir ragindamas reformuoti rinkimų sistemą; |
| --- | --- |

B.

kadangi likus keliems mėnesiams iki jo pagrobimo I. Dzamara vadovavo daugeliui taikių protestų prieš blogėjančią politinę ir ekonominę padėtį Zimbabvę; kadangi likus dviem dienoms I. Dzamara opozicinės partijos „Judėjimas už demokratinę pertvarką – Tsvangirai“ (MDC-T) surengtame politiniame mitinge sakė kalbą ragindamas organizuoti masinius protestus prieš didėjančias represijas ir ekonominę padėtį šalyje, reikalaudamas, kad prezidentas R. Mugabė atsistatydintų, ir ragindamas reformuoti rinkimų sistemą;

| C. | kadangi iki šiol vyriausybė neišsakė savo nuomonės dėl I. Dzamaros dingimo, o dėl to visuomenei kilo įtarimas, kad dėl šio dingimo kali būti kalta valstybė; kadangi valdančioji partija ZANU-PF neigia, kad jis priverstinai dingo, ir skelbia, kad tai yra opozicinių partijų surežisuotas aktas; |
| --- | --- |

C.

kadangi iki šiol vyriausybė neišsakė savo nuomonės dėl I. Dzamaros dingimo, o dėl to visuomenei kilo įtarimas, kad dėl šio dingimo kali būti kalta valstybė; kadangi valdančioji partija ZANU-PF neigia, kad jis priverstinai dingo, ir skelbia, kad tai yra opozicinių partijų surežisuotas aktas;

| D. | kadangi 2015 m. kovo 13 d. sprendimu Aukštasis teismas nurodė Zimbabvės valdžios institucijoms pradėti I. Dzamaros paiešką ir kas dvi savaites pranešti jam paieškos rezultatus, kol bus nustatyta jo buvimo vieta; kadangi šią paiešką turėjusios atlikti valdžios institucijos nereagavo į Aukštojo teismo sprendimą ir kadangi valstybės institucijos vis dar nevykdo minėtojo sprendimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2015 m. kovo 13 d. sprendimu Aukštasis teismas nurodė Zimbabvės valdžios institucijoms pradėti I. Dzamaros paiešką ir kas dvi savaites pranešti jam paieškos rezultatus, kol bus nustatyta jo buvimo vieta; kadangi šią paiešką turėjusios atlikti valdžios institucijos nereagavo į Aukštojo teismo sprendimą ir kadangi valstybės institucijos vis dar nevykdo minėtojo sprendimo;

| E. | kadangi I. Dzamarą ne kartą buvo užpuolę valdančiosios partijos ZANU-PF šalininkai ir uniformuoti policijos pareigūnai; kadangi 2014 m. lapkričio mėn. apie 20 uniformuotų policijos pareigūnų I. Dzamarą surakino antrankiais ir sumušė iki sąmonės netekimo, taip pat užpuolė jo advokatą Kennedy Masiye; |
| --- | --- |

E.

kadangi I. Dzamarą ne kartą buvo užpuolę valdančiosios partijos ZANU-PF šalininkai ir uniformuoti policijos pareigūnai; kadangi 2014 m. lapkričio mėn. apie 20 uniformuotų policijos pareigūnų I. Dzamarą surakino antrankiais ir sumušė iki sąmonės netekimo, taip pat užpuolė jo advokatą Kennedy Masiye;

| F. | kadangi 2015 m. balandžio 27 d. Hararėje buvo sulaikyta 11 žmonių, dalyvavusių eisenoje, kurioje buvo išreiškiama parama dingusiam Itai Dzamarai; kadangi šie aktyvistai buvo areštuoti ir laikyti šešias valandas; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2015 m. balandžio 27 d. Hararėje buvo sulaikyta 11 žmonių, dalyvavusių eisenoje, kurioje buvo išreiškiama parama dingusiam Itai Dzamarai; kadangi šie aktyvistai buvo areštuoti ir laikyti šešias valandas;

| G. | kadangi po I. Dzamaros pagrobimo jo žmona Sheffra Dzamara kreipėsi į Hararėje esantį Aukštąjį teismą prašydama priversti policiją ir Centrinę žvalgybos organizaciją ieškoti jos vyro; kadangi per apklausą policijos ir Centrinės žvalgybos organizacijos atstovai neigė, kad ką nors žino apie I. Dzamaros buvimo vietą; kadangi Sheffra Dzamara balandžio pradžioje pranešė, kad ją nuolat seka nenustatyti vyrai ir kad ji baiminasi dėl savo gyvybės; |
| --- | --- |

G.

kadangi po I. Dzamaros pagrobimo jo žmona Sheffra Dzamara kreipėsi į Hararėje esantį Aukštąjį teismą prašydama priversti policiją ir Centrinę žvalgybos organizaciją ieškoti jos vyro; kadangi per apklausą policijos ir Centrinės žvalgybos organizacijos atstovai neigė, kad ką nors žino apie I. Dzamaros buvimo vietą; kadangi Sheffra Dzamara balandžio pradžioje pranešė, kad ją nuolat seka nenustatyti vyrai ir kad ji baiminasi dėl savo gyvybės;

| H. | kadangi blogėja dabartinė žmogaus teisių ir demokratijos padėtis Zimbavėje ir kadangi nuolat pranešama apie Zimbabvės žmogaus teisių gynėjų, žurnalistų ir pilietinės visuomenės bauginimą ir prieš juos vykdomus žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

H.

kadangi blogėja dabartinė žmogaus teisių ir demokratijos padėtis Zimbavėje ir kadangi nuolat pranešama apie Zimbabvės žmogaus teisių gynėjų, žurnalistų ir pilietinės visuomenės bauginimą ir prieš juos vykdomus žmogaus teisių pažeidimus;

| I. | kadangi policija dažnai nesilaiko galiojančių įstatymų, pvz., viešosios tvarkos ir saugumo įstatymo ir prieigos prie informacijos ir privatumo apsaugos įstatymo, ir uždraudžia teisėtus viešus susirinkimus ir susibūrimus; |
| --- | --- |

I.

kadangi policija dažnai nesilaiko galiojančių įstatymų, pvz., viešosios tvarkos ir saugumo įstatymo ir prieigos prie informacijos ir privatumo apsaugos įstatymo, ir uždraudžia teisėtus viešus susirinkimus ir susibūrimus;

| J. | kadangi bet kurios demokratijos pagrindinės sudedamosios dalys yra susirinkimų, asociacijos ir žodžio laisvės; |
| --- | --- |

J.

kadangi bet kurios demokratijos pagrindinės sudedamosios dalys yra susirinkimų, asociacijos ir žodžio laisvės;

| K. | kadangi 2015 m. vasario mėn. ES atnaujino savo pagalbą Zimbabvei skirdama 234 mln. EUR pagal nacionalinę orientacinę programą, kurios tikslas – padėti Zimbabvei tapti demokratiškesne ir klestinčia šalimi, o Europos Vadovų Taryba nusprendė kai kurias sankcijas Zimbabvei taikyti toliau; kadangi liko užšaldytas tik prezidento Roberto Mugabės, jo žmonos ir vienos gynybos įmonės turtas ir tik jiems taikomas draudimas keliauti; kadangi liko galioti ir ES ginklų embargas; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2015 m. vasario mėn. ES atnaujino savo pagalbą Zimbabvei skirdama 234 mln. EUR pagal nacionalinę orientacinę programą, kurios tikslas – padėti Zimbabvei tapti demokratiškesne ir klestinčia šalimi, o Europos Vadovų Taryba nusprendė kai kurias sankcijas Zimbabvei taikyti toliau; kadangi liko užšaldytas tik prezidento Roberto Mugabės, jo žmonos ir vienos gynybos įmonės turtas ir tik jiems taikomas draudimas keliauti; kadangi liko galioti ir ES ginklų embargas;

| L. | kadangi 2013 m. kovo 16 d. referendumu buvo priimta nauja konstitucija, skelbiant tikslą išvalyti politiką, tačiau praktikoje pažanga yra lėta, o žmogaus teisių padėtis tebėra nestabili; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2013 m. kovo 16 d. referendumu buvo priimta nauja konstitucija, skelbiant tikslą išvalyti politiką, tačiau praktikoje pažanga yra lėta, o žmogaus teisių padėtis tebėra nestabili;

| 1. | griežtai smerkia priverstinį žmogaus teisių gynėjo Itai Dzamaros dingimą ir ragina nedelsiant ir besąlygiškai jį paleisti; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia priverstinį žmogaus teisių gynėjo Itai Dzamaros dingimą ir ragina nedelsiant ir besąlygiškai jį paleisti;

| 2. | primygtinai ragina Zimbabvės vyriausybę imtis visų reikiamų priemonių, kad I. Dzamara būtų surastas, o visi kalti asmenys patraukti baudžiamojon atsakomybėn; ragina ją visiškai laikytis Aukštesniojo teismo sprendimo, kuriuo jai nurodoma vykdyti I. Dzamaros paiešką; |
| --- | --- |

2.

primygtinai ragina Zimbabvės vyriausybę imtis visų reikiamų priemonių, kad I. Dzamara būtų surastas, o visi kalti asmenys patraukti baudžiamojon atsakomybėn; ragina ją visiškai laikytis Aukštesniojo teismo sprendimo, kuriuo jai nurodoma vykdyti I. Dzamaros paiešką;

| 3. | ragina Zimbabvės valdžios institucijas užtikrinti I. Dzamaros žmonos ir šeimos, taip pat jo kolegų ir rėmėjų saugumą; |
| --- | --- |

3.

ragina Zimbabvės valdžios institucijas užtikrinti I. Dzamaros žmonos ir šeimos, taip pat jo kolegų ir rėmėjų saugumą;

| 4. | yra labai susirūpinęs dėl žmogaus teisių organizacijų pranešimų apie didėjantį politinį smurtą, grasinimus politinės opozicijos atstovams ir griežtus apribojimus ir bauginimą, su kuriais susiduria žmogaus teisių gynėjai, kuriuos policija dažnai muša ir suima, remdamasi suklastotais kaltinimais; apgailestauja, kad nuo paskutinių rinkimų ir naujos konstitucijos priėmimo 2013 m. pasiekta mažai pažangos teisės viršenybės ir, visų pirma, žmogaus teisių aplinkos reformavimo srityje; |
| --- | --- |

4.

yra labai susirūpinęs dėl žmogaus teisių organizacijų pranešimų apie didėjantį politinį smurtą, grasinimus politinės opozicijos atstovams ir griežtus apribojimus ir bauginimą, su kuriais susiduria žmogaus teisių gynėjai, kuriuos policija dažnai muša ir suima, remdamasi suklastotais kaltinimais; apgailestauja, kad nuo paskutinių rinkimų ir naujos konstitucijos priėmimo 2013 m. pasiekta mažai pažangos teisės viršenybės ir, visų pirma, žmogaus teisių aplinkos reformavimo srityje;

| 5. | primygtinai ragina Zimbabvės valdžios institucijas ištirti įtarimus dėl to, kad policija ir valstybės pareigūnai naudoja per didelę jėgą ir vykdo kitus žmogaus teisių pažeidimus, ir patraukti juos atsakomybėn; |
| --- | --- |

5.

primygtinai ragina Zimbabvės valdžios institucijas ištirti įtarimus dėl to, kad policija ir valstybės pareigūnai naudoja per didelę jėgą ir vykdo kitus žmogaus teisių pažeidimus, ir patraukti juos atsakomybėn;

| 6. | primena, kad Zimbabvės vyriausybė yra visiškai atsakinga už tai, kad būtų užtikrintas visų jos piliečių saugumas; ragina Zimbabvės valdžios institucijas įgyvendinti Zimbabvės ratifikuotų Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos, Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijos ir regioninių priemonių, susijusių su žmogaus teisėmis, nuostatas; |
| --- | --- |

6.

primena, kad Zimbabvės vyriausybė yra visiškai atsakinga už tai, kad būtų užtikrintas visų jos piliečių saugumas; ragina Zimbabvės valdžios institucijas įgyvendinti Zimbabvės ratifikuotų Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos, Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijos ir regioninių priemonių, susijusių su žmogaus teisėmis, nuostatas;

| 7. | primena, kad pagal Visuotinį politinį susitarimą (angl. GPA) Zimbabvė įsipareigojo užtikrinti, kad ir jos teisės aktai, ir jos procedūros ir praktika atitiktų tarptautinius žmogaus teisių principus ir teisės aktus, įskaitant susirinkimų, asociacijų ir žodžio laisvę; |
| --- | --- |

7.

primena, kad pagal Visuotinį politinį susitarimą (angl. GPA) Zimbabvė įsipareigojo užtikrinti, kad ir jos teisės aktai, ir jos procedūros ir praktika atitiktų tarptautinius žmogaus teisių principus ir teisės aktus, įskaitant susirinkimų, asociacijų ir žodžio laisvę;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad įsteigta Zimbabvės žmogaus teisių komisija, tačiau yra susirūpinęs, kad jai nebuvo suteikta jokių didelių galių, kad ji galėtų veikti nepriklausomai ir pasiekti savo tikslus, susijusius su neatidėliotinu šaliai kylančių žmogaus teisių problemų sprendimu; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad įsteigta Zimbabvės žmogaus teisių komisija, tačiau yra susirūpinęs, kad jai nebuvo suteikta jokių didelių galių, kad ji galėtų veikti nepriklausomai ir pasiekti savo tikslus, susijusius su neatidėliotinu šaliai kylančių žmogaus teisių problemų sprendimu;

| 9. | todėl ragina tarptautinę bendruomenę, visų pirma Pietų Afrikos vystymosi bendriją (PAVB), imtis suderintų veiksmų; mano, kad ši regioninė organizacija turi atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant Visuotinio politinio susitarimo vykdymą: be kita ko, primygtinai reikalauti, kad susitarimas ir ypač jo 13 straipsnis būtų įgyvendinami siekiant užtikrinti, kad policijos ir kitų saugumo pajėgų veiksmai būtų nešališki; |
| --- | --- |

9.

todėl ragina tarptautinę bendruomenę, visų pirma Pietų Afrikos vystymosi bendriją (PAVB), imtis suderintų veiksmų; mano, kad ši regioninė organizacija turi atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant Visuotinio politinio susitarimo vykdymą: be kita ko, primygtinai reikalauti, kad susitarimas ir ypač jo 13 straipsnis būtų įgyvendinami siekiant užtikrinti, kad policijos ir kitų saugumo pajėgų veiksmai būtų nešališki;

| 10. | primygtinai ragina Zimbabvės vyriausybę ir prezidentą R. Mugabę laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų ir tarptautinių sutarčių, kurias yra pasirašiusi Zimbabvė, nuostatų, pagal kurias užtikrinamas teisinės valstybės principo laikymasis ir pilietinių ir politinių teisių įgyvendinimas; |
| --- | --- |

10.

primygtinai ragina Zimbabvės vyriausybę ir prezidentą R. Mugabę laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų ir tarptautinių sutarčių, kurias yra pasirašiusi Zimbabvė, nuostatų, pagal kurias užtikrinamas teisinės valstybės principo laikymasis ir pilietinių ir politinių teisių įgyvendinimas;

| 11. | prašo ES aktyviau vykdyti politinį dialogą žmogaus teisių klausimais, grindžiamą Kotonu susitarimo 8 straipsniu, ir, visų pirma, skatinti vyriausybę panaikinti ar atitinkamai pakeisti viešosios tvarkos ir saugumo įstatymą ir prieigos prie informacijos ir privatumo apsaugos įstatymą, kad būtų nutrauktas piktnaudžiavimas šiais įstatymais; |
| --- | --- |

11.

prašo ES aktyviau vykdyti politinį dialogą žmogaus teisių klausimais, grindžiamą Kotonu susitarimo 8 straipsniu, ir, visų pirma, skatinti vyriausybę panaikinti ar atitinkamai pakeisti viešosios tvarkos ir saugumo įstatymą ir prieigos prie informacijos ir privatumo apsaugos įstatymą, kad būtų nutrauktas piktnaudžiavimas šiais įstatymais;

| 12. | apgailestauja, kad laikinajame ekonominės partnerystės susitarime (angl. EPA), sudarytame su keturiomis Rytų ir Pietų Afrikos (angl. ESA) valstybėmis, įskaitant Zimbabvę, nėra tvirtos ir įgyvendintinos nuostatos dėl žmogaus teisių; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja, kad laikinajame ekonominės partnerystės susitarime (angl. EPA), sudarytame su keturiomis Rytų ir Pietų Afrikos (angl. ESA) valstybėmis, įskaitant Zimbabvę, nėra tvirtos ir įgyvendintinos nuostatos dėl žmogaus teisių;

| 13. | pažymi, kad ES nusprendė panaikinti sankcijas, ir remia tikslines priemones, kurios šiuo metu toliau taikomos prezidentui ir jo žmonai, ir ginklų embargą, kurie yra atsakas į politinę ir žmogaus teisių padėtį Zimbabvėje; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad ES nusprendė panaikinti sankcijas, ir remia tikslines priemones, kurios šiuo metu toliau taikomos prezidentui ir jo žmonai, ir ginklų embargą, kurie yra atsakas į politinę ir žmogaus teisių padėtį Zimbabvėje;

| 14. | mano, kad demokratijos populiarinimas, žmogaus teisių apsauga ir teisės viršenybė yra patys svarbiausi aspektai, kad Zimbabvė galėtų tapti laisva ir klestinčia valstybe; |
| --- | --- |

14.

mano, kad demokratijos populiarinimas, žmogaus teisių apsauga ir teisės viršenybė yra patys svarbiausi aspektai, kad Zimbabvė galėtų tapti laisva ir klestinčia valstybe;

| 15. | ragina ES delegaciją Hararėje toliau teikti pagalbą Zimbabvei, siekiant pagerinti žmogaus teisių padėtį; pabrėžia, jog ES privalo užtikrinti, kad Zimbabvei skiriama vystymosi pagalba, visų pirma per pilietinės visuomenės organizacijas, būtų efektyviai sprendžiamos gyventojų problemos ir kad ja finansuojamos politinės ir ekonomikos reformos būtų įgyvendinamos; |
| --- | --- |

15.

ragina ES delegaciją Hararėje toliau teikti pagalbą Zimbabvei, siekiant pagerinti žmogaus teisių padėtį; pabrėžia, jog ES privalo užtikrinti, kad Zimbabvei skiriama vystymosi pagalba, visų pirma per pilietinės visuomenės organizacijas, būtų efektyviai sprendžiamos gyventojų problemos ir kad ja finansuojamos politinės ir ekonomikos reformos būtų įgyvendinamos;

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Europos Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, EIVT, Zimbabvės vyriausybei ir parlamentui, Pietų Afrikos vystymosi bendrijos vyriausybėms, Afrikos Sąjungos komisijai, Panafrikos Parlamentui, AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai ir Tautų Sandraugos generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

16.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Europos Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, EIVT, Zimbabvės vyriausybei ir parlamentui, Pietų Afrikos vystymosi bendrijos vyriausybėms, Afrikos Sąjungos komisijai, Panafrikos Parlamentui, AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai ir Tautų Sandraugos generaliniam sekretoriui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0059.

(2)  OL L 50, 2014 2 20, p. 20.

(3)  OL L 47, 2015 2 20, p. 20.

(4)  OL L 54, 2012 2 28, p. 20.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/52

---

P8_TA(2015)0211

Sunki rohinjų pabėgėlių padėtis, įskaitant masines kapavietes Tailande

2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sunkios rohinjų pabėgėlių padėties, įskaitant masines kapavietes Tailande (2015/2711(RSP))

(2016/C 353/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Mianmaro/Birmos ir dėl rohinjų, ypač į 2012 m. balandžio 20 d. (1), 2012 m. rugsėjo 13 d. (2), 2012 m. lapkričio 22 d. (3) ir 2013 m. birželio 13 d. (4), ir į 2013 m. gegužės 23 d. rezoliucijas dėl galimybės Mianmarui/Birmai naudotis bendraisiais lengvatiniais muitų tarifais atnaujinimo (5); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Mianmaro/Birmos ir dėl rohinjų, ypač į 2012 m. balandžio 20 d. (1), 2012 m. rugsėjo 13 d. (2), 2012 m. lapkričio 22 d. (3) ir 2013 m. birželio 13 d. (4), ir į 2013 m. gegužės 23 d. rezoliucijas dėl galimybės Mianmarui/Birmai naudotis bendraisiais lengvatiniais muitų tarifais atnaujinimo (5);

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl Birmos pabėgėlių padėties Tailande (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl Birmos pabėgėlių padėties Tailande (6),

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (JTVPK) 2015 m. gegužės 6 d. pareiškimą dėl masinių rohinjų kapaviečių Tailande, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (JTVPK) 2015 m. gegužės 6 d. pareiškimą dėl masinių rohinjų kapaviečių Tailande,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1951 m. JT konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir į jos 1967 m. protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1951 m. JT konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir į jos 1967 m. protokolą,

| — | atsižvelgdamas į Pietryčių Azijos valstybių asociacijos Žmogaus teisių deklaraciją, ypač jos 13, 15, 16 ir 18 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pietryčių Azijos valstybių asociacijos Žmogaus teisių deklaraciją, ypač jos 13, 15, 16 ir 18 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į JTVPK 2015 m. gegužės 15 d. prašymą regiono vyriausybėms vykdyti paieškos ir gelbėjimo operacijas (šiame prašyme jis perspėjo apie galimą humanitarinę nelaimę); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JTVPK 2015 m. gegužės 15 d. prašymą regiono vyriausybėms vykdyti paieškos ir gelbėjimo operacijas (šiame prašyme jis perspėjo apie galimą humanitarinę nelaimę);

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi visame regione vis didėjant krizei manoma, kad tūkstančiai rohinjų ir kitų pabėgėlių vis dar laivuose Andamanų jūroje ir Malakos sąsiauryje, kai kuriems prekiautojai žmonėmis paliko mažai maisto ar vandens; jų laivams patekus į teritorinius vandenis jie vėl išstumiami į jūrą; |
| --- | --- |

A.

kadangi visame regione vis didėjant krizei manoma, kad tūkstančiai rohinjų ir kitų pabėgėlių vis dar laivuose Andamanų jūroje ir Malakos sąsiauryje, kai kuriems prekiautojai žmonėmis paliko mažai maisto ar vandens; jų laivams patekus į teritorinius vandenis jie vėl išstumiami į jūrą;

| B. | kadangi 2015 m. gegužės 1–4 d., kaip įtariama, prekiautojų žmonėmis stovykloje Songkhla provincijos Sadao rajone, netoli Tailando ir Malaizijos valstybinės sienos, karo policija rado bent 30 rohinjų musulmonų etninei grupei priklausančių asmenų kūnus; kadangi po keleto dienų kitoje stovykloje buvo rastos bent penkios kitos kapavietės; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2015 m. gegužės 1–4 d., kaip įtariama, prekiautojų žmonėmis stovykloje Songkhla provincijos Sadao rajone, netoli Tailando ir Malaizijos valstybinės sienos, karo policija rado bent 30 rohinjų musulmonų etninei grupei priklausančių asmenų kūnus; kadangi po keleto dienų kitoje stovykloje buvo rastos bent penkios kitos kapavietės;

| C. | kadangi rohinjai toliau persekiojami, patiria diskriminaciją ir Mianmaras/Birma nepagrįstai iš jų atima pilietybę, todėl jie tampa asmenimis be pilietybės; kadangi 2015 m. balandžio 1 d. Mianmaro (Birmos) vyriausybė panaikino jų laikinas tapatybės korteles ir jie neteko teisės balsuoti; kadangi ir toliau nebaudžiama už nusikaltimus ir žiaurų elgesį su jais; |
| --- | --- |

C.

kadangi rohinjai toliau persekiojami, patiria diskriminaciją ir Mianmaras/Birma nepagrįstai iš jų atima pilietybę, todėl jie tampa asmenimis be pilietybės; kadangi 2015 m. balandžio 1 d. Mianmaro (Birmos) vyriausybė panaikino jų laikinas tapatybės korteles ir jie neteko teisės balsuoti; kadangi ir toliau nebaudžiama už nusikaltimus ir žiaurų elgesį su jais;

| D. | kadangi nuo tada, kai 2012 m. prasidėjusi smurto banga sunaikino gyvenvietes ir pasiglemžė šimtus gyvybių, daugelis rohinjų bandė išvykti iš Mianmaro/Birmos; kadangi daugelis pabėgusiųjų pateko į Bengalijos įlankoje veikiančių prekiautojų žmonėmis gaujų rankas; |
| --- | --- |

D.

kadangi nuo tada, kai 2012 m. prasidėjusi smurto banga sunaikino gyvenvietes ir pasiglemžė šimtus gyvybių, daugelis rohinjų bandė išvykti iš Mianmaro/Birmos; kadangi daugelis pabėgusiųjų pateko į Bengalijos įlankoje veikiančių prekiautojų žmonėmis gaujų rankas;

| E. | kadangi pagal JTVPK 2015 m. gegužės 8 d. periodinę ataskaitą 2015 m. sausio – kovo mėn. apie 25 000 rohinjų ir bangladešiečių sulipo į kontrabandininkų laivus; kadangi tai beveik dvigubai daugiau asmenų nei per tą patį laikotarpį 2014 m.; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal JTVPK 2015 m. gegužės 8 d. periodinę ataskaitą 2015 m. sausio – kovo mėn. apie 25 000 rohinjų ir bangladešiečių sulipo į kontrabandininkų laivus; kadangi tai beveik dvigubai daugiau asmenų nei per tą patį laikotarpį 2014 m.;

| F. | kadangi keli tūkstančiai rohinjų pabėgo jūra, kad išvengtų persekiojimų, ir kadangi šimtai žmonių žuvo nuskendus laivams arba dėl to, kad buvo išstumti į jūrą; |
| --- | --- |

F.

kadangi keli tūkstančiai rohinjų pabėgo jūra, kad išvengtų persekiojimų, ir kadangi šimtai žmonių žuvo nuskendus laivams arba dėl to, kad buvo išstumti į jūrą;

| G. | kadangi nuo tada, kai prekiautojams žmonėmis duotas atkirtis, jie renkasi jūrų kelius; kadangi vis dažniau prekiautojai žmonėmis imigrantus palieka jūroje; |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo tada, kai prekiautojams žmonėmis duotas atkirtis, jie renkasi jūrų kelius; kadangi vis dažniau prekiautojai žmonėmis imigrantus palieka jūroje;

| H. | kadangi prekiautojai žmonėmis, kartais net korumpuoti Tailando vietos valdžios institucijų atstovai, tūkstančius rohinjų ir kitų migrantų iš kitų regiono šalių ir toliau gabena per Tailandą ir juos laiko nežmoniškomis sąlygomis džiunglių stovyklose pietų Tailande, kur pagrobėjai, siekdami išpirkos iš jų šeimų ir giminių, juos kankina, marina badu, muša iki mirties arba parduoda į vergiją; |
| --- | --- |

H.

kadangi prekiautojai žmonėmis, kartais net korumpuoti Tailando vietos valdžios institucijų atstovai, tūkstančius rohinjų ir kitų migrantų iš kitų regiono šalių ir toliau gabena per Tailandą ir juos laiko nežmoniškomis sąlygomis džiunglių stovyklose pietų Tailande, kur pagrobėjai, siekdami išpirkos iš jų šeimų ir giminių, juos kankina, marina badu, muša iki mirties arba parduoda į vergiją;

| I. | kadangi radus masines rohinjų kapavietes Tailande JTVPK paragino parengti bendrą atsaką, kuriame regiono šalys raginamos sutvirtinti bendradarbiavimą vykdant kovos su kontrabanda ir prekyba žmonėmis priemones ir tuo pačiu užtikrinant aukų apsaugą; |
| --- | --- |

I.

kadangi radus masines rohinjų kapavietes Tailande JTVPK paragino parengti bendrą atsaką, kuriame regiono šalys raginamos sutvirtinti bendradarbiavimą vykdant kovos su kontrabanda ir prekyba žmonėmis priemones ir tuo pačiu užtikrinant aukų apsaugą;

| J. | kadangi rohinjų klausimas neaptartas neseniai vykusiame 26-ajame ASEAN aukščiausiojo lygio susitikime (jis vyko 2015 m. balandžio 26–28 d. Malaizijoje); |
| --- | --- |

J.

kadangi rohinjų klausimas neaptartas neseniai vykusiame 26-ajame ASEAN aukščiausiojo lygio susitikime (jis vyko 2015 m. balandžio 26–28 d. Malaizijoje);

| K. | kadangi 2010–2015 m. Komisijos Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinis direktoratas (ECHO) skyrė 57,3 mln. eurų humanitarinei pagalbai pažeidžiamiems asmenims Rachinų valstijoje; kadangi 2015 m. visoje Rachinų valstijoje ECHO finansuoja projektus, kuriais siekiama patenkinti dalį pačių svarbiausių rohinjų poreikių šiaurės miesteliuose, įskaitant maisto ir mitybos, pagrindinių sveikatos paslaugų ir pagrindinių namų ūkio reikmenų tiekimo poreikius, ir remti nuo 2012 m. perkeltuosius asmenis; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2010–2015 m. Komisijos Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinis direktoratas (ECHO) skyrė 57,3 mln. eurų humanitarinei pagalbai pažeidžiamiems asmenims Rachinų valstijoje; kadangi 2015 m. visoje Rachinų valstijoje ECHO finansuoja projektus, kuriais siekiama patenkinti dalį pačių svarbiausių rohinjų poreikių šiaurės miesteliuose, įskaitant maisto ir mitybos, pagrindinių sveikatos paslaugų ir pagrindinių namų ūkio reikmenų tiekimo poreikius, ir remti nuo 2012 m. perkeltuosius asmenis;

| L. | kadangi ECHO nuo 2013 m. Tarptautinei migracijos organizacijai (TMO) skyrė 325 000 EUR, kad būtų teikiamas maistas, svarbiausi namų ūkio reikmenys, sveikatos priežiūra ir apsauga maždaug 3 000 Tailande sulaikytų rohinjų vyrų, moterų ir vaikų; |
| --- | --- |

L.

kadangi ECHO nuo 2013 m. Tarptautinei migracijos organizacijai (TMO) skyrė 325 000 EUR, kad būtų teikiamas maistas, svarbiausi namų ūkio reikmenys, sveikatos priežiūra ir apsauga maždaug 3 000 Tailande sulaikytų rohinjų vyrų, moterų ir vaikų;

| 1. | reiškia didžiulį susirūpinimą dėl sunkios rohinjų pabėgėlių padėties ir dėl atviroje jūroje ir Mianmaro, Bangladešo, Tailando ir Indonezijos teritoriniuose vandenyse vykstančios humanitarinės krizės, ir yra sukrėstas rezultatų, kurie buvo gauti neseniai atlikus dešimčių kūnų ekshumaciją masinėse kapavietėse netoli prekybos žmonėmis stovyklų Tailando pietuose; reiškia užuojautą aukų artimiesiems; |
| --- | --- |

1.

reiškia didžiulį susirūpinimą dėl sunkios rohinjų pabėgėlių padėties ir dėl atviroje jūroje ir Mianmaro, Bangladešo, Tailando ir Indonezijos teritoriniuose vandenyse vykstančios humanitarinės krizės, ir yra sukrėstas rezultatų, kurie buvo gauti neseniai atlikus dešimčių kūnų ekshumaciją masinėse kapavietėse netoli prekybos žmonėmis stovyklų Tailando pietuose; reiškia užuojautą aukų artimiesiems;

| 2. | ragina Tailando valdžios institucijas nedelsiant atlikti išsamų ir patikimą baudžiamąjį tyrimą dėl rohinjų musulmonų masinių kapaviečių ir, jei reikia, padedant JT, užtikrinti, kad atsakingi asmenys būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

2.

ragina Tailando valdžios institucijas nedelsiant atlikti išsamų ir patikimą baudžiamąjį tyrimą dėl rohinjų musulmonų masinių kapaviečių ir, jei reikia, padedant JT, užtikrinti, kad atsakingi asmenys būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn;

| 3. | palankiai vertina tai, kad Tailando vyriausybė pripažino prekybos žmonėmis problemą Tailande ir regione, ir tai, kad pripažino, jog tam tikros korumpuotos valdžios institucijos prisideda prie neteisėto žmonių gabenimo; ragina Tailando vyriausybę ir jos tarnautojus nebebendrininkauti su nusikaltėlių gaujomis, užsiimančiomis rohinjų ir kitų migrantų gabenimu į Tailandą; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina tai, kad Tailando vyriausybė pripažino prekybos žmonėmis problemą Tailande ir regione, ir tai, kad pripažino, jog tam tikros korumpuotos valdžios institucijos prisideda prie neteisėto žmonių gabenimo; ragina Tailando vyriausybę ir jos tarnautojus nebebendrininkauti su nusikaltėlių gaujomis, užsiimančiomis rohinjų ir kitų migrantų gabenimu į Tailandą;

| 4. | ragina visas regiono valstybes sutvirtinti bendradarbiavimą vykdant kovos su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis priemones, kartu užtikrinant aukų apsaugą; pabrėžia, kad ASEAN gali atlikti svarbų vaidmenį šioje srityje; ragina regiono šalių vyriausybes dalyvauti būsimame regioniniame susitikime migrantų padėties klausimu (jį Tailando valstybė surengs 2015 m. gegužės 29 d. Bankoke); pritaria tam, kad ASEAN parengtų konvenciją prieš prekybą žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, kurią ASEAN vadovai turėtų patvirtinti per 2015 metus; |
| --- | --- |

4.

ragina visas regiono valstybes sutvirtinti bendradarbiavimą vykdant kovos su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis priemones, kartu užtikrinant aukų apsaugą; pabrėžia, kad ASEAN gali atlikti svarbų vaidmenį šioje srityje; ragina regiono šalių vyriausybes dalyvauti būsimame regioniniame susitikime migrantų padėties klausimu (jį Tailando valstybė surengs 2015 m. gegužės 29 d. Bankoke); pritaria tam, kad ASEAN parengtų konvenciją prieš prekybą žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, kurią ASEAN vadovai turėtų patvirtinti per 2015 metus;

| 5. | ragina visas regiono šalis pasirašyti ir ratifikuoti JT Konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir suteikti rohinjų prieglobsčio prašytojams bent laikiną apsaugą, taip pat ragina remti Birmos vyriausybę, kuri siekia surasti ilgalaikį ir teisingą sprendimą ir pašalinti priežastis; |
| --- | --- |

5.

ragina visas regiono šalis pasirašyti ir ratifikuoti JT Konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir suteikti rohinjų prieglobsčio prašytojams bent laikiną apsaugą, taip pat ragina remti Birmos vyriausybę, kuri siekia surasti ilgalaikį ir teisingą sprendimą ir pašalinti priežastis;

| 6. | taip pat ragina Mianmaro/Birmos vyriausybę pakeisti savo politiką ir imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų nutrauktas rohinjų mažumos persekiojimas ir diskriminacija; primena savo ankstesnį raginimą iš dalies pakeisti 1982 m. Pilietybės įstatymą arba jį panaikinti siekiant suteikti rohinjams lygias galimybes gauti Birmos pilietybę; |
| --- | --- |

6.

taip pat ragina Mianmaro/Birmos vyriausybę pakeisti savo politiką ir imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų nutrauktas rohinjų mažumos persekiojimas ir diskriminacija; primena savo ankstesnį raginimą iš dalies pakeisti 1982 m. Pilietybės įstatymą arba jį panaikinti siekiant suteikti rohinjams lygias galimybes gauti Birmos pilietybę;

| 7. | palankiai vertina gerokai pavėluotą 2015 m. gegužės 18 d. opozicijos partijos, Nacionalinės demokratijos lygos, atstovės Aung San Suu Kyi pareiškimą, kad Mianmaro/Birmos vyriausybė turėtų suteikti pilietybę rohinjų mažumos atstovams; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina gerokai pavėluotą 2015 m. gegužės 18 d. opozicijos partijos, Nacionalinės demokratijos lygos, atstovės Aung San Suu Kyi pareiškimą, kad Mianmaro/Birmos vyriausybė turėtų suteikti pilietybę rohinjų mažumos atstovams;

| 8. | primygtinai ragina Indonezijos, Malaizijos ir Tailando vadovus pirmenybę skirti Bengalijos įlankoje ir Andamanų jūroje esančiuose laivuose į sunkią padėtį patekusių migrantų ir pabėgėlių gyvybių gelbėjimui, ir palankiai vertina Malaizijos ir Indonezijos 2015 m. gegužės 20 d. pareiškimą, kad jos suteiks laikiną prieglobstį jūroje aptiktiems migrantams; |
| --- | --- |

8.

primygtinai ragina Indonezijos, Malaizijos ir Tailando vadovus pirmenybę skirti Bengalijos įlankoje ir Andamanų jūroje esančiuose laivuose į sunkią padėtį patekusių migrantų ir pabėgėlių gyvybių gelbėjimui, ir palankiai vertina Malaizijos ir Indonezijos 2015 m. gegužės 20 d. pareiškimą, kad jos suteiks laikiną prieglobstį jūroje aptiktiems migrantams;

| 9. | palankiai vertina Europos Sąjungos ir tarptautinių organizacijų, pvz., JTVPK, Mianmare/Birmoje ir Tailande rohinjams teikiamą pagalbą, taip pat ES teikiamą humanitarinę pagalbą šalies viduje perkeltiems asmenims Arakano ir Rachinų valstijose, dokumentų neturintiems rohinjams ir pažeidžiamiems priimančios šalies (Bangladešo) gyventojams, šiuo metu Tailande imigrantų sulaikymo centruose (skirtuose vyrams) arba socialinės paskirties centruose (skirtuose moterims ir vaikams) laikomiems rohinjų ir Bangladešo migrantams; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina Europos Sąjungos ir tarptautinių organizacijų, pvz., JTVPK, Mianmare/Birmoje ir Tailande rohinjams teikiamą pagalbą, taip pat ES teikiamą humanitarinę pagalbą šalies viduje perkeltiems asmenims Arakano ir Rachinų valstijose, dokumentų neturintiems rohinjams ir pažeidžiamiems priimančios šalies (Bangladešo) gyventojams, šiuo metu Tailande imigrantų sulaikymo centruose (skirtuose vyrams) arba socialinės paskirties centruose (skirtuose moterims ir vaikams) laikomiems rohinjų ir Bangladešo migrantams;

| 10. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją išnagrinėti šį klausimą aukščiausiu politiniu lygiu, bendraujant su Tailandu ir Mianmaru/Birma bei kitomis ASEAN valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

10.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją išnagrinėti šį klausimą aukščiausiu politiniu lygiu, bendraujant su Tailandu ir Mianmaru/Birma bei kitomis ASEAN valstybėmis narėmis;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Mianmaro/Birmos vyriausybei ir parlamentui, Tailando vyriausybei ir parlamentui, Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) generaliniam sekretoriui, ASEAN Tarpvyriausybinei žmogaus teisių komisijai, JT specialiajam pranešėjui žmogaus teisių klausimais Mianmare, JT vyriausiajam pabėgėlių reikalų komisarui, JT Žmogaus teisių tarybai ir regiono šalių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Mianmaro/Birmos vyriausybei ir parlamentui, Tailando vyriausybei ir parlamentui, Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) generaliniam sekretoriui, ASEAN Tarpvyriausybinei žmogaus teisių komisijai, JT specialiajam pranešėjui žmogaus teisių klausimais Mianmare, JT vyriausiajam pabėgėlių reikalų komisarui, JT Žmogaus teisių tarybai ir regiono šalių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 258 E, 2013 9 7, p. 79.

(2)  OL C 353 E, 2013 12 3, p. 145.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0464.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0286.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0228.

(6)  OL C 67 E, 2010 3 18, p. 144.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/55

---

P8_TA(2015)0212

Svazilandas: žmogaus teisių aktyvistų Thulani Maseko ir Bheki Makhubu atvejis

2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija „Svazilandas: žmogaus teisių aktyvistų Thulani Maseko ir Bheki Makhubu atvejis“ (2015/2712(RSP))

(2016/C 353/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. priimtą Svazilando Darbo santykių įstatymą (su pakeitimais), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. priimtą Svazilando Darbo santykių įstatymą (su pakeitimais),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Svazilandui parengtą Deramo darbo šalyje programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Svazilandui parengtą Deramo darbo šalyje programą,

| — | atsižvelgdamas į Svazilando visuotinį periodinį vertinimą (UPR), atliktą 2011 m. spalio 4 d. JT žmogaus teisių tarybos posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Svazilando visuotinį periodinį vertinimą (UPR), atliktą 2011 m. spalio 4 d. JT žmogaus teisių tarybos posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į ES bendrąją lengvatų sistemą (BLS), kurią 2012 m. spalio 31 d. patvirtino Parlamentas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES bendrąją lengvatų sistemą (BLS), kurią 2012 m. spalio 31 d. patvirtino Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 6 d. ES pareiškimą 103-iojoje Tarptautinės darbo konferencijos sesijoje Ženevoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 6 d. ES pareiškimą 103-iojoje Tarptautinės darbo konferencijos sesijoje Ženevoje,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 30 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai spaudos atstovo pareiškimą dėl nuosprendžių žurnalo „The Nation“ redaktoriui Bheki Makhubu ir žmogaus teisių teisininkui Thulani Maseko, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 30 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai spaudos atstovo pareiškimą dėl nuosprendžių žurnalo „The Nation“ redaktoriui Bheki Makhubu ir žmogaus teisių teisininkui Thulani Maseko,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos (ACHPR) rezoliuciją Nr. 286 dėl saviraiškos laisvės Svazilando Karalystėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos (ACHPR) rezoliuciją Nr. 286 dėl saviraiškos laisvės Svazilando Karalystėje,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 1 d. ES vietos lygmens pareiškimą dėl neseniai įvykdyto žurnalo „The Nation“ redaktoriaus Bheki Makhubu ir žmogaus teisių teisininko Thulani Maseko suėmimo ir tolesnio kalinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 1 d. ES vietos lygmens pareiškimą dėl neseniai įvykdyto žurnalo „The Nation“ redaktoriaus Bheki Makhubu ir žmogaus teisių teisininko Thulani Maseko suėmimo ir tolesnio kalinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 28 d. paskelbtą ACHPR specialiojo pranešėjo saviraiškos laisvės ir laisvės gauti informaciją Afrikoje klausimais pareiškimą spaudai dėl Thulani Rudolfo Maseko ir Bheki Makhubu suėmimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 28 d. paskelbtą ACHPR specialiojo pranešėjo saviraiškos laisvės ir laisvės gauti informaciją Afrikoje klausimais pareiškimą spaudai dėl Thulani Rudolfo Maseko ir Bheki Makhubu suėmimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Svazilandas yra absoliutinė monarchija, valdoma Karaliaus Mswati III, kuris 1973 m. paskelbė jau 41 metų galiojančią nepaprastąją padėtį ir turi absoliučią valdžią vyriausybės, parlamento ir teisminių institucijų atžvilgiu ir kuriam valdant labai smarkiai pablogėjo žmogaus teisių padėtis ir gyvenimo lygis bei padaugėjo nuolat skurstančių, o pagarba teisinės valstybės principams sumažėjo (taip galima visų pirma spręsti iš to, kad panaikintos politinės partijos); kadangi darbuotojų pagrindinių teisių pažeidimai tapo sisteminiais ir kadangi per pastarąjį dešimtmetį Svazilando vyriausybė pažeidinėjo profesinių sąjungų ir žmogaus teises bei nepaisė TDO veiksmų dėl TDO konvencijos Nr. 87 taikymo; |
| --- | --- |

A.

kadangi Svazilandas yra absoliutinė monarchija, valdoma Karaliaus Mswati III, kuris 1973 m. paskelbė jau 41 metų galiojančią nepaprastąją padėtį ir turi absoliučią valdžią vyriausybės, parlamento ir teisminių institucijų atžvilgiu ir kuriam valdant labai smarkiai pablogėjo žmogaus teisių padėtis ir gyvenimo lygis bei padaugėjo nuolat skurstančių, o pagarba teisinės valstybės principams sumažėjo (taip galima visų pirma spręsti iš to, kad panaikintos politinės partijos); kadangi darbuotojų pagrindinių teisių pažeidimai tapo sisteminiais ir kadangi per pastarąjį dešimtmetį Svazilando vyriausybė pažeidinėjo profesinių sąjungų ir žmogaus teises bei nepaisė TDO veiksmų dėl TDO konvencijos Nr. 87 taikymo;

| B. | kadangi 2014 m. kovo 17 d. buvo suimtas Thulani Maseko, Svazilando profesinių sąjungų kongresui dirbantis teisininkas, parašęs straipsnį, kuriame kritikavo Svazilando teismų sistemos nepriklausomumo stoką; kadangi, paskelbus įkalinimo sąlygas kritikuojantį laišką iš kalėjimo, 2015 m. kovo 19 d. Thulani Maseko, nedalyvaujant advokatui, buvo atvesdintas į kalėjimo drausminio komiteto posėdį, po kurio buvo jėga perkeltas į vienutę; kadangi, nors Thulani Maseko užginčijo šį sprendimą, iki šiol nenustatyta jo bylos nagrinėjimo Aukštajame teisme data; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2014 m. kovo 17 d. buvo suimtas Thulani Maseko, Svazilando profesinių sąjungų kongresui dirbantis teisininkas, parašęs straipsnį, kuriame kritikavo Svazilando teismų sistemos nepriklausomumo stoką; kadangi, paskelbus įkalinimo sąlygas kritikuojantį laišką iš kalėjimo, 2015 m. kovo 19 d. Thulani Maseko, nedalyvaujant advokatui, buvo atvesdintas į kalėjimo drausminio komiteto posėdį, po kurio buvo jėga perkeltas į vienutę; kadangi, nors Thulani Maseko užginčijo šį sprendimą, iki šiol nenustatyta jo bylos nagrinėjimo Aukštajame teisme data;

| C. | kadangi laikraščio „The Nation“, laikomo šalies vieninteliu nepriklausomu laikraščiu, straipsnių autorius ir redaktorius Bheki Makhubu buvo suimtas apkaltinus jį teisminių institucijų papiktinimu ir nepagarba teismui, kai buvo paskelbtas teismų sistemą kritikuojantis straipsnis; |
| --- | --- |

C.

kadangi laikraščio „The Nation“, laikomo šalies vieninteliu nepriklausomu laikraščiu, straipsnių autorius ir redaktorius Bheki Makhubu buvo suimtas apkaltinus jį teisminių institucijų papiktinimu ir nepagarba teismui, kai buvo paskelbtas teismų sistemą kritikuojantis straipsnis;

| D. | kadangi 2014 m. liepos 17 d. Thulani Maseko ir Bheki Makhubu buvo Svazilando aukštojo teismo pripažinti kaltais už nepagarbą teismui ir nuteisti kalėti dvejus metus, o tai neproporcingas sprendimas, palyginti su panašiais atvejais taikyta bausme – 30 dienų laisvės atėmimo, suteikiant galimybę vietoj to sumokėti baudą; kadangi teismo procesui pirmininkavęs teisėjas Mpendulo Simelane buvo paminėtas viename iš Thulani Maseko laikraštyje paskelbtų straipsnių ir kadangi tai yra aiškus interesų konfliktas ir kliūtis teisingam bylos nagrinėjimui; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2014 m. liepos 17 d. Thulani Maseko ir Bheki Makhubu buvo Svazilando aukštojo teismo pripažinti kaltais už nepagarbą teismui ir nuteisti kalėti dvejus metus, o tai neproporcingas sprendimas, palyginti su panašiais atvejais taikyta bausme – 30 dienų laisvės atėmimo, suteikiant galimybę vietoj to sumokėti baudą; kadangi teismo procesui pirmininkavęs teisėjas Mpendulo Simelane buvo paminėtas viename iš Thulani Maseko laikraštyje paskelbtų straipsnių ir kadangi tai yra aiškus interesų konfliktas ir kliūtis teisingam bylos nagrinėjimui;

| E. | kadangi kritišką nuomonę reiškiančių asmenų teisminis persekiojimas Svazilande neapsiriboja Thulani Maseko ir Bheki Makhubu atvejais, bet yra nerimą kelianti tendencija apriboti saviraiškos laisvę šalyje, kurioje saviraiškos laisvė ir laisvė gauti informaciją apribojama 32 teisės aktais ir kurioje nuo 1973 m. uždraustos politinės partijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi kritišką nuomonę reiškiančių asmenų teisminis persekiojimas Svazilande neapsiriboja Thulani Maseko ir Bheki Makhubu atvejais, bet yra nerimą kelianti tendencija apriboti saviraiškos laisvę šalyje, kurioje saviraiškos laisvė ir laisvė gauti informaciją apribojama 32 teisės aktais ir kurioje nuo 1973 m. uždraustos politinės partijos;

| F. | kadangi Svazilando valdžios institucijos ne tik naudoja ją kritikuojančių asmenų kaltinimus nepagarba teismui, bet ir aktyviai taiko 2008 m. Kovos su terorizmu įstatymą (STA) ir 1938 m. Kurstomosios ir ardomosios veiklos įstatymą (SSAA) tam, kad įbaugintų aktyvistus ir suvaržytų naudojimąsi teise į saviraiškos laisvę, laisvę jungtis į asociacijas ir taikių susirinkimų laisvę, be to, kadangi valdžios institucijos 2014 m. rugsėjo mėn. taip pat pradėjo teismo procesą prieš Thulani Maseko pagal SSAA, remdamosi dar 2009 m. jam iškeltu kaltinimu kurstomąja veikla; kadangi tarptautinės organizacijos pasmerkė STA nuostatas kaip dėl įvairių priežasčių nesuderinamas su Svazilando įsipareigojimais žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

F.

kadangi Svazilando valdžios institucijos ne tik naudoja ją kritikuojančių asmenų kaltinimus nepagarba teismui, bet ir aktyviai taiko 2008 m. Kovos su terorizmu įstatymą (STA) ir 1938 m. Kurstomosios ir ardomosios veiklos įstatymą (SSAA) tam, kad įbaugintų aktyvistus ir suvaržytų naudojimąsi teise į saviraiškos laisvę, laisvę jungtis į asociacijas ir taikių susirinkimų laisvę, be to, kadangi valdžios institucijos 2014 m. rugsėjo mėn. taip pat pradėjo teismo procesą prieš Thulani Maseko pagal SSAA, remdamosi dar 2009 m. jam iškeltu kaltinimu kurstomąja veikla; kadangi tarptautinės organizacijos pasmerkė STA nuostatas kaip dėl įvairių priežasčių nesuderinamas su Svazilando įsipareigojimais žmogaus teisių srityje;

| G. | kadangi 2014 m. balandžio mėn. septyni asmenys buvo suimti ir apkaltinti teroristine veikla vien dėl to, kad dėvėjo politinio turinio marškinėlius; kadangi 2014 m. rugpjūčio 7 d. parlamento posėdyje Svazilando Ministras Pirmininkas Barnabas Sibusiso Dlamini pareiškė, kad du profesinių sąjungų vadovus, kurie dalyvavo Afrikos aukščiausiojo lygio susitikime Vašingtone, derėtų pasmaugti už vyriausybės kritiką ir kad tik pripažintoms profesinėms sąjungoms turėtų būti leidžiama švęsti Gegužės 1–osios šventę; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2014 m. balandžio mėn. septyni asmenys buvo suimti ir apkaltinti teroristine veikla vien dėl to, kad dėvėjo politinio turinio marškinėlius; kadangi 2014 m. rugpjūčio 7 d. parlamento posėdyje Svazilando Ministras Pirmininkas Barnabas Sibusiso Dlamini pareiškė, kad du profesinių sąjungų vadovus, kurie dalyvavo Afrikos aukščiausiojo lygio susitikime Vašingtone, derėtų pasmaugti už vyriausybės kritiką ir kad tik pripažintoms profesinėms sąjungoms turėtų būti leidžiama švęsti Gegužės 1–osios šventę;

| H. | kadangi 2014 m. spalio 8 d. Svazilando darbo ir socialinės apsaugos ministrė Winnie Magagula nedelsiant taikomu sprendimu sustabdė visų federacijų veiklą, paleisdama Svazilando profesinių sąjungų kongresą (TUCOSWA), Jungtines Svazilando profesines sąjungas (ATUSWA), Svazilando darbdavių federaciją ir prekybos rūmus (FSE&CC) ir keletą kitų teisės aktais nustatytų subjektų, be to, kadangi Svazilando vyriausybės ratifikuotos TDO konvencijos Nr. 87 dėl asociacijų laisvės 5 straipsnyje pripažįstama darbuotojų organizacijų teisė savo nuožiūra prisijungti prie federacijų ir konfederacijų; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2014 m. spalio 8 d. Svazilando darbo ir socialinės apsaugos ministrė Winnie Magagula nedelsiant taikomu sprendimu sustabdė visų federacijų veiklą, paleisdama Svazilando profesinių sąjungų kongresą (TUCOSWA), Jungtines Svazilando profesines sąjungas (ATUSWA), Svazilando darbdavių federaciją ir prekybos rūmus (FSE&CC) ir keletą kitų teisės aktais nustatytų subjektų, be to, kadangi Svazilando vyriausybės ratifikuotos TDO konvencijos Nr. 87 dėl asociacijų laisvės 5 straipsnyje pripažįstama darbuotojų organizacijų teisė savo nuožiūra prisijungti prie federacijų ir konfederacijų;

| I. | kadangi Svazilando vyriausybė visiškai nepaisė tarptautinio profesinių sąjungų judėjimo rekomendacijų ir ne kartą išsakytų raginimų gerbti tarptautinių konvencijų, kurias ratifikavo Svazilandas, ypač TDO konvencijos Nr. 87, garantuojamas teises, bet visiškai sustabdė darbuotojų teisę laisvai burtis į asociacijas ir vykdyti profesinių sąjungų veiklą; |
| --- | --- |

I.

kadangi Svazilando vyriausybė visiškai nepaisė tarptautinio profesinių sąjungų judėjimo rekomendacijų ir ne kartą išsakytų raginimų gerbti tarptautinių konvencijų, kurias ratifikavo Svazilandas, ypač TDO konvencijos Nr. 87, garantuojamas teises, bet visiškai sustabdė darbuotojų teisę laisvai burtis į asociacijas ir vykdyti profesinių sąjungų veiklą;

| J. | kadangi po Tarptautinės profesinių sąjungų konfederacijos 2015 m. gegužės 14–16 d. organizuotos faktų nustatymo misijos į Svazilandą siekiant įvertinti pažangą asociacijų laisvės srityje ir aplankyti politinius ir žmogaus teisių aktyvistus Svazilando profesinių sąjungų kongresas (TUCOSWA) galiausiai vėl buvo įregistruotas; kadangi, nepaisant to, valdžios institucijos nepateikė jokių garantijų, jog jos nesikiš į profesinių sąjungų valdymą ir organizavimą, o policija kaip tik pasirodė profesinių sąjungų susitikimuose; |
| --- | --- |

J.

kadangi po Tarptautinės profesinių sąjungų konfederacijos 2015 m. gegužės 14–16 d. organizuotos faktų nustatymo misijos į Svazilandą siekiant įvertinti pažangą asociacijų laisvės srityje ir aplankyti politinius ir žmogaus teisių aktyvistus Svazilando profesinių sąjungų kongresas (TUCOSWA) galiausiai vėl buvo įregistruotas; kadangi, nepaisant to, valdžios institucijos nepateikė jokių garantijų, jog jos nesikiš į profesinių sąjungų valdymą ir organizavimą, o policija kaip tik pasirodė profesinių sąjungų susitikimuose;

| K. | kadangi 2014 m. liepos 15 d. ES užbaigė derybas su PAVB EPS grupe (įskaitant Svazilandą) dėl ekonominės partnerystės susitarimo (EPS), kurį numatyta pateikti Europos Parlamentui tvirtinti 2015 m. antrąjį pusmetį; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2014 m. liepos 15 d. ES užbaigė derybas su PAVB EPS grupe (įskaitant Svazilandą) dėl ekonominės partnerystės susitarimo (EPS), kurį numatyta pateikti Europos Parlamentui tvirtinti 2015 m. antrąjį pusmetį;

| L. | kadangi 2014 m. lapkričio mėn. po to, kai Svazilando vyriausybė nesiėmė reformų, kurias ši šalis savanoriškai įsipareigojo vykdyti 2013 m., įskaitant įsipareigojimą panaikinti asociacijų, susirinkimų ir žodžio laisvės apribojimus, pvz., paleisti kalinamus T. Maseko ir B. Makhubu, ir nepakeitė Kovos su terorizmu įstatymo, Viešosios tvarkos įstatymo ir Darbo santykių įstatymo, Svazilandas neteko savo lengvatinės prekybos susitarimo su JAV pagal Afrikos šalių augimo ir galimybių įstatymą (AGOA); |
| --- | --- |

L.

kadangi 2014 m. lapkričio mėn. po to, kai Svazilando vyriausybė nesiėmė reformų, kurias ši šalis savanoriškai įsipareigojo vykdyti 2013 m., įskaitant įsipareigojimą panaikinti asociacijų, susirinkimų ir žodžio laisvės apribojimus, pvz., paleisti kalinamus T. Maseko ir B. Makhubu, ir nepakeitė Kovos su terorizmu įstatymo, Viešosios tvarkos įstatymo ir Darbo santykių įstatymo, Svazilandas neteko savo lengvatinės prekybos susitarimo su JAV pagal Afrikos šalių augimo ir galimybių įstatymą (AGOA);

| M. | kadangi iš 11-ojo Europos plėtros fondo (EPF) ES nacionalinei orientacinei programai 2014–2020 m. laikotarpiui skyrė 62 milijonus eurų, o šios programos prioritetai, be kita ko, yra skatinti gerą valdymą, skaidrumą, atskaitomybę, teismų nepriklausomumą, teisinę valstybę ir saugumo stiprinimą; |
| --- | --- |

M.

kadangi iš 11-ojo Europos plėtros fondo (EPF) ES nacionalinei orientacinei programai 2014–2020 m. laikotarpiui skyrė 62 milijonus eurų, o šios programos prioritetai, be kita ko, yra skatinti gerą valdymą, skaidrumą, atskaitomybę, teismų nepriklausomumą, teisinę valstybę ir saugumo stiprinimą;

| 1. | ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti T. Maseko ir B. Makhubu, kadangi jų įkalinimas tiesiogiai susijęs su teisėtu jų naudojimusi teise į žodžio ir nuomonės laisvę; taip pat ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus sąžinės kalinius ir politinius kalinius, įskaitant Liaudies demokratinio judėjimo pirmininką Mario Masuku ir Svazilando jaunimo kongreso generalinį sekretorių Maxwellą Dlaminį; smerkia tai, kad abu kaliniai kalinami griežtomis sąlygomis, ir ragina Svazilando valdžios institucijas bet kokiomis sąlygomis užtikrinti jų fizinę ir psichologinę neliečiamybę; |
| --- | --- |

1.

ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti T. Maseko ir B. Makhubu, kadangi jų įkalinimas tiesiogiai susijęs su teisėtu jų naudojimusi teise į žodžio ir nuomonės laisvę; taip pat ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus sąžinės kalinius ir politinius kalinius, įskaitant Liaudies demokratinio judėjimo pirmininką Mario Masuku ir Svazilando jaunimo kongreso generalinį sekretorių Maxwellą Dlaminį; smerkia tai, kad abu kaliniai kalinami griežtomis sąlygomis, ir ragina Svazilando valdžios institucijas bet kokiomis sąlygomis užtikrinti jų fizinę ir psichologinę neliečiamybę;

| 2. | primena Svazilando pagal Kotonu susitarimą prisiimtus įsipareigojimus gerbti demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principus, kurie apima ir žodžio laisvę ir žiniasklaidos laisvę; reiškia didelį susirūpinimą dėl demokratijos ir pagrindinių teisių silpnėjimo Svazilande ir vis brutalesnio vyriausybės atsako į jos kritiką; |
| --- | --- |

2.

primena Svazilando pagal Kotonu susitarimą prisiimtus įsipareigojimus gerbti demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principus, kurie apima ir žodžio laisvę ir žiniasklaidos laisvę; reiškia didelį susirūpinimą dėl demokratijos ir pagrindinių teisių silpnėjimo Svazilande ir vis brutalesnio vyriausybės atsako į jos kritiką;

| 3. | pažymi, kad T. Maseko ir B. Makhubu paskirta bausmė yra gerokai griežtesnė nei panašiais atvejais skiriamos bausmės, ir mano, kad tai akivaizdus mėginimas nutildyti aktyvistus ir atgrasyti kitus, kaip pareiškė atsakingasis teisėjas; reikalauja, kad Svazilando vyriausybė nedelsdama užtikrintų, jog valdžios institucijos liautųsi gąsdinti žurnalistus, teisininkus, nepriklausomai mąstančius teisėjus, profesinių sąjungų pareigūnus ir parlamento narius, kurie dėl to, kad pasisakė už žmogaus teises, pagarbą teisinei valstybei ar politines reformas, patyrė bauginimus smurtu, suėmimais, persekiojimu ar kitokio pobūdžio poveikiu; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad T. Maseko ir B. Makhubu paskirta bausmė yra gerokai griežtesnė nei panašiais atvejais skiriamos bausmės, ir mano, kad tai akivaizdus mėginimas nutildyti aktyvistus ir atgrasyti kitus, kaip pareiškė atsakingasis teisėjas; reikalauja, kad Svazilando vyriausybė nedelsdama užtikrintų, jog valdžios institucijos liautųsi gąsdinti žurnalistus, teisininkus, nepriklausomai mąstančius teisėjus, profesinių sąjungų pareigūnus ir parlamento narius, kurie dėl to, kad pasisakė už žmogaus teises, pagarbą teisinei valstybei ar politines reformas, patyrė bauginimus smurtu, suėmimais, persekiojimu ar kitokio pobūdžio poveikiu;

| 4. | ragina Svazilando vyriausybę vadovaujantis tarptautiniais įsipareigojimais pradėti tikrą dialogą su profesinėmis sąjungomis teisinių reformų, užtikrinsiančių darbuotojų teises, klausimais; |
| --- | --- |

4.

ragina Svazilando vyriausybę vadovaujantis tarptautiniais įsipareigojimais pradėti tikrą dialogą su profesinėmis sąjungomis teisinių reformų, užtikrinsiančių darbuotojų teises, klausimais;

| 5. | ragina Svazilando valdžios institucijas vadovaujantis tarptautiniais ir regioniniais žmogaus teisių įsipareigojimais bei Svazilando Konstitucija, ypač jos 24 straipsniu, imtis konkrečių priemonių, kad būtų gerbiama ir skatinama žodžio laisvė, užtikrinta demokratija ir pliuralizmas, ir įtvirtinti teisinę sistemą, pagal kurią būtų galima užtikrinti politinių partijų registraciją, veikimą ir visapusišką dalyvavimą; |
| --- | --- |

5.

ragina Svazilando valdžios institucijas vadovaujantis tarptautiniais ir regioniniais žmogaus teisių įsipareigojimais bei Svazilando Konstitucija, ypač jos 24 straipsniu, imtis konkrečių priemonių, kad būtų gerbiama ir skatinama žodžio laisvė, užtikrinta demokratija ir pliuralizmas, ir įtvirtinti teisinę sistemą, pagal kurią būtų galima užtikrinti politinių partijų registraciją, veikimą ir visapusišką dalyvavimą;

| 6. | pabrėžia, kad teismų nepriklausomumas yra pagrindinis demokratijos principas, kurio turi būti laikomasi; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad teismų nepriklausomumas yra pagrindinis demokratijos principas, kurio turi būti laikomasi;

| 7. | mano, kad politinių aktyvistų kalinimu ir profesinių sąjungų uždraudimu Svazilandas akivaizdžiai pažeidžia pagal Kotonu susitarimą prisiimtus įsipareigojimus gerbti demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principus ir įsipareigojimus pagal PAVB Ekonominės partnerystės susitarimo, kurį Europos Parlamentas parems priklausomai nuo to, kaip laikomasi prisiimtų įsipareigojimų (įskaitant įsipareigojimą laikytis tarptautinių konvencijų, ypač pagrindinių TDO standartų, pvz., Konvencijų Nr. 87 ir 98), darnaus vystymosi skyrių; |
| --- | --- |

7.

mano, kad politinių aktyvistų kalinimu ir profesinių sąjungų uždraudimu Svazilandas akivaizdžiai pažeidžia pagal Kotonu susitarimą prisiimtus įsipareigojimus gerbti demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principus ir įsipareigojimus pagal PAVB Ekonominės partnerystės susitarimo, kurį Europos Parlamentas parems priklausomai nuo to, kaip laikomasi prisiimtų įsipareigojimų (įskaitant įsipareigojimą laikytis tarptautinių konvencijų, ypač pagrindinių TDO standartų, pvz., Konvencijų Nr. 87 ir 98), darnaus vystymosi skyrių;

| 8. | primena, kad ES teikia Svazilandui BLS prekybos lengvatas tam, kad sukurtų prekybos paskatas siekiant užtikrinti pagarbą pagrindinėms žmogaus ir darbo teisėms ir gerą valdymą; mano, kad profesinių sąjungų uždraudimas ir politinių oponentų kalinimas prieštarauja šiems tikslams; |
| --- | --- |

8.

primena, kad ES teikia Svazilandui BLS prekybos lengvatas tam, kad sukurtų prekybos paskatas siekiant užtikrinti pagarbą pagrindinėms žmogaus ir darbo teisėms ir gerą valdymą; mano, kad profesinių sąjungų uždraudimas ir politinių oponentų kalinimas prieštarauja šiems tikslams;

| 9. | todėl ragina Komisiją vykdyti savo įsipareigojimą stebėti, kaip Svazilandas laikosi žmogaus teisių principų ir darbo bei aplinkos apsaugos konvencijų pagal BLS, ir pradėti tyrimą siekiant nustatyti, ar pagal BLS ginamos darbo teisės buvo smarkiai ir sistemingai pažeidžiamos; |
| --- | --- |

9.

todėl ragina Komisiją vykdyti savo įsipareigojimą stebėti, kaip Svazilandas laikosi žmogaus teisių principų ir darbo bei aplinkos apsaugos konvencijų pagal BLS, ir pradėti tyrimą siekiant nustatyti, ar pagal BLS ginamos darbo teisės buvo smarkiai ir sistemingai pažeidžiamos;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Svazilando vyriausybei, Pietų Afrikos vystymosi bendrijos valstybių narių vyriausybėms, Tarptautinei darbo organizacijai, Afrikos Sąjungai ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Svazilando vyriausybei, Pietų Afrikos vystymosi bendrijos valstybių narių vyriausybėms, Tarptautinei darbo organizacijai, Afrikos Sąjungai ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/59

---

P8_TA(2015)0213

Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimas

2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (2014/2220(INI))

(2016/C 353/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) įgyvendinimą (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) įgyvendinimą (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos),

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (12094/2014), ypač į jo dalis, susijusias su Europos saugumo ir gynybos politika (ESGP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (12094/2014), ypač į jo dalis, susijusias su Europos saugumo ir gynybos politika (ESGP),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2 ir 3 straipsnius bei V antraštinę dalį, ypač į jos 21, 24 ir 36 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2 ir 3 straipsnius bei V antraštinę dalį, ypač į jos 21, 24 ir 36 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 4 d. ir 2014 m. lapkričio 7 d. Tarpparlamentinės konferencijos bendros užsienio ir saugumo politikos ir bendros saugumo ir gynybos politikos klausimais išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 4 d. ir 2014 m. lapkričio 7 d. Tarpparlamentinės konferencijos bendros užsienio ir saugumo politikos ir bendros saugumo ir gynybos politikos klausimais išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2003 m. gruodžio 12 d., ir į jos įgyvendinimo ataskaitą „Saugumo užtikrinimas besikeičiančiame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2008 m. gruodžio 11–12 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2003 m. gruodžio 12 d., ir į jos įgyvendinimo ataskaitą „Saugumo užtikrinimas besikeičiančiame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2008 m. gruodžio 11–12 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d. ir 2014 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d. ir 2014 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 7 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos bei Europos gynybos agentūros vadovės pažangos ataskaitą dėl 2013 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 7 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos bei Europos gynybos agentūros vadovės pažangos ataskaitą dėl 2013 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadų įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos ir Komisijos bendrą komunikatą dėl ES visapusiško požiūrio į išorės konfliktus ir krizes ir susijusias 2014 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos ir Komisijos bendrą komunikatą dėl ES visapusiško požiūrio į išorės konfliktus ir krizes ir susijusias 2014 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į bendrą komunikatą „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija. Atvira, saugi ir patikima kibernetinė erdvė“ ir į susijusias 2013 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas bei 2014 m. lapkričio 18 d. priimtą Europos Sąjungos kibernetinės gynybos politikos programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą komunikatą „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija. Atvira, saugi ir patikima kibernetinė erdvė“ ir į susijusias 2013 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas bei 2014 m. lapkričio 18 d. priimtą Europos Sąjungos kibernetinės gynybos politikos programą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 24 d. ES jūrų saugumo strategiją ir 2014 m. gruodžio mėn. patvirtintą ES jūrų saugumo strategijos veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 24 d. ES jūrų saugumo strategiją ir 2014 m. gruodžio mėn. patvirtintą ES jūrų saugumo strategijos veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimą dėl tvarkos, kuria Sąjunga įgyvendina solidarumo sąlygą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimą dėl tvarkos, kuria Sąjunga įgyvendina solidarumo sąlygą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 18 d. priimtą sistemingo ir ilgalaikio bendradarbiavimo gynybos srityje politikos programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 18 d. priimtą sistemingo ir ilgalaikio bendradarbiavimo gynybos srityje politikos programą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“ (COM(2013)0542) ir 2014 m. birželio 24 d. įgyvendinimo gaires (COM(2014)0387), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“ (COM(2013)0542) ir 2014 m. birželio 24 d. įgyvendinimo gaires (COM(2014)0387),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičiančią direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičiančią direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (2),

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos, ypač į 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (3), 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (4), 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos jūrinio aspekto (5) ir 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją „ES karinės struktūros. Padėtis ir ateities perspektyvos“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos, ypač į 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (3), 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (4), 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos jūrinio aspekto (5) ir 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją „ES karinės struktūros. Padėtis ir ateities perspektyvos“ (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl kibernetinio saugumo ir gynybos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl kibernetinio saugumo ir gynybos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 3 d. rezoliuciją dėl visapusiško ES požiūrio ir jo padarinių ES išorės veiksmų suderinamumui (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 3 d. rezoliuciją dėl visapusiško ES požiūrio ir jo padarinių ES išorės veiksmų suderinamumui (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rekomendaciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai ir Komisijai dėl EIVT organizavimo ir veikimo persvarstymo 2013 m. (9) ir į 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos išvadas dėl 2013 m. EIVT apžvalgos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rekomendaciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai ir Komisijai dėl EIVT organizavimo ir veikimo persvarstymo 2013 m. (9) ir į 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos išvadas dėl 2013 m. EIVT apžvalgos (10),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0054/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0054/2015),

Bendrosios saugumo aplinkybės

| 1. | mano, kad dėl didelio senų ir naujai atsirandančių saugumo problemų skaičiaus ES ir jos rytinių kaimyninių šalių saugumo aplinka darosi vis nestabilesnė ir nepastovesnė; laikosi nuomonės, kad konfliktas Ukrainoje, konfliktai Sirijoje ir Irake aktyvėjant teroristinei organizacijai „ISIS“, Libijos krizė ir terorizmo grėsmė Afrikoje (ypač Sahelyje, Libijoje ir Somalio pusiasalyje) kelia tiesioginį pavojų Sąjungos saugumui; taip pat mano, kad JAV pastangos atkurti pusiausvyrą Azijos ir Ramiojo vandenyno regione ir finansų krizės padariniai valstybių narių gynybos biudžetams bei pajėgumams dar geriau parodo, jog Sąjunga ir valstybės narės privalo prisiimti didesnę atsakomybę už savo pačių saugumą ir gynybą; pabrėžia, kad ES minėtas naujas saugumo problemas veiksmingai spręsti galės tik tada, jei jos struktūros ir valstybės narės imsis bendrų ir tikrai koordinuotų veiksmų BUSP ir BSGP srityse; |
| --- | --- |

1.

mano, kad dėl didelio senų ir naujai atsirandančių saugumo problemų skaičiaus ES ir jos rytinių kaimyninių šalių saugumo aplinka darosi vis nestabilesnė ir nepastovesnė; laikosi nuomonės, kad konfliktas Ukrainoje, konfliktai Sirijoje ir Irake aktyvėjant teroristinei organizacijai „ISIS“, Libijos krizė ir terorizmo grėsmė Afrikoje (ypač Sahelyje, Libijoje ir Somalio pusiasalyje) kelia tiesioginį pavojų Sąjungos saugumui; taip pat mano, kad JAV pastangos atkurti pusiausvyrą Azijos ir Ramiojo vandenyno regione ir finansų krizės padariniai valstybių narių gynybos biudžetams bei pajėgumams dar geriau parodo, jog Sąjunga ir valstybės narės privalo prisiimti didesnę atsakomybę už savo pačių saugumą ir gynybą; pabrėžia, kad ES minėtas naujas saugumo problemas veiksmingai spręsti galės tik tada, jei jos struktūros ir valstybės narės imsis bendrų ir tikrai koordinuotų veiksmų BUSP ir BSGP srityse;

| 2. | mano, kad tokios saugumo padėties prie Europos Sąjungos sienų ir artimiausiose kaimyninėse šalyse nebūta nuo ESGP (BSGP) sukūrimo praėjusio amžiaus 10-ojo dešimtmečio pabaigoje; nerimauja dėl to, kad šių grėsmių akivaizdoje Sąjungai gali nepavykti tapti bendrus ir lemiamus sprendimus priimančiu subjektu ir pernelyg dažnai teks pasikliauti vienos ar kelių valstybių narių arba laikinų aljansų, kuriuose ji atliks tik šalutinį ar pagalbininko vaidmenį, iniciatyvomis; |
| --- | --- |

2.

mano, kad tokios saugumo padėties prie Europos Sąjungos sienų ir artimiausiose kaimyninėse šalyse nebūta nuo ESGP (BSGP) sukūrimo praėjusio amžiaus 10-ojo dešimtmečio pabaigoje; nerimauja dėl to, kad šių grėsmių akivaizdoje Sąjungai gali nepavykti tapti bendrus ir lemiamus sprendimus priimančiu subjektu ir pernelyg dažnai teks pasikliauti vienos ar kelių valstybių narių arba laikinų aljansų, kuriuose ji atliks tik šalutinį ar pagalbininko vaidmenį, iniciatyvomis;

| 3. | laikosi nuomonės, kad Sąjunga ir jos valstybės narės privalo kuo skubiau prisitaikyti prie naujų saugumo uždavinių, ypač veiksmingai naudotis esamomis BSGP priemonėmis ir geriau susieti jas su ES užsienio reikalų priemonėmis, humanitarine pagalba ir vystymosi politika, aktyviau koordinuoti valstybių narių veiksmus ir telkti išteklius, taip pat prireikus pragmatiškai ir lanksčiai įgyvendinti naujus ES solidarumo raiškos mechanizmus; pabrėžia, kad ribos tarp vidaus ir išorės saugumo vis labiau nyksta; taigi ragina, vadovaujant Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, užtikrinti didesnę išorės ir vidaus priemonių darną, geresnį valstybių narių bendradarbiavimą ir jų veiksmų koordinavimą, ypač kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, kibernetinės gynybos ir migracijos srityse; |
| --- | --- |

3.

laikosi nuomonės, kad Sąjunga ir jos valstybės narės privalo kuo skubiau prisitaikyti prie naujų saugumo uždavinių, ypač veiksmingai naudotis esamomis BSGP priemonėmis ir geriau susieti jas su ES užsienio reikalų priemonėmis, humanitarine pagalba ir vystymosi politika, aktyviau koordinuoti valstybių narių veiksmus ir telkti išteklius, taip pat prireikus pragmatiškai ir lanksčiai įgyvendinti naujus ES solidarumo raiškos mechanizmus; pabrėžia, kad ribos tarp vidaus ir išorės saugumo vis labiau nyksta; taigi ragina, vadovaujant Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, užtikrinti didesnę išorės ir vidaus priemonių darną, geresnį valstybių narių bendradarbiavimą ir jų veiksmų koordinavimą, ypač kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, kibernetinės gynybos ir migracijos srityse;

| 4. | pabrėžia, kad stipriausia ir svarbiausia Sąjungos ypatybė yra gebėjimas visiškai laikantis Jungtinių Tautų Chartijos nuostatų sutelkti išteklius ir kartu taikyti įvairias diplomatines, saugumo, gynybos, ekonomines, prekybos, vystymosi ir humanitarines priemones; pabrėžia, kad karinės ir civilinės BSGP priemonės yra tokio visa apimančio metodo dalis; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad stipriausia ir svarbiausia Sąjungos ypatybė yra gebėjimas visiškai laikantis Jungtinių Tautų Chartijos nuostatų sutelkti išteklius ir kartu taikyti įvairias diplomatines, saugumo, gynybos, ekonomines, prekybos, vystymosi ir humanitarines priemones; pabrėžia, kad karinės ir civilinės BSGP priemonės yra tokio visa apimančio metodo dalis;

Tarybos pozicija nuo 2013 m. gruodžio mėn. iki 2015 m. birželio mėn.: ar BSGP tikrai yra prioritetinė sritis?

| 5. | teigiamai vertina 2013 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadas, kuriose pripažįstama, kad būtina tobulinti BSGP, didinti jos veiksmingumą, matomumą ir poveikį, aktyviau plėtoti jos pajėgumus ir stiprinti Europos gynybos pramonę; |
| --- | --- |

5.

teigiamai vertina 2013 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadas, kuriose pripažįstama, kad būtina tobulinti BSGP, didinti jos veiksmingumą, matomumą ir poveikį, aktyviau plėtoti jos pajėgumus ir stiprinti Europos gynybos pramonę;

| 6. | atsižvelgdamas į didėjantį išorės nestabilumą apgailestauja, kad 2013 m. politinės paskatos nepadėjo vykdyti glaudaus bendradarbiavimo ir skubiai įgyvendinti svarbių praktinių priemonių, kurios atitiktų išreikštus siekius; laikosi nuomonės, kad šiuo metu Sąjunga dar neturi pakankamų priemonių, veiklos ir pramonės išteklių ar pajėgumų, kad galėtų atlikti lemiamą vaidmenų užkertant kelią tarptautinėms krizėms ar jas valdant ir įtvirtinant jos strateginį savarankiškumą bei strateginius interesus pagal vertybes bei nuostatas, įtvirtintas Lisabonos sutarties 21 straipsnyje; ragina valstybes nares skubiai įgyvendinti konkrečias priemones; |
| --- | --- |

6.

atsižvelgdamas į didėjantį išorės nestabilumą apgailestauja, kad 2013 m. politinės paskatos nepadėjo vykdyti glaudaus bendradarbiavimo ir skubiai įgyvendinti svarbių praktinių priemonių, kurios atitiktų išreikštus siekius; laikosi nuomonės, kad šiuo metu Sąjunga dar neturi pakankamų priemonių, veiklos ir pramonės išteklių ar pajėgumų, kad galėtų atlikti lemiamą vaidmenų užkertant kelią tarptautinėms krizėms ar jas valdant ir įtvirtinant jos strateginį savarankiškumą bei strateginius interesus pagal vertybes bei nuostatas, įtvirtintas Lisabonos sutarties 21 straipsnyje; ragina valstybes nares skubiai įgyvendinti konkrečias priemones;

| 7. | palankiai vertina Federicos Mogherini paskyrimą naująja Sąjungos vyriausiąja įgaliotine užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoja; teigiamai vertina jos pirmuosius pareiškimus ir sprendimą pirmininkauti Užsienio reikalų tarybos ir Gynybos tarybos posėdžiams – šie pareiškimai ir sprendimas rodo jos domėjimąsi BSGP; tikisi, kad jos išreikšta pozicija taps teigiama paskata plėtoti BSGP; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją atlikti pagrindinį vaidmenį siekiant tolesnio BSGP įgyvendinimo ir Europos gynybos pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais; ragina Komisiją tęsti vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos vadovaujamos darbo grupės gynybos klausimais veiklą Komisijos narių lygmeniu, siekiant užtikrinti politinį vadovavimą ir priežiūrą; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina Federicos Mogherini paskyrimą naująja Sąjungos vyriausiąja įgaliotine užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoja; teigiamai vertina jos pirmuosius pareiškimus ir sprendimą pirmininkauti Užsienio reikalų tarybos ir Gynybos tarybos posėdžiams – šie pareiškimai ir sprendimas rodo jos domėjimąsi BSGP; tikisi, kad jos išreikšta pozicija taps teigiama paskata plėtoti BSGP; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją atlikti pagrindinį vaidmenį siekiant tolesnio BSGP įgyvendinimo ir Europos gynybos pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais; ragina Komisiją tęsti vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos vadovaujamos darbo grupės gynybos klausimais veiklą Komisijos narių lygmeniu, siekiant užtikrinti politinį vadovavimą ir priežiūrą;

| 8. | mano, kad iki 2015 m. birželio mėn. vyksiančio Europos Vadovų Tarybos susitikimo, kuriame dar kartą bus aptariami gynybos klausimai, valstybės narės ir ES institucijos sugebės patvirtinti konkrečias priemones, kurios atitiktų 2013 m. gruodžio mėn. prisiimtus įsipareigojimus; džiaugiasi, kad valstybių ir vyriausybių vadovai patvirtino, jog Gynybos tarybos posėdis vyks 2015 m. birželio 25–26 d., ir ragina juos kritiškai įvertinti žemą 2013 m. gruodžio mėn. aukščiausiu politiniu lygiu priimtų sprendimų įgyvendinimo lygį ir didinti spaudimą biurokratinėms gynybos institucijoms, kad jie būtų įgyvendinti; pabrėžia, kad 2015 m. birželio mėn. vyksiantis Europos Vadovų Tarybos susitikimas privalo paraginti įsipareigojimų nevykdančias valstybes nares skirti daugiau išteklių gynybai, taip pat susitikime būtina daug dėmesio skirti toms krizių valdymo sritims, kuriose tikrai galima gauti ES pridėtinės vertės; |
| --- | --- |

8.

mano, kad iki 2015 m. birželio mėn. vyksiančio Europos Vadovų Tarybos susitikimo, kuriame dar kartą bus aptariami gynybos klausimai, valstybės narės ir ES institucijos sugebės patvirtinti konkrečias priemones, kurios atitiktų 2013 m. gruodžio mėn. prisiimtus įsipareigojimus; džiaugiasi, kad valstybių ir vyriausybių vadovai patvirtino, jog Gynybos tarybos posėdis vyks 2015 m. birželio 25–26 d., ir ragina juos kritiškai įvertinti žemą 2013 m. gruodžio mėn. aukščiausiu politiniu lygiu priimtų sprendimų įgyvendinimo lygį ir didinti spaudimą biurokratinėms gynybos institucijoms, kad jie būtų įgyvendinti; pabrėžia, kad 2015 m. birželio mėn. vyksiantis Europos Vadovų Tarybos susitikimas privalo paraginti įsipareigojimų nevykdančias valstybes nares skirti daugiau išteklių gynybai, taip pat susitikime būtina daug dėmesio skirti toms krizių valdymo sritims, kuriose tikrai galima gauti ES pridėtinės vertės;

| 9. | mano, kad būsimame Europos Vadovų Tarybos susitikime dėl gynybos turėtų būti priimti sprendimai, kurie padėtų gerinti Sąjungos ir valstybių narių teritorinės gynybos pajėgumus, užtikrinant visapusišką veiksmų su NATO papildomumą, taip pat gebėjimą reaguoti į kylančias vidaus saugumo problemas ir kurti greitai dislokuojamus pajėgumus, kurie reikalingi siekiant iš esmės pagerinti ES krizių valdymą, stiprinti Europos gynybos agentūrą ir Europos gynybos pramoninę bazę, inicijuoti visapusiškos saugumo koncepcijos, į kurią bus integruoti vidaus ir išorės saugumo aspektai, rengimą; |
| --- | --- |

9.

mano, kad būsimame Europos Vadovų Tarybos susitikime dėl gynybos turėtų būti priimti sprendimai, kurie padėtų gerinti Sąjungos ir valstybių narių teritorinės gynybos pajėgumus, užtikrinant visapusišką veiksmų su NATO papildomumą, taip pat gebėjimą reaguoti į kylančias vidaus saugumo problemas ir kurti greitai dislokuojamus pajėgumus, kurie reikalingi siekiant iš esmės pagerinti ES krizių valdymą, stiprinti Europos gynybos agentūrą ir Europos gynybos pramoninę bazę, inicijuoti visapusiškos saugumo koncepcijos, į kurią bus integruoti vidaus ir išorės saugumo aspektai, rengimą;

Pagal BSGP vykdomos misijos ir operacijos

| 10. | yra susirūpinęs, kad pagal BSGP vykdant naujausias civilines ir karines operacijas toliau patiriama sunkumų dėl jau keletą metų žinomų struktūrinių trūkumų: staigus reagavimas civilinių ir karinių veiksmų srityje nėra pakankamai veiksmingas, sprendimų priėmimo procesai yra ilgi ir nelankstūs, reikalingas didesnis valstybių narių solidarumas finansuojant misijas, įgaliojimai vykdyti misijas neatitinka jų vykdymo aplinkos, trūksta lėšų, kyla problemų sutelkiant pajėgas ir logistikos sistema nepakankamai greita; |
| --- | --- |

10.

yra susirūpinęs, kad pagal BSGP vykdant naujausias civilines ir karines operacijas toliau patiriama sunkumų dėl jau keletą metų žinomų struktūrinių trūkumų: staigus reagavimas civilinių ir karinių veiksmų srityje nėra pakankamai veiksmingas, sprendimų priėmimo procesai yra ilgi ir nelankstūs, reikalingas didesnis valstybių narių solidarumas finansuojant misijas, įgaliojimai vykdyti misijas neatitinka jų vykdymo aplinkos, trūksta lėšų, kyla problemų sutelkiant pajėgas ir logistikos sistema nepakankamai greita;

| 11. | mano, kad norint užtikrinti BSGP ateitį svarbiausia spręsti pagal šią politiką vykdomų misijų ir operacijų finansavimo klausimą; apgailestauja, kad per 2013 m. gruodžio mėn. Tarybos susitikimą pradėjus diskusiją šiuo klausimu kol kas nepateiktas nė vienas konkretus pasiūlymas; ragina BSGP operacijų ir misijų, ypač tų, kurioms atlikti pasitelkiamos ES kovinės grupės, vykdymo išlaidas, taip pat pajėgų apgyvendinimo infrastruktūrų, su pajėgų įvežimo į operacijos rajoną punktais susijusias išlaidas ir prireikus maisto bei degalų atsargų išlaidas sistemingai padengti mechanizmo ATHENA lėšomis; taip pat ragina naudoti šį mechanizmą norint valdyti iš valstybių narių dvišaliu pagrindu gautą finansavimą ir iš trečiųjų valstybių ar tarptautinių organizacijų gautas lėšas taip, kad jos galėtų prisidėti prie konkrečios operacijos finansavimo ir, tinkamai pagrįstais atvejais, remti trečiųjų šalių dalyvavimą ES krizių valdymo operacijose ir misijose; |
| --- | --- |

11.

mano, kad norint užtikrinti BSGP ateitį svarbiausia spręsti pagal šią politiką vykdomų misijų ir operacijų finansavimo klausimą; apgailestauja, kad per 2013 m. gruodžio mėn. Tarybos susitikimą pradėjus diskusiją šiuo klausimu kol kas nepateiktas nė vienas konkretus pasiūlymas; ragina BSGP operacijų ir misijų, ypač tų, kurioms atlikti pasitelkiamos ES kovinės grupės, vykdymo išlaidas, taip pat pajėgų apgyvendinimo infrastruktūrų, su pajėgų įvežimo į operacijos rajoną punktais susijusias išlaidas ir prireikus maisto bei degalų atsargų išlaidas sistemingai padengti mechanizmo ATHENA lėšomis; taip pat ragina naudoti šį mechanizmą norint valdyti iš valstybių narių dvišaliu pagrindu gautą finansavimą ir iš trečiųjų valstybių ar tarptautinių organizacijų gautas lėšas taip, kad jos galėtų prisidėti prie konkrečios operacijos finansavimo ir, tinkamai pagrįstais atvejais, remti trečiųjų šalių dalyvavimą ES krizių valdymo operacijose ir misijose;

| 12. | ragina dėti tolesnes pastangas siekiant greitinti finansavimo civilinėms misijoms suteikimą ir supaprastinti sprendimų priėmimo procedūras bei jų įgyvendinimą; atsižvelgdamas į tai laikosi nuomonės, kad Komisija, priimdama deleguotuosius aktus ir laikydamasi Finansinio reglamento 210 straipsnio nuostatų, turėtų nustatyti konkrečias viešųjų pirkimų taisykles, kurios būtų taikomos krizių valdymo priemonėms pagal BSGP, siekiant užtikrinti greitą ir lankstų operacijų vykdymą; |
| --- | --- |

12.

ragina dėti tolesnes pastangas siekiant greitinti finansavimo civilinėms misijoms suteikimą ir supaprastinti sprendimų priėmimo procedūras bei jų įgyvendinimą; atsižvelgdamas į tai laikosi nuomonės, kad Komisija, priimdama deleguotuosius aktus ir laikydamasi Finansinio reglamento 210 straipsnio nuostatų, turėtų nustatyti konkrečias viešųjų pirkimų taisykles, kurios būtų taikomos krizių valdymo priemonėms pagal BSGP, siekiant užtikrinti greitą ir lankstų operacijų vykdymą;

| 13. | prašo sukurti išankstinio finansavimo mechanizmą, kuriuo būtų sudarytos sąlygos padėti valstybėms narėms, pageidaujančioms dalyvauti BSGP misijoje, padengti jos išlaidas, taip palengvinant sprendimą pradėti misiją; |
| --- | --- |

13.

prašo sukurti išankstinio finansavimo mechanizmą, kuriuo būtų sudarytos sąlygos padėti valstybėms narėms, pageidaujančioms dalyvauti BSGP misijoje, padengti jos išlaidas, taip palengvinant sprendimą pradėti misiją;

| 14. | pabrėžia, kad ES indėlis prisidedant prie tarptautinio saugumo, krizių valdymo ir taikos palaikymo rengiant ES civilines ir karines misijas bei operacijas yra svarbi sudedamoji Sąjungos visapusiško požiūrio dalis; pažymi, kad nuo 2009 m. vykdomos Europos Sąjungos civilinės ir karinės misijos per dažnai rengiamos siekiant gerinti Sąjungos reagavimo į krizę pobūdį, o ne kaip nuodugniai apsvarstyta ir suplanuota strateginė priemonė; mano, kad tokios misijos – reikėtų atkreipti dėmesį į jose dalyvaujančio personalo profesionalumą ir pasiaukojimą ir juos pagirti – turėtų būti traktuojamos kaip atsakingai parengtos tikros veiksmingos politinės ir veiklos priemonės, įtrauktos į bendrą veiksmų, ypač veiksmų ES kaimynystėje, strategiją; remia toliau vykdomą EIVT priklausančių krizės valdymo struktūrų vykdomą peržiūrą; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją siekti, kad esamos struktūros veiktų daug efektyviau ir kad jas pasitelkus būtų galima greičiau ir tinkamiau reaguoti į kylančias krizes, be kita ko, mažinant paralelių struktūrų skaičių; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad ES indėlis prisidedant prie tarptautinio saugumo, krizių valdymo ir taikos palaikymo rengiant ES civilines ir karines misijas bei operacijas yra svarbi sudedamoji Sąjungos visapusiško požiūrio dalis; pažymi, kad nuo 2009 m. vykdomos Europos Sąjungos civilinės ir karinės misijos per dažnai rengiamos siekiant gerinti Sąjungos reagavimo į krizę pobūdį, o ne kaip nuodugniai apsvarstyta ir suplanuota strateginė priemonė; mano, kad tokios misijos – reikėtų atkreipti dėmesį į jose dalyvaujančio personalo profesionalumą ir pasiaukojimą ir juos pagirti – turėtų būti traktuojamos kaip atsakingai parengtos tikros veiksmingos politinės ir veiklos priemonės, įtrauktos į bendrą veiksmų, ypač veiksmų ES kaimynystėje, strategiją; remia toliau vykdomą EIVT priklausančių krizės valdymo struktūrų vykdomą peržiūrą; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją siekti, kad esamos struktūros veiktų daug efektyviau ir kad jas pasitelkus būtų galima greičiau ir tinkamiau reaguoti į kylančias krizes, be kita ko, mažinant paralelių struktūrų skaičių;

| 15. | mano, kad svarbus misijų sėkmės aspektas yra kvalifikuotas ir pakankamai žinių, įgūdžių ir vadovavimo gebėjimų turintis personalas; |
| --- | --- |

15.

mano, kad svarbus misijų sėkmės aspektas yra kvalifikuotas ir pakankamai žinių, įgūdžių ir vadovavimo gebėjimų turintis personalas;

| 16. | abejoja, pvz., ar tinkama dislokuoti ir išlaikyti pagalbos misiją Libijos pasienyje (EUBAM Libya), turint omenyje, kad dėl institucinių ir saugumo aplinkybių ji niekuomet nebuvo pajėgi siekti nustatytų pagrindinių tikslų; ragina iš naujo įvertinti poreikius Libijoje atsižvelgiant į nerimą keliančius naujausius įvykius, kad būtų tinkamai sprendžiami saugumo uždaviniai, įskaitant uždavinius, susijusius su šiuo metu dedamomis pastangomis kovoti su terorizmu Malio ir Sahelio regione; |
| --- | --- |

16.

abejoja, pvz., ar tinkama dislokuoti ir išlaikyti pagalbos misiją Libijos pasienyje (EUBAM Libya), turint omenyje, kad dėl institucinių ir saugumo aplinkybių ji niekuomet nebuvo pajėgi siekti nustatytų pagrindinių tikslų; ragina iš naujo įvertinti poreikius Libijoje atsižvelgiant į nerimą keliančius naujausius įvykius, kad būtų tinkamai sprendžiami saugumo uždaviniai, įskaitant uždavinius, susijusius su šiuo metu dedamomis pastangomis kovoti su terorizmu Malio ir Sahelio regione;

| 17. | mano, kad turėtų būti atliktas 17-os užsienyje vykdomų Europos misijų efektyvumo vertinimas; |
| --- | --- |

17.

mano, kad turėtų būti atliktas 17-os užsienyje vykdomų Europos misijų efektyvumo vertinimas;

| 18. | taip pat, atsižvelgdamas į padėtį Gazos Ruože, apgailestauja, kad Tarybos diskusijos apie ES pasienio pagalbos misiją Rafos perėjimo punktui (EU BAM Rafah) iki šiol nedavė jokių rezultatų; ragina atgaivinti misiją ir peržiūrėti jos mandatą, personalą ir priemones, kad ji galėtų atlikti tam tikrą vaidmenį stebint Gazos Ruožo sienas su Egiptu ir Izraeliu; |
| --- | --- |

18.

taip pat, atsižvelgdamas į padėtį Gazos Ruože, apgailestauja, kad Tarybos diskusijos apie ES pasienio pagalbos misiją Rafos perėjimo punktui (EU BAM Rafah) iki šiol nedavė jokių rezultatų; ragina atgaivinti misiją ir peržiūrėti jos mandatą, personalą ir priemones, kad ji galėtų atlikti tam tikrą vaidmenį stebint Gazos Ruožo sienas su Egiptu ir Izraeliu;

| 19. | palankiai vertina visapusišką ES įsipareigojimą Somalio pusiasalyje, įskaitant BSGP misijas ir operacijas EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta ir EUCAP NESTOR; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad EUCAP NESTOR veikla vykdoma sudėtingomis institucinėmis ir veiklos aplinkybėmis, t. y. esant daugybei tarptautinių subjektų, įskaitant ir ES; taigi ragina Tarybą ir EIVT aiškiau apibrėžti misijos tikslus; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina visapusišką ES įsipareigojimą Somalio pusiasalyje, įskaitant BSGP misijas ir operacijas EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta ir EUCAP NESTOR; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad EUCAP NESTOR veikla vykdoma sudėtingomis institucinėmis ir veiklos aplinkybėmis, t. y. esant daugybei tarptautinių subjektų, įskaitant ir ES; taigi ragina Tarybą ir EIVT aiškiau apibrėžti misijos tikslus;

| 20. | tikisi, kad dvi šiemet pradėtos civilinės misijos – patariamoji misija civilinio saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) ir Malio vidaus saugumo pajėgų paramos misija (EUCAP Sahel Mali) – veiksmingai vykdys savo įgaliojimus ir sutelks dėmesį į aiškiai nustatytus, išmatuojamus ir ilgalaikius tikslus; |
| --- | --- |

20.

tikisi, kad dvi šiemet pradėtos civilinės misijos – patariamoji misija civilinio saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) ir Malio vidaus saugumo pajėgų paramos misija (EUCAP Sahel Mali) – veiksmingai vykdys savo įgaliojimus ir sutelks dėmesį į aiškiai nustatytus, išmatuojamus ir ilgalaikius tikslus;

| 21. | nurodo, kad 2013 m. birželio mėn. yra sandėlis, kuriame galima skubiai talpinti civilinėms BSGP misijoms reikalingas priemones; mano, kad, siekiant veiksmingai naudoti šį sandėlį, jis turėtų būti valdomas atitinkamų misijos vadovų atsižvelgiant į jų nustatomas reikmes, o ne veikti pagal Komisijos sprendimus; prašo rengti šio sandėlio veiklos metines ataskaitas, kad būtų galima tinkamai įvertinti jo teikiamą pridėtinę vertę vykdant skubią civilinių misijų dislokaciją; |
| --- | --- |

21.

nurodo, kad 2013 m. birželio mėn. yra sandėlis, kuriame galima skubiai talpinti civilinėms BSGP misijoms reikalingas priemones; mano, kad, siekiant veiksmingai naudoti šį sandėlį, jis turėtų būti valdomas atitinkamų misijos vadovų atsižvelgiant į jų nustatomas reikmes, o ne veikti pagal Komisijos sprendimus; prašo rengti šio sandėlio veiklos metines ataskaitas, kad būtų galima tinkamai įvertinti jo teikiamą pridėtinę vertę vykdant skubią civilinių misijų dislokaciją;

| 22. | džiaugiasi, kad atliekami tyrimai siekiant įsteigti bendrą paslaugų centrą, kuris telktų lėšas BSGP civilinėms misijos ir užtikrintų veiksmingesnį misijų dislokavimą; ragina įsteigti bendrą paslaugų centrą; mano, kad veiksmingiausia būtų įsteigti Europos išorės veiksmų tarnybai priklausančią bendrą institucinę struktūrą, kuriai būtų pavesta centralizuoti ir racionalizuoti civilinių misijų aptarnavimą (žmogiškuosius išteklius, IT, logistikos paslaugas ir t. t.), – šiuo metu kiekviena misija aptarnaujama atskirai; |
| --- | --- |

22.

džiaugiasi, kad atliekami tyrimai siekiant įsteigti bendrą paslaugų centrą, kuris telktų lėšas BSGP civilinėms misijos ir užtikrintų veiksmingesnį misijų dislokavimą; ragina įsteigti bendrą paslaugų centrą; mano, kad veiksmingiausia būtų įsteigti Europos išorės veiksmų tarnybai priklausančią bendrą institucinę struktūrą, kuriai būtų pavesta centralizuoti ir racionalizuoti civilinių misijų aptarnavimą (žmogiškuosius išteklius, IT, logistikos paslaugas ir t. t.), – šiuo metu kiekviena misija aptarnaujama atskirai;

| 23. | pažymi, kad BSGP karinės operacijos vis dažniau tampa ginkluotųjų pajėgų mokymo misijomis (EUTM Mali ir EUTM Somalia); džiaugiasi sprendimu vykdyti šias operacijas, bet primygtinai reikalauja, kad kiekvienos misijos įgaliojimai būtų nustatyti atsižvelgiant į kiekvieną konkrečią situaciją; mano, kad suformuotos pajėgos turi būti visiškai pasirengusios reaguoti, t. y. galėtų vykdyti puolamąsias operacijas; apgailestauja, kad šiuo metu retai numatoma vykdyti vykdymo įgaliojimus turinčias misijas; mano, kad, atsižvelgdama į kaimynystėje kylančias grėsmes, ES negali sau leisti visą dėmesį sutelkti tik į priemones, taikomas jau kilus krizei ar siekiant padėti ją įveikti, ji turi būti pasirengusi visapusiškai taikyti visas krizių valdymo priemones, atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Chartiją; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad BSGP karinės operacijos vis dažniau tampa ginkluotųjų pajėgų mokymo misijomis (EUTM Mali ir EUTM Somalia); džiaugiasi sprendimu vykdyti šias operacijas, bet primygtinai reikalauja, kad kiekvienos misijos įgaliojimai būtų nustatyti atsižvelgiant į kiekvieną konkrečią situaciją; mano, kad suformuotos pajėgos turi būti visiškai pasirengusios reaguoti, t. y. galėtų vykdyti puolamąsias operacijas; apgailestauja, kad šiuo metu retai numatoma vykdyti vykdymo įgaliojimus turinčias misijas; mano, kad, atsižvelgdama į kaimynystėje kylančias grėsmes, ES negali sau leisti visą dėmesį sutelkti tik į priemones, taikomas jau kilus krizei ar siekiant padėti ją įveikti, ji turi būti pasirengusi visapusiškai taikyti visas krizių valdymo priemones, atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Chartiją;

| 24. | apgailestauja, kad pradedant karines misijas nuolat iškyla pajėgų telkimo problemų; pažymi, kad į visas Sąjungos vykdomas karines operacijas yra įsitraukusios ne daugiau kaip šešios valstybės narės, išskyrus misiją EUTM Mali, kurioje iš tiesų dalyvauja 23 valstybės narės; ragina valstybes nares, jei turi reikiamų nacionalinių pajėgumų, siųsti į operacijas daugiau pajėgų; pabrėžia, kad sprendžiant pajėgų telkimo problemas reikia laikytis bendro ir bendradarbiavimu grindžiamo požiūrio; palankiai vertina trečiųjų valstybių indėlį, kuris parodo vykdant BSGP užmegztų partnerysčių gyvybingumą; ragina valstybes nares rodyti daugiau noro dalyvauti ES karinėse operacijose ir atitinkamai prisidėti prie tokių veiksmų savo turimais ištekliais ir pajėgumais; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, kad pradedant karines misijas nuolat iškyla pajėgų telkimo problemų; pažymi, kad į visas Sąjungos vykdomas karines operacijas yra įsitraukusios ne daugiau kaip šešios valstybės narės, išskyrus misiją EUTM Mali, kurioje iš tiesų dalyvauja 23 valstybės narės; ragina valstybes nares, jei turi reikiamų nacionalinių pajėgumų, siųsti į operacijas daugiau pajėgų; pabrėžia, kad sprendžiant pajėgų telkimo problemas reikia laikytis bendro ir bendradarbiavimu grindžiamo požiūrio; palankiai vertina trečiųjų valstybių indėlį, kuris parodo vykdant BSGP užmegztų partnerysčių gyvybingumą; ragina valstybes nares rodyti daugiau noro dalyvauti ES karinėse operacijose ir atitinkamai prisidėti prie tokių veiksmų savo turimais ištekliais ir pajėgumais;

| 25. | atsižvelgdamas į tai, kad ir civilinės (EUCAP), ir karinės (EUTM) Sąjungos misijos orientuojamos į mokymą, kelia klausimą, ar nederėtų parengti struktūrinės politikos siekiant šias misijas įtraukti į ilgalaikius planus, suteikti joms veiksmingus įgaliojimus ir numatyti uždavinius, atitinkančius aplinkybes, su kuriomis jos susiduria, skirti joms finansinę ir materialinę paramą; mano, kad tokia nauja politika, kuri būtų vykdoma kaip Sajungos pastangų bendradarbiavimo ir vystymosi srityje dalis, padėtų įgyvendinti darbą, atliekamą pagal iniciatyvas „Train and Equip“ ir „E2I“, kuriomis siekiama sustiprinti trečiųjų valstybių pajėgumus (susijusius su įrenginiais, ginklais, infrastruktūra ir darbo užmokesčiais), kad jos turėtų visiškai veiksmingas ginkluotąsias pajėgas; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją išnagrinėti naujoviškų finansavimo šaltinių galimybes; |
| --- | --- |

25.

atsižvelgdamas į tai, kad ir civilinės (EUCAP), ir karinės (EUTM) Sąjungos misijos orientuojamos į mokymą, kelia klausimą, ar nederėtų parengti struktūrinės politikos siekiant šias misijas įtraukti į ilgalaikius planus, suteikti joms veiksmingus įgaliojimus ir numatyti uždavinius, atitinkančius aplinkybes, su kuriomis jos susiduria, skirti joms finansinę ir materialinę paramą; mano, kad tokia nauja politika, kuri būtų vykdoma kaip Sajungos pastangų bendradarbiavimo ir vystymosi srityje dalis, padėtų įgyvendinti darbą, atliekamą pagal iniciatyvas „Train and Equip“ ir „E2I“, kuriomis siekiama sustiprinti trečiųjų valstybių pajėgumus (susijusius su įrenginiais, ginklais, infrastruktūra ir darbo užmokesčiais), kad jos turėtų visiškai veiksmingas ginkluotąsias pajėgas; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją išnagrinėti naujoviškų finansavimo šaltinių galimybes;

| 26. | pažymi, kad 2013 m. lapkričio mėn. Tarybos posėdyje nuspręsta gerinti ES kovinių grupių pritaikomumą ir lankstumą, kad jas būtų galima siųsti atlikti bet kokio pobūdžio krizės valdymo užduotis; tačiau nurodo, kad iki šiol žengtas tik vienas – labai mažas – žingsnis pirmyn: pasiūlyta kovinių grupių strateginį transportavimą į operacijų rajonus finansuoti mechanizmo ATHENA lėšomis; pripažįsta, kad nepakankamai konstruktyvus visų valstybių narių požiūris buvo politinė bei veiklos kliūtis, trukdanti dislokuoti ES kovines grupes; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad 2013 m. lapkričio mėn. Tarybos posėdyje nuspręsta gerinti ES kovinių grupių pritaikomumą ir lankstumą, kad jas būtų galima siųsti atlikti bet kokio pobūdžio krizės valdymo užduotis; tačiau nurodo, kad iki šiol žengtas tik vienas – labai mažas – žingsnis pirmyn: pasiūlyta kovinių grupių strateginį transportavimą į operacijų rajonus finansuoti mechanizmo ATHENA lėšomis; pripažįsta, kad nepakankamai konstruktyvus visų valstybių narių požiūris buvo politinė bei veiklos kliūtis, trukdanti dislokuoti ES kovines grupes;

| 27. | palankiai vertina po pastarojo neoficialaus Gynybos ministrų tarybos posėdžio paskelbtą pranešimą, kad bus išnagrinėtos ES sutarties 44 straipsnio taikymo galimybės; vis dėlto apgailestauja, kad dėl skirtingų nuomonių šiuo klausimu kol kas nepasiekta jokios pažangos aiškinantis, kaip būtų galima taikyti 44 straipsnio nuostatas; mano, kad taikant 44 straipsnį būtų galima gerokai padidinti Sąjungos veiksmų lankstumą ir spartą ir taip pagerinti jos gebėjimą reaguoti į ją supančias grėsmes; ragina valstybes nares, kurios nėra suinteresuotos arba neturi lėšų dalyvauti BSGP operacijose, elgtis konstruktyviai ir leisti veikti kitoms valstybėms narėms, jei jos to nori; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina po pastarojo neoficialaus Gynybos ministrų tarybos posėdžio paskelbtą pranešimą, kad bus išnagrinėtos ES sutarties 44 straipsnio taikymo galimybės; vis dėlto apgailestauja, kad dėl skirtingų nuomonių šiuo klausimu kol kas nepasiekta jokios pažangos aiškinantis, kaip būtų galima taikyti 44 straipsnio nuostatas; mano, kad taikant 44 straipsnį būtų galima gerokai padidinti Sąjungos veiksmų lankstumą ir spartą ir taip pagerinti jos gebėjimą reaguoti į ją supančias grėsmes; ragina valstybes nares, kurios nėra suinteresuotos arba neturi lėšų dalyvauti BSGP operacijose, elgtis konstruktyviai ir leisti veikti kitoms valstybėms narėms, jei jos to nori;

| 28. | prašo Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos taip pat išnagrinėti kitų atitinkamų Lisabonos sutarties straipsnių, visų pirma susijusių su pradiniu fondu (ES sutarties 41 straipsnis), tvirtesniu ilgalaikiu bendradarbiavimu (ES sutarties 46 straipsnis), solidarumo sąlyga (SESV 222 straipsnis) ir tarpusavio gynybos sąlyga (ES sutarties 42 straipsnis), taikymo galimybes; |
| --- | --- |

28.

prašo Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos taip pat išnagrinėti kitų atitinkamų Lisabonos sutarties straipsnių, visų pirma susijusių su pradiniu fondu (ES sutarties 41 straipsnis), tvirtesniu ilgalaikiu bendradarbiavimu (ES sutarties 46 straipsnis), solidarumo sąlyga (SESV 222 straipsnis) ir tarpusavio gynybos sąlyga (ES sutarties 42 straipsnis), taikymo galimybes;

| 29. | ragina išsamiai apsvarstyti, ar būtų galima pasitelkti – taikant reikiamą pritaikomumą užtikrinančią tvarką – įsteigtus ir vietos mastu efektyviai veikusius daugiašalius štabus, pvz., Strasbūro Eurokorpusą; |
| --- | --- |

29.

ragina išsamiai apsvarstyti, ar būtų galima pasitelkti – taikant reikiamą pritaikomumą užtikrinančią tvarką – įsteigtus ir vietos mastu efektyviai veikusius daugiašalius štabus, pvz., Strasbūro Eurokorpusą;

| 30. | stebisi, kodėl vis dar nėra bendros ES strategijos, skirtos naujai iškylančioms Sąjungos saugumo problemoms spręsti; palankiai vertina Tarybos ketinimą ir vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos įsipareigojimą inicijuoti užsienio ir saugumo politikos uždavinių ir galimybių strateginės analizės procesą; primena, kad per šį procesą siekiama parengti naują Europos saugumo strategiją, nustatyti naujus geostrateginius scenarijus, grėsmes ir pasauliui iškilusius uždavinius ir apibrėžti veiksmus, kurių ES gali imtis reaguodama į juos, visų pirma pagal BUSP ir BSGP; be to, ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją inicijuoti plataus masto procesą, kad, siekiant supaprastinti ES strateginių užmojų ir pajėgumų plėtojimo procesus, būtų parengta dar platesnio užmojo baltoji knyga dėl Europos saugumo ir gynybos; tikisi, kad vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja parengs komunikatą, skirtą pasaulio aplinkos pokyčių poveikiui įvertinti ir iš to kylantiems ES uždaviniams ir galimybėms nustatyti; |
| --- | --- |

30.

stebisi, kodėl vis dar nėra bendros ES strategijos, skirtos naujai iškylančioms Sąjungos saugumo problemoms spręsti; palankiai vertina Tarybos ketinimą ir vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos įsipareigojimą inicijuoti užsienio ir saugumo politikos uždavinių ir galimybių strateginės analizės procesą; primena, kad per šį procesą siekiama parengti naują Europos saugumo strategiją, nustatyti naujus geostrateginius scenarijus, grėsmes ir pasauliui iškilusius uždavinius ir apibrėžti veiksmus, kurių ES gali imtis reaguodama į juos, visų pirma pagal BUSP ir BSGP; be to, ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją inicijuoti plataus masto procesą, kad, siekiant supaprastinti ES strateginių užmojų ir pajėgumų plėtojimo procesus, būtų parengta dar platesnio užmojo baltoji knyga dėl Europos saugumo ir gynybos; tikisi, kad vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja parengs komunikatą, skirtą pasaulio aplinkos pokyčių poveikiui įvertinti ir iš to kylantiems ES uždaviniams ir galimybėms nustatyti;

| 31. | džiaugiasi, kad 2014 m. lapkričio 18 d. patvirtinta ES kibernetinės gynybos politikos programa, kurioje nustatomi penki BSGP kibernetinės gynybos prioritetai ir aiškiau apibrėžiamas įvairių subjektų vaidmuo; teigiamai vertina programoje nustatytą tikslą remti nacionalinių kibernetinio saugumo gebėjimų kūrimą ir gerinti BSGP priemonėms naudojamų ryšių tinklų apsaugą; pabrėžia, kad norint tinkamai plėtoti bendradarbiavimą kibernetinės gynybos srityje svarbu pasiekti bendrą valstybių narių kibernetinio saugumo lygį ir gerinti gebėjimą kovoti su kibernetinėmis atakomis ir kibernetiniu terorizmu, ir tikisi, kad šiuo veiksmų planu ne tik bus pradėta su kibernetiniu saugumu susijusius klausimus sistemingiau įtraukti į valstybių narių nacionalinio saugumo strategijas, bet ir geriau suprantama su kibernetinės gynybos klausimų svarba ES institucijose; todėl, siekiant apsaugoti ypatingos svarbos (skaitmeninę) infrastruktūrą nuo kibernetinių atakų, kartu apsaugant ir skatinant skaitmenines piliečių teises ir laisves, ragina parengti nuoseklią Europos strategiją; primena, kad, atsižvelgiant į tai, jog kibernetinių atakų vykdytojus nustatyti ypač sunku, ir į tai, jog būtina visomis aplinkybėmis proporcingai ir tinkamai reaguoti, reikalingas didesnis aiškumas ir tinkamas teisinis pagrindas; |
| --- | --- |

31.

džiaugiasi, kad 2014 m. lapkričio 18 d. patvirtinta ES kibernetinės gynybos politikos programa, kurioje nustatomi penki BSGP kibernetinės gynybos prioritetai ir aiškiau apibrėžiamas įvairių subjektų vaidmuo; teigiamai vertina programoje nustatytą tikslą remti nacionalinių kibernetinio saugumo gebėjimų kūrimą ir gerinti BSGP priemonėms naudojamų ryšių tinklų apsaugą; pabrėžia, kad norint tinkamai plėtoti bendradarbiavimą kibernetinės gynybos srityje svarbu pasiekti bendrą valstybių narių kibernetinio saugumo lygį ir gerinti gebėjimą kovoti su kibernetinėmis atakomis ir kibernetiniu terorizmu, ir tikisi, kad šiuo veiksmų planu ne tik bus pradėta su kibernetiniu saugumu susijusius klausimus sistemingiau įtraukti į valstybių narių nacionalinio saugumo strategijas, bet ir geriau suprantama su kibernetinės gynybos klausimų svarba ES institucijose; todėl, siekiant apsaugoti ypatingos svarbos (skaitmeninę) infrastruktūrą nuo kibernetinių atakų, kartu apsaugant ir skatinant skaitmenines piliečių teises ir laisves, ragina parengti nuoseklią Europos strategiją; primena, kad, atsižvelgiant į tai, jog kibernetinių atakų vykdytojus nustatyti ypač sunku, ir į tai, jog būtina visomis aplinkybėmis proporcingai ir tinkamai reaguoti, reikalingas didesnis aiškumas ir tinkamas teisinis pagrindas;

| 32. | atkreipia dėmesį į neišvengiamą grėsmę kibernetinėje srityje ir pabrėžia, kad ES reikia būti atspariai ir pasirengusiai reaguoti į kibernetinę krizę (taip pat ir įgyvendinant BSGP), todėl ragina visas valstybes nares nedelsiant gerokai padidinti savo kibernetinės gynybos pajėgumų plėtrą; pabrėžia, kad reikia investuoti į aukštos kvalifikacijos žmogiškąjį kapitalą ir mokslinius tyrimus ir inovacijas; pabrėžia, kad ES turi užtikrinti civilinio ir karinio sektorių kibernetinio saugumo ir gynybos sričių sinergiją ir papildomumą; pabrėžia, kad svarbu spartinti bendradarbiavimą su NATO kibernetinės gynybos srityje; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į neišvengiamą grėsmę kibernetinėje srityje ir pabrėžia, kad ES reikia būti atspariai ir pasirengusiai reaguoti į kibernetinę krizę (taip pat ir įgyvendinant BSGP), todėl ragina visas valstybes nares nedelsiant gerokai padidinti savo kibernetinės gynybos pajėgumų plėtrą; pabrėžia, kad reikia investuoti į aukštos kvalifikacijos žmogiškąjį kapitalą ir mokslinius tyrimus ir inovacijas; pabrėžia, kad ES turi užtikrinti civilinio ir karinio sektorių kibernetinio saugumo ir gynybos sričių sinergiją ir papildomumą; pabrėžia, kad svarbu spartinti bendradarbiavimą su NATO kibernetinės gynybos srityje;

| 33. | pabrėžia, kad Europos Sąjungai svarbu bendradarbiauti su kitomis tarptautinėmis saugumo ir gynybos institucijomis, kaip antai JTO, NATO, Afrikos sąjunga ir ESBO; teigiamai vertina NATO aukščiausiojo lygio susitikime Velse 2014 m. rugsėjį paskelbtą pareiškimą, kuriuo ši organizacija dar kartą patvirtino remianti BSGP plėtrą; ragina įgyvendinti priemones, skirtas abiem organizacijoms stiprinti; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad Europos Sąjungai svarbu bendradarbiauti su kitomis tarptautinėmis saugumo ir gynybos institucijomis, kaip antai JTO, NATO, Afrikos sąjunga ir ESBO; teigiamai vertina NATO aukščiausiojo lygio susitikime Velse 2014 m. rugsėjį paskelbtą pareiškimą, kuriuo ši organizacija dar kartą patvirtino remianti BSGP plėtrą; ragina įgyvendinti priemones, skirtas abiem organizacijoms stiprinti;

Pajėgumai

| 34. | mano, kad dėl 2008 m. ekonomikos ir finansų krizės buvo sumažinti valstybių narių gynybos biudžetai, ir tai padaryta visiškai nekoordinuojant valstybių narių veiksmų, todėl iškilo grėsmė Sąjungos strateginiam savarankiškumui ir valstybių narių gebėjimui patenkinti su pajėgumais susijusius ginkluotųjų pajėgų poreikius ir buvo padarytas neigiamas poveikis Sąjungos įsipareigojimams bei jos kaip saugumo užtikrintojos pasaulyje galimybėms; pabrėžia, kad svarbu nustatyti išankstinį strateginių investicijų į medžiagų pirkimą ir atnaujinimą planavimą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

34.

mano, kad dėl 2008 m. ekonomikos ir finansų krizės buvo sumažinti valstybių narių gynybos biudžetai, ir tai padaryta visiškai nekoordinuojant valstybių narių veiksmų, todėl iškilo grėsmė Sąjungos strateginiam savarankiškumui ir valstybių narių gebėjimui patenkinti su pajėgumais susijusius ginkluotųjų pajėgų poreikius ir buvo padarytas neigiamas poveikis Sąjungos įsipareigojimams bei jos kaip saugumo užtikrintojos pasaulyje galimybėms; pabrėžia, kad svarbu nustatyti išankstinį strateginių investicijų į medžiagų pirkimą ir atnaujinimą planavimą valstybėse narėse;

| 35. | yra tvirtai įsitikinęs, kad ES labai svarbu, jog jūrinė aplinka būtų saugi, atvira ir švari ir taip būtų sudarytos sąlygos laisvam prekių ir keleivių judėjimui ir taikiam, teisėtam, sąžiningam ir tvariam vandenynų išteklių naudojimui; taigi mano, kad siekiant įgyvendinti Europos jūrų saugumo strategiją turėtų būti toliau tobulinama ES institucinė sistema, tiek civilinė, tiek ir karinė; pažymi, kad didžiąją strateginio turto, ypač svarbios infrastruktūros ir pajėgumų dalį valdo valstybės narės ir Europos saugumas ateityje labiausiai priklausys nuo jų noro glaudžiai bendradarbiauti; |
| --- | --- |

35.

yra tvirtai įsitikinęs, kad ES labai svarbu, jog jūrinė aplinka būtų saugi, atvira ir švari ir taip būtų sudarytos sąlygos laisvam prekių ir keleivių judėjimui ir taikiam, teisėtam, sąžiningam ir tvariam vandenynų išteklių naudojimui; taigi mano, kad siekiant įgyvendinti Europos jūrų saugumo strategiją turėtų būti toliau tobulinama ES institucinė sistema, tiek civilinė, tiek ir karinė; pažymi, kad didžiąją strateginio turto, ypač svarbios infrastruktūros ir pajėgumų dalį valdo valstybės narės ir Europos saugumas ateityje labiausiai priklausys nuo jų noro glaudžiai bendradarbiauti;

| 36. | džiaugiasi, kad 2014 m. lapkričio 18 d. Taryba patvirtino politinę sistemingo ir ilgalaikio bendradarbiavimo gynybos srityje sistemą, grindžiamą pajėgumų planavimo procesų konvergencija ir informacijos mainais; nurodo, kad siekiant šio tikslo būtina, jog valstybės narės ir toliau įgyvendintų Europos gynybos agentūros (EGA) įrangos telkimo ir dalijimosi ja elgesio kodeksą, siekiant daug veiksmingiau numatyti būsimas spragas pajėgumų srityje ir susisteminti bendradarbiavimą pajėgumų plėtojimo srityje; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pateikti įrodymų dėl konkrečių priemonių, kurių bus imtasi siekiant stiprinti bendradarbiavimą gynybos srityje; atsižvelgdamas į tai, kad nekoordinuojamas dvišalis ar daugiašalis bendradarbiavimas gynybos srityje išaugo, ragina valstybes nares pradėti nuolatinį struktūrinį bendradarbiavimą (NSB), kaip priemonę, kuria siekiama geriau koordinuoti ir naudoti bendradarbiavimui taikos metu skirtą ES finansavimą; prašo vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos pateikti realų planą, kaip sėkmingai pradėti NSB; |
| --- | --- |

36.

džiaugiasi, kad 2014 m. lapkričio 18 d. Taryba patvirtino politinę sistemingo ir ilgalaikio bendradarbiavimo gynybos srityje sistemą, grindžiamą pajėgumų planavimo procesų konvergencija ir informacijos mainais; nurodo, kad siekiant šio tikslo būtina, jog valstybės narės ir toliau įgyvendintų Europos gynybos agentūros (EGA) įrangos telkimo ir dalijimosi ja elgesio kodeksą, siekiant daug veiksmingiau numatyti būsimas spragas pajėgumų srityje ir susisteminti bendradarbiavimą pajėgumų plėtojimo srityje; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pateikti įrodymų dėl konkrečių priemonių, kurių bus imtasi siekiant stiprinti bendradarbiavimą gynybos srityje; atsižvelgdamas į tai, kad nekoordinuojamas dvišalis ar daugiašalis bendradarbiavimas gynybos srityje išaugo, ragina valstybes nares pradėti nuolatinį struktūrinį bendradarbiavimą (NSB), kaip priemonę, kuria siekiama geriau koordinuoti ir naudoti bendradarbiavimui taikos metu skirtą ES finansavimą; prašo vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos pateikti realų planą, kaip sėkmingai pradėti NSB;

| 37. | teigiamai vertina praėjusių metų lapkričio mėn. Tarybos priimtą Europos gynybos agentūros (EGA) 2014 m. pajėgumų plėtros planą (PPP), kuriame nustatyta 16 pajėgumų plėtros prioritetų; taip pat palankiai vertina EGA atliktą darbą naudojantis bendradarbiavimo duomenų baze (Codaba), kurioje nustatytos valstybių narių bendradarbiavimo galimybės ir taip atvertas kelias įvairaus pobūdžio bendradarbiauti; ragina valstybes nares tinkamai atsižvelgti į šias priemones plėtojant savo karinius pajėgumus; ragina griežtai vengti kitur jau vykdomų iniciatyvų dubliavimo ir skirti didesnį dėmesį realios pridėtinės vertės suteikiančių priemonių nustatymui; |
| --- | --- |

37.

teigiamai vertina praėjusių metų lapkričio mėn. Tarybos priimtą Europos gynybos agentūros (EGA) 2014 m. pajėgumų plėtros planą (PPP), kuriame nustatyta 16 pajėgumų plėtros prioritetų; taip pat palankiai vertina EGA atliktą darbą naudojantis bendradarbiavimo duomenų baze (Codaba), kurioje nustatytos valstybių narių bendradarbiavimo galimybės ir taip atvertas kelias įvairaus pobūdžio bendradarbiauti; ragina valstybes nares tinkamai atsižvelgti į šias priemones plėtojant savo karinius pajėgumus; ragina griežtai vengti kitur jau vykdomų iniciatyvų dubliavimo ir skirti didesnį dėmesį realios pridėtinės vertės suteikiančių priemonių nustatymui;

| 38. | stebisi, kad iki šiol nėra ES lygmens mokesčių paskatų, kuriomis būtų skatinama bendradarbiauti ir telkti pajėgumus; pažymi, kad 2013 m. gruodžio mėn. posėdžiavusi Taryba ragino apsvarstyti tokius mechanizmus, ir apgailestauja, kad per metus trukusias diskusijas dar nenustatyta jokių konkrečių šioje srityje taikytinų priemonių; pažymi, kad Belgijos vyriausybė laikinai jau neapmokestina PVM tam tikrų EGA projektų (pvz., palydovinio ryšio projekto) parengiamųjų etapų; laikosi nuomonės, kad toks atleidimas nuo PVM turi būti sistemiškas ir į jo taikymo sritį reikia įtraukti infrastruktūrą ir konkrečias su pajėgumais susijusias programas, remiantis NATO mechanizmo arba ES civilinių tyrimų infrastruktūrų mechanizmo pavyzdžiu; ragina numatyti bet kokias kitas paskatas, kurios galėtų paskatinti ES suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

38.

stebisi, kad iki šiol nėra ES lygmens mokesčių paskatų, kuriomis būtų skatinama bendradarbiauti ir telkti pajėgumus; pažymi, kad 2013 m. gruodžio mėn. posėdžiavusi Taryba ragino apsvarstyti tokius mechanizmus, ir apgailestauja, kad per metus trukusias diskusijas dar nenustatyta jokių konkrečių šioje srityje taikytinų priemonių; pažymi, kad Belgijos vyriausybė laikinai jau neapmokestina PVM tam tikrų EGA projektų (pvz., palydovinio ryšio projekto) parengiamųjų etapų; laikosi nuomonės, kad toks atleidimas nuo PVM turi būti sistemiškas ir į jo taikymo sritį reikia įtraukti infrastruktūrą ir konkrečias su pajėgumais susijusias programas, remiantis NATO mechanizmo arba ES civilinių tyrimų infrastruktūrų mechanizmo pavyzdžiu; ragina numatyti bet kokias kitas paskatas, kurios galėtų paskatinti ES suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą;

| 39. | teigiamai vertina esamus bendradarbiavimo modelius, pvz., EATC (angl. European Airlift Transport Command), ir tai, kad šia sistema toliau plečiasi ir ja pradeda naudotis naujos valstybės narės; apgailestauja, kad šis daug metų egzistuojantis modelis dar nepritaikytas kitų tipų gynybos pajėgumams; ragina EATC modelį pritaikyti kitose paramos veiklai srityse siekiant suteikti pagalbą didelio pajėgumų trūkumo atvejais; |
| --- | --- |

39.

teigiamai vertina esamus bendradarbiavimo modelius, pvz., EATC (angl. European Airlift Transport Command), ir tai, kad šia sistema toliau plečiasi ir ja pradeda naudotis naujos valstybės narės; apgailestauja, kad šis daug metų egzistuojantis modelis dar nepritaikytas kitų tipų gynybos pajėgumams; ragina EATC modelį pritaikyti kitose paramos veiklai srityse siekiant suteikti pagalbą didelio pajėgumų trūkumo atvejais;

| 40. | pažymi, kad pasiekta nedidelė pažanga įgyvendinant pajėgumų telkimo ir skirstymo projektus; ypač džiaugiasi degalų papildymo ore pažanga, pasiekta įsigijus MRTT lėktuvų parką; apgailestauja, kad iki šiol šiame projekte dalyvavo labai nedaug valstybių narių, ir ragina valstybes nares, kuriose trūksta šios srities pajėgumų, įsitraukti į projektą; mano, kad valstybės narės turėtų ir toliau tęsti pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais projektus, didžiausią dėmesį skirdamos 16-ai pajėgumų sričių, kurias jos nustatė kartu su EGA, Europos Sąjungos kariniu štabu (EUMS) arba įgyvendindamos BSGP; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad pasiekta nedidelė pažanga įgyvendinant pajėgumų telkimo ir skirstymo projektus; ypač džiaugiasi degalų papildymo ore pažanga, pasiekta įsigijus MRTT lėktuvų parką; apgailestauja, kad iki šiol šiame projekte dalyvavo labai nedaug valstybių narių, ir ragina valstybes nares, kuriose trūksta šios srities pajėgumų, įsitraukti į projektą; mano, kad valstybės narės turėtų ir toliau tęsti pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais projektus, didžiausią dėmesį skirdamos 16-ai pajėgumų sričių, kurias jos nustatė kartu su EGA, Europos Sąjungos kariniu štabu (EUMS) arba įgyvendindamos BSGP;

| 41. | pažymi, kad Taryba ketina kurti ES pajėgumų, įskaitant, be kita ko, nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas (RPAS) ir vyriausybinius palydovinius ryšius, didinimo projektus; pažymi, jog būtina nustatyti RPAS taikytiną reglamentavimo sistemą, kad iki 2016 m. būtų galima atlikti pradinį RPAS integravimą į Europos oro transporto sistemą, tinkamai atsižvelgiant į civilius ir karinius reikalavimus, taip pat laikantis tarptautinės teisės; ragina Komisiją apibrėžti, kaip „Horizontas 2020“ civilinės-karinės srities moksliniams tyrimams skirtos lėšos gali būti naudojamos RPAS integravimui į Europos oro erdvę; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad Taryba ketina kurti ES pajėgumų, įskaitant, be kita ko, nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas (RPAS) ir vyriausybinius palydovinius ryšius, didinimo projektus; pažymi, jog būtina nustatyti RPAS taikytiną reglamentavimo sistemą, kad iki 2016 m. būtų galima atlikti pradinį RPAS integravimą į Europos oro transporto sistemą, tinkamai atsižvelgiant į civilius ir karinius reikalavimus, taip pat laikantis tarptautinės teisės; ragina Komisiją apibrėžti, kaip „Horizontas 2020“ civilinės-karinės srities moksliniams tyrimams skirtos lėšos gali būti naudojamos RPAS integravimui į Europos oro erdvę;

| 42. | džiaugiasi pažanga, pasiekta kuriant ES palydovines paslaugas (GALILEO, „Copernicus“, EGNOS); mano, kad siekiant patenkinti BSGP misijų ir operacijų poreikius, susijusius su didelės skyros palydovinių vaizdų tiekimu turėtų būti pradėtos teikti šios kosmoso paslaugos, ypač „Copernicus“; palankiai vertina pradėtą įgyvendinti projektą „Ariane 6“; apgailestauja, kad dėl techninių ir komercinių priežasčių Sąjunga vis dar perka rusiškus paleidimo įrenginius, nors tai prieštarauja jos tikslui pasiekti tam tikrą strateginį savarankiškumą, todėl pabrėžia, kad reikia daryti pažangą plėtojant tiek civilines, tiek karines technologijas, užtikrinančias mūsų nepriklausomumą; |
| --- | --- |

42.

džiaugiasi pažanga, pasiekta kuriant ES palydovines paslaugas (GALILEO, „Copernicus“, EGNOS); mano, kad siekiant patenkinti BSGP misijų ir operacijų poreikius, susijusius su didelės skyros palydovinių vaizdų tiekimu turėtų būti pradėtos teikti šios kosmoso paslaugos, ypač „Copernicus“; palankiai vertina pradėtą įgyvendinti projektą „Ariane 6“; apgailestauja, kad dėl techninių ir komercinių priežasčių Sąjunga vis dar perka rusiškus paleidimo įrenginius, nors tai prieštarauja jos tikslui pasiekti tam tikrą strateginį savarankiškumą, todėl pabrėžia, kad reikia daryti pažangą plėtojant tiek civilines, tiek karines technologijas, užtikrinančias mūsų nepriklausomumą;

| 43. | ragina Sąjungą skatinti valstybes nares siekti tokių pat pajėgumų tikslų, kokius yra nustačiusi NATO: reikalauti gynybos išlaidoms skirti ne mažiau kaip 2 proc. BVP ir 20 proc. gynybos biudžeto skirti pagrindinei įrangai, taip pat moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai; |
| --- | --- |

43.

ragina Sąjungą skatinti valstybes nares siekti tokių pat pajėgumų tikslų, kokius yra nustačiusi NATO: reikalauti gynybos išlaidoms skirti ne mažiau kaip 2 proc. BVP ir 20 proc. gynybos biudžeto skirti pagrindinei įrangai, taip pat moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai;

Gynybos pramonė

| 44. | pritaria Komisijos pasiūlymui pagerinti MVĮ galimybes patekti į gynybos rinkas, kurios šiuo metu yra labai specifinės dėl įvairių priežasčių, pvz.: paklausą sudaro beveik vien valstybiniai užsakymai, rinkoje veikia labai nedaug įmonių, produktai kuriami ir naudojami ilgai, o tam tikros technologijos yra strateginio pobūdžio; |
| --- | --- |

44.

pritaria Komisijos pasiūlymui pagerinti MVĮ galimybes patekti į gynybos rinkas, kurios šiuo metu yra labai specifinės dėl įvairių priežasčių, pvz.: paklausą sudaro beveik vien valstybiniai užsakymai, rinkoje veikia labai nedaug įmonių, produktai kuriami ir naudojami ilgai, o tam tikros technologijos yra strateginio pobūdžio;

| 45. | atkreipia dėmesį į 2013 m. liepos mėn. Komisijos komunikatą „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“ ir į 2014 m. birželio mėn. paskelbtas jo įgyvendinimo gaires kartu su jose pateiktais pasiūlymais, visų pirmą dėl geresnio vidaus rinkos direktyvų 2009/81/EB ir 2009/43/EB įgyvendinimo, nepažeidžiant valstybių narių suverenių teisių pagal SESV 346 straipsnį; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į 2013 m. liepos mėn. Komisijos komunikatą „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“ ir į 2014 m. birželio mėn. paskelbtas jo įgyvendinimo gaires kartu su jose pateiktais pasiūlymais, visų pirmą dėl geresnio vidaus rinkos direktyvų 2009/81/EB ir 2009/43/EB įgyvendinimo, nepažeidžiant valstybių narių suverenių teisių pagal SESV 346 straipsnį;

| 46. | mano, kad norint taikyti visas šias priemones iš pradžių reikia bendrai apibrėžti Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (EGPTB) sritį, kad būtų galima nustatyti, kokioms įmonėms ar strateginės veiklos sritims jos galėtų būti taikomos, atsižvelgiant į skirtingus valstybių narių gynybos pramonių pajėgumus; mano, kad ši apibrėžtis galėtų būti paremta tam tikrais kriterijais, kaip antai: įranga ir technologijos kuriamos ES; įmonės kontroliuoja nuosavybę ir turi savo sukurtos įrangos ir technologijų naudojimo teises; užtikrinama, kad, užsienio subjektams valdant akcijas, jiems nesuteikiama pernelyg didelių balsavimo teisių, kurios keltų pavojų įmonių veiklos kontrolei; pabrėžia, kad būtina nustatyti Europos ypatingos svarbos gynybos išteklius (t. y. pagrindinius pramonės pajėgumus ir svarbiausias technologijas); |
| --- | --- |

46.

mano, kad norint taikyti visas šias priemones iš pradžių reikia bendrai apibrėžti Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (EGPTB) sritį, kad būtų galima nustatyti, kokioms įmonėms ar strateginės veiklos sritims jos galėtų būti taikomos, atsižvelgiant į skirtingus valstybių narių gynybos pramonių pajėgumus; mano, kad ši apibrėžtis galėtų būti paremta tam tikrais kriterijais, kaip antai: įranga ir technologijos kuriamos ES; įmonės kontroliuoja nuosavybę ir turi savo sukurtos įrangos ir technologijų naudojimo teises; užtikrinama, kad, užsienio subjektams valdant akcijas, jiems nesuteikiama pernelyg didelių balsavimo teisių, kurios keltų pavojų įmonių veiklos kontrolei; pabrėžia, kad būtina nustatyti Europos ypatingos svarbos gynybos išteklius (t. y. pagrindinius pramonės pajėgumus ir svarbiausias technologijas);

| 47. | primena, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ES pramonės, kosmoso ir mokslinių tyrimų politika išsiplėtė į gynybos sritį; pažymi, kad pagal kitų sričių, pvz., vidaus ir sienų apsaugos, nelaimių valdymo ir vystymosi sričių, Sąjungos programas teikiama daug galimybių bendrai plėtoti su šiomis politikos sritimis ir BSGP misijų vykdymu susijusius pajėgumus; ragina Komisiją nustatyti nuolatines Komisijos, EIVT, EGA ir valstybių narių bendradarbiavimo bendrosios rinkos, pramonės, kosmoso, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse procedūras; ragina Komisiją sukurti nuolatinę ES institucijų ir vidaus saugumo agentūrų (FRONTEX, Europolas, ENISA) bei išorės saugumo ir gynybos sričių agentūrų (Europos gynybos agentūra, EIVT) sąsają; |
| --- | --- |

47.

primena, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ES pramonės, kosmoso ir mokslinių tyrimų politika išsiplėtė į gynybos sritį; pažymi, kad pagal kitų sričių, pvz., vidaus ir sienų apsaugos, nelaimių valdymo ir vystymosi sričių, Sąjungos programas teikiama daug galimybių bendrai plėtoti su šiomis politikos sritimis ir BSGP misijų vykdymu susijusius pajėgumus; ragina Komisiją nustatyti nuolatines Komisijos, EIVT, EGA ir valstybių narių bendradarbiavimo bendrosios rinkos, pramonės, kosmoso, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse procedūras; ragina Komisiją sukurti nuolatinę ES institucijų ir vidaus saugumo agentūrų (FRONTEX, Europolas, ENISA) bei išorės saugumo ir gynybos sričių agentūrų (Europos gynybos agentūra, EIVT) sąsają;

| 48. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymus dėl geresnio direktyvų 2009/81/EB (viešieji pirkimai gynybos srityje) ir 2009/43/EB (su gynyba susijusių produktų siuntimas vidaus rinkoje) įgyvendinimo; mano, kad taip pat reikia apibrėžti tai, kas priklauso strateginiu požiūriu itin vertingos įrangos ir technologijų sričiai ir kam netaikoma nei Direktyva 2009/81/EB (gyvybinių saugumo interesų įranga), nei Direktyva 2004/18/EB (įranga, kurios naudojimas susijęs, tačiau nebūtinai, su gynybos sritimi); mano, kad šiame sektoriuje veiklą vykdančioms Europos įmonėms reikia taikyti konkrečią teisės ir finansų sistemą, pagal kurią joms būtų sudarytos sąlygos būti konkurencingoms ir kartu būtų užtikrintas ES strateginis savarankiškumas; |
| --- | --- |

48.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymus dėl geresnio direktyvų 2009/81/EB (viešieji pirkimai gynybos srityje) ir 2009/43/EB (su gynyba susijusių produktų siuntimas vidaus rinkoje) įgyvendinimo; mano, kad taip pat reikia apibrėžti tai, kas priklauso strateginiu požiūriu itin vertingos įrangos ir technologijų sričiai ir kam netaikoma nei Direktyva 2009/81/EB (gyvybinių saugumo interesų įranga), nei Direktyva 2004/18/EB (įranga, kurios naudojimas susijęs, tačiau nebūtinai, su gynybos sritimi); mano, kad šiame sektoriuje veiklą vykdančioms Europos įmonėms reikia taikyti konkrečią teisės ir finansų sistemą, pagal kurią joms būtų sudarytos sąlygos būti konkurencingoms ir kartu būtų užtikrintas ES strateginis savarankiškumas;

| 49. | pažymi, kad Taryba siekia įgyvendinti Europos saugaus tiekimo sistemą, pagal kurią numatoma, kad valstybės narės teikia viena kitai pagalbą ir skubiai reaguoja į viena kitos gynybos poreikius; tikisi, kad Komisija parengs veiksmų planą, kuriame bus įvardytos šios sistemos įgyvendinimo galimybės, taip pat paskelbs žaliąją knygą dėl užsienio investicijų, skirtų strateginėms gynybos įmonėms, valdymo; palankiai vertina tai, kad patvirtintas EGA parengtas sustiprintas pagrindų susitarimas dėl valstybių narių tiekimo saugumo – svarbus savanoriškas teisiškai neįpareigojantis valstybių narių mechanizmas, kuriuo siekiama sustiprinti tarpusavio paramą ir pagalbą saugaus tiekimo srityje; ragina EGA ir Komisiją bendrai parengti papildomų priemonių ir iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama skatinti tiekimo saugumą visoje ES ir remti valstybes nares, joms įgyvendinant naują pagrindų susitarimą; |
| --- | --- |

49.

pažymi, kad Taryba siekia įgyvendinti Europos saugaus tiekimo sistemą, pagal kurią numatoma, kad valstybės narės teikia viena kitai pagalbą ir skubiai reaguoja į viena kitos gynybos poreikius; tikisi, kad Komisija parengs veiksmų planą, kuriame bus įvardytos šios sistemos įgyvendinimo galimybės, taip pat paskelbs žaliąją knygą dėl užsienio investicijų, skirtų strateginėms gynybos įmonėms, valdymo; palankiai vertina tai, kad patvirtintas EGA parengtas sustiprintas pagrindų susitarimas dėl valstybių narių tiekimo saugumo – svarbus savanoriškas teisiškai neįpareigojantis valstybių narių mechanizmas, kuriuo siekiama sustiprinti tarpusavio paramą ir pagalbą saugaus tiekimo srityje; ragina EGA ir Komisiją bendrai parengti papildomų priemonių ir iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama skatinti tiekimo saugumą visoje ES ir remti valstybes nares, joms įgyvendinant naują pagrindų susitarimą;

| 50. | ragina Komisiją aiškiai nustatyti ir sutelkti ES finansines priemones, kuriomis būtų siekiama padėti sukurti Europos bendrąją gynybos pramonės rinką; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją aiškiai nustatyti ir sutelkti ES finansines priemones, kuriomis būtų siekiama padėti sukurti Europos bendrąją gynybos pramonės rinką;

| 51. | palankiai vertina priimtus su priežiūros ir įsilaužimo technologijomis susijusius Vasenaro režimo eksporto kontrolės sąrašų pakeitimus, kurie neseniai taip pat buvo įdiegti ES lygmeniu; vis dėlto pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų išvengta nekontroliuojamos technologijų, kurios gali būti naudojamos ES ypatingos svarbos infrastruktūros objektų puolimui ir žmogaus teisių pažeidimams, gamybos ir eksporto; todėl ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą peržiūrėti dvejopo naudojimo prekių eksporto reglamentą; |
| --- | --- |

51.

palankiai vertina priimtus su priežiūros ir įsilaužimo technologijomis susijusius Vasenaro režimo eksporto kontrolės sąrašų pakeitimus, kurie neseniai taip pat buvo įdiegti ES lygmeniu; vis dėlto pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų išvengta nekontroliuojamos technologijų, kurios gali būti naudojamos ES ypatingos svarbos infrastruktūros objektų puolimui ir žmogaus teisių pažeidimams, gamybos ir eksporto; todėl ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą peržiūrėti dvejopo naudojimo prekių eksporto reglamentą;

| 52. | mano, kad jokia vyriausybė nėra pajėgi viena pradėti įgyvendinti reikiamos apimties mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programų; primena 2008 m. gruodžio mėn. Tarybos deklaraciją dėl pajėgumų stiprinimo bei valstybių narių įsipareigojimą pasiekti kolektyvinį tikslą 2 proc. mūsų gynybos išlaidų sumos skirti moksliniams tyrimams finansuoti; prašo vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos bei EGA vadovo pateikti duomenų apie dabartinę padėtį šioje srityje; taigi teigiamai vertina tai, kad Komisija pateikė pasiūlymų plėtoti civilinėje ir gynybos srityse vykdomų mokslinių tyrimų sąveiką; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad programos „Horizontas 2020“ saugumo tyrimų programoje suteikiama daug galimybių plėtoti šios srities pajėgumus; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares remti mokslinių tyrimų veiklą, padedančią vykdyti Sąjungos išorės politiką, įskaitant technologinę plėtrą dvejopo naudojimo technologijų srityje, kad būtų stiprinama civilinės saugos ir karinių pajėgų sąveika, kaip nurodyta specialiojoje programoje, kuria nustatoma programa „Horizontas 2020“; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti atitinkamą mokslinių tyrimų veiklą į metines darbo programas; be to, teigiamai vertina pradėtus parengiamuosius veiksmus ir tikisi, kad BSGP srityje atlikus šiuos veiksmus tam tikrą mokslinį tyrimą bus galima finansuoti pagal būsimą daugiametę finansinę programą; pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti bandomąjį BSGP mokslinių tyrimų projektą, kurį kartu vykdo Komisija ir EGA ir kurį Parlamentas pasiūlė 2015 m. biudžete, siekiant, kad agentūra įvykdytų Sąjungos tikslus ir Sąjungos biudžetą; atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad Komisija nepateikė Parlamentui SESV 185 straipsnio teikiamų galimybių įvertinimo, kaip reikalaujama 2013 m. lapkričio 21 d. Parlamento rezoliucijoje dėl Europos gynybos technologinės ir pramoninės bazės; |
| --- | --- |

52.

mano, kad jokia vyriausybė nėra pajėgi viena pradėti įgyvendinti reikiamos apimties mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programų; primena 2008 m. gruodžio mėn. Tarybos deklaraciją dėl pajėgumų stiprinimo bei valstybių narių įsipareigojimą pasiekti kolektyvinį tikslą 2 proc. mūsų gynybos išlaidų sumos skirti moksliniams tyrimams finansuoti; prašo vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos bei EGA vadovo pateikti duomenų apie dabartinę padėtį šioje srityje; taigi teigiamai vertina tai, kad Komisija pateikė pasiūlymų plėtoti civilinėje ir gynybos srityse vykdomų mokslinių tyrimų sąveiką; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad programos „Horizontas 2020“ saugumo tyrimų programoje suteikiama daug galimybių plėtoti šios srities pajėgumus; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares remti mokslinių tyrimų veiklą, padedančią vykdyti Sąjungos išorės politiką, įskaitant technologinę plėtrą dvejopo naudojimo technologijų srityje, kad būtų stiprinama civilinės saugos ir karinių pajėgų sąveika, kaip nurodyta specialiojoje programoje, kuria nustatoma programa „Horizontas 2020“; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti atitinkamą mokslinių tyrimų veiklą į metines darbo programas; be to, teigiamai vertina pradėtus parengiamuosius veiksmus ir tikisi, kad BSGP srityje atlikus šiuos veiksmus tam tikrą mokslinį tyrimą bus galima finansuoti pagal būsimą daugiametę finansinę programą; pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti bandomąjį BSGP mokslinių tyrimų projektą, kurį kartu vykdo Komisija ir EGA ir kurį Parlamentas pasiūlė 2015 m. biudžete, siekiant, kad agentūra įvykdytų Sąjungos tikslus ir Sąjungos biudžetą; atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad Komisija nepateikė Parlamentui SESV 185 straipsnio teikiamų galimybių įvertinimo, kaip reikalaujama 2013 m. lapkričio 21 d. Parlamento rezoliucijoje dėl Europos gynybos technologinės ir pramoninės bazės;

| 53. | kartu ragina stropiau prižiūrėti šių parengiamųjų gynybos veiksmų valdymą, intelektinės nuosavybės teises, bendrą finansavimą ir dalyvavimo juose taisykles; ragina į sprendimų priėmimo procesą visapusiškai įtraukti valstybes nares siekiant išvengti per didelės biurokratijos ir užtikrinti, kad pasirinktos programos atitiktų BSGP ir valstybių narių strategines reikmes; |
| --- | --- |

53.

kartu ragina stropiau prižiūrėti šių parengiamųjų gynybos veiksmų valdymą, intelektinės nuosavybės teises, bendrą finansavimą ir dalyvavimo juose taisykles; ragina į sprendimų priėmimo procesą visapusiškai įtraukti valstybes nares siekiant išvengti per didelės biurokratijos ir užtikrinti, kad pasirinktos programos atitiktų BSGP ir valstybių narių strategines reikmes;

| 54. | primena, kad gynybos srities tyrimai pasižymi dideliu slaptumu ir strategiškumu atsižvelgiant tiek į pramonės subjektų konkurencingumą, tiek į ES strateginį savarankiškumą, ir ragina patvirtinti tinkamą su sauga ir gynyba susijusios intelektinės nuosavybės politiką siekiant apsaugoti tyrimų rezultatus; tikisi, kad Komisija ir gynybos pramonės subjektai pateiks šios srities pasiūlymų; |
| --- | --- |

54.

primena, kad gynybos srities tyrimai pasižymi dideliu slaptumu ir strategiškumu atsižvelgiant tiek į pramonės subjektų konkurencingumą, tiek į ES strateginį savarankiškumą, ir ragina patvirtinti tinkamą su sauga ir gynyba susijusios intelektinės nuosavybės politiką siekiant apsaugoti tyrimų rezultatus; tikisi, kad Komisija ir gynybos pramonės subjektai pateiks šios srities pasiūlymų;

| 55. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymus, kuriais siekiama skatinti diegti bendrus gynybos įrangos sertifikavimo standartus ir procedūras; tikisi, kad EGA ir Komisija parengs gynybos pramonės standartų rengimo veiksmų planą ir kad EGA bei Europos aviacijos saugos agentūra (AESA) nurodys galimybes, kaip gerinti karinio sertifikavimo tarpusavio pripažinimą ES; apgailestauja dėl Europos standartizacijos organizacijų nenoro nustatyti gynybos produktų standartizacijos reikalavimus; |
| --- | --- |

55.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymus, kuriais siekiama skatinti diegti bendrus gynybos įrangos sertifikavimo standartus ir procedūras; tikisi, kad EGA ir Komisija parengs gynybos pramonės standartų rengimo veiksmų planą ir kad EGA bei Europos aviacijos saugos agentūra (AESA) nurodys galimybes, kaip gerinti karinio sertifikavimo tarpusavio pripažinimą ES; apgailestauja dėl Europos standartizacijos organizacijų nenoro nustatyti gynybos produktų standartizacijos reikalavimus;

o

o o

| 56. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, NATO generaliniam sekretoriui, NATO parlamentinės asamblėjos pirmininkui, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) pirmininkui, ESBO parlamentinės asamblėjos pirmininkui, Afrikos Sąjungos asamblėjos pirmininkui ir Pietryčių Azijos valstybių asociacijos generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

56.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, NATO generaliniam sekretoriui, NATO parlamentinės asamblėjos pirmininkui, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) pirmininkui, ESBO parlamentinės asamblėjos pirmininkui, Afrikos Sąjungos asamblėjos pirmininkui ir Pietryčių Azijos valstybių asociacijos generaliniam sekretoriui.

---

(1)  OL L 146, 2009 6 10, p. 1.

(2)  OL L 216, 2009 8 20, p. 76.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0513.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0514.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0380.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0381.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0457.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0286.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0278.

(10)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_lt.pdf

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/68

---

P8_TA(2015)0214

Bendros saugumo ir gynybos politikos finansavimas

2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos finansavimo (2014/2258(INI))

(2016/C 353/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) V antraštinę dalį, ypač į 21, 24, 41, 42, 43, 44, 45 ir 46 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) V antraštinę dalį, ypač į 21, 24, 41, 42, 43, 44, 45 ir 46 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3) ir į jo vėlesnius pakeitimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3) ir į jo vėlesnius pakeitimus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 18/2012 „Su teisine valstybe susijusi Europos Sąjungos pagalba Kosovui“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 18/2012 „Su teisine valstybe susijusi Europos Sąjungos pagalba Kosovui“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d. ir 2014 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d. ir 2014 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos gynybos agentūros vadovės 2014 m. liepos 7 d. pažangos ataskaitą dėl Europos Vadovų Tarybos 2013 m. gruodžio mėn. išvadų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos gynybos agentūros vadovės 2014 m. liepos 7 d. pažangos ataskaitą dėl Europos Vadovų Tarybos 2013 m. gruodžio mėn. išvadų įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės bei Komisijos bendrą komunikatą dėl ES visapusiško požiūrio į išorės konfliktus ir krizes ir susijusias 2014 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės bei Komisijos bendrą komunikatą dėl ES visapusiško požiūrio į išorės konfliktus ir krizes ir susijusias 2014 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Europos gynybos agentūros 2014 m. metinę ataskaitą ir 2013 m. finansinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gynybos agentūros 2014 m. metinę ataskaitą ir 2013 m. finansinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 3 d. rezoliuciją dėl visapusiško ES požiūrio ir jo padarinių ES išorės veiksmų suderinamumui (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 3 d. rezoliuciją dėl visapusiško ES požiūrio ir jo padarinių ES išorės veiksmų suderinamumui (4),

| — | atsižvelgdamas į pirmininkaujančios valstybės išvadas, kurias Europos Vadovų Taryba priėmė 1999 m. gruodžio 11 d. Helsinkyje (Pagrindinis tikslas 2003 m.) ir į Pagrindinį tikslą 2010 m., kurį Taryba patvirtino 2004 m. gegužės 17 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmininkaujančios valstybės išvadas, kurias Europos Vadovų Taryba priėmė 1999 m. gruodžio 11 d. Helsinkyje (Pagrindinis tikslas 2003 m.) ir į Pagrindinį tikslą 2010 m., kurį Taryba patvirtino 2004 m. gegužės 17 d.,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinį tikslą civilinėje srityje 2010 m., kurį patvirtino ministrų Civilinių pajėgumų tobulinimo konferencija ir 2007 m. lapkričio 19 d. įvertino Bendrųjų reikalų ir išorės santykių taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinį tikslą civilinėje srityje 2010 m., kurį patvirtino ministrų Civilinių pajėgumų tobulinimo konferencija ir 2007 m. lapkričio 19 d. įvertino Bendrųjų reikalų ir išorės santykių taryba,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Biudžeto komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Biudžeto komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0136/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0136/2015),

| A. | kadangi dėl vis sudėtingesnės saugumo padėties Sąjungoje ir už jos ribų, kuriai būdingi nauji pavojai ir grėsmės, su kuriomis nė viena valstybė narė negali susidoroti viena, reikia stiprinti bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP) ir užtikrinti, kad ji būtų veiksmingesnė politikos priemonė – tikra ES piliečių saugumo ir europinių interesų bei vertybių skatinimo garantija; kadangi Sąjunga turi gerinti savo išorės sienų apsaugą; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl vis sudėtingesnės saugumo padėties Sąjungoje ir už jos ribų, kuriai būdingi nauji pavojai ir grėsmės, su kuriomis nė viena valstybė narė negali susidoroti viena, reikia stiprinti bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP) ir užtikrinti, kad ji būtų veiksmingesnė politikos priemonė – tikra ES piliečių saugumo ir europinių interesų bei vertybių skatinimo garantija; kadangi Sąjunga turi gerinti savo išorės sienų apsaugą;

| B. | kadangi dėl biudžeto išlaidų mažinimo gynybos srityje ir esamo dubliavimosi reikia iš naujo apsvarstyti BSGP misijų ir operacijų finansavimą ir geriau bei ekonomiškai efektyviau panaudoti biudžeto asignavimus, kartu užtikrinant tinkamą visų misijų operacijų, tiek civilinių, tiek karinių, demokratinę kontrolę ES institucijų lygmeniu; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl biudžeto išlaidų mažinimo gynybos srityje ir esamo dubliavimosi reikia iš naujo apsvarstyti BSGP misijų ir operacijų finansavimą ir geriau bei ekonomiškai efektyviau panaudoti biudžeto asignavimus, kartu užtikrinant tinkamą visų misijų operacijų, tiek civilinių, tiek karinių, demokratinę kontrolę ES institucijų lygmeniu;

| C. | kadangi Europos Vadovų Taryba savo 2013 m. gruodžio mėn. susitikime nusprendė išnagrinėti ES misijų ir operacijų finansinius aspektus, įskaitant mechanizmo ATHENA peržiūrą, siekdama užtikrinti, kad taikant procedūras ir taisykles Sąjunga galėtų greičiau, lanksčiau ir veiksmingiau dislokuoti ES civilines ir karines operacijas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Vadovų Taryba savo 2013 m. gruodžio mėn. susitikime nusprendė išnagrinėti ES misijų ir operacijų finansinius aspektus, įskaitant mechanizmo ATHENA peržiūrą, siekdama užtikrinti, kad taikant procedūras ir taisykles Sąjunga galėtų greičiau, lanksčiau ir veiksmingiau dislokuoti ES civilines ir karines operacijas;

| D. | kadangi pagal Lisabonos sutarties nuostatas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis taip pat yra Komisijos pirmininko pavaduotojas, Europos gynybos agentūros vadovas ir Europos Sąjungos Užsienio reikalų tarybos pirmininkas; kadangi pagal ES sutarties 45 straipsnį Europos gynybos agentūra, kiek tai būtina, „savo užduotis vykdo palaikydama ryšį su Komisija“; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Lisabonos sutarties nuostatas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis taip pat yra Komisijos pirmininko pavaduotojas, Europos gynybos agentūros vadovas ir Europos Sąjungos Užsienio reikalų tarybos pirmininkas; kadangi pagal ES sutarties 45 straipsnį Europos gynybos agentūra, kiek tai būtina, „savo užduotis vykdo palaikydama ryšį su Komisija“;

| 1. | pažymi, kad ES ir jos valstybės narės yra pagrindinės įvairių taikos palaikymo ir krizių valdymo operacijų finansuotojos visame pasaulyje, o BSGP civilinėms ir karinėms misijoms ir operacijoms skiriama labai maža viso finansavimo dalis; pripažįsta pagal BSGP vykdomų intervencijų svarbą siekiant taikos ir kartu ragina valstybes nares laikytis tvirtesnes pozicijos konfliktų prevencijos, atstatymo po konflikto ir nuolatinės taikos palaikymo konfliktų apimtose teritorijose klausimais; yra įsitikinęs, kad ES negali sau leisti sutelkti dėmesį tik į po krizės susiklosčiusiomis aplinkybėmis taikomas priemones arba priemones, skirtas atsigavimui po krizės remti; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad ES ir jos valstybės narės yra pagrindinės įvairių taikos palaikymo ir krizių valdymo operacijų finansuotojos visame pasaulyje, o BSGP civilinėms ir karinėms misijoms ir operacijoms skiriama labai maža viso finansavimo dalis; pripažįsta pagal BSGP vykdomų intervencijų svarbą siekiant taikos ir kartu ragina valstybes nares laikytis tvirtesnes pozicijos konfliktų prevencijos, atstatymo po konflikto ir nuolatinės taikos palaikymo konfliktų apimtose teritorijose klausimais; yra įsitikinęs, kad ES negali sau leisti sutelkti dėmesį tik į po krizės susiklosčiusiomis aplinkybėmis taikomas priemones arba priemones, skirtas atsigavimui po krizės remti;

| 2. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę bei valstybes nares visapusiškai pasinaudoti Lisabonos sutartimi, ypač jos 44 straipsniu dėl valstybių narių grupės įgyvendinamų BSGP užduočių ir 46 straipsniu dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo, siekiant greitesnio ir lankstesnio BSGP misijų ir operacijų vykdymo; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę bei valstybes nares visapusiškai pasinaudoti Lisabonos sutartimi, ypač jos 44 straipsniu dėl valstybių narių grupės įgyvendinamų BSGP užduočių ir 46 straipsniu dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo, siekiant greitesnio ir lankstesnio BSGP misijų ir operacijų vykdymo;

| 3. | susirūpinęs pažymi, jog valstybėms narėms vis dar nepavyksta pasiekti 1999 m. Helsinkio pagrindinių tikslų, nepaisant to, kad bendras metinis gynybos biudžetas siekia maždaug 190 mlrd. EUR; primena apie ES nustatytus plataus masto pagrindinius civilinius tikslus; ragina stiprinti ES, kad ji būtų tikra veikėja gynybos srityje Šiaurės Atlanto sutarties organizacijoje, ir apgailestauja dėl to, kad stokojama doktrinos, pagal kurią būtų galima vykdyti ES sutarties 43 straipsnyje išvardytus uždavinius (išplėstus Petersbergo uždavinius); primygtinai ragina užtikrinti glaudesnį koordinavimą ir bendradarbiavimą saugumo ir gynybos klausimais Šiaurės Atlanto sutarties organizacijoje tarp valstybių narių ir ES lygmeniu, ypač išteklių, pajėgumų ir turto telkimo ir dalijimosi jais srityje; ragina Komisiją skubiai išnagrinėti saugumo ir gynybos uždavinius bei poreikius; |
| --- | --- |

3.

susirūpinęs pažymi, jog valstybėms narėms vis dar nepavyksta pasiekti 1999 m. Helsinkio pagrindinių tikslų, nepaisant to, kad bendras metinis gynybos biudžetas siekia maždaug 190 mlrd. EUR; primena apie ES nustatytus plataus masto pagrindinius civilinius tikslus; ragina stiprinti ES, kad ji būtų tikra veikėja gynybos srityje Šiaurės Atlanto sutarties organizacijoje, ir apgailestauja dėl to, kad stokojama doktrinos, pagal kurią būtų galima vykdyti ES sutarties 43 straipsnyje išvardytus uždavinius (išplėstus Petersbergo uždavinius); primygtinai ragina užtikrinti glaudesnį koordinavimą ir bendradarbiavimą saugumo ir gynybos klausimais Šiaurės Atlanto sutarties organizacijoje tarp valstybių narių ir ES lygmeniu, ypač išteklių, pajėgumų ir turto telkimo ir dalijimosi jais srityje; ragina Komisiją skubiai išnagrinėti saugumo ir gynybos uždavinius bei poreikius;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad civilinių BSGP misijų finansavimo pagal ES biudžeto bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) skyrių lygis per pastaruosius metus sumažėjo ir tikimasi, kad jis liks stabilus vykdant 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą; apgailestauja, kad civilinėms misijoms poveikį padarė bendras mokėjimų asignavimų trūkumas, todėl Komisija turėjo pritaikyti poveikio švelninimo priemonę ir atidėti 22 mln. EUR mokėjimą iki 2015 m.; tačiau teigiamai vertina tai, kad nustatyta, jog galima būtų sutaupyti maždaug 16 mln. EUR, dėl to, prireikus, artimoje ateityje būtų galima finansuoti tolesnes misijas; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad civilinių BSGP misijų finansavimo pagal ES biudžeto bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) skyrių lygis per pastaruosius metus sumažėjo ir tikimasi, kad jis liks stabilus vykdant 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą; apgailestauja, kad civilinėms misijoms poveikį padarė bendras mokėjimų asignavimų trūkumas, todėl Komisija turėjo pritaikyti poveikio švelninimo priemonę ir atidėti 22 mln. EUR mokėjimą iki 2015 m.; tačiau teigiamai vertina tai, kad nustatyta, jog galima būtų sutaupyti maždaug 16 mln. EUR, dėl to, prireikus, artimoje ateityje būtų galima finansuoti tolesnes misijas;

Išlaidų mažinimo ir veiksmingumo didinimo iniciatyvos

| 5. | teigiamai vertina konkrečias priemones ir pragmatinius sprendimus, kuriuos neseniai pateikė Komisija pagal taikomą finansinių taisyklių sistemą siekdama sutrumpinti su BSGP civilinėmis misijomis susijusias finansines procedūras; tačiau apgailestauja dėl vis dar didelio vėlavimo įsigyjant būtiniausią BSGP misijų pagal BUSP įrangą ir paslaugas, iš dalies dėl dažnai lėto Tarybos sprendimų priėmimo proceso, tačiau taip pat dėl tam tikro bendro požiūrio į finansinių taisyklių taikymą BSGP misijoms trūkumo ir dėl to daromo neigiamo poveikio misijų vykdymui ir darbuotojams ir galbūt misijų saugumui; |
| --- | --- |

5.

teigiamai vertina konkrečias priemones ir pragmatinius sprendimus, kuriuos neseniai pateikė Komisija pagal taikomą finansinių taisyklių sistemą siekdama sutrumpinti su BSGP civilinėmis misijomis susijusias finansines procedūras; tačiau apgailestauja dėl vis dar didelio vėlavimo įsigyjant būtiniausią BSGP misijų pagal BUSP įrangą ir paslaugas, iš dalies dėl dažnai lėto Tarybos sprendimų priėmimo proceso, tačiau taip pat dėl tam tikro bendro požiūrio į finansinių taisyklių taikymą BSGP misijoms trūkumo ir dėl to daromo neigiamo poveikio misijų vykdymui ir darbuotojams ir galbūt misijų saugumui;

| 6. | primygtinai ragina Komisiją šalinti šiuos trūkumus: parengti konkretų civilinių BSGP misijų finansinių taisyklių šabloną ir pritaikyti esamas gaires prie jų poreikių, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos greitai, lanksčiai ir veiksmingiau vykdyti misijas, tuo pat metu užtikrinant patikimą ES finansų valdymą ir tinkamą Sąjungos finansinių interesų apsaugą; laikosi nuomonės, kad biudžeto vykdymo įgaliojimai turėtų būti suteikti civilinių operacijų vadui taip pat, kaip jie buvo suteikti ES delegacijų vadovams; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina Komisiją šalinti šiuos trūkumus: parengti konkretų civilinių BSGP misijų finansinių taisyklių šabloną ir pritaikyti esamas gaires prie jų poreikių, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos greitai, lanksčiai ir veiksmingiau vykdyti misijas, tuo pat metu užtikrinant patikimą ES finansų valdymą ir tinkamą Sąjungos finansinių interesų apsaugą; laikosi nuomonės, kad biudžeto vykdymo įgaliojimai turėtų būti suteikti civilinių operacijų vadui taip pat, kaip jie buvo suteikti ES delegacijų vadovams;

| 7. | ragina Komisiją ir valstybės nares pateikti visų išlaidų saugumo ir gynybos politikai metinį įvertinimą, kuris apimtų ir skaidrų viešųjų pirkimų procedūrų pristatymą, kad būtų galima užtikrinti kuo veiksmingesnį šios srities biudžeto valdymą ateityje; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją ir valstybės nares pateikti visų išlaidų saugumo ir gynybos politikai metinį įvertinimą, kuris apimtų ir skaidrų viešųjų pirkimų procedūrų pristatymą, kad būtų galima užtikrinti kuo veiksmingesnį šios srities biudžeto valdymą ateityje;

| 8. | primygtinai ragina sukurti bendrų paslaugų centrą ir integruoto išteklių valdymo sistemą, kurie padėtų pagreitinti civilinių misijų dislokavimą ir pagerinti jų išlaidų veiksmingumą; apgailestauja, kad iki šiol ši iniciatyva vis dar aklavietėje; pažymi, kad svarstoma sukurti misijų paramos platformą, tačiau ragina Komisiją ir EIVT imtis tolesnių žingsnių siekiant įsteigti tikrą bendrų paslaugų centrą; |
| --- | --- |

8.

primygtinai ragina sukurti bendrų paslaugų centrą ir integruoto išteklių valdymo sistemą, kurie padėtų pagreitinti civilinių misijų dislokavimą ir pagerinti jų išlaidų veiksmingumą; apgailestauja, kad iki šiol ši iniciatyva vis dar aklavietėje; pažymi, kad svarstoma sukurti misijų paramos platformą, tačiau ragina Komisiją ir EIVT imtis tolesnių žingsnių siekiant įsteigti tikrą bendrų paslaugų centrą;

| 9. | laikosi nuomonės, kad reikia sumažinti nuolatinius EIVT ir Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centro administracinio biudžeto apribojimus, nes metinių biudžeto lėšų nepakanka siekiant atlikti visas planavimo, vykdymo ir paramos užduotis, ypač tuo laikotarpiu, kai daugiau misijų pradedama vykdyti beveik tuo pačiu metu; |
| --- | --- |

9.

laikosi nuomonės, kad reikia sumažinti nuolatinius EIVT ir Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centro administracinio biudžeto apribojimus, nes metinių biudžeto lėšų nepakanka siekiant atlikti visas planavimo, vykdymo ir paramos užduotis, ypač tuo laikotarpiu, kai daugiau misijų pradedama vykdyti beveik tuo pačiu metu;

| 10. | laikosi nuomonės, kad nuolatinė BSGP saugykla, kuri šiuo metu naudojama tik naujų civilinių BSGP misijų atveju, turėtų būti nedelsiant atnaujinta ir išplėsta, kad aprėptų vykdomas misijas, taip pat kad būtų pagerintos pasinaudojimo saugoma įranga galimybės ir, be to, padidinta reikiamos įrangos įvairovė; siūlo, kad BSGP saugyklą ateityje valdytų bendrų paslaugų centras; |
| --- | --- |

10.

laikosi nuomonės, kad nuolatinė BSGP saugykla, kuri šiuo metu naudojama tik naujų civilinių BSGP misijų atveju, turėtų būti nedelsiant atnaujinta ir išplėsta, kad aprėptų vykdomas misijas, taip pat kad būtų pagerintos pasinaudojimo saugoma įranga galimybės ir, be to, padidinta reikiamos įrangos įvairovė; siūlo, kad BSGP saugyklą ateityje valdytų bendrų paslaugų centras;

| 11. | pabrėžia poreikį užtikrinti pakankamą misijų darbuotojų skaičių, atsižvelgiant į įvairių valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus šiuo klausimu (pvz., 2010 m. pagrindinis tikslas civilinėje srityje, daugiametis civilinių pajėgumų plėtojimo planas); tačiau apgailestauja, kad susiduriama su sunkumais siekiant įdarbinti ir išlaikyti pakankamai kvalifikuotų BSGP misijų darbuotojų; ragina plačiu mastu naudotis greitai dislokuojamomis civilinio reagavimo grupėmis, kurios padidintų ES greitojo reagavimo pajėgumus, sudarytų palankesnes sąlygas sparčiai suformuoti misijas ir prisidėtų siekiant ES krizių valdymo operacijų veiksmingumo; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia poreikį užtikrinti pakankamą misijų darbuotojų skaičių, atsižvelgiant į įvairių valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus šiuo klausimu (pvz., 2010 m. pagrindinis tikslas civilinėje srityje, daugiametis civilinių pajėgumų plėtojimo planas); tačiau apgailestauja, kad susiduriama su sunkumais siekiant įdarbinti ir išlaikyti pakankamai kvalifikuotų BSGP misijų darbuotojų; ragina plačiu mastu naudotis greitai dislokuojamomis civilinio reagavimo grupėmis, kurios padidintų ES greitojo reagavimo pajėgumus, sudarytų palankesnes sąlygas sparčiai suformuoti misijas ir prisidėtų siekiant ES krizių valdymo operacijų veiksmingumo;

| 12. | apgailestauja dėl nepakankamo skaidrumo ir didelių išlaidų, susijusių su privačių įmonių atrankos BSGP civilinių misijų darbuotojų saugumui užtikrinti procesu; ragina, siekiant mažinti privačių apsaugos įmonių taikomus įkainius ir užtikrinti didesnį atrankos proceso skaidrumą, sukurti BSGP civilinėms misijoms skirtą saugumo srities bendrąjį susitarimą; mano, kad šiomis aplinkybėmis reikėtų teikti pirmenybę Europos Sąjungos įmonėms; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja dėl nepakankamo skaidrumo ir didelių išlaidų, susijusių su privačių įmonių atrankos BSGP civilinių misijų darbuotojų saugumui užtikrinti procesu; ragina, siekiant mažinti privačių apsaugos įmonių taikomus įkainius ir užtikrinti didesnį atrankos proceso skaidrumą, sukurti BSGP civilinėms misijoms skirtą saugumo srities bendrąjį susitarimą; mano, kad šiomis aplinkybėmis reikėtų teikti pirmenybę Europos Sąjungos įmonėms;

Nuoseklumas ir papildomumas

| 13. | laikosi nuomonės, kad BSGP turėtų būti traktuojama kaip platesnio BUSP išorės aspekto ir visų ES išorės veiksmų, taip pat kaip bendrosios rinkos, pramonės, kosmoso, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politikos vidaus aspekto dalis; yra tvirtai įsitikinęs, kad, norint sukurti masto ekonomiją ir kuo labiau padidinti ES išlaidų poveikį, turėtų būti užtikrintas įvairių priemonių nuoseklumas ir papildomumas; laikosi nuomonės, kad ES turi daugiau priemonių ir įtakos galimybių nei kuri nors kita viršvalstybinė institucija, turint mintyje, kad jos saugumo ir gynybos politika gali būti sustiprinta taikant visapusišką požiūrį ir kitas ES priemones ir finansavimo mechanizmus; todėl mano, kad BUSP skiriami ištekliai turėtų būti naudojami protingiau, visų pirma stiprinant BSGP priemonių ir įvairių ES finansuojamų programų, kurias valdo Komisija, koordinavimą; |
| --- | --- |

13.

laikosi nuomonės, kad BSGP turėtų būti traktuojama kaip platesnio BUSP išorės aspekto ir visų ES išorės veiksmų, taip pat kaip bendrosios rinkos, pramonės, kosmoso, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politikos vidaus aspekto dalis; yra tvirtai įsitikinęs, kad, norint sukurti masto ekonomiją ir kuo labiau padidinti ES išlaidų poveikį, turėtų būti užtikrintas įvairių priemonių nuoseklumas ir papildomumas; laikosi nuomonės, kad ES turi daugiau priemonių ir įtakos galimybių nei kuri nors kita viršvalstybinė institucija, turint mintyje, kad jos saugumo ir gynybos politika gali būti sustiprinta taikant visapusišką požiūrį ir kitas ES priemones ir finansavimo mechanizmus; todėl mano, kad BUSP skiriami ištekliai turėtų būti naudojami protingiau, visų pirma stiprinant BSGP priemonių ir įvairių ES finansuojamų programų, kurias valdo Komisija, koordinavimą;

| 14. | ragina prireikus užtikrinti geresnę karinių ir civilinių veiksmų sąveiką ir visų pirma į tai atsižvelgti planavimo procesų pradžioje, ypač patalpų, medicinos paslaugų, logistikos, transporto ir misijų saugumo srityse, taip pat laikytis įvairios pavaldumo tvarkos ir aiškiai atskirti civilinių misijų ir karinių operacijų pobūdį, tikslus ir vykdymo būdus; |
| --- | --- |

14.

ragina prireikus užtikrinti geresnę karinių ir civilinių veiksmų sąveiką ir visų pirma į tai atsižvelgti planavimo procesų pradžioje, ypač patalpų, medicinos paslaugų, logistikos, transporto ir misijų saugumo srityse, taip pat laikytis įvairios pavaldumo tvarkos ir aiškiai atskirti civilinių misijų ir karinių operacijų pobūdį, tikslus ir vykdymo būdus;

| 15. | pabrėžia taupymo galimybes, kurių atsirastų ES lygmeniu skatinant sąveiką karinėje srityje, įskaitant transporto, mokymo ir medicinos pagalbos sritis; pabrėžia Europos gynybos agentūros vaidmenį, kurį ji atlieka vykdydama savo užduotį skatinti gynybos įrangos ir dislokavimo pajėgumų sąveikumą ir sąveiką ES valstybėse narėse, bet labai apgailestauja, kad, nors Europos gynybos agentūrai vadovauja Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė, ji tebėra pavaldi Tarybai ir visiškai finansuojama ne Sąjungos biudžeto lėšomis, todėl jai netaikoma Europos Sąjungos demokratinė kontrolė; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia taupymo galimybes, kurių atsirastų ES lygmeniu skatinant sąveiką karinėje srityje, įskaitant transporto, mokymo ir medicinos pagalbos sritis; pabrėžia Europos gynybos agentūros vaidmenį, kurį ji atlieka vykdydama savo užduotį skatinti gynybos įrangos ir dislokavimo pajėgumų sąveikumą ir sąveiką ES valstybėse narėse, bet labai apgailestauja, kad, nors Europos gynybos agentūrai vadovauja Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė, ji tebėra pavaldi Tarybai ir visiškai finansuojama ne Sąjungos biudžeto lėšomis, todėl jai netaikoma Europos Sąjungos demokratinė kontrolė;

| 16. | teigiamai vertina krizių valdymo procedūrų peržiūrą, dėl kurios susitarta 2013 m., nes ji lėmė geresnį BSGP misijų planavimą ir vykdymą; tačiau pabrėžia, kad reikia dėti dar daugiau pastangų ir pašalinti nuolatinius izoliuotus veiksmus, dėl kurių suskaidomas ES užsienio politikos mechanizmas; |
| --- | --- |

16.

teigiamai vertina krizių valdymo procedūrų peržiūrą, dėl kurios susitarta 2013 m., nes ji lėmė geresnį BSGP misijų planavimą ir vykdymą; tačiau pabrėžia, kad reikia dėti dar daugiau pastangų ir pašalinti nuolatinius izoliuotus veiksmus, dėl kurių suskaidomas ES užsienio politikos mechanizmas;

| 17. | ragina Komisiją nustatyti nuolatines finansines Komisijos, EIVT, EGA, EPI ir valstybių narių bendradarbiavimo BSGP ir bendrosios rinkos, pramonės, kosmoso, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politikos klausimais procedūras; ragina Komisiją ir Tarybą nustatyti nuolatines finansines taisykles, skirtas ES vidaus saugumo agentūroms (pavyzdžiui, FRONTEX, Europolui, ENISA) ir išorės saugumo įstaigoms (pavyzdžiui, EGA, EIVT) susieti; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją nustatyti nuolatines finansines Komisijos, EIVT, EGA, EPI ir valstybių narių bendradarbiavimo BSGP ir bendrosios rinkos, pramonės, kosmoso, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politikos klausimais procedūras; ragina Komisiją ir Tarybą nustatyti nuolatines finansines taisykles, skirtas ES vidaus saugumo agentūroms (pavyzdžiui, FRONTEX, Europolui, ENISA) ir išorės saugumo įstaigoms (pavyzdžiui, EGA, EIVT) susieti;

| 18. | pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti bandomąjį BSGP mokslinių tyrimų projektą, kurį kartu vykdo Komisija ir EGA ir kurį Parlamentas pasiūlė 2015 m. biudžete, siekiant, kad Agentūra vykdytų Sąjungos tikslus ir biudžetą; apgailestauja, kad šiuo atveju Komisija nepateikė Parlamentui SESV 185 straipsnyje numatytų galimybių vertinimo, kaip reikalaujama jo 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliucijoje dėl Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (5); |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti bandomąjį BSGP mokslinių tyrimų projektą, kurį kartu vykdo Komisija ir EGA ir kurį Parlamentas pasiūlė 2015 m. biudžete, siekiant, kad Agentūra vykdytų Sąjungos tikslus ir biudžetą; apgailestauja, kad šiuo atveju Komisija nepateikė Parlamentui SESV 185 straipsnyje numatytų galimybių vertinimo, kaip reikalaujama jo 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliucijoje dėl Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (5);

| 19. | palankiai vertina 2014 m. birželio 24 d. patvirtintas Komisijos komunikato dėl Europos gynybos ir saugumo sektoriaus įgyvendinimo gaires; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją suinteresuotųjų subjektų vertinime nurodyti, kaip galimi paramos gavėjai, taip pat nacionalinės ir regioninės administracijos, yra pasirengę naudotis nurodytomis priemonėmis (ESI fondų, ERPF, ESF, INTERREG V); šiuo požiūriu apgailestauja, kad Komisijos pasiūlymai galbūt pateikti per vėlai, kad jais būtų galima daryti įtaką vykdomam nacionalinių ir regioninių administracijų išteklių paskirstymo procesui arba perskirstyti stipresnei Europos gynybos pramoninei ir technologinei bazei (EGPTB) užtikrinti reikalingas ES lėšas; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina 2014 m. birželio 24 d. patvirtintas Komisijos komunikato dėl Europos gynybos ir saugumo sektoriaus įgyvendinimo gaires; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją suinteresuotųjų subjektų vertinime nurodyti, kaip galimi paramos gavėjai, taip pat nacionalinės ir regioninės administracijos, yra pasirengę naudotis nurodytomis priemonėmis (ESI fondų, ERPF, ESF, INTERREG V); šiuo požiūriu apgailestauja, kad Komisijos pasiūlymai galbūt pateikti per vėlai, kad jais būtų galima daryti įtaką vykdomam nacionalinių ir regioninių administracijų išteklių paskirstymo procesui arba perskirstyti stipresnei Europos gynybos pramoninei ir technologinei bazei (EGPTB) užtikrinti reikalingas ES lėšas;

| 20. | teigiamai vertina iniciatyvą „Mokymas ir aprūpinimas įranga“, kurią įgyvendinant kaip pereinamojo laikotarpio arba pasitraukimo strategiją būtų užtikrinamas partnerių pajėgumų stiprinimas, sudarant palankesnes sąlygas finansuoti įvairią trečiųjų šalių saugumo ir gynybos pajėgoms skirtą techninę įrangą ir žudyti nepritaikytą įrangą, ir palaiko EIVT ir Komisijos bendrą požiūrį šiuo klausimu; remia projektų grupių, prie kurių veiklos gali prisidėti suinteresuotos valstybės narės arba trečiosios šalys, kūrimą, nes jos padėtų greitai patenkinti priimančiųjų valstybių saugumo srities poreikius teikiant paramą projektams, ir mano, kad tokiomis grupėmis reikėtų naudotis sistemingai; |
| --- | --- |

20.

teigiamai vertina iniciatyvą „Mokymas ir aprūpinimas įranga“, kurią įgyvendinant kaip pereinamojo laikotarpio arba pasitraukimo strategiją būtų užtikrinamas partnerių pajėgumų stiprinimas, sudarant palankesnes sąlygas finansuoti įvairią trečiųjų šalių saugumo ir gynybos pajėgoms skirtą techninę įrangą ir žudyti nepritaikytą įrangą, ir palaiko EIVT ir Komisijos bendrą požiūrį šiuo klausimu; remia projektų grupių, prie kurių veiklos gali prisidėti suinteresuotos valstybės narės arba trečiosios šalys, kūrimą, nes jos padėtų greitai patenkinti priimančiųjų valstybių saugumo srities poreikius teikiant paramą projektams, ir mano, kad tokiomis grupėmis reikėtų naudotis sistemingai;

| 21. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymus, kuriais siekiama tinkamiau įgyvendinti Direktyvą 2009/81/EB (dėl viešojo pirkimo sutarčių) ir Direktyvą 2009/43/EB (dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo į vidaus rinką); ragina Komisiją turėti omenyje, kad, siekiant užtikrinti gynybos srityje dirbančių ES įmonių konkurencingumą ir paremti valstybių narių pastangas stiprinti savo gynybos pajėgumus, tokioms įmonėms turėtų būti taikoma speciali teisinė ir finansinė tvarka; |
| --- | --- |

21.

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymus, kuriais siekiama tinkamiau įgyvendinti Direktyvą 2009/81/EB (dėl viešojo pirkimo sutarčių) ir Direktyvą 2009/43/EB (dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo į vidaus rinką); ragina Komisiją turėti omenyje, kad, siekiant užtikrinti gynybos srityje dirbančių ES įmonių konkurencingumą ir paremti valstybių narių pastangas stiprinti savo gynybos pajėgumus, tokioms įmonėms turėtų būti taikoma speciali teisinė ir finansinė tvarka;

Karinių operacijų finansavimas

| 22. | pripažįsta, kad karines operacijas finansuoja valstybės narės ne ES biudžeto lėšomis ir kad jų bendrosios sąnaudos padengiamos taikant mechanizmą ATHENA; pabrėžia, kad mechanizmas ATHENA yra nepaprastai svarbus siekiant vykdyti šias operacijas ir yra valstybių narių tarpusavio solidarumo priemonė, skatinanti jas, ypač tas šalis, kurioms trūksta finansinių ir operatyvinių išteklių, prisidėti prie BSGP operacijų; tačiau apgailestauja, kad bendrųjų sąnaudų dalis ir toliau lieka labai nedidelė (apytiksliai 10–15 proc. visų išlaidų) ir kad didelė valstybėms per karines operacijas tenkančių išlaidų ir jų prisiimamos atsakomybės dalis, remiantis principu „išlaidas apmoka tas, kas jas patyrė“, prieštarauja solidarumo ir naštos pasidalijimo principams, o tai toliau atgraso valstybes nares nuo aktyvaus dalyvavimo BSGP operacijose; nerimauja, kad tokia padėtis, ypač kai valstybėms narėms trūksta pasiryžimo dalyvauti operacijų pajėgų kūrimo procese, trukdo greitai vykdyti BSGP operacijas ir kelia pavojų bendram jų veiksmingumui; laikosi nuomonės, kad turėtų būti užtikrintas ilgalaikis karinių misijų finansavimas; |
| --- | --- |

22.

pripažįsta, kad karines operacijas finansuoja valstybės narės ne ES biudžeto lėšomis ir kad jų bendrosios sąnaudos padengiamos taikant mechanizmą ATHENA; pabrėžia, kad mechanizmas ATHENA yra nepaprastai svarbus siekiant vykdyti šias operacijas ir yra valstybių narių tarpusavio solidarumo priemonė, skatinanti jas, ypač tas šalis, kurioms trūksta finansinių ir operatyvinių išteklių, prisidėti prie BSGP operacijų; tačiau apgailestauja, kad bendrųjų sąnaudų dalis ir toliau lieka labai nedidelė (apytiksliai 10–15 proc. visų išlaidų) ir kad didelė valstybėms per karines operacijas tenkančių išlaidų ir jų prisiimamos atsakomybės dalis, remiantis principu „išlaidas apmoka tas, kas jas patyrė“, prieštarauja solidarumo ir naštos pasidalijimo principams, o tai toliau atgraso valstybes nares nuo aktyvaus dalyvavimo BSGP operacijose; nerimauja, kad tokia padėtis, ypač kai valstybėms narėms trūksta pasiryžimo dalyvauti operacijų pajėgų kūrimo procese, trukdo greitai vykdyti BSGP operacijas ir kelia pavojų bendram jų veiksmingumui; laikosi nuomonės, kad turėtų būti užtikrintas ilgalaikis karinių misijų finansavimas;

| 23. | atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad mechanizmo ATHENA persvarstymo, kuris turėjo būti atliktas iki 2014 m. pabaigos, rezultatai buvo labai riboti, pavyzdžiui, tam tikrų išlaidų išankstinio finansavimo organizavimas siekiant pagreitinti dislokavimą; apgailestauja dėl to, kad Taryba nepasiekė susitarimo dėl ES kovinių grupių strateginio dislokavimo išlaidų finansavimo įtraukimo į bendras su mechanizmu ATHENA sistemingai susijusias išlaidas ir vietoj to buvo priimtas sprendimas dvejų metų laikotarpiui, kurį galima atnaujinti; ragina per kitą Europos Vadovų Tarybos susitikimą gynybos klausimais apsvarstyti tolesnį tinkamų finansuoti pagal mechanizmą ATHENA bendrų išlaidų aprėpties išplėtimą, pvz., įtraukiant automatinį su BSGP operacijų ir misijų dislokavimu susijusių išlaidų (pajėgų apgyvendinimo infrastruktūra, pajėgų patekimo į operacijų zonas vietų sukūrimo išlaidos ir maisto bei kuro atsargos, jeigu to reikia) finansavimą; |
| --- | --- |

23.

atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad mechanizmo ATHENA persvarstymo, kuris turėjo būti atliktas iki 2014 m. pabaigos, rezultatai buvo labai riboti, pavyzdžiui, tam tikrų išlaidų išankstinio finansavimo organizavimas siekiant pagreitinti dislokavimą; apgailestauja dėl to, kad Taryba nepasiekė susitarimo dėl ES kovinių grupių strateginio dislokavimo išlaidų finansavimo įtraukimo į bendras su mechanizmu ATHENA sistemingai susijusias išlaidas ir vietoj to buvo priimtas sprendimas dvejų metų laikotarpiui, kurį galima atnaujinti; ragina per kitą Europos Vadovų Tarybos susitikimą gynybos klausimais apsvarstyti tolesnį tinkamų finansuoti pagal mechanizmą ATHENA bendrų išlaidų aprėpties išplėtimą, pvz., įtraukiant automatinį su BSGP operacijų ir misijų dislokavimu susijusių išlaidų (pajėgų apgyvendinimo infrastruktūra, pajėgų patekimo į operacijų zonas vietų sukūrimo išlaidos ir maisto bei kuro atsargos, jeigu to reikia) finansavimą;

| 24. | remia iniciatyvas, kuriomis siekiama išnagrinėti galimybę taikant mechanizmą ATHENA pritraukti ir valdyti finansinius trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų įnašus; taip pat remia bendro finansavimo galimybę, kai mažesnis dalyvaujančių šalių skaičius finansuoja tam tikras misijų veiklos išlaidas su sąlyga, kad jų įnašus administruoja mechanizmas ATHENA ir jais papildomos, o ne pakeičiamos bendrosios sąnaudos; |
| --- | --- |

24.

remia iniciatyvas, kuriomis siekiama išnagrinėti galimybę taikant mechanizmą ATHENA pritraukti ir valdyti finansinius trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų įnašus; taip pat remia bendro finansavimo galimybę, kai mažesnis dalyvaujančių šalių skaičius finansuoja tam tikras misijų veiklos išlaidas su sąlyga, kad jų įnašus administruoja mechanizmas ATHENA ir jais papildomos, o ne pakeičiamos bendrosios sąnaudos;

| 25. | primena, kad pagal Lisabonos sutartį ES numatytos naujos BSGP nuostatos, kuriomis iki šiol nepasinaudota; ragina Tarybą pasinaudoti ES sutarties 44 straipsniu, pagal kurį norinčių valstybių narių grupė gali imtis vykdyti BSGP užduotį; mano, kad skubiai reikia greitesnio sprendimų priėmimo proceso; laikosi nuomonės, kad karinių operacijų ad hoc finansavimo mechanizmai turėtų apimti daugiau nei tradicines bendrąsias sąnaudas, kurios kompensuojamos pagal mechanizmą ATHENA; |
| --- | --- |

25.

primena, kad pagal Lisabonos sutartį ES numatytos naujos BSGP nuostatos, kuriomis iki šiol nepasinaudota; ragina Tarybą pasinaudoti ES sutarties 44 straipsniu, pagal kurį norinčių valstybių narių grupė gali imtis vykdyti BSGP užduotį; mano, kad skubiai reikia greitesnio sprendimų priėmimo proceso; laikosi nuomonės, kad karinių operacijų ad hoc finansavimo mechanizmai turėtų apimti daugiau nei tradicines bendrąsias sąnaudas, kurios kompensuojamos pagal mechanizmą ATHENA;

| 26. | ragina Tarybą šiais biudžetiniais metais pradėti kurti pradinį fondą, numatytą ES sutarties 41 straipsnio 3 dalyje, siekiant skubiai finansuoti karinių operacijų pradžią; šis fondas taip pat galėtų būti tvirta pajėgumų didinimo priemonė; taip pat ragina Tarybą pateikti pasiūlymą, kaip krizės atveju būtų galima greitai pasikonsultuoti su Parlamentu; pažymi, kad civilinėms misijoms vykdyti naudojamas specialus parengiamosioms priemonėms skirtas biudžetas, tačiau dislokuojant karines operacijas ir siekiant jų veiksmingumo ir toliau kils struktūrinių kliūčių, jeigu nebus naudojamasi šia galimybe; primygtinai ragina valstybes nares dalyvauti nuolatiniame struktūrizuotame bendradarbiavime, numatytame ES sutarties 46 straipsnyje, kuriuo taip pat būtų daug greičiau pagerinti ES greitojo reagavimo pajėgumai, o tai padaryti būtina kuo skubiau; šiuo požiūriu apgailestauja, kad 2014 m. lapkričio 18 d. patvirtinta Tarybos Sistemingo ir ilgalaikio bendradarbiavimo gynybos srityje politikos strategija nepakankamai pagrįsta, nes dokumente tik apibūdinama dabartinė praktika; todėl ragina Komisiją pateikti reikiamą pasiūlymą ir jame paaiškinti, kaip ES biudžetas galėtų padėti pradėti nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą ir palengvinti bendradarbiavimą kariniais klausimais taikos metu pagal nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo sistemą; |
| --- | --- |

26.

ragina Tarybą šiais biudžetiniais metais pradėti kurti pradinį fondą, numatytą ES sutarties 41 straipsnio 3 dalyje, siekiant skubiai finansuoti karinių operacijų pradžią; šis fondas taip pat galėtų būti tvirta pajėgumų didinimo priemonė; taip pat ragina Tarybą pateikti pasiūlymą, kaip krizės atveju būtų galima greitai pasikonsultuoti su Parlamentu; pažymi, kad civilinėms misijoms vykdyti naudojamas specialus parengiamosioms priemonėms skirtas biudžetas, tačiau dislokuojant karines operacijas ir siekiant jų veiksmingumo ir toliau kils struktūrinių kliūčių, jeigu nebus naudojamasi šia galimybe; primygtinai ragina valstybes nares dalyvauti nuolatiniame struktūrizuotame bendradarbiavime, numatytame ES sutarties 46 straipsnyje, kuriuo taip pat būtų daug greičiau pagerinti ES greitojo reagavimo pajėgumai, o tai padaryti būtina kuo skubiau; šiuo požiūriu apgailestauja, kad 2014 m. lapkričio 18 d. patvirtinta Tarybos Sistemingo ir ilgalaikio bendradarbiavimo gynybos srityje politikos strategija nepakankamai pagrįsta, nes dokumente tik apibūdinama dabartinė praktika; todėl ragina Komisiją pateikti reikiamą pasiūlymą ir jame paaiškinti, kaip ES biudžetas galėtų padėti pradėti nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą ir palengvinti bendradarbiavimą kariniais klausimais taikos metu pagal nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo sistemą;

| 27. | stebisi, kad iki šiol ES lygmeniu neteikiamos mokesčių paskatos, kuriomis būtų skatinama bendradarbiauti ir telkti gynybos pajėgumus; pažymi, kad 2013 m. gruodžio mėn. posėdžiavusi Taryba paragino išnagrinėti tokias priemones, ir apgailestauja, kad po metus trukusių diskusijų dar neparengtos jokios konkrečios šioje srityje taikytinos priemonės; pažymi, kad Belgijos vyriausybė tam tikrų EGA projektų, pavyzdžiui, susijusių su palydoviniu ryšiu, parengiamaisiais etapais jau ad hoc netaiko PVM mokesčio; mano, kad toks atleidimas nuo mokesčių turėtų būti sistemiškas ir kad į jo taikymo sritį reikėtų įtraukti infrastruktūrą ir konkrečias su pajėgumais susijusias programas, remiantis esamu NATO mechanizmu arba esamu ES civilinių tyrimų infrastruktūros mechanizmu; ragina toliau plėtoti visas paskatas, kuriomis būtų galima skatinti europiečius bendradarbiauti pajėgumų srityje; |
| --- | --- |

27.

stebisi, kad iki šiol ES lygmeniu neteikiamos mokesčių paskatos, kuriomis būtų skatinama bendradarbiauti ir telkti gynybos pajėgumus; pažymi, kad 2013 m. gruodžio mėn. posėdžiavusi Taryba paragino išnagrinėti tokias priemones, ir apgailestauja, kad po metus trukusių diskusijų dar neparengtos jokios konkrečios šioje srityje taikytinos priemonės; pažymi, kad Belgijos vyriausybė tam tikrų EGA projektų, pavyzdžiui, susijusių su palydoviniu ryšiu, parengiamaisiais etapais jau ad hoc netaiko PVM mokesčio; mano, kad toks atleidimas nuo mokesčių turėtų būti sistemiškas ir kad į jo taikymo sritį reikėtų įtraukti infrastruktūrą ir konkrečias su pajėgumais susijusias programas, remiantis esamu NATO mechanizmu arba esamu ES civilinių tyrimų infrastruktūros mechanizmu; ragina toliau plėtoti visas paskatas, kuriomis būtų galima skatinti europiečius bendradarbiauti pajėgumų srityje;

Skaidrumas ir atskaitomybė

| 28. | pabrėžia, kad skaidrumas ir atskaitomybė – tai esminiai reikalavimai siekiant užtikrinti ne tik ES vykdomų misijų demokratinę kontrolę, bet ir tinkamą jų veikimą bei patikimumą; pakartoja, kad Parlamentas didelę svarbą teikia kontroliavimui, kaip įvairios BSGP misijos ir operacijos įtraukiamos į biudžetą; palankiai vertina tai, kad pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinį susitarimą numatyti ataskaitų teikimo mechanizmai, pvz., BUSP biudžeto ketvirčio ataskaitos ir bendri konsultaciniai susitikimai BUSP klausimais; palankiai vertina Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės įsipareigojimą atgaivinti pastaruosius susitikimus ir užtikrinti atitinkamą jų veikimo srities lankstumą, kad Parlamentas ir toliau būtų visapusiškai informuojamas apie karines misijas ir Politinio ir saugumo komiteto darbą bei darbotvarkę; yra įsitikinęs, kad bet kokios pastangos didinti misijų ir operacijų finansavimo ir vykdymo lankstumą ir veiksmingumą neturi pakenkti pasiektiems teigiamiems pokyčiams, susijusiems su BSGP intervencijų skaidrumu ir atskaitomybe; ragina Komisiją plačiai interpretuoti Finansinio reglamento 49 straipsnio 1 dalies g punktą, pasiūlyti konkrečias eilutes kiekvienai civilinei BSGP misijai pagal BUSP skyrių ir į metinę veiklos ataskaitą automatiškai įtraukti kiekvienos misijos suskirstymą pagal dalyvius ir patirtas išlaidas; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad skaidrumas ir atskaitomybė – tai esminiai reikalavimai siekiant užtikrinti ne tik ES vykdomų misijų demokratinę kontrolę, bet ir tinkamą jų veikimą bei patikimumą; pakartoja, kad Parlamentas didelę svarbą teikia kontroliavimui, kaip įvairios BSGP misijos ir operacijos įtraukiamos į biudžetą; palankiai vertina tai, kad pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinį susitarimą numatyti ataskaitų teikimo mechanizmai, pvz., BUSP biudžeto ketvirčio ataskaitos ir bendri konsultaciniai susitikimai BUSP klausimais; palankiai vertina Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės įsipareigojimą atgaivinti pastaruosius susitikimus ir užtikrinti atitinkamą jų veikimo srities lankstumą, kad Parlamentas ir toliau būtų visapusiškai informuojamas apie karines misijas ir Politinio ir saugumo komiteto darbą bei darbotvarkę; yra įsitikinęs, kad bet kokios pastangos didinti misijų ir operacijų finansavimo ir vykdymo lankstumą ir veiksmingumą neturi pakenkti pasiektiems teigiamiems pokyčiams, susijusiems su BSGP intervencijų skaidrumu ir atskaitomybe; ragina Komisiją plačiai interpretuoti Finansinio reglamento 49 straipsnio 1 dalies g punktą, pasiūlyti konkrečias eilutes kiekvienai civilinei BSGP misijai pagal BUSP skyrių ir į metinę veiklos ataskaitą automatiškai įtraukti kiekvienos misijos suskirstymą pagal dalyvius ir patirtas išlaidas;

| 29. | laukia iniciatyvų, kurios suteiktų daugiau aiškumo ir nuoseklumo civilinėms misijoms taikomų finansavimo ir veiklos taisyklių klausimu; atsižvelgdamas į vykstančias diskusijas dėl finansinių taisyklių lankstumo, palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą parengti konkretų visoms BSGP misijoms taikomą modelį ir pritaikyti esamas gaires prie jų poreikių; |
| --- | --- |

29.

laukia iniciatyvų, kurios suteiktų daugiau aiškumo ir nuoseklumo civilinėms misijoms taikomų finansavimo ir veiklos taisyklių klausimu; atsižvelgdamas į vykstančias diskusijas dėl finansinių taisyklių lankstumo, palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą parengti konkretų visoms BSGP misijoms taikomą modelį ir pritaikyti esamas gaires prie jų poreikių;

Žodžius turi atitikti darbai

| 30. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę imtis vadovaujančio vaidmens BSGP srityje ir naikinant kliūtis ir užtikrinti Tarybos, Komisijos bei EIVT veiksmų koordinavimą, taip pat pastarųjų dviejų organų suderinamumą; siūlo, kad ES specialiesiems įgaliotiniams galėtų būti suteikti įgaliojimai gerinti įvairių ES veikėjų vietoje dialogą ir bendradarbiavimą, kad būtų padidintas ES veiksmų suderinamumas ir užtikrinta, kad daugelis finansavimo šaltinių nebebūtų iššūkis, bet privalumas; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę imtis vadovaujančio vaidmens BSGP srityje ir naikinant kliūtis ir užtikrinti Tarybos, Komisijos bei EIVT veiksmų koordinavimą, taip pat pastarųjų dviejų organų suderinamumą; siūlo, kad ES specialiesiems įgaliotiniams galėtų būti suteikti įgaliojimai gerinti įvairių ES veikėjų vietoje dialogą ir bendradarbiavimą, kad būtų padidintas ES veiksmų suderinamumas ir užtikrinta, kad daugelis finansavimo šaltinių nebebūtų iššūkis, bet privalumas;

| 31. | laikosi nuomonės, kad per kitą Europos Vadovų Tarybos susitikimą gynybos klausimais negalima praleisti progos surengti išsamią diskusiją ir pateikti konkrečių pasiūlymų dėl BSGP misijų ir operacijų finansinės tvarkos reformos, kad jos taptų veiksmingesnėmis ir sėkmingesnėmis; primygtinai ragina valstybes nares vykdyti per 2013 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikimą prisiimtus įsipareigojimus; mano, kad per kitą Europos Vadovų Tarybos susitikimą gynybos klausimais turi būti priimtos konkrečios priemonės, padėsiančios padidinti ES gynybos pajėgumus ir jais papildyti NATO pajėgas, paremti ir įtvirtinti Europos gynybos agentūrą bei sustiprinti bendrą pramonės ir technologijų bazę; |
| --- | --- |

31.

laikosi nuomonės, kad per kitą Europos Vadovų Tarybos susitikimą gynybos klausimais negalima praleisti progos surengti išsamią diskusiją ir pateikti konkrečių pasiūlymų dėl BSGP misijų ir operacijų finansinės tvarkos reformos, kad jos taptų veiksmingesnėmis ir sėkmingesnėmis; primygtinai ragina valstybes nares vykdyti per 2013 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikimą prisiimtus įsipareigojimus; mano, kad per kitą Europos Vadovų Tarybos susitikimą gynybos klausimais turi būti priimtos konkrečios priemonės, padėsiančios padidinti ES gynybos pajėgumus ir jais papildyti NATO pajėgas, paremti ir įtvirtinti Europos gynybos agentūrą bei sustiprinti bendrą pramonės ir technologijų bazę;

| 32. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į tam tikrų valstybių narių biudžetų apribojimus, paremti valstybių narių pastangas įgyvendinti Europos Vadovų Tarybos sprendimus dėl gynybos pajėgumų stiprinimo; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į tam tikrų valstybių narių biudžetų apribojimus, paremti valstybių narių pastangas įgyvendinti Europos Vadovų Tarybos sprendimus dėl gynybos pajėgumų stiprinimo;

o

o o

| 33. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, NATO generaliniam sekretoriui ir NATO parlamentinės asamblėjos pirmininkui. |
| --- | --- |

33.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, NATO generaliniam sekretoriui ir NATO parlamentinės asamblėjos pirmininkui.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0286.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0514.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/74

---

P8_TA(2015)0215

Saugumas ir gynybos pajėgumai Europoje

2015 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pokyčių Europos gynybos rinkose poveikio saugumui ir gynybos pajėgumams Europoje (2015/2037(INI))

(2016/C 353/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) V antraštinę dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) V antraštinę dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2013 m. gruodžio 19–20 d. išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2013 m. gruodžio 19–20 d. išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2014 m. lapkričio 18 d. išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2014 m. lapkričio 18 d. išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“ (COM(2013)0542) ir į susijusias 2014 m. birželio 24 d. įgyvendinimo gaires (COM(2014)0387), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“ (COM(2013)0542) ir į susijusias 2014 m. birželio 24 d. įgyvendinimo gaires (COM(2014)0387),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičiančią direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičiančią direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2014 m. lapkričio 18 d. priimtą Sistemingo ir ilgalaikio bendradarbiavimo gynybos srityje politikos strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2014 m. lapkričio 18 d. priimtą Sistemingo ir ilgalaikio bendradarbiavimo gynybos srityje politikos strategiją,

| — | atsižvelgdamas į atnaujintą pagrindų susitarimą dėl tiekimo saugumo, kurį EGA valdančioji taryba priėmė 2013 m. lapkričio mėn., ir į susijusį elgesio kodeksą, taikytiną nustatant prioritetus, kurį EGA valdančioji taryba priėmė 2014 m. gegužės mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atnaujintą pagrindų susitarimą dėl tiekimo saugumo, kurį EGA valdančioji taryba priėmė 2013 m. lapkričio mėn., ir į susijusį elgesio kodeksą, taikytiną nustatant prioritetus, kurį EGA valdančioji taryba priėmė 2014 m. gegužės mėn.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (3) ir į 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl finansų krizės poveikio ES valstybių narių gynybos sektoriams (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (3) ir į 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl finansų krizės poveikio ES valstybių narių gynybos sektoriams (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0159/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0159/2015),

| A. | kadangi parengus 2009 m. gynybos dokumentų rinkinį pradėti taikyti nauji teisės aktai dėl Europos gynybos rinkos ir visos 28 valstybės narės perkėlė naująsias taisykles į savo nacionalinės teisės sistemas; kadangi svarbiausias šių naujų teisės aktų aspektas yra skaidrumu, nediskriminavimu ir konkurencija pagrįstos reglamentavimo sistemos taikymas atsižvelgiant į gynybos sektoriaus specifiką; |
| --- | --- |

A.

kadangi parengus 2009 m. gynybos dokumentų rinkinį pradėti taikyti nauji teisės aktai dėl Europos gynybos rinkos ir visos 28 valstybės narės perkėlė naująsias taisykles į savo nacionalinės teisės sistemas; kadangi svarbiausias šių naujų teisės aktų aspektas yra skaidrumu, nediskriminavimu ir konkurencija pagrįstos reglamentavimo sistemos taikymas atsižvelgiant į gynybos sektoriaus specifiką;

| B. | kadangi valstybės narės yra sutarusios, kad būtina sukurti Europos gynybos įrangos ir paslaugų rinką; kadangi Europos Vadovų Taryba netgi paragino nustatyti ES masto tvarką tiekimo saugumui užtikrinti; kadangi Sąjungos ir jos kaimynystės saugumui nepaprastai svarbūs tinkami pajėgumai ir įrangos tiekimas, taip pat ES strateginis savarankiškumas; |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybės narės yra sutarusios, kad būtina sukurti Europos gynybos įrangos ir paslaugų rinką; kadangi Europos Vadovų Taryba netgi paragino nustatyti ES masto tvarką tiekimo saugumui užtikrinti; kadangi Sąjungos ir jos kaimynystės saugumui nepaprastai svarbūs tinkami pajėgumai ir įrangos tiekimas, taip pat ES strateginis savarankiškumas;

| C. | kadangi taikos palaikymo ir saugumo misijų, vykdomų BSGP apimtyje sėkmė labai priklauso nuo sugebėjimo greitai ir nedelsiant reaguoti, todėl pagrindinis aspektas yra sukurti realią Europos gynybos rinką, išvengiant dubliavimosi ir sumažinant biurokratines kliūtis; |
| --- | --- |

C.

kadangi taikos palaikymo ir saugumo misijų, vykdomų BSGP apimtyje sėkmė labai priklauso nuo sugebėjimo greitai ir nedelsiant reaguoti, todėl pagrindinis aspektas yra sukurti realią Europos gynybos rinką, išvengiant dubliavimosi ir sumažinant biurokratines kliūtis;

| D. | kadangi dėl nepakankamo Europos gynybos rinkų konsolidavimo, išlaidų veiksmingumo ir skaidrumo, kai Europos saugumui daugeliu atžvilgiu gresia tiesioginis pavojus, neturintis precedento nuo Šaltojo karo pabaigos, Europos gynybos sektoriaus priklausomybė nuo išorės veiksnių gali ir toliau didėti; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl nepakankamo Europos gynybos rinkų konsolidavimo, išlaidų veiksmingumo ir skaidrumo, kai Europos saugumui daugeliu atžvilgiu gresia tiesioginis pavojus, neturintis precedento nuo Šaltojo karo pabaigos, Europos gynybos sektoriaus priklausomybė nuo išorės veiksnių gali ir toliau didėti;

| E. | kadangi investicijos į mokslinius tyrimus ir technologijas visų valstybių narių gynybos sektoriuose bei bendros investicijos į mokslinius tyrimus ir technologijas gynybos sektoriuje, vykdomos Europos bendradarbiavimo pagrindu pastaraisiais metais sumažėjo tiek, kad kelia nerimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi investicijos į mokslinius tyrimus ir technologijas visų valstybių narių gynybos sektoriuose bei bendros investicijos į mokslinius tyrimus ir technologijas gynybos sektoriuje, vykdomos Europos bendradarbiavimo pagrindu pastaraisiais metais sumažėjo tiek, kad kelia nerimą;

Pokyčiai gynybos rinkose, keliantys grėsmę Europos savarankiškumui

| 1. | tebėra labai susirūpinęs dėl to, kad daugumoje valstybių narių stipriai paplitęs ir daugeliu atveju nekoordinuojamas gynybos biudžeto mažinimas; pabrėžia, kad gynybos biudžetų mažinimas susilpnina valstybių narių ir ES gynybos potencialą ir iškelia klausimą dėl jų pasirengimo užtikrinti nacionalinį ir Europos saugumą; laikosi nuomonės, kad dėl šio nekoordinuoto biudžetų mažinimo, struktūrinių problemų ir neskaidrios praktikos Sąjunga rizikuoja prarasti strateginį arsenalą ir pajėgumus, taip pat netekti galimybių, kurios ES saugumo, klestėjimo ir taikos, laikantis ES sutarties 21 straipsnio užtikrinimo, jos tiekimo saugumo bei piliečių ir interesų gynybos požiūriais būtų prieinamos koordinuojant gynybos politiką ir telkiant gynybos arsenalą bei dalijantis juo; |
| --- | --- |

1.

tebėra labai susirūpinęs dėl to, kad daugumoje valstybių narių stipriai paplitęs ir daugeliu atveju nekoordinuojamas gynybos biudžeto mažinimas; pabrėžia, kad gynybos biudžetų mažinimas susilpnina valstybių narių ir ES gynybos potencialą ir iškelia klausimą dėl jų pasirengimo užtikrinti nacionalinį ir Europos saugumą; laikosi nuomonės, kad dėl šio nekoordinuoto biudžetų mažinimo, struktūrinių problemų ir neskaidrios praktikos Sąjunga rizikuoja prarasti strateginį arsenalą ir pajėgumus, taip pat netekti galimybių, kurios ES saugumo, klestėjimo ir taikos, laikantis ES sutarties 21 straipsnio užtikrinimo, jos tiekimo saugumo bei piliečių ir interesų gynybos požiūriais būtų prieinamos koordinuojant gynybos politiką ir telkiant gynybos arsenalą bei dalijantis juo;

| 2. | reiškia didžiulį susirūpinimą dėl ES artimiausioje kaimynystėje paaštrėjusio ginkluoto konflikto, nedidelio intensyvumo krizių, hibridinio karo ir įgaliotinių vedamo karo, valstybės nefunkcionavimo, nestabilumo ir paplitusių žmogaus teisių pažeidimų, taip pat dėl terorizmo grėsmės ES viduje; mano, kad dabartinės grėsmės saugumui aktualios visai ES ir šis klausimas turėtų būti sprendžiamas vieningai ir suderintai, telkiant civilinius ir karinius išteklius bei jais dalijantis; atsižvelgdamas į tai yra įsitikinęs, kad itin svarbu nešvaistyti išteklių, taip pat kad nepaprastai svarbu geriau naudoti mokesčių mokėtojų pinigus ir pažangiai kurti Europos gynybos įrangos rinką bei vystyti ypač konkurencingą Europos pramonę, paremtą inovacijomis ir technologija, sugebančią kurti sąveiką pasinaudojant tarpvalstybiniu koordinavimu ir suteikiant BSGP reikalingus pajėgumus; taip pat mano, kad tai bus ypač svarbu norint padidinti Europos veiksmų efektyvumą ir ekonomiškumą NATO operacijų apimtyje, siekiant užtikrinti saugumą ir stabilumą Europoje ir kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

2.

reiškia didžiulį susirūpinimą dėl ES artimiausioje kaimynystėje paaštrėjusio ginkluoto konflikto, nedidelio intensyvumo krizių, hibridinio karo ir įgaliotinių vedamo karo, valstybės nefunkcionavimo, nestabilumo ir paplitusių žmogaus teisių pažeidimų, taip pat dėl terorizmo grėsmės ES viduje; mano, kad dabartinės grėsmės saugumui aktualios visai ES ir šis klausimas turėtų būti sprendžiamas vieningai ir suderintai, telkiant civilinius ir karinius išteklius bei jais dalijantis; atsižvelgdamas į tai yra įsitikinęs, kad itin svarbu nešvaistyti išteklių, taip pat kad nepaprastai svarbu geriau naudoti mokesčių mokėtojų pinigus ir pažangiai kurti Europos gynybos įrangos rinką bei vystyti ypač konkurencingą Europos pramonę, paremtą inovacijomis ir technologija, sugebančią kurti sąveiką pasinaudojant tarpvalstybiniu koordinavimu ir suteikiant BSGP reikalingus pajėgumus; taip pat mano, kad tai bus ypač svarbu norint padidinti Europos veiksmų efektyvumą ir ekonomiškumą NATO operacijų apimtyje, siekiant užtikrinti saugumą ir stabilumą Europoje ir kaimyninėse šalyse;

| 3. | todėl reiškia susirūpinimą dėl to, kad valstybės narės lėtai ir nenuosekliai įgyvendina 2009 m. gynybos dokumento rinkinio direktyvas, ir ragina Komisiją imtis konkrečių priemonių, skirtų užtikrinti, kad direktyvos būtų tinkamai įgyvendinamos, atliekant perkėlimo į nacionalinę teisę tikrinimus ir stebėjimus, siekiant išvengti rinkos iškraipymų; pripažįsta, kad procesas, kai pradedami taikyti nauji teisės aktai, užtrunka, tačiau įspėja, kad taikant juos neteisingai ir padrikai rizikuojama gera praktinių standartų kokybe, tai, savo ruožtu, yra kliūtis direktyvose nustatytiems tikslams pasiekti, taigi kiltų pavojus Europos gynybos įrangos rinkos sukūrimui ir silpniau vystytųsi EGPTB; pabrėžia, kad gynybos politikos įstatymų rinkiniu taip pat reikėtų prisidėti prie paskatų kūrimo, kurios būtų skirtos skatinti bendradarbiavimą Europoje gynybos srityje ir ragina Komisiją bei EGA glaudžiai bendradarbiauti šiuo klausimu; su apgailestavimu primena, kad bendrai vykdomi pirkimai gynybos sektoriuje vykdomai retai, o pastaraisiais metais jų skaičius netgi sumažėjo; |
| --- | --- |

3.

todėl reiškia susirūpinimą dėl to, kad valstybės narės lėtai ir nenuosekliai įgyvendina 2009 m. gynybos dokumento rinkinio direktyvas, ir ragina Komisiją imtis konkrečių priemonių, skirtų užtikrinti, kad direktyvos būtų tinkamai įgyvendinamos, atliekant perkėlimo į nacionalinę teisę tikrinimus ir stebėjimus, siekiant išvengti rinkos iškraipymų; pripažįsta, kad procesas, kai pradedami taikyti nauji teisės aktai, užtrunka, tačiau įspėja, kad taikant juos neteisingai ir padrikai rizikuojama gera praktinių standartų kokybe, tai, savo ruožtu, yra kliūtis direktyvose nustatytiems tikslams pasiekti, taigi kiltų pavojus Europos gynybos įrangos rinkos sukūrimui ir silpniau vystytųsi EGPTB; pabrėžia, kad gynybos politikos įstatymų rinkiniu taip pat reikėtų prisidėti prie paskatų kūrimo, kurios būtų skirtos skatinti bendradarbiavimą Europoje gynybos srityje ir ragina Komisiją bei EGA glaudžiai bendradarbiauti šiuo klausimu; su apgailestavimu primena, kad bendrai vykdomi pirkimai gynybos sektoriuje vykdomai retai, o pastaraisiais metais jų skaičius netgi sumažėjo;

| 4. | įspėja dėl to, tuo metu, kaip saugumo sąlygoms gresia vis sudėtingesni ir didesni iššūkiai, kyla grėsmė, jog Europos gynybos sektorius priklausys nuo išorės veiksnių; ypač įspėja dėl kompleksinės problemos, kurią nekoordinuotas valstybių narių gynybos biudžetas, nuolatinis rinkos susiskaidymas nepaisant naujų rinkos taisyklių, didėjanti gynybos pramonės priklausomybė nuo ES išorės eksporto ir augančių užsienio investicijų į Europos gynybos sektorių kai kuriose šalyse, o tai gali lemti skaidrumo sumažėjimą ir strateginių nacionalinės bei Europos gynybos pramonės sektorių, turto ir technologijų kontrolės perleidimą; |
| --- | --- |

4.

įspėja dėl to, tuo metu, kaip saugumo sąlygoms gresia vis sudėtingesni ir didesni iššūkiai, kyla grėsmė, jog Europos gynybos sektorius priklausys nuo išorės veiksnių; ypač įspėja dėl kompleksinės problemos, kurią nekoordinuotas valstybių narių gynybos biudžetas, nuolatinis rinkos susiskaidymas nepaisant naujų rinkos taisyklių, didėjanti gynybos pramonės priklausomybė nuo ES išorės eksporto ir augančių užsienio investicijų į Europos gynybos sektorių kai kuriose šalyse, o tai gali lemti skaidrumo sumažėjimą ir strateginių nacionalinės bei Europos gynybos pramonės sektorių, turto ir technologijų kontrolės perleidimą;

| 5. | mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į tam tikrus projektus, susijusius su ES autonomija ir nepriklausomumu, pavyzdžiui, bendradarbiavimą su Rusija tokiose jautriose srityse kaip palydovų leidimas „Sojuz“ tipo raketomis ir strateginis transportavimas oru; pabrėžia poreikį valstybėms narėms atlikti savo karinės ir (arba) gynybinės pramonės prioritetų analizę ir sudaryti paskatas jų plėtojimui tiek, kiek tai leidžiama pagal ES teisę; |
| --- | --- |

5.

mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į tam tikrus projektus, susijusius su ES autonomija ir nepriklausomumu, pavyzdžiui, bendradarbiavimą su Rusija tokiose jautriose srityse kaip palydovų leidimas „Sojuz“ tipo raketomis ir strateginis transportavimas oru; pabrėžia poreikį valstybėms narėms atlikti savo karinės ir (arba) gynybinės pramonės prioritetų analizę ir sudaryti paskatas jų plėtojimui tiek, kiek tai leidžiama pagal ES teisę;

| 6. | pabrėžia, kad ypač konkurencinga, šiuolaikinė ir integruota Europos gynybinės pramonės strategija yra gyvybiškai svarbi norint užtikrinti Europos gynybinius pajėgumus ir turi teigiamo netiesioginio poveikio kitiems susijusiems ekonomikos sektoriams; nurodo, kad didėjantis ekonominių išteklių ir žmogiškųjų išteklių derinimas yra būtinas, norint padaryti pažangą dvejopos paskirties moksliniuose tyrimuose, kuriais būtų mažinama mūsų išorinė priklausomybė ir pramonei užtikrinamas tiekimas bei žaliavos, ypač kritiškai svarbios; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad ypač konkurencinga, šiuolaikinė ir integruota Europos gynybinės pramonės strategija yra gyvybiškai svarbi norint užtikrinti Europos gynybinius pajėgumus ir turi teigiamo netiesioginio poveikio kitiems susijusiems ekonomikos sektoriams; nurodo, kad didėjantis ekonominių išteklių ir žmogiškųjų išteklių derinimas yra būtinas, norint padaryti pažangą dvejopos paskirties moksliniuose tyrimuose, kuriais būtų mažinama mūsų išorinė priklausomybė ir pramonei užtikrinamas tiekimas bei žaliavos, ypač kritiškai svarbios;

| 7. | pažymi, kad, nors 2013 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba nesugebėjo tinkamai atsižvelgti į šią padėtį, ji parengė tam tikrų veiksmų gaires, skirtas visai Europos saugumo ir gynybos politikai tobulinti ir įsipareigojo įvertinti pažangą 2015 m. birželio mėn.; apgailestauja, kad, neatsižvelgiant į ribotus užmojus ir toliau blogėjančias saugumo sąlygas ES viduje, taip pat į rytus ir pietus nuo ES, kas kelia pavojų jos saugumui, nepadaryta jokia reali pažanga siekiant atremti esamus saugumo iššūkius ir grėsmes; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad, nors 2013 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba nesugebėjo tinkamai atsižvelgti į šią padėtį, ji parengė tam tikrų veiksmų gaires, skirtas visai Europos saugumo ir gynybos politikai tobulinti ir įsipareigojo įvertinti pažangą 2015 m. birželio mėn.; apgailestauja, kad, neatsižvelgiant į ribotus užmojus ir toliau blogėjančias saugumo sąlygas ES viduje, taip pat į rytus ir pietus nuo ES, kas kelia pavojų jos saugumui, nepadaryta jokia reali pažanga siekiant atremti esamus saugumo iššūkius ir grėsmes;

| 8. | ragina Europos Vadovų Tarybą padaryti reikiamas išvadas ir imtis konkrečių priemonių siekiant išspręsti Europos gynybos rinkos susiskaidymo problemą; ragina Europos Vadovų Tarybą, atsižvelgus į gynybos sektoriaus ypatumus, pateikti konkrečias gynybos politikos ir Europos gynybos rinkos gaires, siekiant sustiprinti saugumo ir gynybos vidaus rinką bei garantuoti prieinamus gynybos pajėgumus, kurie būtini Europos saugumui užtikrinti ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

8.

ragina Europos Vadovų Tarybą padaryti reikiamas išvadas ir imtis konkrečių priemonių siekiant išspręsti Europos gynybos rinkos susiskaidymo problemą; ragina Europos Vadovų Tarybą, atsižvelgus į gynybos sektoriaus ypatumus, pateikti konkrečias gynybos politikos ir Europos gynybos rinkos gaires, siekiant sustiprinti saugumo ir gynybos vidaus rinką bei garantuoti prieinamus gynybos pajėgumus, kurie būtini Europos saugumui užtikrinti ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) tikslams pasiekti;

Europos paklausos mažėjimas dėl ribojamo biudžeto: būtinybė toliau bendradarbiauti

| 9. | mano, kad daugybę metų Europoje nekoordinuotus nacionalinius gynybos biudžetus turėtų atsverti didesnis valstybių narių bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas, įskaitant aiškiai apibrėžtą gynybos biudžeto politiką ir strateginių sprendimų, susijusių su karinės ir dvejopos paskirties įrangos įsigijimu, derinimą, laikantis skaidrių viešųjų pirkimų standartų; pabrėžia, kad svarbu nustatyti išankstinį strateginių investicijų į įrangos pirkimą ir atnaujinimą planavimą valstybėse narėse; pakartoja savo raginimą konsoliduoti paklausą visoje ES, siekiant skatinti EGPTB konkurencingumą ir savarankiškumą; pabrėžia, kad veiksmingos ir skaidrios EGPTB vystymas– esminis aspektas norint, kad Europa pajėgtų apginti savo piliečius, interesus ir vertybes, atsižvelgdama į Sutartyje nustatytus tikslus, ir vykdyti savo – saugumo garanto – pareigas; ragina Komisiją sukurti pramonės strategiją, apibrėžiant pagrindinius pajėgumus, kuriais galėtų remtis EGPTB; |
| --- | --- |

9.

mano, kad daugybę metų Europoje nekoordinuotus nacionalinius gynybos biudžetus turėtų atsverti didesnis valstybių narių bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas, įskaitant aiškiai apibrėžtą gynybos biudžeto politiką ir strateginių sprendimų, susijusių su karinės ir dvejopos paskirties įrangos įsigijimu, derinimą, laikantis skaidrių viešųjų pirkimų standartų; pabrėžia, kad svarbu nustatyti išankstinį strateginių investicijų į įrangos pirkimą ir atnaujinimą planavimą valstybėse narėse; pakartoja savo raginimą konsoliduoti paklausą visoje ES, siekiant skatinti EGPTB konkurencingumą ir savarankiškumą; pabrėžia, kad veiksmingos ir skaidrios EGPTB vystymas– esminis aspektas norint, kad Europa pajėgtų apginti savo piliečius, interesus ir vertybes, atsižvelgdama į Sutartyje nustatytus tikslus, ir vykdyti savo – saugumo garanto – pareigas; ragina Komisiją sukurti pramonės strategiją, apibrėžiant pagrindinius pajėgumus, kuriais galėtų remtis EGPTB;

| 10. | primena, kad 28 ES valstybės narės vis dar užima antrą vietą pasaulyje tiek išlaidų gynybai, tiek ir ginklų eksporto srityje; mano, kad tai rodo, jog ES valstybės narės ir Sąjunga vis dar vaidina ypač svarbų vaidmenį pasauliniu mastu ginklų prekybos ir viešųjų pirkimų gynybos srityje klausimais; mano, kad bendros metinės išlaidos gynybai, sudarančios 190 mlrd. EUR yra milžiniška mokesčių mokėtojams tenkanti suma; taip pat primena, kad daugeliu tyrimų buvo pademonstruota, kad pagrindinė problema yra daugelio 28 ES valstybių narių gynybos biudžetų išlaidos, kurios daromos ypač neefektyviai, dėl ko procesai yra vilkinami, išlaidos kyla, o daugumoje atvejų (pvz. malūnsparnių, naikintuvų ir kitos technikos) įranga neveikia, nors ir yra nauja; pabrėžia, kad būtina iš esmės pakeisti santykius tarp nacionalinių gynybos administracijų ir gynybos pramonės ir įvesti griežtus kokybinius kriterijus, taikomus viešųjų pirkimų projektų rezultatams; |
| --- | --- |

10.

primena, kad 28 ES valstybės narės vis dar užima antrą vietą pasaulyje tiek išlaidų gynybai, tiek ir ginklų eksporto srityje; mano, kad tai rodo, jog ES valstybės narės ir Sąjunga vis dar vaidina ypač svarbų vaidmenį pasauliniu mastu ginklų prekybos ir viešųjų pirkimų gynybos srityje klausimais; mano, kad bendros metinės išlaidos gynybai, sudarančios 190 mlrd. EUR yra milžiniška mokesčių mokėtojams tenkanti suma; taip pat primena, kad daugeliu tyrimų buvo pademonstruota, kad pagrindinė problema yra daugelio 28 ES valstybių narių gynybos biudžetų išlaidos, kurios daromos ypač neefektyviai, dėl ko procesai yra vilkinami, išlaidos kyla, o daugumoje atvejų (pvz. malūnsparnių, naikintuvų ir kitos technikos) įranga neveikia, nors ir yra nauja; pabrėžia, kad būtina iš esmės pakeisti santykius tarp nacionalinių gynybos administracijų ir gynybos pramonės ir įvesti griežtus kokybinius kriterijus, taikomus viešųjų pirkimų projektų rezultatams;

| 11. | laikosi nuomonės, kad dabartiniai biudžetiniai apribojimai ES valstybėse narėse turėtų būti priimti kaip galimybė vykdyti intensyvesnį ir geresnį bendradarbiavimą gynybos įrangos įsigijimų srityje, siekiant užtikrinti mokesčių mokėtojams geriausią kainos ir kokybės santykį bei pakankamus karinius pajėgumus visoje ES, taip pat tvarų tiekimo sistemos saugumą; mano, kad valstybės narės privalo pasirinkti tarp veiksmingo bendradarbiavimo, reaguojant į bendrus iššūkius arba strateginių pajėgumų praradimo ir nesugebėjimo apginti nacionalinius bei Europos piliečių interesus; |
| --- | --- |

11.

laikosi nuomonės, kad dabartiniai biudžetiniai apribojimai ES valstybėse narėse turėtų būti priimti kaip galimybė vykdyti intensyvesnį ir geresnį bendradarbiavimą gynybos įrangos įsigijimų srityje, siekiant užtikrinti mokesčių mokėtojams geriausią kainos ir kokybės santykį bei pakankamus karinius pajėgumus visoje ES, taip pat tvarų tiekimo sistemos saugumą; mano, kad valstybės narės privalo pasirinkti tarp veiksmingo bendradarbiavimo, reaguojant į bendrus iššūkius arba strateginių pajėgumų praradimo ir nesugebėjimo apginti nacionalinius bei Europos piliečių interesus;

| 12. | primena, kad būtina didesnė nacionalinių gynybos planavimo procesų konvergencija, ir atsižvelgdamas į tai teigiamai vertina Tarybos priimtą Sistemingo ir ilgalaikio bendradarbiavimo gynybos srityje politikos strategiją; visgi apgailestauja, kad ji neprivalomo pobūdžio ir kad vadovaujantis ja nepradėtas įgyvendinti aiškus sistemingas procesas; pabrėžia, kad šiam dokumentų Europos Vadovų Taryba turėtų pritarti, norint, kad jis taptų pagrindine varomąja jėga; ragina valstybes nares persvarstant savo nacionalinius gynybos planus prašyti EGA pagalbos, dalintis informacija apie nacionalinius investicijų planus ir prioritetus ES kariniame komitete; ragina valstybes nares pradėti nuolatinį struktūrinį bendradarbiavimą (NSB), kaip būdą geriau koordinuoti ir panaudoti ES finansavimą bendradarbiaujant taikos metu; prašo Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pateikti realų planą, kaip sėkmingai pradėti NSB; |
| --- | --- |

12.

primena, kad būtina didesnė nacionalinių gynybos planavimo procesų konvergencija, ir atsižvelgdamas į tai teigiamai vertina Tarybos priimtą Sistemingo ir ilgalaikio bendradarbiavimo gynybos srityje politikos strategiją; visgi apgailestauja, kad ji neprivalomo pobūdžio ir kad vadovaujantis ja nepradėtas įgyvendinti aiškus sistemingas procesas; pabrėžia, kad šiam dokumentų Europos Vadovų Taryba turėtų pritarti, norint, kad jis taptų pagrindine varomąja jėga; ragina valstybes nares persvarstant savo nacionalinius gynybos planus prašyti EGA pagalbos, dalintis informacija apie nacionalinius investicijų planus ir prioritetus ES kariniame komitete; ragina valstybes nares pradėti nuolatinį struktūrinį bendradarbiavimą (NSB), kaip būdą geriau koordinuoti ir panaudoti ES finansavimą bendradarbiaujant taikos metu; prašo Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pateikti realų planą, kaip sėkmingai pradėti NSB;

| 13. | ragina prioritetą teikti bendradarbiavimo ir telkimo bei dalijimosi iniciatyvoms ir šiuo tikslu numatyti paskatas; ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą, paaiškinantį kaip rinkos neiškreipiančios mokestinės paskatos galėtų pasitarnauti siekiant šių tikslų; atkreipia dėmesį į Belgijos sprendimą netaikyti PVM konkretiems EGA projektams ir mano, kad ši išimtis turėtų būti taikoma visai EGA vykdomai bendradarbiavimo veiklai; teigiamai vertina EGA darbą rengiant bendrų pirkimų mechanizmą ir tikisi, kad jis apims priemones, skirtas bendram gynybos įrangos įsigijimui ir priežiūrai skatinti; |
| --- | --- |

13.

ragina prioritetą teikti bendradarbiavimo ir telkimo bei dalijimosi iniciatyvoms ir šiuo tikslu numatyti paskatas; ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą, paaiškinantį kaip rinkos neiškreipiančios mokestinės paskatos galėtų pasitarnauti siekiant šių tikslų; atkreipia dėmesį į Belgijos sprendimą netaikyti PVM konkretiems EGA projektams ir mano, kad ši išimtis turėtų būti taikoma visai EGA vykdomai bendradarbiavimo veiklai; teigiamai vertina EGA darbą rengiant bendrų pirkimų mechanizmą ir tikisi, kad jis apims priemones, skirtas bendram gynybos įrangos įsigijimui ir priežiūrai skatinti;

| 14. | primena, kad, vadovaujantis programa „Horizontas 2020“, Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų nuostatomis, gynybos pramonės atstovai, ypač MVĮ, gali kreiptis dėl ES finansavimo dvejopos paskirties ir kitiems projektams; ragina Komisiją ir valstybes nares padėti įmonėms, ypač MVĮ, tinkamai pasinaudoti Europos finansavimo galimybėmis įgyvendinant su gynyba susijusius projektus; |
| --- | --- |

14.

primena, kad, vadovaujantis programa „Horizontas 2020“, Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų nuostatomis, gynybos pramonės atstovai, ypač MVĮ, gali kreiptis dėl ES finansavimo dvejopos paskirties ir kitiems projektams; ragina Komisiją ir valstybes nares padėti įmonėms, ypač MVĮ, tinkamai pasinaudoti Europos finansavimo galimybėmis įgyvendinant su gynyba susijusius projektus;

| 15. | atkreipia dėmesį, kad pastaruoju metu ES vis dažniau susiduria su pavojais ir iššūkiais kompiuterinėje erdvėje, o tai kelia didelę grėsmę tiek atskirų valstybių narių, tiek ir visos ES saugumui; mano, kad tokias grėsmes reikėtų tinkamai įvertinti ir ES lygmeniu imtis veiksmų, siekiant numatyti technines ir kitokias saugumo priemones valstybėse narėse; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį, kad pastaruoju metu ES vis dažniau susiduria su pavojais ir iššūkiais kompiuterinėje erdvėje, o tai kelia didelę grėsmę tiek atskirų valstybių narių, tiek ir visos ES saugumui; mano, kad tokias grėsmes reikėtų tinkamai įvertinti ir ES lygmeniu imtis veiksmų, siekiant numatyti technines ir kitokias saugumo priemones valstybėse narėse;

| 16. | ragina Europos Vadovų Tarybą savo 2015 m. birželio mėn. posėdyje diskutuoti apie poreikį supaprastinti viešuosius pirkimus ir sutarčių sudarymo procedūras kibernetinio saugumo srityje ir geriau koordinuoti valstybių narių veiksmus siekiant sudaryti sąlygas Sąjungai greitai veikti reaguojant į dideles pasaulinio masto grėsmes, pvz. kibernetinį terorizmą ir kibernetines atakas; |
| --- | --- |

16.

ragina Europos Vadovų Tarybą savo 2015 m. birželio mėn. posėdyje diskutuoti apie poreikį supaprastinti viešuosius pirkimus ir sutarčių sudarymo procedūras kibernetinio saugumo srityje ir geriau koordinuoti valstybių narių veiksmus siekiant sudaryti sąlygas Sąjungai greitai veikti reaguojant į dideles pasaulinio masto grėsmes, pvz. kibernetinį terorizmą ir kibernetines atakas;

| 17. | pakartoja savo raginimą Europos Sąjungos vyriausiajai užsienio reikalų ir saugumo politikos įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai bei Tarybai parengti ES bendrą poziciją dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo, ypatingą reikšmę teikiant žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymuisi ir sprendžiant tokius klausimus kaip teisinė sistema, proporcingumas, atskaitomybė, civilių apsauga ir skaidrumas; |
| --- | --- |

17.

pakartoja savo raginimą Europos Sąjungos vyriausiajai užsienio reikalų ir saugumo politikos įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai bei Tarybai parengti ES bendrą poziciją dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo, ypatingą reikšmę teikiant žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymuisi ir sprendžiant tokius klausimus kaip teisinė sistema, proporcingumas, atskaitomybė, civilių apsauga ir skaidrumas;

Didėjanti priklausomybė nuo išorės veiksnių: būtinybė vadovautis bendru požiūriu

| 18. | įspėja, kad Europos gynybos bendrovės savo sumažėjusią apyvartą Europoje vis dažniau kompensuoja ES išorės eksportu; reiškia susirūpinimą dėl galimų tokio požiūrio trūkumų, pavyzdžiui, slaptų technologijų ir intelektinės nuosavybės teisių perdavimo savo būsimiesiems konkurentams ir gamybos perkėlimo už ES ribų, dėl to pavojuje atsiduria Europos tiekimo saugumas; mano, jog, tai, kad ES tenka rizikuoti EGPTB priklausomybe nuo trečiosiose šalyse esančių klientų, turinčių kitus strateginius interesus, yra didžiulė strateginė klaida; |
| --- | --- |

18.

įspėja, kad Europos gynybos bendrovės savo sumažėjusią apyvartą Europoje vis dažniau kompensuoja ES išorės eksportu; reiškia susirūpinimą dėl galimų tokio požiūrio trūkumų, pavyzdžiui, slaptų technologijų ir intelektinės nuosavybės teisių perdavimo savo būsimiesiems konkurentams ir gamybos perkėlimo už ES ribų, dėl to pavojuje atsiduria Europos tiekimo saugumas; mano, jog, tai, kad ES tenka rizikuoti EGPTB priklausomybe nuo trečiosiose šalyse esančių klientų, turinčių kitus strateginius interesus, yra didžiulė strateginė klaida;

| 19. | mano, kad ES bendrojoje pozicijoje dėl ginklų eksporto apibrėžiamas plačiausias įmanomas supratimas apie karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, pasitarnaujant nacionalinių eksporto kontrolės sistemų koordinavimui; mano, jog reikėtų darniau taikyti aštuonis kriterijus siekiant užtikrinti, ne tik tai, kad pirmenybė būtų teikiama bendrai rūpimiems užsienio ir saugumo politikos tikslams, o ne trumpalaikiams ekonominiams interesams, bet ir tai, kad Europos pramonėms šakoms būtų sudarytos vienodos sąlygos; |
| --- | --- |

19.

mano, kad ES bendrojoje pozicijoje dėl ginklų eksporto apibrėžiamas plačiausias įmanomas supratimas apie karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, pasitarnaujant nacionalinių eksporto kontrolės sistemų koordinavimui; mano, jog reikėtų darniau taikyti aštuonis kriterijus siekiant užtikrinti, ne tik tai, kad pirmenybė būtų teikiama bendrai rūpimiems užsienio ir saugumo politikos tikslams, o ne trumpalaikiams ekonominiams interesams, bet ir tai, kad Europos pramonėms šakoms būtų sudarytos vienodos sąlygos;

| 20. | ragina valstybes nares laikytis bendrosios pozicijos principų, taip pat metinėse ataskaitose visapusiškai informuoti apie savo gynybos įrangos eksporto į trečiąsias šalis padėtį; ragina Tarybą ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę įvertinti galimybes siekiant, kad būtų labiau laikomasi reikalavimo teikti ataskaitas ir padidinti eksporto kontrolės sistemos skaidrumą bei viešąją kontrolę; primena, jog bendrosios pozicijos laikymasis nepaprastai svarbus norint užtikrinti, kad būtų vadovaujamasi ES principais ir vertybėmis, ypač tarptautinės žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės srityse, taip pat kad būtų vykdomi jos įsipareigojimai užtikrinti saugumą, vietose, regionuose ir pasaulyje; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares laikytis bendrosios pozicijos principų, taip pat metinėse ataskaitose visapusiškai informuoti apie savo gynybos įrangos eksporto į trečiąsias šalis padėtį; ragina Tarybą ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę įvertinti galimybes siekiant, kad būtų labiau laikomasi reikalavimo teikti ataskaitas ir padidinti eksporto kontrolės sistemos skaidrumą bei viešąją kontrolę; primena, jog bendrosios pozicijos laikymasis nepaprastai svarbus norint užtikrinti, kad būtų vadovaujamasi ES principais ir vertybėmis, ypač tarptautinės žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės srityse, taip pat kad būtų vykdomi jos įsipareigojimai užtikrinti saugumą, vietose, regionuose ir pasaulyje;

| 21. | atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą dėl dvejopos paskirties objektų eksporto kontrolės politikos peržiūros ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad būtina užtikrinti kontrolės sąlygas, kuriomis būtų netrikdomas nevaržomas prekių ir technologijų srautas vidaus rinkoje ir užkirstas kelias skirtingam ES taisyklių aiškinimui; primygtinai ragina Komisiją nedelsiant pateikti naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, siekiant atnaujinti dvejopos paskirties gaminių eksporto kontrolės tvarką, pagerinti jos darną, veiksmingumą, skaidrumą ir pripažinti poveikį žmogaus teisėms, tuo pačiu metu užtikrinant vienodas sąlygas; pabrėžia, kad šiuo pasiūlymu būtina atsižvelgti į besikeičiančią iššūkių saugumui prigimtį ir technologinės plėtros greitį, ypač kai tai susiję su sekimo ir įsikišimo programine įranga bei technika ir prekyba informacija apie programinės įrangos pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą dėl dvejopos paskirties objektų eksporto kontrolės politikos peržiūros ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad būtina užtikrinti kontrolės sąlygas, kuriomis būtų netrikdomas nevaržomas prekių ir technologijų srautas vidaus rinkoje ir užkirstas kelias skirtingam ES taisyklių aiškinimui; primygtinai ragina Komisiją nedelsiant pateikti naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, siekiant atnaujinti dvejopos paskirties gaminių eksporto kontrolės tvarką, pagerinti jos darną, veiksmingumą, skaidrumą ir pripažinti poveikį žmogaus teisėms, tuo pačiu metu užtikrinant vienodas sąlygas; pabrėžia, kad šiuo pasiūlymu būtina atsižvelgti į besikeičiančią iššūkių saugumui prigimtį ir technologinės plėtros greitį, ypač kai tai susiję su sekimo ir įsikišimo programine įranga bei technika ir prekyba informacija apie programinės įrangos pažeidžiamumą;

| 22. | pažymi, kad, nors didėjanti dvejopos paskirties technologijų svarba naudinga gynybos sektoriaus ir komercinės gamybos sąveikos požiūriu, dėl jos gynybos sektorius tampa priklausomas nuo civilinių tiekimo grandinių, kurios savo gamybą dažnai perkelia už Europos ribų; prašo Komisijos ir EGA pateikti informaciją apie dėl tarptautinimo galinčias kilti grėsmes ir galimą poveikį, kuris pasikeitus savininkams gynybos sektoriuje gali būti daromas ES tiekimo saugumui, taip pat dėl padidėjusios grėsmės Europos ir nacionaliniam saugumui, įskaitant ir ES skaitmeninei infrastruktūrai; ragina Komisiją tinkamu laiku informuoti Europos Parlamentą apie Žaliosios knygos dėl gynybos ir saugumo pramonės objektų kontrolės, kuri buvo planuojama 2014 m. pabaigoje, būklę ir prašo informacijos apie paskelbtų suinteresuotųjų šalių konsultacijų rezultatus; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad, nors didėjanti dvejopos paskirties technologijų svarba naudinga gynybos sektoriaus ir komercinės gamybos sąveikos požiūriu, dėl jos gynybos sektorius tampa priklausomas nuo civilinių tiekimo grandinių, kurios savo gamybą dažnai perkelia už Europos ribų; prašo Komisijos ir EGA pateikti informaciją apie dėl tarptautinimo galinčias kilti grėsmes ir galimą poveikį, kuris pasikeitus savininkams gynybos sektoriuje gali būti daromas ES tiekimo saugumui, taip pat dėl padidėjusios grėsmės Europos ir nacionaliniam saugumui, įskaitant ir ES skaitmeninei infrastruktūrai; ragina Komisiją tinkamu laiku informuoti Europos Parlamentą apie Žaliosios knygos dėl gynybos ir saugumo pramonės objektų kontrolės, kuri buvo planuojama 2014 m. pabaigoje, būklę ir prašo informacijos apie paskelbtų suinteresuotųjų šalių konsultacijų rezultatus;

| 23. | teigiamai vertina EGA ir Komisijos darbą, susijusį su ES masto tiekimo saugumo tvarka, kurią parengti įgaliojo Europos Vadovų Taryba, ir nekantriai laukia 2015 m. birželio mėn., kai valstybių ir vyriausybių vadovų patvirtinimui bus pristatytas planas, įskaitant konkrečius veiksmus; ragina Europos Komisiją ir EGA detaliai paaiškinti kaip Parlamento pasiūlymas dėl „išsamios ir plačių užmojų tiekimo patikimumo visoje ES sistemos (...)grindžiamos abipusių garantijų sistema bei rizikos ir poreikių analize, galbūt naudojantis nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo teisiniu pagrindu“ (5) buvo įtrauktas į parengiamuosius darbus; mano, kad praeityje Komisijos naudota metodika, pvz. planavimas ir stebėjimas, buvo nepakankamas; pabrėžia poreikį imtis naujų metodų, siekiant užtikrinti nevaržomą karinės įrangos, skirtos 28 valstybių narių karinėms pajėgoms, platinimą; |
| --- | --- |

23.

teigiamai vertina EGA ir Komisijos darbą, susijusį su ES masto tiekimo saugumo tvarka, kurią parengti įgaliojo Europos Vadovų Taryba, ir nekantriai laukia 2015 m. birželio mėn., kai valstybių ir vyriausybių vadovų patvirtinimui bus pristatytas planas, įskaitant konkrečius veiksmus; ragina Europos Komisiją ir EGA detaliai paaiškinti kaip Parlamento pasiūlymas dėl „išsamios ir plačių užmojų tiekimo patikimumo visoje ES sistemos (...)grindžiamos abipusių garantijų sistema bei rizikos ir poreikių analize, galbūt naudojantis nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo teisiniu pagrindu“ (5) buvo įtrauktas į parengiamuosius darbus; mano, kad praeityje Komisijos naudota metodika, pvz. planavimas ir stebėjimas, buvo nepakankamas; pabrėžia poreikį imtis naujų metodų, siekiant užtikrinti nevaržomą karinės įrangos, skirtos 28 valstybių narių karinėms pajėgoms, platinimą;

| 24. | mano, kad esminis aspektas kuriant integruotą Europos gynybos rinką yra valstybių narių tarpusavio garantijos ES masto tiekimo saugumo tvarkos atžvilgiu; teigiamai vertina EGA atnaujintą pagrindų susitarimą dėl ES masto tiekimo saugumo tvarkos, kaip priemonę tarpusavio pasitikėjimui ir solidarumui stiprinti, tačiau apgailestauja, kad juo nesukuriami jokie teisiniai įsipareigojimai; laikosi nuomonės, kad ES masto tiekimo saugumo tvarka turi būti pagrįsta turimų teisės aktų, ypač visapusišku direktyvos dėl pervežimo ES viduje įgyvendinimu, siekiant pašalinti gynybos produktų judėjimo ES viduje kliūtis; |
| --- | --- |

24.

mano, kad esminis aspektas kuriant integruotą Europos gynybos rinką yra valstybių narių tarpusavio garantijos ES masto tiekimo saugumo tvarkos atžvilgiu; teigiamai vertina EGA atnaujintą pagrindų susitarimą dėl ES masto tiekimo saugumo tvarkos, kaip priemonę tarpusavio pasitikėjimui ir solidarumui stiprinti, tačiau apgailestauja, kad juo nesukuriami jokie teisiniai įsipareigojimai; laikosi nuomonės, kad ES masto tiekimo saugumo tvarka turi būti pagrįsta turimų teisės aktų, ypač visapusišku direktyvos dėl pervežimo ES viduje įgyvendinimu, siekiant pašalinti gynybos produktų judėjimo ES viduje kliūtis;

Visapusiškas vidaus rinkos taisyklių teikiamų galimybių panaudojimas

| 25. | pabrėžia, kad Komisijos paskelbtu gynybos dokumentų rinkiniu siekiama sustiprinti Europos gynybos sektoriaus konkurencingumą ir kad vienas iš jo tikslų – sumažinti problemas, kylančias dėl Europos gynybos rinkos susiskaidymo, tam tikro protekcionistinio požiūrio skiriant gynybos sutartis ir skirtingų valstybių narių veiksmų koordinavimo stokos su gynyba susijusių produktų siuntimo kontrolės tvarkos klausimu; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad Komisijos paskelbtu gynybos dokumentų rinkiniu siekiama sustiprinti Europos gynybos sektoriaus konkurencingumą ir kad vienas iš jo tikslų – sumažinti problemas, kylančias dėl Europos gynybos rinkos susiskaidymo, tam tikro protekcionistinio požiūrio skiriant gynybos sutartis ir skirtingų valstybių narių veiksmų koordinavimo stokos su gynyba susijusių produktų siuntimo kontrolės tvarkos klausimu;

| 26. | pabrėžia, kad sukūrus bendrą gynybos rinką būtų užtikrintas visiškas skaidrumas ir išvengta pastangų dubliavimosi, kuris lemia rinkos iškraipymus; pabrėžia, kad BSGP taikos ir saugumo misijų sėkmė labai priklauso nuo jų greitojo reagavimo pajėgumų ir kad didesnė integracija, siekiant supaprastinti procesus ir sumažinti išlaidas, yra lemiamas veiksnys; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad sukūrus bendrą gynybos rinką būtų užtikrintas visiškas skaidrumas ir išvengta pastangų dubliavimosi, kuris lemia rinkos iškraipymus; pabrėžia, kad BSGP taikos ir saugumo misijų sėkmė labai priklauso nuo jų greitojo reagavimo pajėgumų ir kad didesnė integracija, siekiant supaprastinti procesus ir sumažinti išlaidas, yra lemiamas veiksnys;

| 27. | pažymi, kad norint sukurti Europos gynybos rinką reikia turėti labai konkurencingą, inovacijomis ir technologijomis skatinamą pramoninę bazę, kuria būtų galima kurti sąveikas didinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, ir kad pažanga dvejopos paskirties mokslinių tyrimų srityje yra nepaprastai svarbi siekiant užtikrinti mūsų nepriklausomybę ir tiekimo (ypač, kritinės reikšmės prekių) saugumą; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad norint sukurti Europos gynybos rinką reikia turėti labai konkurencingą, inovacijomis ir technologijomis skatinamą pramoninę bazę, kuria būtų galima kurti sąveikas didinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, ir kad pažanga dvejopos paskirties mokslinių tyrimų srityje yra nepaprastai svarbi siekiant užtikrinti mūsų nepriklausomybę ir tiekimo (ypač, kritinės reikšmės prekių) saugumą;

| 28. | nurodo, kad, siekiant stiprinti Europos gynybą, technologines inovacijas ir sutaupyti daug lėšų, taip pat siekiant skatinti šiuolaikinę, integruotą ir konkurencingą Europos gynybos pramonę, Europa turi kurti masto ekonomiją ir naudotis bendra viešųjų pirkimų gynybos srityje ES rinka; pabrėžia, kad vykdant glaudesnį tarpvalstybinį bendradarbiavimą turėtų būti visapusiškai pasinaudota vidaus rinkos taisyklių teikiamomis galimybėmis siekiant užkirsti kelią šiuo metu vykstančiam Europos gynybos ir saugumo sektoriaus susiskaidymui, dėl kurio dubliuojamos gynybos įrangos programos ir stokojama nacionalinių gynybos administravimo institucijų ir gynybos pramonės santykių skaidrumo; ragina valstybes nares panaikinti nacionalines taisykles, kurios prieštarauja Direktyvoms 2009/43/EB ir 2009/81/EB ir kurios trukdo su gynyba susijusių viešųjų pirkimų vidaus rinkai, ir tinkamai įgyvendinti Direktyvą 2009/81/EB dėl viešųjų pirkimų gynybos ir saugumo srityse ir Direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo ir užtikrinti šių direktyvų vykdymą; ragina Komisiją imtis konkrečių priemonių, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas direktyvų taikymas ir būtų tikrinamos ir stebimos perkėlimo į nacionalinę teisę procedūros, siekiant išvengti rinkos iškraipymų; |
| --- | --- |

28.

nurodo, kad, siekiant stiprinti Europos gynybą, technologines inovacijas ir sutaupyti daug lėšų, taip pat siekiant skatinti šiuolaikinę, integruotą ir konkurencingą Europos gynybos pramonę, Europa turi kurti masto ekonomiją ir naudotis bendra viešųjų pirkimų gynybos srityje ES rinka; pabrėžia, kad vykdant glaudesnį tarpvalstybinį bendradarbiavimą turėtų būti visapusiškai pasinaudota vidaus rinkos taisyklių teikiamomis galimybėmis siekiant užkirsti kelią šiuo metu vykstančiam Europos gynybos ir saugumo sektoriaus susiskaidymui, dėl kurio dubliuojamos gynybos įrangos programos ir stokojama nacionalinių gynybos administravimo institucijų ir gynybos pramonės santykių skaidrumo; ragina valstybes nares panaikinti nacionalines taisykles, kurios prieštarauja Direktyvoms 2009/43/EB ir 2009/81/EB ir kurios trukdo su gynyba susijusių viešųjų pirkimų vidaus rinkai, ir tinkamai įgyvendinti Direktyvą 2009/81/EB dėl viešųjų pirkimų gynybos ir saugumo srityse ir Direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo ir užtikrinti šių direktyvų vykdymą; ragina Komisiją imtis konkrečių priemonių, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas direktyvų taikymas ir būtų tikrinamos ir stebimos perkėlimo į nacionalinę teisę procedūros, siekiant išvengti rinkos iškraipymų;

| 29. | ragina Komisiją siekiant kuo geriau panaudoti išteklius skatinti valstybes nares naudotis centrinių perkančiųjų organizacijų, pvz., EGA, vykdomais bendrais viešaisiais pirkimais, kaip nurodyta Direktyvoje Nr. 2009/81/EB; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją siekiant kuo geriau panaudoti išteklius skatinti valstybes nares naudotis centrinių perkančiųjų organizacijų, pvz., EGA, vykdomais bendrais viešaisiais pirkimais, kaip nurodyta Direktyvoje Nr. 2009/81/EB;

| 30. | ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant sudaryti vienodas sąlygas Europos gynybos rinkose, kad būtų galima kovoti su protekcionistine valstybių narių praktika, skatinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir geresnę prieigą prie gynybos pramonės tiekimo grandinių, taip pat imantis veiksmų, kad būtų užkirstas kelias tokiai padėčiai, kai kurios valstybės narės yra tik gynybos technologijų tiekėjos, o kitos – tik pirkėjos; atsižvelgdamas į tai mano, kad Direktyvoje 2009/81/EB nurodytų išimčių taikymą būtina deramai pagrįsti; ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie jau paskelbtų septynių rekomendacijų rinkinių (taikymo sritis, išimtys, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, tiekimo saugumas, informacijos apsauga, subranga, kompensacijos) poveikį ir pažymi, kad 2015 m. Komisija planuoja paskelbti dar du rekomendacijų rinkinius; mano, kad šios rekomendacijos yra puiki galimybė Komisijai užmegzti dialogą su valstybėmis narėmis tais klausimais, kurie dar nebuvo nagrinėti struktūriškai ir atvirai, ir prašo informuoti apie tokio dialogo su valstybėmis narėmis rezultatus; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant sudaryti vienodas sąlygas Europos gynybos rinkose, kad būtų galima kovoti su protekcionistine valstybių narių praktika, skatinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir geresnę prieigą prie gynybos pramonės tiekimo grandinių, taip pat imantis veiksmų, kad būtų užkirstas kelias tokiai padėčiai, kai kurios valstybės narės yra tik gynybos technologijų tiekėjos, o kitos – tik pirkėjos; atsižvelgdamas į tai mano, kad Direktyvoje 2009/81/EB nurodytų išimčių taikymą būtina deramai pagrįsti; ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie jau paskelbtų septynių rekomendacijų rinkinių (taikymo sritis, išimtys, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, tiekimo saugumas, informacijos apsauga, subranga, kompensacijos) poveikį ir pažymi, kad 2015 m. Komisija planuoja paskelbti dar du rekomendacijų rinkinius; mano, kad šios rekomendacijos yra puiki galimybė Komisijai užmegzti dialogą su valstybėmis narėmis tais klausimais, kurie dar nebuvo nagrinėti struktūriškai ir atvirai, ir prašo informuoti apie tokio dialogo su valstybėmis narėmis rezultatus;

| 31. | mano, kad pagal dabartinę formuluotę ir praktiką SESV 346 straipsnis vis dar suteikia valstybėms narėms didelę veiksmų laisvę pasirinkti jį taikyti ir taip išvengti ES su gynyba susijusių viešųjų pirkimų teisės aktų taikymo gynybos srities sutartyse; todėl ragina valstybes nares veiksmingai ir tinkamai taikyti SESV 346 straipsnį laikantis ES taisyklių, vidaus rinkos direktyvų ir viešųjų pirkimų gynybos srityje taisyklių reikalavimų; primena, kad, vadovaujantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nusistovėjusia praktika, priemonės pagal 346 straipsnį turėtų būti taikomos tik išskirtiniais ir aiškiai apibrėžtais atvejais, ir negali būti taikomos jokiais kitais atvejais; įspėja, kad nederamai nukrypstant nuo bendrosios rinkos taisyklių aktyviai pažeidžiamos ES konkurencijos normos, mažinamas skaidrumas, sudaromos sąlygos korupcijai ir taip trukdoma kurti ES gynybos rinką, kenkiama EGPTB veikimui ir patikimų karinių pajėgumų kūrimui; |
| --- | --- |

31.

mano, kad pagal dabartinę formuluotę ir praktiką SESV 346 straipsnis vis dar suteikia valstybėms narėms didelę veiksmų laisvę pasirinkti jį taikyti ir taip išvengti ES su gynyba susijusių viešųjų pirkimų teisės aktų taikymo gynybos srities sutartyse; todėl ragina valstybes nares veiksmingai ir tinkamai taikyti SESV 346 straipsnį laikantis ES taisyklių, vidaus rinkos direktyvų ir viešųjų pirkimų gynybos srityje taisyklių reikalavimų; primena, kad, vadovaujantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nusistovėjusia praktika, priemonės pagal 346 straipsnį turėtų būti taikomos tik išskirtiniais ir aiškiai apibrėžtais atvejais, ir negali būti taikomos jokiais kitais atvejais; įspėja, kad nederamai nukrypstant nuo bendrosios rinkos taisyklių aktyviai pažeidžiamos ES konkurencijos normos, mažinamas skaidrumas, sudaromos sąlygos korupcijai ir taip trukdoma kurti ES gynybos rinką, kenkiama EGPTB veikimui ir patikimų karinių pajėgumų kūrimui;

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad, laipsniškai panaikinus visas kompensacijas, ilguoju laikotarpiu būtų prisidedama prie geresnio vidaus rinkos veikimo Europos gynybos sektoriuje; todėl ragina Komisiją ir toliau tikrinti, ar valstybės narės palaipsniui naikina kompensacijas, kurios yra nepagrįstos atsižvelgiant į Sutarties 346 straipsnį; mano, kad tai būtina siekiant užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą ir skaidrumą Europos gynybos sektoriuje ir vienodas sąlygas visiems tiekėjams, ypač MVĮ; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į tai, kad, laipsniškai panaikinus visas kompensacijas, ilguoju laikotarpiu būtų prisidedama prie geresnio vidaus rinkos veikimo Europos gynybos sektoriuje; todėl ragina Komisiją ir toliau tikrinti, ar valstybės narės palaipsniui naikina kompensacijas, kurios yra nepagrįstos atsižvelgiant į Sutarties 346 straipsnį; mano, kad tai būtina siekiant užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą ir skaidrumą Europos gynybos sektoriuje ir vienodas sąlygas visiems tiekėjams, ypač MVĮ;

| 33. | primena, kad preliminariosios sutartys, subranga ir skirstymas į dalis turėtų būti priemonės, taikomos siekiant atverti MVĮ nusistovėjusias tiekimo grandines; tačiau primena, kad turi būti užtikrinti subrangos grandinės skaidrumo ir bendros atsakomybės principai; ragina valstybes nares, EGA ir Komisiją bendradarbiauti ir su pirminiais rangovais, siekiant užtikrinti, kad MVĮ būtų visapusiškai susipažinusios su skirtingais vertės grandinės etapais, nes tai padėtų joms gerinti savo galimybes dalyvauti gynybos srities viešųjų pirkimų konkursuose ir palengvintų jų patekimą į tokius konkursus, taip pat būtų užkirstas kelias geografiniu požiūriu nevienodai Europos gynybos ir technologinės bazės plėtrai; |
| --- | --- |

33.

primena, kad preliminariosios sutartys, subranga ir skirstymas į dalis turėtų būti priemonės, taikomos siekiant atverti MVĮ nusistovėjusias tiekimo grandines; tačiau primena, kad turi būti užtikrinti subrangos grandinės skaidrumo ir bendros atsakomybės principai; ragina valstybes nares, EGA ir Komisiją bendradarbiauti ir su pirminiais rangovais, siekiant užtikrinti, kad MVĮ būtų visapusiškai susipažinusios su skirtingais vertės grandinės etapais, nes tai padėtų joms gerinti savo galimybes dalyvauti gynybos srities viešųjų pirkimų konkursuose ir palengvintų jų patekimą į tokius konkursus, taip pat būtų užkirstas kelias geografiniu požiūriu nevienodai Europos gynybos ir technologinės bazės plėtrai;

| 34. | pažymi, kad direktyvoje dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo numatytos pagrindinės priemonės, konkrečiai – bendrųjų leidimų išdavimas ir gynybos bendrovių sertifikavimas, pramonėje naudojamos labai ribotai ir yra valstybių narių administracinio bendradarbiavimo spragų, kad būtų užtikrintos tinkamos kontrolės priemonės, užkertančios kelią siuntimo leidimų sąlygų pažeidimams; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad šios priemonės būtų veiksmingai naudojamos praktikoje, todėl palankiai vertina Komisijos iniciatyvą su valstybėmis narėmis sukurti darbo grupę dėl direktyvos dėl Siuntimo Europos Sąjungoje suderinimo; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad direktyvoje dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo numatytos pagrindinės priemonės, konkrečiai – bendrųjų leidimų išdavimas ir gynybos bendrovių sertifikavimas, pramonėje naudojamos labai ribotai ir yra valstybių narių administracinio bendradarbiavimo spragų, kad būtų užtikrintos tinkamos kontrolės priemonės, užkertančios kelią siuntimo leidimų sąlygų pažeidimams; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad šios priemonės būtų veiksmingai naudojamos praktikoje, todėl palankiai vertina Komisijos iniciatyvą su valstybėmis narėmis sukurti darbo grupę dėl direktyvos dėl Siuntimo Europos Sąjungoje suderinimo;

| 35. | atsižvelgia į 2014 m. Komisijos veiksmų planą „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“ ir šiame plane nustatytą Komisijos įsipareigojimą ištirti, kaip sumažinti galimas neigiamas pasekmes, kylančias dėl trečiųjų šalių reikalaujamų kompensacijų, ir koks šių kompensacijų poveikis vidaus rinkai ir Europos pramonei; pabrėžia, kad svarbu šį veiksmų planą laiku įgyvendinti ir prireikus imtis papildomų priemonių; visapusiškai remia Komisijos pastangas teikti praktines gaires Europos lėšas dvejopos paskirties projektuose naudojančioms MVĮ; |
| --- | --- |

35.

atsižvelgia į 2014 m. Komisijos veiksmų planą „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“ ir šiame plane nustatytą Komisijos įsipareigojimą ištirti, kaip sumažinti galimas neigiamas pasekmes, kylančias dėl trečiųjų šalių reikalaujamų kompensacijų, ir koks šių kompensacijų poveikis vidaus rinkai ir Europos pramonei; pabrėžia, kad svarbu šį veiksmų planą laiku įgyvendinti ir prireikus imtis papildomų priemonių; visapusiškai remia Komisijos pastangas teikti praktines gaires Europos lėšas dvejopos paskirties projektuose naudojančioms MVĮ;

| 36. | primena, kad valstybės narės nedelsdamos turi pradėti skaidriau informuoti Komisiją ir ES agentūras apie gynybos sektoriaus viešųjų pirkimų praktiką; pabrėžia, kad specialios viešųjų pirkimų procedūros, kaip antai derybų procedūra iš anksto nepaskelbus pranešimo apie pirkimus, turėtų būti taikomos tik išskirtiniais atvejais ir tik tada, kai yra pagrįstos svarbiomis bendrojo intereso priežastimis, susijusiomis su gynyba ir saugumu, kaip nustatyta Direktyvoje 2009/81/EB; ragina Komisiją užtikrinti tinkamą stebėseną, kad 2016 m., kaip numatyta, būtų sudarytos sąlygos Parlamentui ir Tarybai teikti išsamias ataskaitas dėl abiejų direktyvų; |
| --- | --- |

36.

primena, kad valstybės narės nedelsdamos turi pradėti skaidriau informuoti Komisiją ir ES agentūras apie gynybos sektoriaus viešųjų pirkimų praktiką; pabrėžia, kad specialios viešųjų pirkimų procedūros, kaip antai derybų procedūra iš anksto nepaskelbus pranešimo apie pirkimus, turėtų būti taikomos tik išskirtiniais atvejais ir tik tada, kai yra pagrįstos svarbiomis bendrojo intereso priežastimis, susijusiomis su gynyba ir saugumu, kaip nustatyta Direktyvoje 2009/81/EB; ragina Komisiją užtikrinti tinkamą stebėseną, kad 2016 m., kaip numatyta, būtų sudarytos sąlygos Parlamentui ir Tarybai teikti išsamias ataskaitas dėl abiejų direktyvų;

| 37. | primena, jog svarbu, kad gynybos ir saugumo įrangą nuolat tikrintų atitinkamos priežiūros institucijos, kurios taip pat tikrintų, ar tinkamai vedama apskaita; |
| --- | --- |

37.

primena, jog svarbu, kad gynybos ir saugumo įrangą nuolat tikrintų atitinkamos priežiūros institucijos, kurios taip pat tikrintų, ar tinkamai vedama apskaita;

| 38. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti Europos tiekimo saugumą būtinas strateginių partnerių bendradarbiavimas, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares derantis dėl tarptautinių prekybos susitarimų atsižvelgti į viešuosius pirkimus gynybos srityje; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti Europos tiekimo saugumą būtinas strateginių partnerių bendradarbiavimas, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares derantis dėl tarptautinių prekybos susitarimų atsižvelgti į viešuosius pirkimus gynybos srityje;

Gynybos srities viešųjų pirkimų dokumentų rinkinio peržiūra

| 39. | ragina Komisiją 2016 m. Parlamentui ir Tarybai teikiamose Direktyvų 2009/81/EB ir 2009/43/EB įgyvendinimo ataskaitose išsamiai įvertinti, ar jų nuostatos buvo tinkamai įgyvendintos ir koks buvo jų įgyvendinimo mastas, taip pat ar pasiekti jų tikslai, ir atitinkamai pateikti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, jeigu to reikėtų pagal ataskaitos išvadas; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją 2016 m. Parlamentui ir Tarybai teikiamose Direktyvų 2009/81/EB ir 2009/43/EB įgyvendinimo ataskaitose išsamiai įvertinti, ar jų nuostatos buvo tinkamai įgyvendintos ir koks buvo jų įgyvendinimo mastas, taip pat ar pasiekti jų tikslai, ir atitinkamai pateikti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, jeigu to reikėtų pagal ataskaitos išvadas;

| 40. | pabrėžia, kad valstybėms narėms turėtų būti numatomos tolesnės specialios prievolės teikti ataskaitas, užtikrinant tinkamą konfidencialios informacijos apsaugą; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad valstybėms narėms turėtų būti numatomos tolesnės specialios prievolės teikti ataskaitas, užtikrinant tinkamą konfidencialios informacijos apsaugą;

| 41. | primena, kad modernizavus 2014 m. priimtose Direktyvose 2014/24/ES ir 2014/25/ES nustatytas ES viešųjų pirkimų taisykles siekiama užtikrinti skaidrumą subrangos grandinėje ir aplinkos apsaugos, socialinės apsaugos ir darbo teisės normų laikymąsi; pažymi, kad pagal naujas direktyvas sudaromos galimybės taikyti labiau supaprastintas procedūras, pvz., naudotis elektroniniais viešaisiais pirkimais, poreikių telkimu ir ekonomiškai naudingiausiu pasiūlymu, ir šias procedūras galima pritaikyti atsižvelgiant į gynybos ir saugumo sektoriaus ypatumus; |
| --- | --- |

41.

primena, kad modernizavus 2014 m. priimtose Direktyvose 2014/24/ES ir 2014/25/ES nustatytas ES viešųjų pirkimų taisykles siekiama užtikrinti skaidrumą subrangos grandinėje ir aplinkos apsaugos, socialinės apsaugos ir darbo teisės normų laikymąsi; pažymi, kad pagal naujas direktyvas sudaromos galimybės taikyti labiau supaprastintas procedūras, pvz., naudotis elektroniniais viešaisiais pirkimais, poreikių telkimu ir ekonomiškai naudingiausiu pasiūlymu, ir šias procedūras galima pritaikyti atsižvelgiant į gynybos ir saugumo sektoriaus ypatumus;

| 42. | siekiant sukurti novatorišką ir konkurencingą Europos pramonę ir kuo geriau panaudoti saugumui ir gynybai skirtus biudžetus, ragina su gynyba susijusių viešųjų pirkimų srityje nustatyti naują inovacijų partnerystės procedūrą, kad perkančiosios organizacijos galėtų ją taikyti naujiems ir novatoriškiems produktams, paslaugoms arba darbams kurti, o vėliau ir įsigyti, taip suteikdamos rinkai būtiną paskatinimą ir remdamos novatoriškų sprendimų kūrimą nesuvaržant rinkos; |
| --- | --- |

42.

siekiant sukurti novatorišką ir konkurencingą Europos pramonę ir kuo geriau panaudoti saugumui ir gynybai skirtus biudžetus, ragina su gynyba susijusių viešųjų pirkimų srityje nustatyti naują inovacijų partnerystės procedūrą, kad perkančiosios organizacijos galėtų ją taikyti naujiems ir novatoriškiems produktams, paslaugoms arba darbams kurti, o vėliau ir įsigyti, taip suteikdamos rinkai būtiną paskatinimą ir remdamos novatoriškų sprendimų kūrimą nesuvaržant rinkos;

| 43. | pabrėžia, kad vykdant gynybos ir saugumo įrangos viešųjų pirkimų procedūras būtina užtikrinti didžiausią civilių gyventojų apsaugą ir saugumą; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad vykdant gynybos ir saugumo įrangos viešųjų pirkimų procedūras būtina užtikrinti didžiausią civilių gyventojų apsaugą ir saugumą;

o

o o

| 44. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams, NATO parlamentinei asamblėjai ir NATO generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

44.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams, NATO parlamentinei asamblėjai ir NATO generaliniam sekretoriui.

---

(1)  OL L 146, 2009 6 10, p. 1.

(2)  OL L 216, 2009 8 20, p. 76.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0514.

(4)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 9.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0514.

---

NUOMONĖS

Europos Parlamentas

2015 m. gegužės 27 d., trečiadienis

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/82

---

P8_TA(2015)0216

Vaisių ir daržovių, bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms pagalbos programa (Sprendimas dėl tarpinstitucinių derybų pradėjimo)

2015 m. gegužės 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl tarpinstitucinių derybų pradėjimo ir įgaliojimų dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl vaisių ir daržovių, bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms pagalbos programos iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 ir Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD))

(2016/C 353/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pasiūlymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pasiūlymą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 73 straipsnio 2 dalį ir į 74 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 73 straipsnio 2 dalį ir į 74 straipsnį,

nusprendžia pradėti tarpinstitucines derybas remdamasis šiais įgaliojimais:

ĮGALIOJIMAI

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | remiantis dabartinių programų taikymo patirtimi, išorės vertinimo išvadomis ir vėlesne įvairių politikos galimybių analize, padaryta išvada, kad
  priežastys, dėl kurių buvo nustatytos
  abi mokykloms
  skirtos programos, išlieka svarbios
  . Dabartinėmis aplinkybėmis, kai vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno produktų suvartojama vis mažiau (
  be kita ko, dėl šiuolaikinių vartojimo tendencijų –
  labai
  perdirbtų
  maisto
  produktų, kuriuose
  dažnai
  yra
  daug cukraus, druskos ir
  riebalų, vartojimo
  ), Sąjungos pagalba finansuojant pasirinktų žemės ūkio produktų tiekimą vaikams švietimo įstaigose turėtų
  būti skiriama toliau
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

remiantis dabartinių programų taikymo patirtimi, išorės vertinimo išvadomis ir vėlesne įvairių politikos galimybių analize, padaryta išvada, kad
  priežastys, dėl kurių buvo nustatytos
  abi mokykloms
  skirtos programos, išlieka svarbios
  . Dabartinėmis aplinkybėmis, kai vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno produktų suvartojama vis mažiau (
  be kita ko, dėl šiuolaikinių vartojimo tendencijų –
  labai
  perdirbtų
  maisto
  produktų, kuriuose
  dažnai
  yra
  daug cukraus, druskos ir
  riebalų, vartojimo
  ), Sąjungos pagalba finansuojant pasirinktų žemės ūkio produktų tiekimą vaikams švietimo įstaigose turėtų
  būti skiriama toliau
  ;

| (2) | remiantis dabartinių programų taikymo patirtimi, išorės vertinimo išvadomis ir vėlesne įvairių politikos galimybių analize,
  taip pat atsižvelgiant socialinius sunkumus, su kuriais susiduria valstybės narės,
  padaryta išvada, kad
  nepaprastai svarbu tęsti ir stiprinti
  abi mokykloms
  skirtas programas
  . Dabartinėmis aplinkybėmis, kai
  šviežių
  vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno produktų suvartojama vis mažiau (
  visų pirma jų mažiau suvartoja vaikai) ir dėl vartojimo įpročių (turint omenyje, kad dominuoja
  labai
  perdirbti
  maisto
  produktai, į kuriuos
  dažnai
  pridedama
  daug cukraus, druskos
  , riebalų
  ir
  (arba
  )
  priedų
  ,
  vartojimas) didėja nutukusių vaikų skaičius,
  Sąjungos pagalba finansuojant pasirinktų žemės ūkio produktų tiekimą vaikams švietimo įstaigose turėtų
  labiau padėti propaguoti sveikus mitybos įpročius ir vietos produktų vartojimą
  ; |
| --- | --- |

(2)

remiantis dabartinių programų taikymo patirtimi, išorės vertinimo išvadomis ir vėlesne įvairių politikos galimybių analize,
  taip pat atsižvelgiant socialinius sunkumus, su kuriais susiduria valstybės narės,
  padaryta išvada, kad
  nepaprastai svarbu tęsti ir stiprinti
  abi mokykloms
  skirtas programas
  . Dabartinėmis aplinkybėmis, kai
  šviežių
  vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno produktų suvartojama vis mažiau (
  visų pirma jų mažiau suvartoja vaikai) ir dėl vartojimo įpročių (turint omenyje, kad dominuoja
  labai
  perdirbti
  maisto
  produktai, į kuriuos
  dažnai
  pridedama
  daug cukraus, druskos
  , riebalų
  ir
  (arba
  )
  priedų
  ,
  vartojimas) didėja nutukusių vaikų skaičius,
  Sąjungos pagalba finansuojant pasirinktų žemės ūkio produktų tiekimą vaikams švietimo įstaigose turėtų
  labiau padėti propaguoti sveikus mitybos įpročius ir vietos produktų vartojimą
  ;

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 6. Šiame kompromisiniame pakeitime pabrėžiama mokykloms skirtų programų svarba, taip pat nurodomos priežastys, kodėl tokios programos turėtų būti tęsiamos ir stiprinamos. Be to, atsižvelgiant į Komisijos sprendimą iš naujo įvertinti pasiūlymą, svarbu, kad Parlamentas patvirtintų tvirtą poziciją siekdamas užtikrinti, kad šios programos būtų tęsiamos.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | išnagrinėjus įvairias politikos galimybes paaiškėjo, kad tinkamiausias ir veiksmingiausias būdas pasiekti konkrečių tikslų pagal bendrą žemės ūkio politiką įgyvendinant mokykloms skirtas programas – taikyti vienodą metodą pagal bendrą teisinę ir finansinę sistemą. Tai valstybėms narėms suteiktų galimybę kuo labiau padidinti produktų tiekimo poveikį nedidinant biudžeto ir padidinti valdymo veiksmingumą. Vis dėlto, siekiant atsižvelgti į vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno produktų ir šių produktų tiekimo grandinių skirtumus, kai kurios programų dalys, kaip antai jų biudžeto paketai, turėtų likti atskiri. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant dabartines programas, valstybės narės ir toliau programoje turėtų dalyvauti savanoriškai. Dėl vartojimo skirtumų atskirose valstybėse narėse programose dalyvaujančioms valstybėms narėms turėtų būti leista pasirinkti tiekti visus ar tik vieną iš produktų, kurių tiekimui vaikams į švietimo įstaigas skiriama pagalba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

išnagrinėjus įvairias politikos galimybes paaiškėjo, kad tinkamiausias ir veiksmingiausias būdas pasiekti konkrečių tikslų pagal bendrą žemės ūkio politiką įgyvendinant mokykloms skirtas programas – taikyti vienodą metodą pagal bendrą teisinę ir finansinę sistemą. Tai valstybėms narėms suteiktų galimybę kuo labiau padidinti produktų tiekimo poveikį nedidinant biudžeto ir padidinti valdymo veiksmingumą. Vis dėlto, siekiant atsižvelgti į vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno produktų ir šių produktų tiekimo grandinių skirtumus, kai kurios programų dalys, kaip antai jų biudžeto paketai, turėtų likti atskiri. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant dabartines programas, valstybės narės ir toliau programoje turėtų dalyvauti savanoriškai. Dėl vartojimo skirtumų atskirose valstybėse narėse programose dalyvaujančioms valstybėms narėms turėtų būti leista pasirinkti tiekti visus ar tik vieną iš produktų, kurių tiekimui vaikams į švietimo įstaigas skiriama pagalba;

| (3) | išnagrinėjus įvairias politikos galimybes paaiškėjo, kad tinkamiausias ir veiksmingiausias būdas pasiekti konkrečių tikslų pagal bendrą žemės ūkio politiką įgyvendinant mokykloms skirtas programas – taikyti vienodą metodą pagal bendrą teisinę ir finansinę sistemą. Tai valstybėms narėms suteiktų galimybę kuo labiau padidinti produktų tiekimo poveikį nedidinant biudžeto ir padidinti valdymo veiksmingumą. Vis dėlto, siekiant atsižvelgti į vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno produktų ir šių produktų tiekimo grandinių skirtumus, kai kurios programų dalys, kaip antai jų biudžeto paketai, turėtų likti atskiri. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant dabartines programas, valstybės narės ir toliau programoje turėtų dalyvauti savanoriškai. Dėl vartojimo skirtumų atskirose valstybėse narėse programose dalyvaujančioms valstybėms narėms
  , pritarus suinteresuotiems regionams,
  turėtų būti leista pasirinkti tiekti visus ar tik vieną iš produktų, kurių tiekimui vaikams į švietimo įstaigas skiriama pagalba
  . Valstybės narės taip pat galėtų apsvarstyti galimybę taikyti tikslines priemones, siekdamos spręsti problemą, susijusią su tuo, kad paaugliai suvartoja vis mažiau pieno
  ; |
| --- | --- |

(3)

išnagrinėjus įvairias politikos galimybes paaiškėjo, kad tinkamiausias ir veiksmingiausias būdas pasiekti konkrečių tikslų pagal bendrą žemės ūkio politiką įgyvendinant mokykloms skirtas programas – taikyti vienodą metodą pagal bendrą teisinę ir finansinę sistemą. Tai valstybėms narėms suteiktų galimybę kuo labiau padidinti produktų tiekimo poveikį nedidinant biudžeto ir padidinti valdymo veiksmingumą. Vis dėlto, siekiant atsižvelgti į vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno produktų ir šių produktų tiekimo grandinių skirtumus, kai kurios programų dalys, kaip antai jų biudžeto paketai, turėtų likti atskiri. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant dabartines programas, valstybės narės ir toliau programoje turėtų dalyvauti savanoriškai. Dėl vartojimo skirtumų atskirose valstybėse narėse programose dalyvaujančioms valstybėms narėms
  , pritarus suinteresuotiems regionams,
  turėtų būti leista pasirinkti tiekti visus ar tik vieną iš produktų, kurių tiekimui vaikams į švietimo įstaigas skiriama pagalba
  . Valstybės narės taip pat galėtų apsvarstyti galimybę taikyti tikslines priemones, siekdamos spręsti problemą, susijusią su tuo, kad paaugliai suvartoja vis mažiau pieno
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | nustatyta, kad šviežių vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir geriamojo pieno suvartojama vis mažiau. Todėl mokykloms skirtas programas reikėtų susieti su šiais produktais. Taip būtų sumažinta mokyklų organizacinė našta, nedidinant biudžeto padidėtų tiekimo veiksmingumas, be to, tai būtų suderinama su dabartine praktika, nes šie produktai tiekiami dažniausiai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

nustatyta, kad šviežių vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir geriamojo pieno suvartojama vis mažiau. Todėl mokykloms skirtas programas reikėtų susieti su šiais produktais. Taip būtų sumažinta mokyklų organizacinė našta, nedidinant biudžeto padidėtų tiekimo veiksmingumas, be to, tai būtų suderinama su dabartine praktika, nes šie produktai tiekiami dažniausiai;

| (4) | nustatyta, kad šviežių vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir geriamojo pieno suvartojama vis mažiau. Todėl mokykloms skirtas programas
  visų pirma
  reikėtų susieti su šiais produktais. Taip būtų sumažinta mokyklų organizacinė našta
  ir
  nedidinant biudžeto padidėtų tiekimo veiksmingumas, be to, tai būtų suderinama su dabartine praktika, nes šie produktai tiekiami dažniausiai
  . Tačiau siekiant įgyvendinti mitybos rekomendacijas dėl kalcio pasisavinimo ir turint omenyje didėjančias laktozės piene netoleravimo problemas, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama tiekti kitus pieno produktus, pavyzdžiui, jogurtus ir sūrius, kurie turi nenuginčijamo naudingo poveikio vaikų sveikatai. Be to, turėtų būti dedamos pastangos siekiant užtikrinti, kad būtų tiekiami vietos ir regioniniai produktai; |
| --- | --- |

(4)

nustatyta, kad šviežių vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir geriamojo pieno suvartojama vis mažiau. Todėl mokykloms skirtas programas
  visų pirma
  reikėtų susieti su šiais produktais. Taip būtų sumažinta mokyklų organizacinė našta
  ir
  nedidinant biudžeto padidėtų tiekimo veiksmingumas, be to, tai būtų suderinama su dabartine praktika, nes šie produktai tiekiami dažniausiai
  . Tačiau siekiant įgyvendinti mitybos rekomendacijas dėl kalcio pasisavinimo ir turint omenyje didėjančias laktozės piene netoleravimo problemas, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama tiekti kitus pieno produktus, pavyzdžiui, jogurtus ir sūrius, kurie turi nenuginčijamo naudingo poveikio vaikų sveikatai. Be to, turėtų būti dedamos pastangos siekiant užtikrinti, kad būtų tiekiami vietos ir regioniniai produktai;

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 1, 3 dalis.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | reikia nustatyti švietimo priemones, kuriomis būtų remiamas produktų tiekimas, veiksmingai siekiant trumpalaikių ir ilgalaikių programų tikslų – siekti, kad būtų vartojama daugiau pasirinktų žemės ūkio produktų, ir formuoti sveikesnės mitybos įpročius. Šiomis priemonėmis, atsižvelgiant į jų svarbą, turėtų būti remiamas vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno tiekimas. Joms turėtų būti skiriama Sąjungos pagalba. Šios
  paramos
  priemonės labai svarbios atkuriant vaikų suvokimą apie žemės ūkį ir
  įvairius jo produktus
  ir siekiant programos tikslų, todėl valstybėms narėms turėtų būti leidžiama į savo temines priemones įtraukti daugiau žemės ūkio produktų. Siekiant skatinti sveikos mitybos įpročius, į šį procesą turėtų būti įtrauktos nacionalinės
  sveikatos priežiūros
  institucijos, kurios turėtų patvirtinti šių produktų sąrašą, taip pat dvi produktų, kurie gali būti tiekiami, grupes, ir
  priimtų
  sprendimą dėl tokių produktų maistingumo aspektų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

reikia nustatyti švietimo priemones, kuriomis būtų remiamas produktų tiekimas, veiksmingai siekiant trumpalaikių ir ilgalaikių programų tikslų – siekti, kad būtų vartojama daugiau pasirinktų žemės ūkio produktų, ir formuoti sveikesnės mitybos įpročius. Šiomis priemonėmis, atsižvelgiant į jų svarbą, turėtų būti remiamas vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno tiekimas. Joms turėtų būti skiriama Sąjungos pagalba. Šios
  paramos
  priemonės labai svarbios atkuriant vaikų suvokimą apie žemės ūkį ir
  įvairius jo produktus
  ir siekiant programos tikslų, todėl valstybėms narėms turėtų būti leidžiama į savo temines priemones įtraukti daugiau žemės ūkio produktų. Siekiant skatinti sveikos mitybos įpročius, į šį procesą turėtų būti įtrauktos nacionalinės
  sveikatos priežiūros
  institucijos, kurios turėtų patvirtinti šių produktų sąrašą, taip pat dvi produktų, kurie gali būti tiekiami, grupes, ir
  priimtų
  sprendimą dėl tokių produktų maistingumo aspektų;

| (5) | reikia nustatyti
  papildomąsias
  švietimo priemones, kuriomis būtų remiamas produktų tiekimas, veiksmingai siekiant trumpalaikių ir ilgalaikių programų tikslų – siekti, kad būtų vartojama daugiau pasirinktų žemės ūkio produktų, ir formuoti sveikesnės mitybos įpročius. Šiomis priemonėmis, atsižvelgiant į jų svarbą, turėtų būti remiamas vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno
  bei pieno produktų
  tiekimas. Joms turėtų būti skiriama Sąjungos pagalba. Šios
  papildomosios švietimo
  priemonės labai svarbios atkuriant vaikų suvokimą apie žemės ūkį ir
  Sąjungos žemės ūkio produktų, visų pirma pagamintų jų regione, įvairovę, šiuo tikslu pasitelkiant, pavyzdžiui, mitybos specialistus
  ir
  ūkininkus, ir
  siekiant programos tikslų, todėl valstybėms narėms turėtų būti leidžiama į savo temines priemones įtraukti daugiau žemės ūkio produktų
  , pavyzdžiui, perdirbtų vaisių ir daržovių (nepridedant cukraus, druskos, riebalų ar saldiklių) arba kitų vietinių, regioninių ar nacionalinių produktų, tokių kaip medus, valgomosios alyvuogės, alyvuogių aliejus ir džiovinti vaisiai.
  Siekiant skatinti sveikos mitybos įpročius, į šį procesą turėtų būti įtrauktos
  už mitybą ir (arba) sveikatos priežiūrą atsakingos
  nacionalinės institucijos, kurios turėtų patvirtinti šių produktų sąrašą, taip pat dvi produktų, kurie gali būti tiekiami, grupes, ir
  turėtų priimti
  sprendimą dėl tokių produktų maistingumo aspektų; |
| --- | --- |

(5)

reikia nustatyti
  papildomąsias
  švietimo priemones, kuriomis būtų remiamas produktų tiekimas, veiksmingai siekiant trumpalaikių ir ilgalaikių programų tikslų – siekti, kad būtų vartojama daugiau pasirinktų žemės ūkio produktų, ir formuoti sveikesnės mitybos įpročius. Šiomis priemonėmis, atsižvelgiant į jų svarbą, turėtų būti remiamas vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno
  bei pieno produktų
  tiekimas. Joms turėtų būti skiriama Sąjungos pagalba. Šios
  papildomosios švietimo
  priemonės labai svarbios atkuriant vaikų suvokimą apie žemės ūkį ir
  Sąjungos žemės ūkio produktų, visų pirma pagamintų jų regione, įvairovę, šiuo tikslu pasitelkiant, pavyzdžiui, mitybos specialistus
  ir
  ūkininkus, ir
  siekiant programos tikslų, todėl valstybėms narėms turėtų būti leidžiama į savo temines priemones įtraukti daugiau žemės ūkio produktų
  , pavyzdžiui, perdirbtų vaisių ir daržovių (nepridedant cukraus, druskos, riebalų ar saldiklių) arba kitų vietinių, regioninių ar nacionalinių produktų, tokių kaip medus, valgomosios alyvuogės, alyvuogių aliejus ir džiovinti vaisiai.
  Siekiant skatinti sveikos mitybos įpročius, į šį procesą turėtų būti įtrauktos
  už mitybą ir (arba) sveikatos priežiūrą atsakingos
  nacionalinės institucijos, kurios turėtų patvirtinti šių produktų sąrašą, taip pat dvi produktų, kurie gali būti tiekiami, grupes, ir
  turėtų priimti
  sprendimą dėl tokių produktų maistingumo aspektų;

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 2, 5 dalis.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | siekiant užtikrinti patikimą biudžeto valdymą, turėtų būti nustatyta pagalbos, kurią Sąjunga skiria vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno tiekimui, švietimo priemonių
  rėmimui
  ir susijusioms išlaidoms, viršutinė riba. Ši viršutinė riba turėtų atitikti dabartinę padėtį. Atsižvelgiant į sukauptą patirtį ir siekiant supaprastinti valdymą, finansavimo modeliai turėtų būti suderinti ir pagrįsti bendru požiūriu į Sąjungos finansinio įnašo dydį. Todėl tikslinga apriboti Sąjungos pagalbą ir ją susieti su produktų kaina, nustatant didžiausią leistiną
  vaisių ir daržovių
  , įskaitant bananus, ir
  pieno porcijos kainą
  , ir panaikinti privalomo vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, bendro finansavimo principą. Atsižvelgiant į šių produktų kainų svyravimą, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus, kuriais būtų nustatyta Sąjungos
  pagalba už produktų porcijos kainą ir nustatyta porcijos apibrėžtis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

siekiant užtikrinti patikimą biudžeto valdymą, turėtų būti nustatyta pagalbos, kurią Sąjunga skiria vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno tiekimui, švietimo priemonių
  rėmimui
  ir susijusioms išlaidoms, viršutinė riba. Ši viršutinė riba turėtų atitikti dabartinę padėtį. Atsižvelgiant į sukauptą patirtį ir siekiant supaprastinti valdymą, finansavimo modeliai turėtų būti suderinti ir pagrįsti bendru požiūriu į Sąjungos finansinio įnašo dydį. Todėl tikslinga apriboti Sąjungos pagalbą ir ją susieti su produktų kaina, nustatant didžiausią leistiną
  vaisių ir daržovių
  , įskaitant bananus, ir
  pieno porcijos kainą
  , ir panaikinti privalomo vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, bendro finansavimo principą. Atsižvelgiant į šių produktų kainų svyravimą, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus, kuriais būtų nustatyta Sąjungos
  pagalba už produktų porcijos kainą ir nustatyta porcijos apibrėžtis
  ;

| (6) | siekiant užtikrinti patikimą biudžeto valdymą, turėtų būti nustatyta pagalbos, kurią Sąjunga skiria vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno tiekimui,
  papildomųjų
  švietimo priemonių
  įgyvendinimui
  ir susijusioms išlaidoms, viršutinė riba. Ši viršutinė riba turėtų atitikti dabartinę padėtį. Atsižvelgiant į sukauptą patirtį ir siekiant supaprastinti valdymą, finansavimo modeliai turėtų būti suderinti ir pagrįsti bendru požiūriu į Sąjungos finansinio įnašo dydį. Todėl tikslinga apriboti Sąjungos pagalbą ir ją susieti su produktų kaina, nustatant didžiausią leistiną
  Sąjungos pagalbos lygį tiekiant vaisius ir daržoves
  , įskaitant bananus,
  ir pieną
  ,
  skaičiuojant vienam vaikui ir atsižvelgiant į vieną tiekimo operaciją
  , ir panaikinti privalomo vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, bendro finansavimo principą. Atsižvelgiant į šių produktų kainų svyravimą,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus, kuriais būtų nustatyta Sąjungos
  pagalbos viršutinė riba
  ; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti patikimą biudžeto valdymą, turėtų būti nustatyta pagalbos, kurią Sąjunga skiria vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno tiekimui,
  papildomųjų
  švietimo priemonių
  įgyvendinimui
  ir susijusioms išlaidoms, viršutinė riba. Ši viršutinė riba turėtų atitikti dabartinę padėtį. Atsižvelgiant į sukauptą patirtį ir siekiant supaprastinti valdymą, finansavimo modeliai turėtų būti suderinti ir pagrįsti bendru požiūriu į Sąjungos finansinio įnašo dydį. Todėl tikslinga apriboti Sąjungos pagalbą ir ją susieti su produktų kaina, nustatant didžiausią leistiną
  Sąjungos pagalbos lygį tiekiant vaisius ir daržoves
  , įskaitant bananus,
  ir pieną
  ,
  skaičiuojant vienam vaikui ir atsižvelgiant į vieną tiekimo operaciją
  , ir panaikinti privalomo vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, bendro finansavimo principą. Atsižvelgiant į šių produktų kainų svyravimą,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus, kuriais būtų nustatyta Sąjungos
  pagalbos viršutinė riba
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | siekiant užtikrinti veiksmingą ir tikslingą Sąjungos lėšų naudojimą, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl priemonių, kuriomis nustatomi Sąjungos orientaciniai asignavimai kiekvienai valstybei narei ir pagalbos perskirstymo valstybėms narėms remiantis gautomis pagalbos paraiškomis metodo. Remiantis savanorišku požiūriu į tiekimą, turėtų būti nustatyti atskiri orientaciniai asignavimai vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, ir pienui. Asignavimų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, skirstymo būdas turėtų atitikti dabartinius valstybių narių asignavimus, atsižvelgiant į objektyvius kriterijus – šešerių–dešimties metų amžiaus grupės vaikų skaičių kaip gyventojų skaičiaus dalį, taip pat atsižvelgiant į atitinkamų regionų išsivystymo lygį. Kad valstybės narės galėtų išlaikyti savo dabartinių programų mastą ir siekiant paskatinti kitas valstybes nares pradėti tiekti pieną, tikslinga naudoti
  du
  lėšų pienui skirstymo būdus: atsižvelgti į tai, kaip valstybės narės įprastai naudojo lėšas pagal pieno vartojimo skatinimo mokyklose programą,
  ir
  į objektyvius šešerių–dešimties metų amžiaus grupės vaikų skaičiaus kaip gyventojų skaičiaus dalies kriterijus, naudojamus vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, programoje. Siekiant nustatyti tinkamą šių
  dviejų
  būdų pusiausvyrą, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl papildomų taisyklių, susijusių su
  abiejų
  kriterijų derinimu, nustatymo. Be to, atsižvelgiant į dažnus valstybių narių regionų demografinius arba vystymosi pokyčius, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl kas trejus metus atliekamo vertinimo, ar tais kriterijais pagrįsti valstybių narių asignavimai tebėra aktualūs; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

siekiant užtikrinti veiksmingą ir tikslingą Sąjungos lėšų naudojimą, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl priemonių, kuriomis nustatomi Sąjungos orientaciniai asignavimai kiekvienai valstybei narei ir pagalbos perskirstymo valstybėms narėms remiantis gautomis pagalbos paraiškomis metodo. Remiantis savanorišku požiūriu į tiekimą, turėtų būti nustatyti atskiri orientaciniai asignavimai vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, ir pienui. Asignavimų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, skirstymo būdas turėtų atitikti dabartinius valstybių narių asignavimus, atsižvelgiant į objektyvius kriterijus – šešerių–dešimties metų amžiaus grupės vaikų skaičių kaip gyventojų skaičiaus dalį, taip pat atsižvelgiant į atitinkamų regionų išsivystymo lygį. Kad valstybės narės galėtų išlaikyti savo dabartinių programų mastą ir siekiant paskatinti kitas valstybes nares pradėti tiekti pieną, tikslinga naudoti
  du
  lėšų pienui skirstymo būdus: atsižvelgti į tai, kaip valstybės narės įprastai naudojo lėšas pagal pieno vartojimo skatinimo mokyklose programą,
  ir
  į objektyvius šešerių–dešimties metų amžiaus grupės vaikų skaičiaus kaip gyventojų skaičiaus dalies kriterijus, naudojamus vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, programoje. Siekiant nustatyti tinkamą šių
  dviejų
  būdų pusiausvyrą, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl papildomų taisyklių, susijusių su
  abiejų
  kriterijų derinimu, nustatymo. Be to, atsižvelgiant į dažnus valstybių narių regionų demografinius arba vystymosi pokyčius, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl kas trejus metus atliekamo vertinimo, ar tais kriterijais pagrįsti valstybių narių asignavimai tebėra aktualūs;

| (7) | siekiant užtikrinti veiksmingą ir tikslingą Sąjungos lėšų naudojimą,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl priemonių, kuriomis nustatomi Sąjungos orientaciniai asignavimai kiekvienai valstybei narei ir pagalbos perskirstymo valstybėms narėms remiantis gautomis pagalbos paraiškomis metodo. Remiantis savanorišku požiūriu į tiekimą, turėtų būti nustatyti atskiri orientaciniai asignavimai vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, ir pienui. Asignavimų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, skirstymo būdas turėtų atitikti dabartinius valstybių narių asignavimus, atsižvelgiant į objektyvius kriterijus – šešerių–dešimties metų amžiaus grupės vaikų skaičių kaip gyventojų skaičiaus dalį, taip pat atsižvelgiant į atitinkamų regionų išsivystymo lygį. Kad valstybės narės galėtų išlaikyti savo dabartinių programų mastą ir siekiant paskatinti kitas valstybes nares pradėti tiekti pieną, tikslinga naudoti
  keturis
  lėšų pienui skirstymo būdus: atsižvelgti į tai, kaip valstybės narės įprastai naudojo lėšas pagal pieno vartojimo skatinimo mokyklose programą
  (išskyrus Kroatijos atveju – pagal šį reglamentą jai turės būti nustatyta tam tikra fiksuoto dydžio suma),
  į objektyvius šešerių–dešimties metų amžiaus grupės vaikų skaičiaus kaip gyventojų skaičiaus dalies kriterijus, naudojamus vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, programoje
  , į valstybių narių regionų išsivystymo lygį ir į nustatytą mažiausią vienam vaikui per metus skiriamos Sąjungos pagalbos dydį
  . Siekiant nustatyti tinkamą šių
  keturių
  būdų pusiausvyrą, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl papildomų taisyklių, susijusių su
  šių keturių
  kriterijų derinimu, nustatymo. Be to, atsižvelgiant į dažnus valstybių narių regionų demografinius arba vystymosi pokyčius,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl kas trejus metus atliekamo vertinimo, ar tais kriterijais pagrįsti valstybių narių asignavimai tebėra aktualūs
  . Įgyvendinant šią programą atokiausiuose regionuose ši Sąjungos pagalba turėtų būti padidinama 5 proc., atsižvelgiant į ribotą šių regionų žemės ūkio diversifikaciją ir į tai, kad atitinkamame regione dažnai neįmanoma rasti tam tikrų produktų, todėl daugiau kainuoja jų transportavimas ir saugojimas
  ; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti veiksmingą ir tikslingą Sąjungos lėšų naudojimą,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl priemonių, kuriomis nustatomi Sąjungos orientaciniai asignavimai kiekvienai valstybei narei ir pagalbos perskirstymo valstybėms narėms remiantis gautomis pagalbos paraiškomis metodo. Remiantis savanorišku požiūriu į tiekimą, turėtų būti nustatyti atskiri orientaciniai asignavimai vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, ir pienui. Asignavimų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, skirstymo būdas turėtų atitikti dabartinius valstybių narių asignavimus, atsižvelgiant į objektyvius kriterijus – šešerių–dešimties metų amžiaus grupės vaikų skaičių kaip gyventojų skaičiaus dalį, taip pat atsižvelgiant į atitinkamų regionų išsivystymo lygį. Kad valstybės narės galėtų išlaikyti savo dabartinių programų mastą ir siekiant paskatinti kitas valstybes nares pradėti tiekti pieną, tikslinga naudoti
  keturis
  lėšų pienui skirstymo būdus: atsižvelgti į tai, kaip valstybės narės įprastai naudojo lėšas pagal pieno vartojimo skatinimo mokyklose programą
  (išskyrus Kroatijos atveju – pagal šį reglamentą jai turės būti nustatyta tam tikra fiksuoto dydžio suma),
  į objektyvius šešerių–dešimties metų amžiaus grupės vaikų skaičiaus kaip gyventojų skaičiaus dalies kriterijus, naudojamus vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, programoje
  , į valstybių narių regionų išsivystymo lygį ir į nustatytą mažiausią vienam vaikui per metus skiriamos Sąjungos pagalbos dydį
  . Siekiant nustatyti tinkamą šių
  keturių
  būdų pusiausvyrą, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl papildomų taisyklių, susijusių su
  šių keturių
  kriterijų derinimu, nustatymo. Be to, atsižvelgiant į dažnus valstybių narių regionų demografinius arba vystymosi pokyčius,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl kas trejus metus atliekamo vertinimo, ar tais kriterijais pagrįsti valstybių narių asignavimai tebėra aktualūs
  . Įgyvendinant šią programą atokiausiuose regionuose ši Sąjungos pagalba turėtų būti padidinama 5 proc., atsižvelgiant į ribotą šių regionų žemės ūkio diversifikaciją ir į tai, kad atitinkamame regione dažnai neįmanoma rasti tam tikrų produktų, todėl daugiau kainuoja jų transportavimas ir saugojimas
  ;

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 4, 3 dalis.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | siekiant riboto demografinio dydžio valstybėms narėms sudaryti sąlygas įgyvendinti ekonomiškai veiksmingą programą, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl mažiausios Sąjungos pagalbos sumos, kurią valstybės narės turi teisę gauti vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno programoms įgyvendinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

siekiant riboto demografinio dydžio valstybėms narėms sudaryti sąlygas įgyvendinti ekonomiškai veiksmingą programą, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl mažiausios Sąjungos pagalbos sumos, kurią valstybės narės turi teisę gauti vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno programoms įgyvendinti;

| (8) | siekiant riboto demografinio dydžio valstybėms narėms sudaryti sąlygas įgyvendinti ekonomiškai veiksmingą programą,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl mažiausios Sąjungos pagalbos sumos, kurią valstybės narės turi teisę gauti vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno
  bei pieno produktų
  programoms įgyvendinti; |
| --- | --- |

(8)

siekiant riboto demografinio dydžio valstybėms narėms sudaryti sąlygas įgyvendinti ekonomiškai veiksmingą programą,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl mažiausios Sąjungos pagalbos sumos, kurią valstybės narės turi teisę gauti vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno
  bei pieno produktų
  programoms įgyvendinti;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | siekdamos sklandaus administravimo ir biudžeto valdymo, vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir (arba) pieno tiekimo programose dalyvaujančios valstybės narės kiekvienais metais turėtų teikti paraiškas gauti Sąjungos pagalbą. Siekiant supaprastinti procedūras ir valdymą, turėtų būti teikiamos atskiros kiekvienos pagalbos paraiškos. Gavusi valstybių narių paraiškas Komisija turėtų priimti sprendimą dėl galutinių asignavimų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, ir pienui, remdamasi biudžete turimais asignavimais ir atsižvelgdama į ribotą valstybių narių asignavimų perskirstymą, dėl kurio reikia nustatyti produktų tiekimo prioritetus remiantis mitybos poreikiais. Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl priemonių, kuriomis nustatomos šio perskirstymo sąlygos ir ribos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

siekdamos sklandaus administravimo ir biudžeto valdymo, vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir (arba) pieno tiekimo programose dalyvaujančios valstybės narės kiekvienais metais turėtų teikti paraiškas gauti Sąjungos pagalbą. Siekiant supaprastinti procedūras ir valdymą, turėtų būti teikiamos atskiros kiekvienos pagalbos paraiškos. Gavusi valstybių narių paraiškas Komisija turėtų priimti sprendimą dėl galutinių asignavimų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, ir pienui, remdamasi biudžete turimais asignavimais ir atsižvelgdama į ribotą valstybių narių asignavimų perskirstymą, dėl kurio reikia nustatyti produktų tiekimo prioritetus remiantis mitybos poreikiais. Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl priemonių, kuriomis nustatomos šio perskirstymo sąlygos ir ribos;

| (9) | siekdamos sklandaus administravimo ir biudžeto valdymo, vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir (arba) pieno
  ir pieno produktų
  tiekimo programose dalyvaujančios valstybės narės kiekvienais metais turėtų teikti paraiškas gauti Sąjungos pagalbą. Siekiant supaprastinti procedūras ir valdymą, turėtų būti teikiamos atskiros kiekvienos pagalbos paraiškos. Gavusi valstybių narių paraiškas Komisija turėtų priimti sprendimą dėl galutinių asignavimų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, ir
  (arba)
  pienui
  ir pieno produktams
  , remdamasi biudžete turimais asignavimais ir atsižvelgdama į ribotą valstybių narių asignavimų perskirstymą, dėl kurio reikia nustatyti produktų tiekimo prioritetus remiantis mitybos poreikiais.
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl priemonių, kuriomis nustatomos šio perskirstymo sąlygos ir ribos; |
| --- | --- |

(9)

siekdamos sklandaus administravimo ir biudžeto valdymo, vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir (arba) pieno
  ir pieno produktų
  tiekimo programose dalyvaujančios valstybės narės kiekvienais metais turėtų teikti paraiškas gauti Sąjungos pagalbą. Siekiant supaprastinti procedūras ir valdymą, turėtų būti teikiamos atskiros kiekvienos pagalbos paraiškos. Gavusi valstybių narių paraiškas Komisija turėtų priimti sprendimą dėl galutinių asignavimų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, ir
  (arba)
  pienui
  ir pieno produktams
  , remdamasi biudžete turimais asignavimais ir atsižvelgdama į ribotą valstybių narių asignavimų perskirstymą, dėl kurio reikia nustatyti produktų tiekimo prioritetus remiantis mitybos poreikiais.
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl priemonių, kuriomis nustatomos šio perskirstymo sąlygos ir ribos;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | siekiant supaprastinti administracines ir organizacines procedūras šiose dviejose programose dalyvaujančioms mokykloms, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl vienodų procedūrų, taikomų mokykloms teikiant paraiškas ir vykdant stebėjimą, nustatymo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

siekiant supaprastinti administracines ir organizacines procedūras šiose dviejose programose dalyvaujančioms mokykloms, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl vienodų procedūrų, taikomų mokykloms teikiant paraiškas ir vykdant stebėjimą, nustatymo;

Pagrindimas

Svarbu sumažinti biurokratinę naštą, kuri atgraso mokyklas dalyvauti, visų pirma užtikrinant, kad abiejose programose norinčios dalyvauti mokyklos neturėtų būti įpareigotos pildyti dviejų atskirų formų rinkinių arba kad joms nebūtų taikomos įvairios stebėjimo procedūros.

Pakeitimai 10 ir 57

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | programoje norinti dalyvauti valstybė narė privalėtų parengti nacionalinę strategiją
  – daugiametės strategijos
  dokumentą, kuriame būtų nustatyti tikslai, kuriuos turi pasiekti
  valstybė narė
  , ir prioritetai. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama reguliariai atnaujinti savo strategijas, visų pirma, atsižvelgiant į prioritetų arba tikslų vertinimą ir pakartotinį vertinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

programoje norinti dalyvauti valstybė narė privalėtų parengti nacionalinę strategiją
  – daugiametės strategijos
  dokumentą, kuriame būtų nustatyti tikslai, kuriuos turi pasiekti
  valstybė narė
  , ir prioritetai. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama reguliariai atnaujinti savo strategijas, visų pirma, atsižvelgiant į prioritetų arba tikslų vertinimą ir pakartotinį vertinimą;

| (10) | programoje norinti dalyvauti valstybė narė privalėtų parengti nacionalinę strategiją
  . Turėtų būti reikalaujama, kad norinčios dalyvauti programoje valstybės narės pateiktų strateginį
  dokumentą,
  kuris apimtų šešerių metų laikotarpį ir
  kuriame būtų
  kiekybiniu požiūriu įvertinta esama problema ir
  nustatyti tikslai, kuriuos turi pasiekti
  valstybės narės
  ,
  nurodytą problemą atitinkanti metodika
  ir
  atitinkami
  prioritetai. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama reguliariai atnaujinti savo strategijas, visų pirma, atsižvelgiant į prioritetų arba tikslų vertinimą ir pakartotinį vertinimą
  ir į tai, kaip sėkmingai vykdomos jų programos. Turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės, atnaujindamos savo nacionalinę strategiją, oficialiai konsultuotųsi su tos valstybės narės suinteresuotaisiais subjektais
  ; |
| --- | --- |

(10)

programoje norinti dalyvauti valstybė narė privalėtų parengti nacionalinę strategiją
  . Turėtų būti reikalaujama, kad norinčios dalyvauti programoje valstybės narės pateiktų strateginį
  dokumentą,
  kuris apimtų šešerių metų laikotarpį ir
  kuriame būtų
  kiekybiniu požiūriu įvertinta esama problema ir
  nustatyti tikslai, kuriuos turi pasiekti
  valstybės narės
  ,
  nurodytą problemą atitinkanti metodika
  ir
  atitinkami
  prioritetai. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama reguliariai atnaujinti savo strategijas, visų pirma, atsižvelgiant į prioritetų arba tikslų vertinimą ir pakartotinį vertinimą
  ir į tai, kaip sėkmingai vykdomos jų programos. Turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės, atnaujindamos savo nacionalinę strategiją, oficialiai konsultuotųsi su tos valstybės narės suinteresuotaisiais subjektais
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | siekiant didinti informuotumą apie programą tarp veikėjų visoje Sąjungoje, kuriems tokia programa naudinga, plakatuose, susijusiuose su mokyklų dalyvavimu, ir informacinėje medžiagoje, kuri įgyvendinant papildomąsias švietimo priemones platinama tarp mokinių, turėtų būti privalomai pateikiamas bendras skiriamasis ženklas ir Sąjungos logotipas. Taigi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatyti konkretūs kriterijai, susiję su bendro skiriamojo ženklo ir Sąjungos logotipo pateikimu, turiniu, dydžiu ir vaizdine išraiška; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

siekiant didinti informuotumą apie programą tarp veikėjų visoje Sąjungoje, kuriems tokia programa naudinga, plakatuose, susijusiuose su mokyklų dalyvavimu, ir informacinėje medžiagoje, kuri įgyvendinant papildomąsias švietimo priemones platinama tarp mokinių, turėtų būti privalomai pateikiamas bendras skiriamasis ženklas ir Sąjungos logotipas. Taigi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatyti konkretūs kriterijai, susiję su bendro skiriamojo ženklo ir Sąjungos logotipo pateikimu, turiniu, dydžiu ir vaizdine išraiška;

Pagrindimas

Pakeitimas suderintas su AGRI komiteto kompromisiniu pakeitimu Nr. 5.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | siekiant užtikrinti, kad vaikams pagal programą tiekiamų produktų kainoje visiškai atsispindėtų suteiktos pagalbos suma ir kad subsidijuojami produktai būtų naudojami pagal paskirtį, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl kainų stebėsenos įgyvendinant programą nustatymo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

siekiant užtikrinti, kad vaikams pagal programą tiekiamų produktų kainoje visiškai atsispindėtų suteiktos pagalbos suma ir kad subsidijuojami produktai būtų naudojami pagal paskirtį, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl kainų stebėsenos įgyvendinant programą nustatymo;

| (12) | siekiant užtikrinti, kad vaikams pagal programą tiekiamų produktų kainoje visiškai atsispindėtų suteiktos pagalbos suma ir kad subsidijuojami produktai būtų naudojami pagal paskirtį,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl kainų stebėsenos įgyvendinant programą nustatymo.
  Tais aktais valstybės narės neturėtų būti atgrasomos nuo vietinių produktų pirkimo; |
| --- | --- |

(12)

siekiant užtikrinti, kad vaikams pagal programą tiekiamų produktų kainoje visiškai atsispindėtų suteiktos pagalbos suma ir kad subsidijuojami produktai būtų naudojami pagal paskirtį,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl kainų stebėsenos įgyvendinant programą nustatymo.
  Tais aktais valstybės narės neturėtų būti atgrasomos nuo vietinių produktų pirkimo;

Pagrindimas

Pakeitimas suderintas su AGRI komiteto kompromisiniu pakeitimu Nr. 5.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | siekiant patikrinti, ar šios programos valstybėse narėse yra veiksmingos, reikėtų skirti finansavimą stebėjimo ir pasiektų rezultatų vertinimo iniciatyvoms, ypatingą dėmesį skiriant vidutinės trukmės vartojimo pokyčiams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

siekiant patikrinti, ar šios programos valstybėse narėse yra veiksmingos, reikėtų skirti finansavimą stebėjimo ir pasiektų rezultatų vertinimo iniciatyvoms, ypatingą dėmesį skiriant vidutinės trukmės vartojimo pokyčiams;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis regiono ir vietos valdžios kompetencijų pasidalijimui valstybėse narėse, taip pat ir regiono bei savivaldos lygmenimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis regiono ir vietos valdžios kompetencijų pasidalijimui valstybėse narėse, taip pat ir regiono bei savivaldos lygmenimis;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vaisių
  ir
  daržovių, bananus ir
  pieno
  tiekimo
  , švietimo
  priemonių rėmimo ir susijusių išlaidų kompensavimo pagalba | Pagalba vaisiams
  ir
  daržovėms, bananams, pienui ir tam tikriems
  pieno
  produktams tiekti
  ,
  papildomosioms
  švietimo
  priemonėms įgyvendinti ir susijusioms išlaidoms padengti |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Vaisių
  ir
  daržovių, bananus ir
  pieno
  tiekimo
  , švietimo
  priemonių rėmimo ir susijusių išlaidų kompensavimo pagalba

Pagalba vaisiams
  ir
  daržovėms, bananams, pienui ir tam tikriems
  pieno
  produktams tiekti
  ,
  papildomosioms
  švietimo
  priemonėms įgyvendinti ir susijusioms išlaidoms padengti

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 1, 1 dalis.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | tiekiami vaisiai ir daržovės,
  bananai ir pienas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

tiekiami vaisiai ir daržovės,
  bananai ir pienas
  ;

| a) | tiekiami vaisiai ir daržovės,
  įskaitant bananus, pienas ir pieno produktai, nurodyti 2 dalyje
  ; |
| --- | --- |

a)

tiekiami vaisiai ir daržovės,
  įskaitant bananus, pienas ir pieno produktai, nurodyti 2 dalyje
  ;

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 1, 1 dalis. Kompromisiniu pakeitimu pritariama Komisijos pasiūlymui, kad valstybėms narėms turėtų būti ir toliau leidžiama tiekti šviežius produktus. Formuluotė „vaisiai ir daržovės“ apima šviežius ir atšaldytus produktus, paruoštus valgyti porcijomis (pvz., nuluptos ir (arba) supjaustytos griežinėliais morkos mažuose maišeliuose), taip pat mokykloms suteikiama galimybė panaudoti produktus siekiant išspausti šviežių sulčių. Valstybės narės gali pačios nuspręsti, kokie švieži produktai turėtų būti tiekiami (ir kaip jie turėtų būti pateikiami), ir nurodyti tai savo strategijoje.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | įgyvendinamos švietimo priemonės ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

įgyvendinamos švietimo priemonės ir

| b) | įgyvendinamos
  papildomosios
  švietimo priemonės; ir |
| --- | --- |

b)

įgyvendinamos
  papildomosios
  švietimo priemonės; ir

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 2, 1 dalis. Pakeičiant žodį „rėmimo“ žodžiu „papildomosios“ siekiama patikslinti, kad ES remiamas švietimo priemones, numatytas pagal mokykloms skirtas programas, įgyvendina ne mokytojai, o kviestiniai pranešėjai, pvz., mitybos specialistai, ūkininkai ir kt.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | tam tikroms
  susijusioms logistikos ir tiekimo, įrangos, reklamavimo, stebėsenos
  ir
  vertinimo išlaidoms padengti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

tam tikroms
  susijusioms logistikos ir tiekimo, įrangos, reklamavimo, stebėsenos
  ir
  vertinimo išlaidoms padengti.

| c) | susijusioms logistikos ir tiekimo, įrangos,
  ryšių ir
  reklamavimo, stebėsenos, vertinimo
  ir kitoms tiesiogiai su programos įgyvendinimu susijusioms veiklos
  išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

c)

susijusioms logistikos ir tiekimo, įrangos,
  ryšių ir
  reklamavimo, stebėsenos, vertinimo
  ir kitoms tiesiogiai su programos įgyvendinimu susijusioms veiklos
  išlaidoms padengti.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nustatytoje pagalbos programoje (toliau – mokykloms skirta programa) norinčios dalyvauti valstybės narės gali tiekti
  arba
  vaisius ir daržoves, įskaitant bananus,
  arba
  pieną
  , kurio
  KN kodas 0401
  , arba abiejų grupių produktus. | 2.   1 dalyje nustatytoje pagalbos programoje (toliau – mokykloms skirta programa) norinčios dalyvauti valstybės narės gali tiekti: |
| | a) | vaisius ir daržoves, įskaitant bananus,
  ir (arba) |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nustatytoje pagalbos programoje (toliau – mokykloms skirta programa) norinčios dalyvauti valstybės narės gali tiekti
  arba
  vaisius ir daržoves, įskaitant bananus,
  arba
  pieną
  , kurio
  KN kodas 0401
  , arba abiejų grupių produktus.

2.   1 dalyje nustatytoje pagalbos programoje (toliau – mokykloms skirta programa) norinčios dalyvauti valstybės narės gali tiekti:

a)

vaisius ir daržoves, įskaitant bananus,
  ir (arba)

| b) | pieną
  ir šioms kategorijoms priskiriamus pieno produktus (toliau – pieno produktai): |
| --- | --- |

b)

pieną
  ir šioms kategorijoms priskiriamus pieno produktus (toliau – pieno produktai):

| | i) | pieną ir grietinėlę, kurių
  KN kodas
  yra
  0401; |
| --- | --- | --- |

i)

pieną ir grietinėlę, kurių
  KN kodas
  yra
  0401;

| | ii) | pasukas, rūgpienį, jogurtą, kefyrą ir kitus fermentuotus ar raugintus pieno bei grietinėlės produktus, kurių KN kodas yra 0403, išskyrus produktus, į kuriuos pridėta kvapiųjų arba ne pieno medžiagų, kurių KN kodai yra 0403 10 51–99 ir 0403 90 71–99; |
| --- | --- | --- |

ii)

pasukas, rūgpienį, jogurtą, kefyrą ir kitus fermentuotus ar raugintus pieno bei grietinėlės produktus, kurių KN kodas yra 0403, išskyrus produktus, į kuriuos pridėta kvapiųjų arba ne pieno medžiagų, kurių KN kodai yra 0403 10 51–99 ir 0403 90 71–99;

| | iii) | sūrius ir varškę, kurių KN kodas yra 0406; |
| --- | --- | --- |

iii)

sūrius ir varškę, kurių KN kodas yra 0406;

| | iv) | pieną be laktozės, t. y. pieną, kurio natūrali sudėtis buvo pakeista pakeičiant laktozės kiekį ir kuriame nėra jokių ne pieno medžiagų, KN kodas – 0404 90. |
| --- | --- | --- |

iv)

pieną be laktozės, t. y. pieną, kurio natūrali sudėtis buvo pakeista pakeičiant laktozės kiekį ir kuriame nėra jokių ne pieno medžiagų, KN kodas – 0404 90.

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 1, 2 dalis. Šiomis programomis siekiama paskatinti vartoti žemės ūkio produktus ir diegti sveikus mitybos įpročius. Be to, galime nurodyti konkrečius argumentus, kodėl geriamo pieno suvartojama vis mažiau; sūriai ir natūralūs jogurtai – tai geriausia alternatyva, atsižvelgiant į laktozės netoleravimą.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės, norinčios dalyvauti mokykloms skirtoje programoje, prieš joje dalyvaudamos, o vėliau kas
  6
  metus parengia nacionalinę arba regioninę programos įgyvendinimo strategiją. Valstybė narė gali keisti strategiją, visų pirma atsižvelgdama į jos stebėsenos ir vertinimo rezultatus. Strategijoje nurodomi bent poreikiai, kurie suskirstomi pagal prioritetus, tikslinė populiacija, tikėtini rezultatai ir kiekybiniai tikslai, kuriuos reikia pasiekti atsižvelgiant į pradinę padėtį; joje nustatomos šiems tikslams pasiekti tinkamiausios priemonės ir veiksmai. | 3.   Valstybės narės, norinčios dalyvauti mokykloms skirtoje programoje, prieš joje dalyvaudamos, o vėliau kas
  šešerius
  metus parengia nacionalinę arba regioninę programos įgyvendinimo strategiją. Valstybė narė
  arba regioninė valdžios institucija
  gali keisti strategiją, visų pirma atsižvelgdama į jos stebėsenos ir vertinimo rezultatus
  , taip pat į rezultatus, kurie pasiekti tinkamai panaudojus Sąjungos lėšas
  . Strategijoje nurodomi bent poreikiai, kurie suskirstomi pagal prioritetus, tikslinė populiacija, tikėtini rezultatai ir kiekybiniai tikslai, kuriuos reikia pasiekti atsižvelgiant į pradinę padėtį; joje nustatomos šiems tikslams pasiekti tinkamiausios priemonės ir veiksmai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės, norinčios dalyvauti mokykloms skirtoje programoje, prieš joje dalyvaudamos, o vėliau kas
  6
  metus parengia nacionalinę arba regioninę programos įgyvendinimo strategiją. Valstybė narė gali keisti strategiją, visų pirma atsižvelgdama į jos stebėsenos ir vertinimo rezultatus. Strategijoje nurodomi bent poreikiai, kurie suskirstomi pagal prioritetus, tikslinė populiacija, tikėtini rezultatai ir kiekybiniai tikslai, kuriuos reikia pasiekti atsižvelgiant į pradinę padėtį; joje nustatomos šiems tikslams pasiekti tinkamiausios priemonės ir veiksmai.

3.   Valstybės narės, norinčios dalyvauti mokykloms skirtoje programoje, prieš joje dalyvaudamos, o vėliau kas
  šešerius
  metus parengia nacionalinę arba regioninę programos įgyvendinimo strategiją. Valstybė narė
  arba regioninė valdžios institucija
  gali keisti strategiją, visų pirma atsižvelgdama į jos stebėsenos ir vertinimo rezultatus
  , taip pat į rezultatus, kurie pasiekti tinkamai panaudojus Sąjungos lėšas
  . Strategijoje nurodomi bent poreikiai, kurie suskirstomi pagal prioritetus, tikslinė populiacija, tikėtini rezultatai ir kiekybiniai tikslai, kuriuos reikia pasiekti atsižvelgiant į pradinę padėtį; joje nustatomos šiems tikslams pasiekti tinkamiausios priemonės ir veiksmai.

Pagrindimas

Suteikiama daugiau laisvės subnacionalinio lygmens institucijoms valdyti šią programą atsižvelgiant į konstitucinį įgaliojimų padalijimą valstybėje narėje. Šis pakeitimas atspindi ir Regionų komiteto nuomonę.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Siekdamos, kad mokykloms skirtos programos būtų veiksmingos, valstybės narės taip pat
  remia
  švietimo priemones, tarp kurių gali būti priemonės ir veikla, kuriomis siekiama atkurti vaikų suvokimą apie žemės ūkį
  ir
  žemės ūkio produktų
  įvairovę ir informuojama apie susijusius klausimus
  , kaip antai sveikos mitybos
  įpročius, kovą
  su maisto švaistymu, vietos maisto tiekimo
  grandines arba ekologinį ūkininkavimą
  . | 4.   Siekdamos, kad mokykloms skirtos programos būtų veiksmingos, valstybės narės taip pat
  nustato papildomąsias
  švietimo priemones, tarp kurių gali būti priemonės ir veikla, kuriomis siekiama atkurti vaikų suvokimą apie žemės ūkį (
  pavyzdžiui, rengiant apsilankymus ūkiuose), bei įvairesnių
  žemės ūkio produktų,
  pavyzdžiui, perdirbtų vaisių ir daržovių arba kitų vietinių, regioninių ar nacionalinių produktų, tokių
  kaip
  medus, alyvuogės, alyvuogių aliejus ir džiovinti vaisiai, tiekimas. Taip būtų prisidedama prie švietimo susijusiais klausimais, kaip
  antai sveikos mitybos
  įpročiai, kova
  su maisto švaistymu, vietos maisto tiekimo
  grandinės, ekologinis ūkininkavimas ir tvari gamyba
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Siekdamos, kad mokykloms skirtos programos būtų veiksmingos, valstybės narės taip pat
  remia
  švietimo priemones, tarp kurių gali būti priemonės ir veikla, kuriomis siekiama atkurti vaikų suvokimą apie žemės ūkį
  ir
  žemės ūkio produktų
  įvairovę ir informuojama apie susijusius klausimus
  , kaip antai sveikos mitybos
  įpročius, kovą
  su maisto švaistymu, vietos maisto tiekimo
  grandines arba ekologinį ūkininkavimą
  .

4.   Siekdamos, kad mokykloms skirtos programos būtų veiksmingos, valstybės narės taip pat
  nustato papildomąsias
  švietimo priemones, tarp kurių gali būti priemonės ir veikla, kuriomis siekiama atkurti vaikų suvokimą apie žemės ūkį (
  pavyzdžiui, rengiant apsilankymus ūkiuose), bei įvairesnių
  žemės ūkio produktų,
  pavyzdžiui, perdirbtų vaisių ir daržovių arba kitų vietinių, regioninių ar nacionalinių produktų, tokių
  kaip
  medus, alyvuogės, alyvuogių aliejus ir džiovinti vaisiai, tiekimas. Taip būtų prisidedama prie švietimo susijusiais klausimais, kaip
  antai sveikos mitybos
  įpročiai, kova
  su maisto švaistymu, vietos maisto tiekimo
  grandinės, ekologinis ūkininkavimas ir tvari gamyba
  .

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 2, 2 dalis. Atsižvelgiant į tai, kad įgyvendinant švietimo priemones sudaromos sąlygos kartais tiekti ir kitus produktus, kompromisiniame pakeitime nurodomi vietiniai, regioniniai nacionaliniai produktai, pvz., medus, alyvuogės, alyvuogių aliejus ir džiovinti vaisiai.

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Rengdamos strategijas valstybės narės nustato ir kitų
  nei vaisiai ir daržovės, bananai ir pienas,
  žemės ūkio produktų, kurie kartais gali būti
  įtraukiami į remiamas
  švietimo priemones, sąrašą. | 5.   Rengdamos strategijas valstybės narės
  greta vaisių ir daržovių, bananų, pieno ir pieno produktų,
  nustato ir kitų žemės ūkio produktų, kurie kartais gali būti
  tiekiami įgyvendinant papildomas
  švietimo priemones, sąrašą.
  Neleidžiama tiekti perdirbtų vaisių ir daržovių, produktų, į kuriuos pridėta cukraus, riebalų, druskos, saldiklių ir (arba) dirbtinių skonio stipriklių (dirbtinių maisto priedų, kurių kodai E620–E650). |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   Rengdamos strategijas valstybės narės nustato ir kitų
  nei vaisiai ir daržovės, bananai ir pienas,
  žemės ūkio produktų, kurie kartais gali būti
  įtraukiami į remiamas
  švietimo priemones, sąrašą.

5.   Rengdamos strategijas valstybės narės
  greta vaisių ir daržovių, bananų, pieno ir pieno produktų,
  nustato ir kitų žemės ūkio produktų, kurie kartais gali būti
  tiekiami įgyvendinant papildomas
  švietimo priemones, sąrašą.
  Neleidžiama tiekti perdirbtų vaisių ir daržovių, produktų, į kuriuos pridėta cukraus, riebalų, druskos, saldiklių ir (arba) dirbtinių skonio stipriklių (dirbtinių maisto priedų, kurių kodai E620–E650).

Pagrindimas

Maisto priedai, kurių numeriai yra E620–E650, turi kenksmingą poveikį vartotojų sveikatai, jei jų vartojama daug. Kadangi šia programa siekiama skatinti vartoti sveiką maistą, leidimas naudoti abejotiną poveikį turinčius priedus prieštarautų šios programos tikslams.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Valstybės narės atrenka produktus, kurie tiekiami arba įtraukiami į 
  remiamas
  švietimo priemones, atsižvelgdamos į objektyvius kriterijus, kurie
  gali apimti
  sveikatos
  ir
  aplinkos apsaugos aspektus, sezoniškumą, įvairovę ar galimybę gauti vietinių produktų, pirmenybę
  , kiek įmanoma,
  teikdamos Sąjungos kilmės produktams, ypač produktų pirkimui vietoje,
  ekologiškiems produktams,
  trumpoms tiekimo grandinėms arba naudai aplinkai. | 6.   Valstybės narės atrenka produktus, kurie tiekiami arba įtraukiami į 
  papildomąsias
  švietimo priemones, atsižvelgdamos į objektyvius kriterijus, kurie
  apima
  sveikatos, aplinkos apsaugos
  ir etinius
  aspektus, sezoniškumą, įvairovę ar galimybę gauti vietinių produktų, pirmenybę teikdamos Sąjungos kilmės produktams, ypač produktų
  gamybai ir
  pirkimui vietoje
  arba regione
  , trumpoms tiekimo grandinėms
  , ekologiškiems produktams
  arba naudai aplinkai
  ir kokybiškiems produktams, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr
  .
  1151/2012
  .
  Kalbant apie bananus, sąžiningos prekybos produktams iš trečiųjų šalių gali būti teikiama pirmenybė tik tais atvejais, kai nesama lygiaverčių produktų iš Sąjungos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6.   Valstybės narės atrenka produktus, kurie tiekiami arba įtraukiami į 
  remiamas
  švietimo priemones, atsižvelgdamos į objektyvius kriterijus, kurie
  gali apimti
  sveikatos
  ir
  aplinkos apsaugos aspektus, sezoniškumą, įvairovę ar galimybę gauti vietinių produktų, pirmenybę
  , kiek įmanoma,
  teikdamos Sąjungos kilmės produktams, ypač produktų pirkimui vietoje,
  ekologiškiems produktams,
  trumpoms tiekimo grandinėms arba naudai aplinkai.

6.   Valstybės narės atrenka produktus, kurie tiekiami arba įtraukiami į 
  papildomąsias
  švietimo priemones, atsižvelgdamos į objektyvius kriterijus, kurie
  apima
  sveikatos, aplinkos apsaugos
  ir etinius
  aspektus, sezoniškumą, įvairovę ar galimybę gauti vietinių produktų, pirmenybę teikdamos Sąjungos kilmės produktams, ypač produktų
  gamybai ir
  pirkimui vietoje
  arba regione
  , trumpoms tiekimo grandinėms
  , ekologiškiems produktams
  arba naudai aplinkai
  ir kokybiškiems produktams, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr
  .
  1151/2012
  .
  Kalbant apie bananus, sąžiningos prekybos produktams iš trečiųjų šalių gali būti teikiama pirmenybė tik tais atvejais, kai nesama lygiaverčių produktų iš Sąjungos.

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 3.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Siekdamos skatinti sveikos mitybos įpročius valstybės narės užtikrina, kad jų
  kompetentingos
  sveikatos
  priežiūros
  institucijos patvirtintų
  visų
  produktų, tiekiamų pagal mokykloms skirtas programas, sąrašą ir priimtų sprendimą dėl jų maistingumo aspektų. | 7.   Siekdamos skatinti sveikos mitybos įpročius
  , įskaitant ir laktozės netoleruojančių vaikų mitybos įpročius,
  valstybės narės užtikrina, kad jų
  už mitybą ir (arba)
  sveikatos
  priežiūrą atsakingos
  institucijos patvirtintų produktų, tiekiamų pagal mokykloms skirtas programas, sąrašą ir priimtų sprendimą dėl jų maistingumo aspektų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

7.   Siekdamos skatinti sveikos mitybos įpročius valstybės narės užtikrina, kad jų
  kompetentingos
  sveikatos
  priežiūros
  institucijos patvirtintų
  visų
  produktų, tiekiamų pagal mokykloms skirtas programas, sąrašą ir priimtų sprendimą dėl jų maistingumo aspektų.

7.   Siekdamos skatinti sveikos mitybos įpročius
  , įskaitant ir laktozės netoleruojančių vaikų mitybos įpročius,
  valstybės narės užtikrina, kad jų
  už mitybą ir (arba)
  sveikatos
  priežiūrą atsakingos
  institucijos patvirtintų produktų, tiekiamų pagal mokykloms skirtas programas, sąrašą ir priimtų sprendimą dėl jų maistingumo aspektų.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 a straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nepažeidžiant 4 dalies nuostatų, pagal mokykloms skirtas programas
  skiriama
  23 straipsnio 1 dalyje
  nurodyto produktų tiekimo, švietimo priemonių rėmimo ir susijusių išlaidų kompensavimo pagalba
  neviršija: | 1.   
  Nedarant poveikio šio straipsnio
  4 dalies
  nuostatoms
  , pagal mokykloms skirtas programas
  teikiama pagalba produktams tiekti, papildomosioms švietimo priemonėms įgyvendinti ir susijusioms išlaidoms padengti, kaip nurodyta
  23 straipsnio 1 dalyje, neviršija: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Nepažeidžiant 4 dalies nuostatų, pagal mokykloms skirtas programas
  skiriama
  23 straipsnio 1 dalyje
  nurodyto produktų tiekimo, švietimo priemonių rėmimo ir susijusių išlaidų kompensavimo pagalba
  neviršija:

1.   
  Nedarant poveikio šio straipsnio
  4 dalies
  nuostatoms
  , pagal mokykloms skirtas programas
  teikiama pagalba produktams tiekti, papildomosioms švietimo priemonėms įgyvendinti ir susijusioms išlaidoms padengti, kaip nurodyta
  23 straipsnio 1 dalyje, neviršija:

Pagrindimas

Pakeitimas suderintas su AGRI komiteto kompromisiniu pakeitimu Nr. 2.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 a straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pieno atveju –
  80
   mln. EUR per vienus mokslo metus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

pieno atveju –
  80
   mln. EUR per vienus mokslo metus.

| b) | pieno
  ir pieno produktų
  atveju –
  100
   mln. EUR per vienus mokslo metus. |
| --- | --- |

b)

pieno
  ir pieno produktų
  atveju –
  100
   mln. EUR per vienus mokslo metus.

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 4, 4 dalis. Pieno tiekimui užtikrinti skiriamas finansavimas padidinamas 20 mln. EUR, kad būtų galima visose valstybėse narėse nustatyti minimalų išlaidų vienam vaikui per metus lygį, siekiant užtikrinti, jog pradėjus taikyti naujus kriterijus nė viena valstybė narė neatsidurtų nepalankioje padėtyje.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 a straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl Sąjungos pagalbos, kuri gali būti išmokėta kaip tiekiamų vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno porcijos kainos dalis, dydžio, ir porcijos apibrėžties nustatymo. Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatytos mažiausios ir didžiausios paramos švietimo priemonėms finansavimo sumos, skiriamos iš valstybių narių metinių galutinių asignavimų. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl Sąjungos pagalbos, kuri gali būti išmokėta kaip tiekiamų vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno porcijos kainos dalis, dydžio, ir porcijos apibrėžties nustatymo. Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatytos mažiausios ir didžiausios paramos švietimo priemonėms finansavimo sumos, skiriamos iš valstybių narių metinių galutinių asignavimų.

Išbraukta.

Pagrindimas

Siekiant nuoseklumo šie įgaliojimai įvardijami 24 straipsnio 1a dalyje.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 a straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, atveju – objektyvius kriterijus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, atveju – objektyvius kriterijus:

| a) | vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, atveju – objektyvius kriterijus: |
| --- | --- |

a)

vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, atveju – objektyvius kriterijus:

| | i) | šešerių–dešimties metų amžiaus vaikų skaičių kaip visų gyventojų skaičiaus dalį, |
| --- | --- | --- |

i)

šešerių–dešimties metų amžiaus vaikų skaičių kaip visų gyventojų skaičiaus dalį,

| | i) | šešerių–dešimties metų amžiaus vaikų skaičių kaip visų
  atitinkamos valstybės narės
  gyventojų skaičiaus dalį, |
| --- | --- | --- |

i)

šešerių–dešimties metų amžiaus vaikų skaičių kaip visų
  atitinkamos valstybės narės
  gyventojų skaičiaus dalį,

| | ii) | valstybių narių regionų išsivystymo lygį, siekiant užtikrinti
  didesnę pagalbą
  mažiau išsivysčiusiems regionams, apibrėžtiems šio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, atokiausiems regionams, išvardytiems
  Sutarties
  349 straipsnyje, ir mažosioms Egėjo jūros saloms, apibrėžtoms Reglamento (ES) Nr. 229/2013 1 straipsnio 2 dalyje,
  ir |
| --- | --- | --- |

ii)

valstybių narių regionų išsivystymo lygį, siekiant užtikrinti
  didesnę pagalbą
  mažiau išsivysčiusiems regionams, apibrėžtiems šio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, atokiausiems regionams, išvardytiems
  Sutarties
  349 straipsnyje, ir mažosioms Egėjo jūros saloms, apibrėžtoms Reglamento (ES) Nr. 229/2013 1 straipsnio 2 dalyje,
  ir

| | ii) | valstybių narių regionų išsivystymo lygį, siekiant užtikrinti
  , kad didesnė pagalba būtų teikiama
  mažiau išsivysčiusiems regionams, apibrėžtiems šio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, atokiausiems regionams, išvardytiems
  SESV
  349 straipsnyje, ir
  (arba)
  mažosioms Egėjo jūros saloms, apibrėžtoms Reglamento (ES) Nr. 229/2013 1 straipsnio 2 dalyje, |
| --- | --- | --- |

ii)

valstybių narių regionų išsivystymo lygį, siekiant užtikrinti
  , kad didesnė pagalba būtų teikiama
  mažiau išsivysčiusiems regionams, apibrėžtiems šio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, atokiausiems regionams, išvardytiems
  SESV
  349 straipsnyje, ir
  (arba)
  mažosioms Egėjo jūros saloms, apibrėžtoms Reglamento (ES) Nr. 229/2013 1 straipsnio 2 dalyje,

| | iii) | Sąjungos pagalbos papildomą padidinimą 5 proc., taikomą atokiausiems regionams, kartu su tolesniu padidinimu 5 proc., jei tie regionai importuoja produktus iš greta jų esančių kitų atokiausių regionų, ir |
| --- | --- | --- |

iii)

Sąjungos pagalbos papildomą padidinimą 5 proc., taikomą atokiausiems regionams, kartu su tolesniu padidinimu 5 proc., jei tie regionai importuoja produktus iš greta jų esančių kitų atokiausių regionų, ir

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 4, 1 dalis. Objektyvūs kriterijai, grindžiami šešerių–dešimties metų amžiaus vaikų skaičiumi kaip visų gyventojų skaičiaus dalimi ir valstybės narės regionų išsivystymo lygiu, turėtų būti išsaugoti, atsižvelgiant į tai, kad ši sistema, atrodo, yra teisinga ir atitinka valstybių narių reikmes.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 a straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pieno
  atveju – ankstesnį lėšų pagal ankstesnes pieno
  ir pieno produktų
  tiekimo vaikams programas panaudojimą ir objektyvius kriterijus, grindžiamus šešerių– dešimties
  metų
  amžiaus vaikų skaičiumi kaip visų gyventojų skaičiaus dalimi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

pieno
  atveju – ankstesnį lėšų pagal ankstesnes pieno
  ir pieno produktų
  tiekimo vaikams programas panaudojimą ir objektyvius kriterijus, grindžiamus šešerių– dešimties
  metų
  amžiaus vaikų skaičiumi kaip visų gyventojų skaičiaus dalimi.

| b) | pieno ir pieno produktų
  atveju – toliau nurodytų kriterijų, taikomų pereinamuoju šešerių
  metų
  trukmės laikotarpiu nuo naujos programos vykdymo pradžios, derinį: |
| --- | --- |

b)

pieno ir pieno produktų
  atveju – toliau nurodytų kriterijų, taikomų pereinamuoju šešerių
  metų
  trukmės laikotarpiu nuo naujos programos vykdymo pradžios, derinį:

| | i) | šešerių–dešimties metų amžiaus vaikų skaičių kaip atitinkamos valstybės narės visų gyventojų skaičiaus dalį; |
| --- | --- | --- |

i)

šešerių–dešimties metų amžiaus vaikų skaičių kaip atitinkamos valstybės narės visų gyventojų skaičiaus dalį;

| | ii) | valstybių narių regionų išsivystymo lygį, siekiant užtikrinti, kad didesnė pagalba būtų teikiama mažiau išsivysčiusiems regionams, apibrėžtiems šio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, atokiausiems regionams, išvardytiems SESV 349 straipsnyje, ir (arba) mažosioms Egėjo jūros saloms, apibrėžtoms Reglamento (ES) Nr. 229/2013 1 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- | --- |

ii)

valstybių narių regionų išsivystymo lygį, siekiant užtikrinti, kad didesnė pagalba būtų teikiama mažiau išsivysčiusiems regionams, apibrėžtiems šio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, atokiausiems regionams, išvardytiems SESV 349 straipsnyje, ir (arba) mažosioms Egėjo jūros saloms, apibrėžtoms Reglamento (ES) Nr. 229/2013 1 straipsnio 2 dalyje;

| | iii) | įprastą lėšų pagal ankstesnes pieno ir pieno produktų tiekimo vaikams programas panaudojimą (išskyrus Kroatijos atveju –šiai šaliai nustatoma fiksuoto dydžio sumų sistema); siekiant užtikrinti, kad lėšos būtų teisingai paskirstytos valstybėms narėms, šis kriterijus atsveriamas numatant minimalią Sąjungos pagalbos vienam i papunktyje nurodytos amžiaus grupės vaikui per metus sumą ir nustatomas remiantis vienam vaikui kiekvienoje valstybėje narėje panaudotų lėšų vidurkiu; |
| --- | --- | --- |

iii)

įprastą lėšų pagal ankstesnes pieno ir pieno produktų tiekimo vaikams programas panaudojimą (išskyrus Kroatijos atveju –šiai šaliai nustatoma fiksuoto dydžio sumų sistema); siekiant užtikrinti, kad lėšos būtų teisingai paskirstytos valstybėms narėms, šis kriterijus atsveriamas numatant minimalią Sąjungos pagalbos vienam i papunktyje nurodytos amžiaus grupės vaikui per metus sumą ir nustatomas remiantis vienam vaikui kiekvienoje valstybėje narėje panaudotų lėšų vidurkiu;

| | iv) | papildomą Sąjungos pagalbos padidinimą 5 proc., taikomą atokiausiems regionams, kartu su tolesniu padidinimu 5 proc., jei tie regionai importuoja produktus iš greta jų esančių kitų atokiausių regionų; |
| --- | --- | --- |

iv)

papildomą Sąjungos pagalbos padidinimą 5 proc., taikomą atokiausiems regionams, kartu su tolesniu padidinimu 5 proc., jei tie regionai importuoja produktus iš greta jų esančių kitų atokiausių regionų;

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 4, 2 dalis. Atsižvelgiant į pateiktus pakeitimus, ypač tuos, kuriais išbraukiami ankstesni pieno tiekimo kriterijai, šiuo kompromisiniu pakeitimu siekiama nustatyti teisingesnę paskirstymo sistemą, nenuskriaudžiant valstybių narių, kurios iki šiol veiksmingai naudojo pieno tiekimo mokykloms programą ir gavo didesnes pagalbos sumas. Šis kompromisas grindžiamas pranešėjo prašymu atliktais AGRI GD apskaičiavimais.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 a straipsnio 2 dalies pirma a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Pasibaigus b punkte nurodytam pereinamajam laikotarpiui pienui ir pieno produktams taikomi a punkto i ir ii papunkčiuose nustatyti kriterijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pasibaigus b punkte nurodytam pereinamajam laikotarpiui pienui ir pieno produktams taikomi a punkto i ir ii papunkčiuose nustatyti kriterijai.

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 4, 2 dalis.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 a straipsnio 2 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija ne rečiau kaip kas trejus metus įvertina, ar vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno programoms skiriami orientaciniai asignavimai vis dar atitinka objektyvius šioje dalyje nurodytus kriterijus. | Komisija ne rečiau kaip kas trejus metus įvertina, ar vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno
  bei pieno produktų
  programoms skiriami orientaciniai asignavimai vis dar atitinka objektyvius šioje dalyje nurodytus kriterijus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija ne rečiau kaip kas trejus metus įvertina, ar vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno programoms skiriami orientaciniai asignavimai vis dar atitinka objektyvius šioje dalyje nurodytus kriterijus.

Komisija ne rečiau kaip kas trejus metus įvertina, ar vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno
  bei pieno produktų
  programoms skiriami orientaciniai asignavimai vis dar atitinka objektyvius šioje dalyje nurodytus kriterijus.

Pagrindimas

Pakeitimas suderintas su AGRI komiteto kompromisiniu pakeitimu Nr. 1.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 a straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad ne mažiau kaip 10 proc. ir ne daugiau kaip 20 proc. joms pagal mokykloms skirtą sistemą kasmet paskiriamų lėšų būtų panaudojama papildomosioms švietimo priemonėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad ne mažiau kaip 10 proc. ir ne daugiau kaip 20 proc. joms pagal mokykloms skirtą sistemą kasmet paskiriamų lėšų būtų panaudojama papildomosioms švietimo priemonėms.

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 2, 4 dalis. Atsižvelgiant į itin didelę švietimo priemonių pagal naująją programą svarbą ir pateiktus pakeitimus, kompromisiniame pakeitime nustatomas minimalus 10 proc. ir maksimalus 20 proc. švietimo priemonių finansavimo lygis.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 a straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Neviršydamos bendros didžiausios
  230 mln
  . EUR ribos, kurią sudaro 1 dalies a ir b punktuose nurodytos sumos, valstybės narės gali perskirti iki
  15 %
  savo orientacinių asignavimų, skirtų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, arba pienui,
  kitam sektoriui,
  laikydamosi sąlygų, kurias Komisija nustato pagal 227 straipsnį priimtais deleguotaisiais aktais. | 4.   Neviršydamos bendros didžiausios
  250 mln
  . EUR ribos, kurią sudaro 1 dalies a ir b punktuose nurodytos sumos, valstybės narės gali
  kitam sektoriui
  perskirti iki
  10 proc. (atokiausių regionų atveju ši perskirta dalis gali būti padidinta iki 20 proc.)
  savo orientacinių asignavimų, skirtų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, arba pienui
  ir pieno produktams
  , laikydamosi sąlygų, kurias Komisija nustato pagal 227 straipsnį priimtais deleguotaisiais aktais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Neviršydamos bendros didžiausios
  230 mln
  . EUR ribos, kurią sudaro 1 dalies a ir b punktuose nurodytos sumos, valstybės narės gali perskirti iki
  15 %
  savo orientacinių asignavimų, skirtų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, arba pienui,
  kitam sektoriui,
  laikydamosi sąlygų, kurias Komisija nustato pagal 227 straipsnį priimtais deleguotaisiais aktais.

4.   Neviršydamos bendros didžiausios
  250 mln
  . EUR ribos, kurią sudaro 1 dalies a ir b punktuose nurodytos sumos, valstybės narės gali
  kitam sektoriui
  perskirti iki
  10 proc. (atokiausių regionų atveju ši perskirta dalis gali būti padidinta iki 20 proc.)
  savo orientacinių asignavimų, skirtų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, arba pienui
  ir pieno produktams
  , laikydamosi sąlygų, kurias Komisija nustato pagal 227 straipsnį priimtais deleguotaisiais aktais.

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 4, 5 dalis. Pieno tiekimui užtikrinti skiriamas finansavimas padidinamas 20 mln. EUR, kad būtų galima visose valstybėse narėse nustatyti minimalų išlaidų vienam vaikui per metus lygį, siekiant užtikrinti, jog pradėjus taikyti naujus kriterijus nė viena valstybė narė neatsidurtų nepalankioje padėtyje. Kalbant apie lėšų perskyrimą, pasirinktas kompromisinis variantas atsižvelgiant į šiuo klausimu pateiktus pakeitimus.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 a straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Pagal 1 dalį suteikta Sąjungos pagalba negali pakeisti esamų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų, pagal kurias tiekiami vaisiai ir daržovės, perdirbti vaisiai ir daržovės, bananai, pienas ir pieno produktai, ar kitų tokių produktų tiekimo mokykloms programų finansavimo. Sąjungos pagalba teikiama nacionaliniam finansavimui papildyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5a.
     
  Pagal 1 dalį suteikta Sąjungos pagalba negali pakeisti esamų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų, pagal kurias tiekiami vaisiai ir daržovės, perdirbti vaisiai ir daržovės, bananai, pienas ir pieno produktai, ar kitų tokių produktų tiekimo mokykloms programų finansavimo. Sąjungos pagalba teikiama nacionaliniam finansavimui papildyti.

Pagrindimas

Grąžinama Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento 23 straipsnio 6 dalis: ES lėšos visų pirma turėtų būti skirtos siekiant papildyti nacionalinį finansavimą, kad būtų išvengta savaimingumo efekto.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 a straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Valstybės narės, atsižvelgdamos į savo strategiją šiuo klausimu, gali nuspręsti neteikti prašomos pagalbos, kai prašoma pagalbos suma yra mažesnė už atitinkamos valstybės narės nustatytą mažiausią sumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6a.
     
  Valstybės narės, atsižvelgdamos į savo strategiją šiuo klausimu, gali nuspręsti neteikti prašomos pagalbos, kai prašoma pagalbos suma yra mažesnė už atitinkamos valstybės narės nustatytą mažiausią sumą.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 a straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 6 straipsnį Sąjunga taip pat gali finansuoti informavimo, stebėsenos ir vertinimo priemones, susijusias su mokykloms skirta programa, įskaitant geresnį visuomenės informavimą apie
  programą
  ir susijusias ryšių palaikymo priemones. | 7.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 6 straipsnį Sąjunga taip pat gali finansuoti informavimo,
  ryšių ir viešinimo,
  stebėsenos ir vertinimo priemones, susijusias su mokykloms skirta programa, įskaitant geresnį visuomenės informavimą apie
  programos tikslus, visų pirma orientuojantis į tėvus
  ir
  ugdytojus, ir
  susijusias ryšių palaikymo priemones
  bei kitokią veiklą, tiesiogiai susijusią su mokykloms skirtos programos įgyvendinimu
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

7.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 6 straipsnį Sąjunga taip pat gali finansuoti informavimo, stebėsenos ir vertinimo priemones, susijusias su mokykloms skirta programa, įskaitant geresnį visuomenės informavimą apie
  programą
  ir susijusias ryšių palaikymo priemones.

7.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 6 straipsnį Sąjunga taip pat gali finansuoti informavimo,
  ryšių ir viešinimo,
  stebėsenos ir vertinimo priemones, susijusias su mokykloms skirta programa, įskaitant geresnį visuomenės informavimą apie
  programos tikslus, visų pirma orientuojantis į tėvus
  ir
  ugdytojus, ir
  susijusias ryšių palaikymo priemones
  bei kitokią veiklą, tiesiogiai susijusią su mokykloms skirtos programos įgyvendinimu
  .

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

23 a straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Mokykloms skirtose programose dalyvaujančios valstybės narės maisto tiekimo vietose viešai skelbia informaciją apie savo dalyvavimą programoje ir nurodo, kad programą subsidijuoja Sąjunga. Valstybės narės užtikrina Sąjungos mokykloms skirtų programų pridėtinę vertę ir matomumą, kai švietimo įstaigoms kartu tiekiami ir kiti maisto produktai. | 8.   Mokykloms skirtose programose dalyvaujančios valstybės narės maisto tiekimo vietose viešai skelbia informaciją apie savo dalyvavimą programoje ir nurodo, kad programą subsidijuoja Sąjunga
  , šiuo tikslu prie įėjimo į mokyklas pakabindamos plakatus
  .
  Valstybės narės gali papildomai naudotis bet kokiomis kitomis tinkamomis komunikacijos priemonėmis, pavyzdžiui, atitinkamomis interneto svetainėmis, informacine grafine medžiaga ir informuotumo didinimo kampanijomis. Visoje naudotojams skirtoje informacinėje medžiagoje naudojamas bendras skiriamasis ženklas ir Sąjungos logotipas.
  Valstybės narės užtikrina Sąjungos mokykloms skirtų programų pridėtinę vertę ir matomumą, kai švietimo įstaigoms kartu tiekiami ir kiti maisto produktai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

8.   Mokykloms skirtose programose dalyvaujančios valstybės narės maisto tiekimo vietose viešai skelbia informaciją apie savo dalyvavimą programoje ir nurodo, kad programą subsidijuoja Sąjunga. Valstybės narės užtikrina Sąjungos mokykloms skirtų programų pridėtinę vertę ir matomumą, kai švietimo įstaigoms kartu tiekiami ir kiti maisto produktai.

8.   Mokykloms skirtose programose dalyvaujančios valstybės narės maisto tiekimo vietose viešai skelbia informaciją apie savo dalyvavimą programoje ir nurodo, kad programą subsidijuoja Sąjunga
  , šiuo tikslu prie įėjimo į mokyklas pakabindamos plakatus
  .
  Valstybės narės gali papildomai naudotis bet kokiomis kitomis tinkamomis komunikacijos priemonėmis, pavyzdžiui, atitinkamomis interneto svetainėmis, informacine grafine medžiaga ir informuotumo didinimo kampanijomis. Visoje naudotojams skirtoje informacinėje medžiagoje naudojamas bendras skiriamasis ženklas ir Sąjungos logotipas.
  Valstybės narės užtikrina Sąjungos mokykloms skirtų programų pridėtinę vertę ir matomumą, kai švietimo įstaigoms kartu tiekiami ir kiti maisto produktai.

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 5, 1 dalis. ES pagalbą skirstančios valstybės narės turėtų pasirūpinti, kad prie įėjimų į mokyklas būtų pakabinti plakatai siekiant užtikrinti didesnį ES veiksmų matomumą, kaip numatyta pagal esamus įgyvendinimo reglamentus dėl šių programų. Atsižvelgiant į šių programų pridėtinę vertę ES, svarbu didinti jų matomumą ir visuomenės informuotumą, visų pirma šiuo metu, kai didėja nusivylimas Europa.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 5 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

24 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | nacionalinių ar regioninių strategijų
  rengimu
  ir švietimo priemonių
  rėmimu
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

nacionalinių ar regioninių strategijų
  rengimu
  ir švietimo priemonių
  rėmimu
  .

| c) | nacionalinių ar regioninių strategijų ir
  papildomųjų
  švietimo priemonių
  rengimu
  . |
| --- | --- |

c)

nacionalinių ar regioninių strategijų ir
  papildomųjų
  švietimo priemonių
  rengimu
  .

Pagrindimas

Pakeitimas suderintas su AGRI komiteto kompromisiniu pakeitimu Nr. 2.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 5 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

24 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Siekiant užtikrinti veiksmingą bei tikslingą
  ES
  lėšų naudojimą, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl: | 2.   Siekiant užtikrinti veiksmingą bei tikslingą
  Sąjungos
  lėšų naudojimą
  ir teisingą jų paskirstymą valstybėms narėms bei sumažinti programoje dalyvaujančioms mokymo įstaigoms ir valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą,
  Komisijai pagal 227 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Siekiant užtikrinti veiksmingą bei tikslingą
  ES
  lėšų naudojimą, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl:

2.   Siekiant užtikrinti veiksmingą bei tikslingą
  Sąjungos
  lėšų naudojimą
  ir teisingą jų paskirstymą valstybėms narėms bei sumažinti programoje dalyvaujančioms mokymo įstaigoms ir valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą,
  Komisijai pagal 227 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl:

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 5 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

24 straipsnio 2 dalies -a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -a) | didžiausios Sąjungos pagalbos sumos, kuri gali būti išmokėta vienam vaikui per vieną tiekimo operaciją kaip tiekiamų vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, pieno ir pieno produktų kainos dalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-a)

didžiausios Sąjungos pagalbos sumos, kuri gali būti išmokėta vienam vaikui per vieną tiekimo operaciją kaip tiekiamų vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, pieno ir pieno produktų kainos dalis;

Pagrindimas

Siekiant teksto nuoseklumo deleguotieji įgaliojimai nebeįvardijami 23 a straipsnio 1 dalyje. Siekiant užtikrinti tinkamą programoms skiriamo finansavimo valdymą derėtų nustatyti didžiausią pagalbą per vieną tiekimo operaciją, o ne sunkiai sukontroliuojamą pagalbą atsižvelgiant į porciją (žr. 6 konstatuojamosios dalies pakeitimą).

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 5 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

24 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | orientacinio vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno tiekimo pagalbos paskirstymo valstybėms narėms
  ir, jei reikia, jos peržiūrėjimo atlikus
  23a straipsnio 2
  dalyje nurodytą vertinimą
  ; kiekvienai valstybei narei skiriamos minimalios Sąjungos pagalbos sumos; skirtos pagalbos perskirstymo valstybėms narėms remiantis gautomis pagalbos paraiškomis
  ir
  papildomų taisyklių,
  susijusių su
  23a straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje
  nurodytų kriterijų taikymu
  skiriant lėšas, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

orientacinio vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno tiekimo pagalbos paskirstymo valstybėms narėms
  ir, jei reikia, jos peržiūrėjimo atlikus
  23a straipsnio 2
  dalyje nurodytą vertinimą
  ; kiekvienai valstybei narei skiriamos minimalios Sąjungos pagalbos sumos; skirtos pagalbos perskirstymo valstybėms narėms remiantis gautomis pagalbos paraiškomis
  ir
  papildomų taisyklių,
  susijusių su
  23a straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje
  nurodytų kriterijų taikymu
  skiriant lėšas,

| a) | orientacinio vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno
  bei pieno produktų
  tiekimo pagalbos paskirstymo valstybėms narėms
  ; minimalios vienam vaikui per metus teikiamos Sąjungos pagalbos sumos, kaip nurodyta
  23a straipsnio 2
  dalies b punkte
  ; kiekvienai valstybei narei skiriamos minimalios Sąjungos pagalbos sumos; skirtos pagalbos perskirstymo valstybėms narėms remiantis gautomis pagalbos paraiškomis
  ; taip pat
  papildomų taisyklių,
  kaip turi būti taikomi
  23a straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje
  nurodyti kriterijai
  skiriant lėšas, |
| --- | --- |

a)

orientacinio vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno
  bei pieno produktų
  tiekimo pagalbos paskirstymo valstybėms narėms
  ; minimalios vienam vaikui per metus teikiamos Sąjungos pagalbos sumos, kaip nurodyta
  23a straipsnio 2
  dalies b punkte
  ; kiekvienai valstybei narei skiriamos minimalios Sąjungos pagalbos sumos; skirtos pagalbos perskirstymo valstybėms narėms remiantis gautomis pagalbos paraiškomis
  ; taip pat
  papildomų taisyklių,
  kaip turi būti taikomi
  23a straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje
  nurodyti kriterijai
  skiriant lėšas,

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 5 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

24 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, skirtų asignavimų ir pienui skirtų asignavimų perskirstymo iš vieno sektoriaus kitam sąlygų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, skirtų asignavimų ir pienui skirtų asignavimų perskirstymo iš vieno sektoriaus kitam sąlygų;

| b) | vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, skirtų asignavimų ir pienui
  bei pieno produktams
  skirtų asignavimų perskirstymo iš vieno sektoriaus kitam sąlygų; |
| --- | --- |

b)

vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, skirtų asignavimų ir pienui
  bei pieno produktams
  skirtų asignavimų perskirstymo iš vieno sektoriaus kitam sąlygų;

Pagrindimas

Pakeitimas suderintas su AGRI komiteto kompromisiniu pakeitimu Nr. 1.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 5 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

24 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | išlaidų ir (arba) priemonių, už kurias gali būti skiriama Sąjungos pagalba, ir galimybės nustatyti
  mažiausią ir
  didžiausią konkrečių išlaidų sumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

išlaidų ir (arba) priemonių, už kurias gali būti skiriama Sąjungos pagalba, ir galimybės nustatyti
  mažiausią ir
  didžiausią konkrečių išlaidų sumą;

| c) | išlaidų ir (arba) priemonių, už kurias gali būti skiriama Sąjungos pagalba, ir galimybės nustatyti didžiausią konkrečių išlaidų sumą; |
| --- | --- |

c)

išlaidų ir (arba) priemonių, už kurias gali būti skiriama Sąjungos pagalba, ir galimybės nustatyti didžiausią konkrečių išlaidų sumą;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 5 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

24 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | vienodų procedūrų, taikomų norinčioms dalyvauti mokymo įstaigoms teikiant paraiškas, ir vienodų kontrolės procedūrų nustatymo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ca)

vienodų procedūrų, taikomų norinčioms dalyvauti mokymo įstaigoms teikiant paraiškas, ir vienodų kontrolės procedūrų nustatymo;

Pagrindimas

Be techninių kriterijų, pagal 25 straipsnio c punktą nustatomų įgyvendinimo aktu, būtų naudinga užtikrinti, kad pagal bet kokį deleguotąjį aktą būtų numatomos vienodos procedūros, taikomos norinčioms dalyvauti mokymo įstaigoms teikiant paraiškas, ir vienodos kontrolės procedūros siekiant palengvinti administracinę naštą, dėl kurios šiuo metu atgrasomi potencialūs dalyviai, ypač mokyklos, pageidaujančios dalyvauti abiejose programose.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 5 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

24 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Siekiant didinti informuotumą apie mokykloms skirtas programas, Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų reikalaujama, kad mokykloms skirtose programose dalyvaujančios valstybės narės
  viešai
  skelbtų apie Sąjungos
  pagalbos subsidijuojamąjį vaidmenį. | 3.   Siekiant
  propaguoti ir
  didinti informuotumą apie mokykloms skirtas programas
  ir užtikrinti didesnį Sąjungos pagalbos matomumą
  , Komisijai pagal 227 straipsnį
  suteikiami įgaliojimai
  priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų reikalaujama, kad mokykloms skirtose programose dalyvaujančios valstybės narės
  aiškiai
  skelbtų apie
  gaunamą
  Sąjungos
  pagalbą šioms programoms įgyvendinti, kiek tai susiję su: |
| | a) | specialiais kriterijais, susijusiais su plakatų ir kitų pagalbinių informavimo priemonių naudojimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Siekiant didinti informuotumą apie mokykloms skirtas programas, Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų reikalaujama, kad mokykloms skirtose programose dalyvaujančios valstybės narės
  viešai
  skelbtų apie Sąjungos
  pagalbos subsidijuojamąjį vaidmenį.

3.   Siekiant
  propaguoti ir
  didinti informuotumą apie mokykloms skirtas programas
  ir užtikrinti didesnį Sąjungos pagalbos matomumą
  , Komisijai pagal 227 straipsnį
  suteikiami įgaliojimai
  priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų reikalaujama, kad mokykloms skirtose programose dalyvaujančios valstybės narės
  aiškiai
  skelbtų apie
  gaunamą
  Sąjungos
  pagalbą šioms programoms įgyvendinti, kiek tai susiję su:

a)

specialiais kriterijais, susijusiais su plakatų ir kitų pagalbinių informavimo priemonių naudojimu;

| b) | specialių skiriamojo ženklo ir Sąjungos logotipo pateikimo, turinio, dydžio ir vaizdinės išraiškos kriterijų nustatymu. |
| --- | --- |

b)

specialių skiriamojo ženklo ir Sąjungos logotipo pateikimo, turinio, dydžio ir vaizdinės išraiškos kriterijų nustatymu.

Pagrindimas

AGRI komiteto kompromisinis pakeitimas Nr. 5, 2 dalis. Deleguotieji įgaliojimai suderinami su 23a straipsnio 8 dalies pakeitimu.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 5 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

25 straipsnio a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | galutiniu pagalbos paskirstymu vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir (arba) pieno vartojimo skatinimo mokyklose programose dalyvaujančioms valstybėms narėms, neviršijant 23a straipsnio 1 dalyje nustatytų ribų ir atsižvelgiant į 23a straipsnio 4 dalyje nurodytą perskyrimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

galutiniu pagalbos paskirstymu vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir (arba) pieno vartojimo skatinimo mokyklose programose dalyvaujančioms valstybėms narėms, neviršijant 23a straipsnio 1 dalyje nustatytų ribų ir atsižvelgiant į 23a straipsnio 4 dalyje nurodytą perskyrimą;

| a) | galutiniu pagalbos paskirstymu vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir (arba) pieno
  bei pieno produktų
  vartojimo skatinimo mokyklose programose dalyvaujančioms valstybėms narėms, neviršijant 23a straipsnio 1 dalyje nustatytų ribų ir atsižvelgiant į 23a straipsnio 4 dalyje nurodytą perskyrimą; |
| --- | --- |

a)

galutiniu pagalbos paskirstymu vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir (arba) pieno
  bei pieno produktų
  vartojimo skatinimo mokyklose programose dalyvaujančioms valstybėms narėms, neviršijant 23a straipsnio 1 dalyje nustatytų ribų ir atsižvelgiant į 23a straipsnio 4 dalyje nurodytą perskyrimą;

Pagrindimas

Pakeitimas suderintas su AGRI komiteto kompromisiniu pakeitimu Nr. 1.

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 5 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

25 straipsnio f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | metodais, kuriais sprendžiami programos įgyvendinimo trūkumai, kad būtų išvengta dėl pernelyg apsunkinančios biurokratijos kylančių kliūčių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

fa)

metodais, kuriais sprendžiami programos įgyvendinimo trūkumai, kad būtų išvengta dėl pernelyg apsunkinančios biurokratijos kylančių kliūčių;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos 7 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013

217 straipsnio pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Be 23 straipsnyje numatytos
  Sąjungos skiriamos pagalbos
  , valstybės narės gali skirti nacionalines išmokas
  už
  vaikams į mokymo įstaigas
  tiekiamus produktus
  arba
  nacionalines išmokas, skirtas 23a
  straipsnio
  1 dalies
  c punkte
  nurodytoms susijusioms išlaidoms padengti
  . | Be
  gaunamos ir taikomos Sąjungos pagalbos,
  numatytos 23 straipsnyje, valstybės narės gali skirti nacionalines
  ar regionines
  išmokas
  , siekdamos užtikrinti, kad
  vaikams į mokymo įstaigas
  būtų tiekiami produktai, įgyvendinamos papildomosios švietimo priemonės
  arba
  padengiamos 23
   straipsnio
  1 dalies
  c punkte
  nurodytos susijusios išlaidos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Be 23 straipsnyje numatytos
  Sąjungos skiriamos pagalbos
  , valstybės narės gali skirti nacionalines išmokas
  už
  vaikams į mokymo įstaigas
  tiekiamus produktus
  arba
  nacionalines išmokas, skirtas 23a
  straipsnio
  1 dalies
  c punkte
  nurodytoms susijusioms išlaidoms padengti
  .

Be
  gaunamos ir taikomos Sąjungos pagalbos,
  numatytos 23 straipsnyje, valstybės narės gali skirti nacionalines
  ar regionines
  išmokas
  , siekdamos užtikrinti, kad
  vaikams į mokymo įstaigas
  būtų tiekiami produktai, įgyvendinamos papildomosios švietimo priemonės
  arba
  padengiamos 23
   straipsnio
  1 dalies
  c punkte
  nurodytos susijusios išlaidos
  .

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2015 m. gegužės 19 d., antradienis

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/106 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/106

---

P8_TA(2015)0191

Prašymas atšaukti Parlamento nario Viktoro Uspaskicho (Viktor Uspaskich) imunitetą

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Viktoro Uspaskicho (Viktor Uspaskich) imunitetą (2014/2203(IMM))

(2016/C 353/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros 2014 m. spalio 1 d. perduotą prašymą atšaukti Viktoro Uspaskicho imunitetą, kuris buvo paskelbtas 2014 m. lapkričio 12 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros 2014 m. spalio 1 d. perduotą prašymą atšaukti Viktoro Uspaskicho imunitetą, kuris buvo paskelbtas 2014 m. lapkričio 12 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Viktoro Uspaskicho paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Viktoro Uspaskicho paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius ir 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius ir 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0149/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0149/2015),

| A. | kadangi Lietuvos Respublikos generalinis prokuroras dėl ikiteisminio tyrimo dėl tariamai įvykdytos nusikalstamos veikos paprašė atšaukti Europos Parlamento nario Viktoro Uspaskicho imunitetą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Lietuvos Respublikos generalinis prokuroras dėl ikiteisminio tyrimo dėl tariamai įvykdytos nusikalstamos veikos paprašė atšaukti Europos Parlamento nario Viktoro Uspaskicho imunitetą;

| B. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

B.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| C. | kadangi Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnio ir Seimo statuto 22 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Seimo narys be Seimo sutikimo negali būti traukiamas baudžiamojon atsakomybėn, suimamas, negali būti kitaip suvaržoma jo laisvė, išskyrus atvejus, kai jis užtinkamas bedarantis nusikaltimą (in flagranti); |
| --- | --- |

C.

kadangi Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnio ir Seimo statuto 22 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Seimo narys be Seimo sutikimo negali būti traukiamas baudžiamojon atsakomybėn, suimamas, negali būti kitaip suvaržoma jo laisvė, išskyrus atvejus, kai jis užtinkamas bedarantis nusikaltimą (in flagranti);

| D. | kadangi Viktor Uspaskich kaltinamas nusikalstama veika – nepagarba teismui pagal Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 232 straipsnį; |
| --- | --- |

D.

kadangi Viktor Uspaskich kaltinamas nusikalstama veika – nepagarba teismui pagal Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 232 straipsnį;

| E. | kadangi nėra fumus persecutionis įrodymų, t. y. nėra pagrįstų įtarimų, kad teisminė procedūra pradėta siekiant pakenkti Parlamento nario politinei reputacijai; |
| --- | --- |

E.

kadangi nėra fumus persecutionis įrodymų, t. y. nėra pagrįstų įtarimų, kad teisminė procedūra pradėta siekiant pakenkti Parlamento nario politinei reputacijai;

| 1. | nusprendžia atšaukti Viktoro Uspaskicho imunitetą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atšaukti Viktoro Uspaskicho imunitetą;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Lietuvos Respublikos generaliniam prokurorui ir Viktorui Uspaskichui. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Lietuvos Respublikos generaliniam prokurorui ir Viktorui Uspaskichui.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner/Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot/Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote/Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra/De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch/Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch/Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23..

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/108

---

P8_TA(2015)0192

Prašymas atšaukti Parlamento nario Jérôme'o Lavrilleux (Jérôme Lavrilleux) imunitetą

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Jérôme'o Lavrilleux (Jérôme Lavrilleux) imunitetą (2015/2014(IMM))

(2016/C 353/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus apeliacinio teismo generalinio prokuroro prašymu 2014 m. gruodžio 23 d. Prancūzijos Respublikos teisingumo ministrės perduotą prašymą atšaukti Jérôme'o Lavrilleux imunitetą, kuris buvo paskelbtas 2015 m. sausio 15 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus apeliacinio teismo generalinio prokuroro prašymu 2014 m. gruodžio 23 d. Prancūzijos Respublikos teisingumo ministrės perduotą prašymą atšaukti Jérôme'o Lavrilleux imunitetą, kuris buvo paskelbtas 2015 m. sausio 15 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Jérôme'o Lavrilleux paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Jérôme'o Lavrilleux paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0152/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0152/2015),

| A. | kadangi Paryžiaus apeliacinio teismo generalinis prokuroras paprašė atšaukti Europos Parlamento nario Jérôme'o Lavrilleux imunitetą pradėtame ikiteisminiame tyrime dėl dokumentų klastojimo, suklastotų dokumentų naudojimo, piktnaudžiavimo pasitikėjimu, bandymo sukčiauti, bendrininkavimo darant šias nusikalstamas veikas ir šių veikų slėpimo, neteisėto rinkimų kampanijos finansavimo, bendrininkavimo darant šią nusikalstamą veiką ir šios veikos slėpimo; kadangi šiomis aplinkybėmis Prancūzijos teisėjai norėtų Jérôme'ui Lavrilleux taikyti laisvės atėmimo ar laisvės apribojimo priemonę; |
| --- | --- |

A.

kadangi Paryžiaus apeliacinio teismo generalinis prokuroras paprašė atšaukti Europos Parlamento nario Jérôme'o Lavrilleux imunitetą pradėtame ikiteisminiame tyrime dėl dokumentų klastojimo, suklastotų dokumentų naudojimo, piktnaudžiavimo pasitikėjimu, bandymo sukčiauti, bendrininkavimo darant šias nusikalstamas veikas ir šių veikų slėpimo, neteisėto rinkimų kampanijos finansavimo, bendrininkavimo darant šią nusikalstamą veiką ir šios veikos slėpimo; kadangi šiomis aplinkybėmis Prancūzijos teisėjai norėtų Jérôme'ui Lavrilleux taikyti laisvės atėmimo ar laisvės apribojimo priemonę;

| B. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

B.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| C. | kadangi Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta, kad nė vienas parlamento narys dėl nusikaltimo ar baudžiamojo nusižengimo negali būti suimamas, negali būti kitaip atimama arba suvaržoma jo laisvė, jei asamblėjos, kurios narys jis yra, biuras nedavė tam sutikimo, toks sutikimas nėra būtinas tais atvejais, kai parlamento narys užtinkamas bedarantis nusikaltimą ar baudžiamąjį nusižengimą (in flagranti), arba įsiteisėjus apkaltinamajam nuosprendžiui ir asamblėja gali pareikalauti, kad vienam iš jos narių būtų laikinai netaikoma laisvės atėmimo, suvaržymo arba persekiojimo priemonė; |
| --- | --- |

C.

kadangi Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta, kad nė vienas parlamento narys dėl nusikaltimo ar baudžiamojo nusižengimo negali būti suimamas, negali būti kitaip atimama arba suvaržoma jo laisvė, jei asamblėjos, kurios narys jis yra, biuras nedavė tam sutikimo, toks sutikimas nėra būtinas tais atvejais, kai parlamento narys užtinkamas bedarantis nusikaltimą ar baudžiamąjį nusižengimą (in flagranti), arba įsiteisėjus apkaltinamajam nuosprendžiui ir asamblėja gali pareikalauti, kad vienam iš jos narių būtų laikinai netaikoma laisvės atėmimo, suvaržymo arba persekiojimo priemonė;

| D. | kadangi įtariama, kad Jérôme Lavrilleux dalyvavo įgyvendinant suklastotų sąskaitų faktūrų sistemą; |
| --- | --- |

D.

kadangi įtariama, kad Jérôme Lavrilleux dalyvavo įgyvendinant suklastotų sąskaitų faktūrų sistemą;

| E. | kadangi atšaukiant Jérôme'o Lavrilleux imunitetą turi būti laikomasi Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

E.

kadangi atšaukiant Jérôme'o Lavrilleux imunitetą turi būti laikomasi Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje nustatytų sąlygų;

| F. | kadangi kaltinimai yra susiję ne su Jérôme'o Lavrilleux, kaip Europos Parlamento nario, pareigomis, o su ankstesnėmis jo, kaip rinkimų kampanijos direktoriaus pavaduotojo per paskutiniuosius Prancūzijos prezidento rinkimus, pareigomis; |
| --- | --- |

F.

kadangi kaltinimai yra susiję ne su Jérôme'o Lavrilleux, kaip Europos Parlamento nario, pareigomis, o su ankstesnėmis jo, kaip rinkimų kampanijos direktoriaus pavaduotojo per paskutiniuosius Prancūzijos prezidento rinkimus, pareigomis;

| G. | kadangi baudžiamoji byla iškelta ne dėl Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

G.

kadangi baudžiamoji byla iškelta ne dėl Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| H. | kadangi Parlamentas nerado jokių fumus persecutionis įrodymų, t. y. pakankamai rimto ir aiškaus pagrindo manyti, kad byla buvo iškelta siekiant pakenkti Parlamento nario politinei reputacijai, |
| --- | --- |

H.

kadangi Parlamentas nerado jokių fumus persecutionis įrodymų, t. y. pakankamai rimto ir aiškaus pagrindo manyti, kad byla buvo iškelta siekiant pakenkti Parlamento nario politinei reputacijai,

| 1. | nusprendžia atšaukti Jérôme'o Lavrilleux imunitetą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atšaukti Jérôme'o Lavrilleux imunitetą;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Prancūzijos Respublikos kompetentingai institucijai ir Jérôme'ui Lavrilleux. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Prancūzijos Respublikos kompetentingai institucijai ir Jérôme'ui Lavrilleux.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner/Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot/Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote/Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra/De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch/Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch/Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/110 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/110

---

P8_TA(2015)0193

Prašymas atšaukti Parlamento nario Januszo Korwino-Mikke (Janusz Korwin-Mikke) imunitetą

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Januszo Korwino-Mikke (Janusz Korwin-Mikke) imunitetą (2015/2049(IMM))

(2016/C 353/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos generalinio prokuroro 2014 m. gruodžio 29 d. perduotą prašymą atšaukti Januszo Korwino-Mikke imunitetą, kuris susijęs su Varšuvos apygardos prokuratūros iškelta baudžiamąja byla (Nr. V Ds 223/14) ir kuris buvo paskelbtas 2015 m. sausio 28 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos generalinio prokuroro 2014 m. gruodžio 29 d. perduotą prašymą atšaukti Januszo Korwino-Mikke imunitetą, kuris susijęs su Varšuvos apygardos prokuratūros iškelta baudžiamąja byla (Nr. V Ds 223/14) ir kuris buvo paskelbtas 2015 m. sausio 28 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs J. Korwino-Mikke paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs J. Korwino-Mikke paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnio 2 dalį ir į 1996 m. gegužės 9 d. įstatymo dėl Seimo ir Senato narių mandatų vykdymo 7b straipsnio 1 dalį ir 7c straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnio 2 dalį ir į 1996 m. gegužės 9 d. įstatymo dėl Seimo ir Senato narių mandatų vykdymo 7b straipsnio 1 dalį ir 7c straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0150/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0150/2015),

| A. | kadangi Lenkijos Respublikos generalinis prokuroras perdavė Varšuvos apygardos prokuroro prašymą leisti patraukti baudžiamojon atsakomybėn Europos Parlamento narį Januszą Korwiną-Mikke už nusikalstamą veiką, numatytą Lenkijos Respublikos baudžiamojo kodekso 222 straipsnio 1 dalyje; kadangi byla visų pirma susijusi su įtarimais pažeidus valstybės tarnautojo kūno neliečiamumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Lenkijos Respublikos generalinis prokuroras perdavė Varšuvos apygardos prokuroro prašymą leisti patraukti baudžiamojon atsakomybėn Europos Parlamento narį Januszą Korwiną-Mikke už nusikalstamą veiką, numatytą Lenkijos Respublikos baudžiamojo kodekso 222 straipsnio 1 dalyje; kadangi byla visų pirma susijusi su įtarimais pažeidus valstybės tarnautojo kūno neliečiamumą;

| B. | kadangi, remiantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsniu, Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsniu, Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;

| C. | kadangi pagal Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį Europos Parlamento nariai naudojasi savo valstybės teritorijoje imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį Europos Parlamento nariai naudojasi savo valstybės teritorijoje imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams;

| D. | kadangi pagal Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnio 2 dalį be Seimo sutikimo Seimo narys negali būti traukiamas baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnio 2 dalį be Seimo sutikimo Seimo narys negali būti traukiamas baudžiamojon atsakomybėn;

| E. | kadangi dėl imuniteto atšaukimo ar neatšaukimo šiuo konkrečiu atveju sprendžia tik Parlamentas; kadangi Parlamentas, priimdamas sprendimą dėl imuniteto atšaukimo ar neatšaukimo, gali pagrįstai atsižvelgti į Parlamento nario poziciją (2); |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl imuniteto atšaukimo ar neatšaukimo šiuo konkrečiu atveju sprendžia tik Parlamentas; kadangi Parlamentas, priimdamas sprendimą dėl imuniteto atšaukimo ar neatšaukimo, gali pagrįstai atsižvelgti į Parlamento nario poziciją (2);

| F. | kadangi veika, kurią, kaip įtariama, yra padaręs J. Korwin-Mikke, nėra tiesiogiai ir akivaizdžiai susijusi su jo, kaip Europos Parlamento nario, pareigų vykdymu ir nėra Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje, ir tai buvo patvirtinta per šio Parlamento nario klausymą; |
| --- | --- |

F.

kadangi veika, kurią, kaip įtariama, yra padaręs J. Korwin-Mikke, nėra tiesiogiai ir akivaizdžiai susijusi su jo, kaip Europos Parlamento nario, pareigų vykdymu ir nėra Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje, ir tai buvo patvirtinta per šio Parlamento nario klausymą;

| G. | kadangi šiuo atveju Parlamentas nerado jokių fumus persecutionis įrodymų, t. y. nesama pakankamai rimtų ir aiškių įtarimų, kad byla iškelta siekiant pakenkti atitinkamo Parlamento nario politinei reputacijai; |
| --- | --- |

G.

kadangi šiuo atveju Parlamentas nerado jokių fumus persecutionis įrodymų, t. y. nesama pakankamai rimtų ir aiškių įtarimų, kad byla iškelta siekiant pakenkti atitinkamo Parlamento nario politinei reputacijai;

| 1. | nusprendžia atšaukti Janusz Korwin-Mikke imunitetą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atšaukti Janusz Korwin-Mikke imunitetą;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Lenkijos Respublikos valdžios institucijai ir Januszui Korwinui-Mikke. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Lenkijos Respublikos valdžios institucijai ir Januszui Korwinui-Mikke.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner/Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot/Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote/Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra/De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch/Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch/Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Pirmiau minėtas Sprendimas Mote/Parlamentas, T-345/05, 28 punktas.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/112 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/112

---

P8_TA(2015)0194

Prašymas atšaukti Parlamento nario Theodoroso Zagorakiso (Theodoros Zagorakis) imunitetą

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Theodoroso Zagorakiso (Theodoros Zagorakis) imunitetą (II) (2015/2071(IMM))

(2016/C 353/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Graikijos Aukščiausiojo Teismo prokuroro pavaduotojo 2015 m. kovo 10 d. perduotą prašymą atšaukti Theodoroso Zagorakiso imunitetą, kuris susijęs su Salonikų pirmosios instancijos teisme nagrinėjama byla Nr. ΑΒΜ Δ2011/5382, Β2012/564 ir kuris buvo paskelbtas 2015 m. kovo 25 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Graikijos Aukščiausiojo Teismo prokuroro pavaduotojo 2015 m. kovo 10 d. perduotą prašymą atšaukti Theodoroso Zagorakiso imunitetą, kuris susijęs su Salonikų pirmosios instancijos teisme nagrinėjama byla Nr. ΑΒΜ Δ2011/5382, Β2012/564 ir kuris buvo paskelbtas 2015 m. kovo 25 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Theodoroso Zagorakiso paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Theodoroso Zagorakiso paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0151/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0151/2015),

| A. | kadangi Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo prokuroro pavaduotojas pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Theodoroso Zagorakiso imunitetą siekiant imtis galimų teisinių veiksmų dėl inkriminuojamos nusikalstamos veikos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo prokuroro pavaduotojas pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Theodoroso Zagorakiso imunitetą siekiant imtis galimų teisinių veiksmų dėl inkriminuojamos nusikalstamos veikos;

| B. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

B.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| C. | kadangi pagal Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį parlamento nariai savo kadencijos metu negali būti traukiami baudžiamojon atsakomybėn, suimami, kalinami ar kitaip negali būti ribojama jų laisvė, negavus išankstinio parlamento sutikimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį parlamento nariai savo kadencijos metu negali būti traukiami baudžiamojon atsakomybėn, suimami, kalinami ar kitaip negali būti ribojama jų laisvė, negavus išankstinio parlamento sutikimo;

| D. | kadangi T. Zagorakis kaltinamas finansiniais pažeidimais, padarytais 2007–2012 m. laikotarpiu ir susijusiais su PAOK futbolo klubo (šio klubo pirmininkas tuo metu buvo Theodoros Zagorakis) veikla; |
| --- | --- |

D.

kadangi T. Zagorakis kaltinamas finansiniais pažeidimais, padarytais 2007–2012 m. laikotarpiu ir susijusiais su PAOK futbolo klubo (šio klubo pirmininkas tuo metu buvo Theodoros Zagorakis) veikla;

| E. | kadangi inkriminuojama nusikalstama veika akivaizdžiai nesusijusi su T. Zagorakiso, kaip Europos Parlamento nario, pareigomis, o su jo, kaip PAOK futbolo klubo pirmininko, pareigomis; |
| --- | --- |

E.

kadangi inkriminuojama nusikalstama veika akivaizdžiai nesusijusi su T. Zagorakiso, kaip Europos Parlamento nario, pareigomis, o su jo, kaip PAOK futbolo klubo pirmininko, pareigomis;

| F. | kadangi baudžiamojon atsakomybėn traukiama ne dėl Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

F.

kadangi baudžiamojon atsakomybėn traukiama ne dėl Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| G. | kadangi nėra pagrindo įtarti, kad baudžiamoji byla iškelta siekiant pakenkti Parlamento nario politinei veiklai (fumus persecutionis), turint omenyje tai, kad baudžiamojo persekiojimo procedūros buvo pradėtos keletą metų prieš Parlamento nariui pradedant eiti savo, kaip Europos Parlamento nario, pareigas; |
| --- | --- |

G.

kadangi nėra pagrindo įtarti, kad baudžiamoji byla iškelta siekiant pakenkti Parlamento nario politinei veiklai (fumus persecutionis), turint omenyje tai, kad baudžiamojo persekiojimo procedūros buvo pradėtos keletą metų prieš Parlamento nariui pradedant eiti savo, kaip Europos Parlamento nario, pareigas;

| 1. | nusprendžia atšaukti Theodoroso Zagorakiso imunitetą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atšaukti Theodoroso Zagorakiso imunitetą;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Graikijos Aukščiausiojo Teismo prokuratūrai ir Theodorosui Zagorakisui. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Graikijos Aukščiausiojo Teismo prokuratūrai ir Theodorosui Zagorakisui.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner/Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot/Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote/Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra/De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch/Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch/Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2015 m. gegužės 19 d., antradienis

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/114

---

P8_TA(2015)0189

Apsaugos priemonės, numatytos susitarime su Šveicarijos Konfederacija ***I

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl apsaugos priemonių, numatytų Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime (kodifikuota redakcija) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

(2016/C 353/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0305), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0305),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0009/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0009/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0145/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0145/2015),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0158

Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. gegužės 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/... dėl apsaugos priemonių, numatytų Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime (kodifikuota redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2015/1145.)

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/115 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/115

---

P8_TA(2015)0190

Europos konvencija dėl sąlygine prieiga grindžiamų paslaugų ir sąlyginės prieigos paslaugų teisinės apsaugos ***

2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos konvencijos dėl sąlygine prieiga grindžiamų paslaugų ir sąlyginės prieigos paslaugų teisinės apsaugos sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2016/C 353/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07597/1/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07597/1/2014),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/84/EB dėl sąlygine prieiga grindžiamų paslaugų ir sąlyginės prieigos paslaugų teisinės apsaugos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/84/EB dėl sąlygine prieiga grindžiamų paslaugų ir sąlyginės prieigos paslaugų teisinės apsaugos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. sausio 24 d. Europos konvenciją dėl sąlygine prieiga grindžiamų paslaugų ir sąlyginės prieigos paslaugų teisinės apsaugos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. sausio 24 d. Europos konvenciją dėl sąlygine prieiga grindžiamų paslaugų ir sąlyginės prieigos paslaugų teisinės apsaugos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimą 2014/243/ES dėl Europos konvencijos dėl sąlygine prieiga grindžiamų paslaugų ir sąlyginės prieigos paslaugų teisinės apsaugos pasirašymo Europos Sąjungos vardu (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimą 2014/243/ES dėl Europos konvencijos dėl sąlygine prieiga grindžiamų paslaugų ir sąlyginės prieigos paslaugų teisinės apsaugos pasirašymo Europos Sąjungos vardu (3),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0286/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0286/2014),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 22 d. Teisingumo Teismo sprendimą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 22 d. Teisingumo Teismo sprendimą (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0071/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0071/2015),

| 1. | pritaria konvencijos sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria konvencijos sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms bei Europos Tarybai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms bei Europos Tarybai.

---

(1)  OL L 320, 1998 11 28, p. 54.

(2)  OL L 336, 2011 12 20, p. 2.

(3)  OL L 128, 2014 4 30, p. 61.

(4)  2013 m. spalio 22 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Komisija/Taryba, C-137/12, ECLI:EU:C:2013:675.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/116 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/116

---

P8_TA(2015)0195

Indeksai, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse ***I

2015 m. gegužės 19 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 353/22)

[Pakeitimas 1]

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*)

Komisijos pasiūlymas

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus teisėkūros procedūra priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (3),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | daugelio finansinių priemonių ir finansinių sutarčių įkainojimas priklauso nuo lyginamųjų indeksų tikslumo ir teisingumo.
  Sunkūs
  manipuliavimo palūkanų normų lyginamaisiais indeksais, pvz., LIBOR ir EURIBOR,
  ir valiutos kursų lyginamaisiais indeksais
  atvejai,
  kai vartotojai ir investuotojai patyrė didelių nuostolių ir buvo dar labiau pakirstas piliečių pasitikėjimas finansų sektoriumi,
  taip pat įtarimai energijos, naftos ir valiutos kursų lyginamųjų indeksų manipuliavimu parodė, kad lyginamieji indeksai
  gali būti veikiami
  interesų
  konfliktų ir jiems taikoma veikimo
  savo nuožiūra ir
  silpno valdymo tvarka
  ,
  kuri jų neapsaugo
  nuo manipuliavimo. Dėl indeksų, kurie naudojami kaip lyginamieji indeksai, netikslumo ir neteisingumo arba kilus abejonių dėl jų tikslumo ir teisingumo gali būti pakirstas pasitikėjimas rinka, padaryta nuostolių vartotojams ir investuotojams ir iškraipyta realioji ekonomika. Todėl būtina užtikrinti lyginamųjų indeksų ir jų nustatymo proceso tikslumą, pagrįstumą ir teisingumą; |
| --- | --- |

(1)

daugelio finansinių priemonių ir finansinių sutarčių įkainojimas priklauso nuo lyginamųjų indeksų tikslumo ir teisingumo.
  Sunkūs
  manipuliavimo palūkanų normų lyginamaisiais indeksais, pvz., LIBOR ir EURIBOR,
  ir valiutos kursų lyginamaisiais indeksais
  atvejai,
  kai vartotojai ir investuotojai patyrė didelių nuostolių ir buvo dar labiau pakirstas piliečių pasitikėjimas finansų sektoriumi,
  taip pat įtarimai energijos, naftos ir valiutos kursų lyginamųjų indeksų manipuliavimu parodė, kad lyginamieji indeksai
  gali būti veikiami
  interesų
  konfliktų ir jiems taikoma veikimo
  savo nuožiūra ir
  silpno valdymo tvarka
  ,
  kuri jų neapsaugo
  nuo manipuliavimo. Dėl indeksų, kurie naudojami kaip lyginamieji indeksai, netikslumo ir neteisingumo arba kilus abejonių dėl jų tikslumo ir teisingumo gali būti pakirstas pasitikėjimas rinka, padaryta nuostolių vartotojams ir investuotojams ir iškraipyta realioji ekonomika. Todėl būtina užtikrinti lyginamųjų indeksų ir jų nustatymo proceso tikslumą, pagrįstumą ir teisingumą;

| (2) | 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (4) pateikiami tam tikri reikalavimai dėl lyginamųjų indeksų, naudojamų į prekybos sąrašus įtrauktų finansinių priemonių kainai nustatyti, patikimumo. 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą (5), pateikiami tam tikri reikalavimai dėl emitentų naudojamų lyginamųjų indeksų. 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (6) pateikiami tam tikri reikalavimai, kuriais KIPVPS investiciniai fondai turi vadovautis naudodami lyginamuosius indeksus. 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1227/2011 dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo (7) pateikiamos tam tikros nuostatos, kuriomis draudžiama manipuliuoti didmeniniams energetikos produktams taikomais lyginamaisiais indeksais. Tačiau šie teisės aktai apima tik tam tikrus tam tikrų lyginamųjų indeksų aspektus ir pašalinami ne visi lyginamųjų indeksų rengimo proceso trūkumai; |
| --- | --- |

(2)

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (4) pateikiami tam tikri reikalavimai dėl lyginamųjų indeksų, naudojamų į prekybos sąrašus įtrauktų finansinių priemonių kainai nustatyti, patikimumo. 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą (5), pateikiami tam tikri reikalavimai dėl emitentų naudojamų lyginamųjų indeksų. 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (6) pateikiami tam tikri reikalavimai, kuriais KIPVPS investiciniai fondai turi vadovautis naudodami lyginamuosius indeksus. 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1227/2011 dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo (7) pateikiamos tam tikros nuostatos, kuriomis draudžiama manipuliuoti didmeniniams energetikos produktams taikomais lyginamaisiais indeksais. Tačiau šie teisės aktai apima tik tam tikrus tam tikrų lyginamųjų indeksų aspektus ir pašalinami ne visi lyginamųjų indeksų rengimo proceso trūkumai;

| (3) | lyginamieji indeksai yra itin svarbūs nustatant tarpvalstybinių sandorių kainą ir taip sudarant geresnes veiksmingo įvairiausių finansinių priemonių ir paslaugų vidaus rinkos veikimo sąlygas. Daugelis lyginamųjų indeksų, kurie finansinėse sutartyse, visų pirma hipotekos, naudojami kaip orientacinės normos, yra rengiami vienoje valstybėje narėje, bet kredito įstaigų ir vartotojų yra naudojami kitose valstybėse narėse. Be to, šios kredito įstaigos dažnai apdraudžia savo riziką arba gauna finansavimą, kad galėtų sudaryti šias finansines sutartis, tarpvalstybinėje tarpbankinėje rinkoje. Nacionalinės teisės aktus dėl lyginamųjų indeksų priėmė tik dvi valstybės narės, tačiau atitinkamose jų lyginamųjų indeksų sistemose jau yra skirtingų aspektų, susijusių, pavyzdžiui, su taikymo sritimi. Be to, Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (IOSCO)
  2013 m.
  patvirtino lyginamųjų indeksų principus, ir, kadangi
  tais
  principais suteikiama tam tikro lankstumo dėl tikslios jų taikymo srities ir įgyvendinimo ▌, valstybės narės greičiausiai priims nacionalinės teisės aktus, kuriais tie principai bus įgyvendinti skirtingai; |
| --- | --- |

(3)

lyginamieji indeksai yra itin svarbūs nustatant tarpvalstybinių sandorių kainą ir taip sudarant geresnes veiksmingo įvairiausių finansinių priemonių ir paslaugų vidaus rinkos veikimo sąlygas. Daugelis lyginamųjų indeksų, kurie finansinėse sutartyse, visų pirma hipotekos, naudojami kaip orientacinės normos, yra rengiami vienoje valstybėje narėje, bet kredito įstaigų ir vartotojų yra naudojami kitose valstybėse narėse. Be to, šios kredito įstaigos dažnai apdraudžia savo riziką arba gauna finansavimą, kad galėtų sudaryti šias finansines sutartis, tarpvalstybinėje tarpbankinėje rinkoje. Nacionalinės teisės aktus dėl lyginamųjų indeksų priėmė tik dvi valstybės narės, tačiau atitinkamose jų lyginamųjų indeksų sistemose jau yra skirtingų aspektų, susijusių, pavyzdžiui, su taikymo sritimi. Be to, Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (IOSCO)
  2013 m.
  patvirtino lyginamųjų indeksų principus, ir, kadangi
  tais
  principais suteikiama tam tikro lankstumo dėl tikslios jų taikymo srities ir įgyvendinimo ▌, valstybės narės greičiausiai priims nacionalinės teisės aktus, kuriais tie principai bus įgyvendinti skirtingai;

| (3a) | finansiniai lyginamieji indeksai naudojami ne tik finansinių priemonių ir sutarčių emisijos ir sukūrimo atvejais. Finansų sektorius lyginamuosius indeksus taip pat naudoja vertindamas investicinių fondų veiklos rezultatus, kad galėtų sekti investicijų grąžą, nustatyti portfelio turto paskirstymą arba apskaičiuoti rezultatų mokesčius. Įvairių į derinį įtrauktų indeksų koeficientų nustatymas ir peržiūra siekiant nustatyti finansinės priemonės arba finansinės sutarties išmokėjimo sumą ar vertę arba siekiant įvertinti investicinio fondo veiklos rezultatus taip pat prilygsta naudojimui, nes vykdant tokią veiklą nėra galimybės veikti savo nuožiūra, priešingai nei teikiant lyginamuosius indeksus. Su tam tikru lyginamuoju indeksu susietų finansinių priemonių turėjimas neturėtų būti laikomas lyginamojo indekso naudojimu; |
| --- | --- |

(3a)

finansiniai lyginamieji indeksai naudojami ne tik finansinių priemonių ir sutarčių emisijos ir sukūrimo atvejais. Finansų sektorius lyginamuosius indeksus taip pat naudoja vertindamas investicinių fondų veiklos rezultatus, kad galėtų sekti investicijų grąžą, nustatyti portfelio turto paskirstymą arba apskaičiuoti rezultatų mokesčius. Įvairių į derinį įtrauktų indeksų koeficientų nustatymas ir peržiūra siekiant nustatyti finansinės priemonės arba finansinės sutarties išmokėjimo sumą ar vertę arba siekiant įvertinti investicinio fondo veiklos rezultatus taip pat prilygsta naudojimui, nes vykdant tokią veiklą nėra galimybės veikti savo nuožiūra, priešingai nei teikiant lyginamuosius indeksus. Su tam tikru lyginamuoju indeksu susietų finansinių priemonių turėjimas neturėtų būti laikomas lyginamojo indekso naudojimu;

| (4) | šie skirtingi požiūriai nulemtų vidaus rinkos susiskaidymą, nes lyginamųjų indeksų administratoriams ir naudotojams skirtingose valstybėse narėse būtų taikomos skirtingos taisyklės
  . Todėl
  vienoje valstybėje narėje parengtus lyginamuosius indeksus gali būti trukdoma naudoti kitose valstybėse narėse. Nesant suderintos sistemos, kuria būtų užtikrintas Sąjungos finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse naudojamų lyginamųjų indeksų tikslumas ir teisingumas, tikėtina, kad valstybių narių teisės aktų skirtumai taps kliūtimi sklandžiam lyginamųjų indeksų teikimo vidaus rinkos veikimui; |
| --- | --- |

(4)

šie skirtingi požiūriai nulemtų vidaus rinkos susiskaidymą, nes lyginamųjų indeksų administratoriams ir naudotojams skirtingose valstybėse narėse būtų taikomos skirtingos taisyklės
  . Todėl
  vienoje valstybėje narėje parengtus lyginamuosius indeksus gali būti trukdoma naudoti kitose valstybėse narėse. Nesant suderintos sistemos, kuria būtų užtikrintas Sąjungos finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse naudojamų lyginamųjų indeksų tikslumas ir teisingumas, tikėtina, kad valstybių narių teisės aktų skirtumai taps kliūtimi sklandžiam lyginamųjų indeksų teikimo vidaus rinkos veikimui;

| (5) | ES vartotojų apsaugos taisyklėmis nėra sprendžiamas konkretus lyginamųjų indeksų finansinėse sutartyse tinkamumo klausimas. Dėl su netinkamų lyginamųjų indeksų naudojimu susijusių vartotojų skundų ir bylinėjimosi keliose valstybėse narėse tikėtina, kad nacionaliniu mastu remiantis teisėtais vartotojų apsaugos interesais būtų priimtos skirtingos priemonės, kurios galėtų nulemti vidaus rinkos susiskaidymą, nes būtų sudarytos skirtingos konkurencijos sąlygos, susijusios su skirtingais vartotojų apsaugos lygiais; |
| --- | --- |

(5)

ES vartotojų apsaugos taisyklėmis nėra sprendžiamas konkretus lyginamųjų indeksų finansinėse sutartyse tinkamumo klausimas. Dėl su netinkamų lyginamųjų indeksų naudojimu susijusių vartotojų skundų ir bylinėjimosi keliose valstybėse narėse tikėtina, kad nacionaliniu mastu remiantis teisėtais vartotojų apsaugos interesais būtų priimtos skirtingos priemonės, kurios galėtų nulemti vidaus rinkos susiskaidymą, nes būtų sudarytos skirtingos konkurencijos sąlygos, susijusios su skirtingais vartotojų apsaugos lygiais;

| (6) | todėl, siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą ir gerinti jos veikimo sąlygas, visų pirma finansų rinkų požiūriu, ir garantuoti aukšto lygio vartotojų ir investuotojų apsaugą, yra tikslinga Sąjungos mastu nustatyti lyginamųjų indeksų reguliavimo sistemą; |
| --- | --- |

(6)

todėl, siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą ir gerinti jos veikimo sąlygas, visų pirma finansų rinkų požiūriu, ir garantuoti aukšto lygio vartotojų ir investuotojų apsaugą, yra tikslinga Sąjungos mastu nustatyti lyginamųjų indeksų reguliavimo sistemą;

| (7) | siekiant užtikrinti, kad nuostatos, kuriomis tiesiogiai nustatomi įpareigojimai asmenims, dalyvaujantiems rengiant lyginamuosius indeksus, teikiant jiems nustatyti reikalingus duomenis ir juos naudojant, būtų vienodai taikomos visoje Sąjungoje, tas taisykles tikslinga ir būtina pateikti reglamento forma. Lyginamųjų indeksų teikimo teisinėje sistemoje būtinai nustatomi tikslūs reikalavimai dėl visų skirtingų aspektų, būdingų lyginamųjų indeksų teikimui, todėl net mažiausi požiūrių į vieną iš šių aspektų skirtumai galėtų labai trukdyti teikti lyginamuosius indeksus tarpvalstybiniu mastu. Todėl pasirinkus reglamentą, kuris yra tiesiogiai taikomas ir todėl nacionalinės teisės aktų nebūtina priimti, turėtų būti sumažintos galimybės imtis skirtingų nacionalinių priemonių, užtikrintas nuoseklus požiūris, didesnis teisinis tikrumas ir galimybė išvengti didelių kliūčių lyginamuosius indeksus teikti tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti, kad nuostatos, kuriomis tiesiogiai nustatomi įpareigojimai asmenims, dalyvaujantiems rengiant lyginamuosius indeksus, teikiant jiems nustatyti reikalingus duomenis ir juos naudojant, būtų vienodai taikomos visoje Sąjungoje, tas taisykles tikslinga ir būtina pateikti reglamento forma. Lyginamųjų indeksų teikimo teisinėje sistemoje būtinai nustatomi tikslūs reikalavimai dėl visų skirtingų aspektų, būdingų lyginamųjų indeksų teikimui, todėl net mažiausi požiūrių į vieną iš šių aspektų skirtumai galėtų labai trukdyti teikti lyginamuosius indeksus tarpvalstybiniu mastu. Todėl pasirinkus reglamentą, kuris yra tiesiogiai taikomas ir todėl nacionalinės teisės aktų nebūtina priimti, turėtų būti sumažintos galimybės imtis skirtingų nacionalinių priemonių, užtikrintas nuoseklus požiūris, didesnis teisinis tikrumas ir galimybė išvengti didelių kliūčių lyginamuosius indeksus teikti tarpvalstybiniu mastu;

| (8) | šio reglamento taikymo sritis turėtų būti kuo platesnė, kiek tai yra būtina prevencinei reguliavimo sistemai sukurti. Rengiant ir nustatant lyginamuosius indeksus veikiama savo nuožiūra ir savaime kyla tam tikrų rūšių interesų konfliktų, o tai reiškia, kad atsiranda galimybių ir paskatų manipuliuoti tais lyginamaisiais indeksais. Šie rizikos veiksniai būdingi visiems lyginamiesiems indeksams, todėl jiems visiems reikėtų taikyti tinkamus valdymo ir kontrolės reikalavimus.
  Vis dėlto rizikos laipsnis skiriasi, todėl požiūris, kurio laikomasi, kiekvienu atveju turėtų pritaikytas prie konkrečių aplinkybių.
  Kadangi lyginamojo indekso pažeidžiamumas ir svarba ilgainiui kinta, reglamentuojant tik šiuo metu svarbius ar pažeidžiamus indeksus nebūtų pašalinta rizika, kurią bet kuris lyginamasis indeksas gali kelti ateityje. Visų pirma gali būti taip, kad šiuo metu ne taip plačiai naudojami lyginamieji indeksai bus plačiai naudojami ateityje, taigi net menkiausias manipuliavimas jais gali turėti didelį poveikį; |
| --- | --- |

(8)

šio reglamento taikymo sritis turėtų būti kuo platesnė, kiek tai yra būtina prevencinei reguliavimo sistemai sukurti. Rengiant ir nustatant lyginamuosius indeksus veikiama savo nuožiūra ir savaime kyla tam tikrų rūšių interesų konfliktų, o tai reiškia, kad atsiranda galimybių ir paskatų manipuliuoti tais lyginamaisiais indeksais. Šie rizikos veiksniai būdingi visiems lyginamiesiems indeksams, todėl jiems visiems reikėtų taikyti tinkamus valdymo ir kontrolės reikalavimus.
  Vis dėlto rizikos laipsnis skiriasi, todėl požiūris, kurio laikomasi, kiekvienu atveju turėtų pritaikytas prie konkrečių aplinkybių.
  Kadangi lyginamojo indekso pažeidžiamumas ir svarba ilgainiui kinta, reglamentuojant tik šiuo metu svarbius ar pažeidžiamus indeksus nebūtų pašalinta rizika, kurią bet kuris lyginamasis indeksas gali kelti ateityje. Visų pirma gali būti taip, kad šiuo metu ne taip plačiai naudojami lyginamieji indeksai bus plačiai naudojami ateityje, taigi net menkiausias manipuliavimas jais gali turėti didelį poveikį;

| (9) | itin svarbus veiksnys nustatant šio reglamento taikymo sritį turėtų būti tai, ar nuo lyginamojo indekso išvesties vertės priklauso finansinės priemonės
  arba
  finansinės sutarties vertė ▌. Taigi taikymo sritis neturėtų priklausyti nuo pradinių duomenų pobūdžio. Todėl į taikymo sritį turėtų būti įtraukti lyginamieji indeksai, apskaičiuoti remiantis tiek ekonominiais pradiniais duomenimis, tokiais kaip akcijų kainos, tiek neekonominėmis vertėmis ar skaičiais, tokiais kaip oro sąlygų parametrai. Ši sistema turėtų apimti su tokia rizika susijusius lyginamuosius indeksus ir joje taip pat turėtų būti
  atsižvelgiama į tai, kad visame pasaulyje teikiama daug indeksų ir kad jie daro skirtingą poveikį finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Šiame reglamente taip pat turėtų būti
  numatytas proporcingas atsakas į riziką, kurią kelia įvairūs lyginamieji indeksai. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems lyginamiesiems indeksams, naudojamiems finansinių priemonių, kurios yra įtrauktos į prekybos sąrašus arba kuriomis prekiaujama reguliuojamose prekybos vietose, kainai nustatyti
  . Visos šiame reglamente nurodomos dienos turėtų reikšti kalendorines dienas
  ; |
| --- | --- |

(9)

itin svarbus veiksnys nustatant šio reglamento taikymo sritį turėtų būti tai, ar nuo lyginamojo indekso išvesties vertės priklauso finansinės priemonės
  arba
  finansinės sutarties vertė ▌. Taigi taikymo sritis neturėtų priklausyti nuo pradinių duomenų pobūdžio. Todėl į taikymo sritį turėtų būti įtraukti lyginamieji indeksai, apskaičiuoti remiantis tiek ekonominiais pradiniais duomenimis, tokiais kaip akcijų kainos, tiek neekonominėmis vertėmis ar skaičiais, tokiais kaip oro sąlygų parametrai. Ši sistema turėtų apimti su tokia rizika susijusius lyginamuosius indeksus ir joje taip pat turėtų būti
  atsižvelgiama į tai, kad visame pasaulyje teikiama daug indeksų ir kad jie daro skirtingą poveikį finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Šiame reglamente taip pat turėtų būti
  numatytas proporcingas atsakas į riziką, kurią kelia įvairūs lyginamieji indeksai. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems lyginamiesiems indeksams, naudojamiems finansinių priemonių, kurios yra įtrauktos į prekybos sąrašus arba kuriomis prekiaujama reguliuojamose prekybos vietose, kainai nustatyti
  . Visos šiame reglamente nurodomos dienos turėtų reikšti kalendorines dienas
  ;

| (10) | daug vartotojų yra sudarę finansines sutartis, visų pirma hipoteka užtikrintas vartojimo kredito sutartis, susietas su lyginamaisiais indeksais, kuriems kyla ta pati rizika. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas rodikliams (indeksams) ar orientacinėms normoms, nurodytiems Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/17/ES (8); |
| --- | --- |

(10)

daug vartotojų yra sudarę finansines sutartis, visų pirma hipoteka užtikrintas vartojimo kredito sutartis, susietas su lyginamaisiais indeksais, kuriems kyla ta pati rizika. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas rodikliams (indeksams) ar orientacinėms normoms, nurodytiems Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/17/ES (8);

| (11) | indekso arba esamų indeksų derinio, į kuriuos neįtraukiami nauji pradiniai duomenys, naudojimas fondo veiklos rezultatams arba finansiniam produktui vertinti turėtų būti laikomas lyginamojo indekso naudojimu; |
| --- | --- |

(11)

indekso arba esamų indeksų derinio, į kuriuos neįtraukiami nauji pradiniai duomenys, naudojimas fondo veiklos rezultatams arba finansiniam produktui vertinti turėtų būti laikomas lyginamojo indekso naudojimu;

| (12) | visiems lyginamųjų indeksų administratoriams gali grėsti interesų konfliktai, jie gali veikti savo nuožiūra ir turėti netinkamas valdymo ir kontrolės sistemas. Be to, kadangi administratoriai kontroliuoja lyginamojo indekso rengimo procesą, reikalauti, kad jie gautų veiklos leidimus ir būtų prižiūrimi
  arba užsiregistruotų
  , yra veiksmingiausias būdas užtikrinti lyginamųjų indeksų teisingumą; |
| --- | --- |

(12)

visiems lyginamųjų indeksų administratoriams gali grėsti interesų konfliktai, jie gali veikti savo nuožiūra ir turėti netinkamas valdymo ir kontrolės sistemas. Be to, kadangi administratoriai kontroliuoja lyginamojo indekso rengimo procesą, reikalauti, kad jie gautų veiklos leidimus ir būtų prižiūrimi
  arba užsiregistruotų
  , yra veiksmingiausias būdas užtikrinti lyginamųjų indeksų teisingumą;

| (13) | duomenų teikėjams gresia galimi interesų konfliktai, jie veikia savo nuožiūra, todėl gali užsiimti manipuliavimu. Lyginamojo indekso duomenų teikimas – savanoriška veikla. Jei dėl kokios nors iniciatyvos duomenų teikėjai turės gerokai pakeisti savo verslo modelius, jie gali nustoti teikti duomenis. Tačiau subjektams, kuriems jau taikomas reguliavimas ir priežiūra, dėl gero valdymo ir kontrolės sistemų reikalavimų neturėtų susidaryti didelių išlaidų ar neproporcingos administracinės naštos. Todėl šiuo reglamentu nustatomi tam tikri įpareigojimai prižiūrimiems duomenų teikėjams; |
| --- | --- |

(13)

duomenų teikėjams gresia galimi interesų konfliktai, jie veikia savo nuožiūra, todėl gali užsiimti manipuliavimu. Lyginamojo indekso duomenų teikimas – savanoriška veikla. Jei dėl kokios nors iniciatyvos duomenų teikėjai turės gerokai pakeisti savo verslo modelius, jie gali nustoti teikti duomenis. Tačiau subjektams, kuriems jau taikomas reguliavimas ir priežiūra, dėl gero valdymo ir kontrolės sistemų reikalavimų neturėtų susidaryti didelių išlaidų ar neproporcingos administracinės naštos. Todėl šiuo reglamentu nustatomi tam tikri įpareigojimai prižiūrimiems duomenų teikėjams;

| (14) | administratorius – fizinis arba juridinis asmuo,
  savanoriškai
  kontroliuojantis lyginamojo indekso teikimą, visų pirma administruojantis lyginamąjį indeksą, renkantis ir analizuojantis pradinius duomenis, nustatantis lyginamąjį indeksą ir
  tiesiogiai
  jį skelbiantis
  arba pavedantis jį skelbti trečiajam asmeniui
  . Tačiau jei asmuo tik skelbia lyginamąjį indeksą arba juo remiasi vykdydamas žurnalistinę veiklą, bet nekontroliuoja to lyginamojo indekso teikimo, tam asmeniui neturėtų būti taikomi šiuo reglamentu administratoriams nustatyti reikalavimai; |
| --- | --- |

(14)

administratorius – fizinis arba juridinis asmuo,
  savanoriškai
  kontroliuojantis lyginamojo indekso teikimą, visų pirma administruojantis lyginamąjį indeksą, renkantis ir analizuojantis pradinius duomenis, nustatantis lyginamąjį indeksą ir
  tiesiogiai
  jį skelbiantis
  arba pavedantis jį skelbti trečiajam asmeniui
  . Tačiau jei asmuo tik skelbia lyginamąjį indeksą arba juo remiasi vykdydamas žurnalistinę veiklą, bet nekontroliuoja to lyginamojo indekso teikimo, tam asmeniui neturėtų būti taikomi šiuo reglamentu administratoriams nustatyti reikalavimai;

| (15) | indeksas apskaičiuojamas pagal formulę arba kokią nors kitą metodiką remiantis pagrindinėmis vertėmis. Rengiant šią formulę, atliekant skaičiavimą arba nustatant pirminius duomenis veikiama savo nuožiūra. Dėl šio veikimo savo nuožiūra kyla manipuliavimo rizika, todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems lyginamiesiems indeksams, kuriems būdinga ši charakteristika. Tačiau kai finansinė priemonė susiejama su vienintele kaina arba verte, pvz., kai pasirinkimo sandorio referencinė kaina yra vienintelio vertybinio popieriaus kaina, tuomet skaičiavimo, pirminių duomenų ar veikimo savo nuožiūra nėra. Todėl vienintelės kainos arba vienintelės vertės referencinės kainos neturėtų būti laikomos lyginamaisiais indeksais taikant šį reglamentą. Pagrindinių sandorio šalių rengiamos referencinės arba galutinės kainos neturėtų būti laikomos lyginamaisiais indeksais, nes jos naudojamos sprendžiant dėl atsiskaitymo, garantinių įmokų bei rizikos valdymo, taigi nuo jų nepriklauso pagal finansinę priemonę mokėtina suma arba finansinės priemonės vertė; |
| --- | --- |

(15)

indeksas apskaičiuojamas pagal formulę arba kokią nors kitą metodiką remiantis pagrindinėmis vertėmis. Rengiant šią formulę, atliekant skaičiavimą arba nustatant pirminius duomenis veikiama savo nuožiūra. Dėl šio veikimo savo nuožiūra kyla manipuliavimo rizika, todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems lyginamiesiems indeksams, kuriems būdinga ši charakteristika. Tačiau kai finansinė priemonė susiejama su vienintele kaina arba verte, pvz., kai pasirinkimo sandorio referencinė kaina yra vienintelio vertybinio popieriaus kaina, tuomet skaičiavimo, pirminių duomenų ar veikimo savo nuožiūra nėra. Todėl vienintelės kainos arba vienintelės vertės referencinės kainos neturėtų būti laikomos lyginamaisiais indeksais taikant šį reglamentą. Pagrindinių sandorio šalių rengiamos referencinės arba galutinės kainos neturėtų būti laikomos lyginamaisiais indeksais, nes jos naudojamos sprendžiant dėl atsiskaitymo, garantinių įmokų bei rizikos valdymo, taigi nuo jų nepriklauso pagal finansinę priemonę mokėtina suma arba finansinės priemonės vertė;

| (16) | įgyvendinant šį reglamentą, Europos Centrinio Banko ir Europos centrinių bankų sistemos nacionalinių centrinių bankų nepriklausomumas, kai jie vykdo savo įgaliojimus, užduotis ir pareigas, jiems pavedamus Sutartimis, taip pat atitinkamos valstybės narės ar trečiosios valstybės konstitucinei struktūrai priklausančių nacionalinių centrinių bankų nepriklausomumas turėtų būti visapusiškai gerbiamas
  ; |
| --- | --- |

(16)

įgyvendinant šį reglamentą, Europos Centrinio Banko ir Europos centrinių bankų sistemos nacionalinių centrinių bankų nepriklausomumas, kai jie vykdo savo įgaliojimus, užduotis ir pareigas, jiems pavedamus Sutartimis, taip pat atitinkamos valstybės narės ar trečiosios valstybės konstitucinei struktūrai priklausančių nacionalinių centrinių bankų nepriklausomumas turėtų būti visapusiškai gerbiamas
  ;

| (17) | ▌siekiant užtikrinti lyginamųjų indeksų teisingumą, turėtų būti reikalaujama, kad lyginamųjų indeksų administratoriai įgyvendintų tinkamas valdymo priemones, kad galėtų kontroliuoti šiuos interesų konfliktus ir išsaugoti pasitikėjimą lyginamųjų indeksų teisingumu. Net jei administratoriai veiksmingai valdomi, daugumai jų kyla tam tikrų interesų konfliktų ir jiems gali tekti atlikti vertinimus ir priimti sprendimus, kurie daro poveikį įvairiems suinteresuotiesiems subjektams. Todėl
  svarbu
  užtikrinti, kad administratoriai būtų nustatę nepriklausomą funkciją, kurią vykdantys asmenys prižiūrėtų valdymo priemonių, kuriomis vykdoma veiksminga priežiūra, įgyvendinimą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

(17)

▌siekiant užtikrinti lyginamųjų indeksų teisingumą, turėtų būti reikalaujama, kad lyginamųjų indeksų administratoriai įgyvendintų tinkamas valdymo priemones, kad galėtų kontroliuoti šiuos interesų konfliktus ir išsaugoti pasitikėjimą lyginamųjų indeksų teisingumu. Net jei administratoriai veiksmingai valdomi, daugumai jų kyla tam tikrų interesų konfliktų ir jiems gali tekti atlikti vertinimus ir priimti sprendimus, kurie daro poveikį įvairiems suinteresuotiesiems subjektams. Todėl
  svarbu
  užtikrinti, kad administratoriai būtų nustatę nepriklausomą funkciją, kurią vykdantys asmenys prižiūrėtų valdymo priemonių, kuriomis vykdoma veiksminga priežiūra, įgyvendinimą ir veiksmingumą;

| (18) | dėl manipuliavimo lyginamaisiais indeksais ar jų nepatikimumo gali būti padaryta žala investuotojams ir vartotojams. Todėl šiame reglamente turėtų būti nustatyta sistema, pagal kurią administratoriai ir duomenų teikėjai turi saugoti informaciją, taip pat užtikrinti su lyginamojo indekso paskirtimi ir pradiniais duomenimis susijusį skaidrumą, taip sudarant geresnes sąlygas veiksmingiau ir sąžiningiau nagrinėti galimus skundus pagal nacionalinę ar Sąjungos teisę; |
| --- | --- |

(18)

dėl manipuliavimo lyginamaisiais indeksais ar jų nepatikimumo gali būti padaryta žala investuotojams ir vartotojams. Todėl šiame reglamente turėtų būti nustatyta sistema, pagal kurią administratoriai ir duomenų teikėjai turi saugoti informaciją, taip pat užtikrinti su lyginamojo indekso paskirtimi ir pradiniais duomenimis susijusį skaidrumą, taip sudarant geresnes sąlygas veiksmingiau ir sąžiningiau nagrinėti galimus skundus pagal nacionalinę ar Sąjungos teisę;

| (19) | auditui atlikti ir šio reglamento vykdymo veiksmingumui užtikrinti reikalinga ex post analizė ir įrodymai. Todėl
  šiuo reglamentu reikėtų nustatyti sistemą, kad
  lyginamųjų indeksų administratoriai pakankamai laiko saugotų atitinkamą informaciją, susijusią su lyginamojo indekso skaičiavimu. Tikrovė, kurią siekiama įvertinti lyginamuoju indeksu, ir aplinka, kurioje ta tikrovė vertinama, laikui bėgant gali pasikeisti. Todėl būtina, kad lyginamųjų indeksų teikimo procesas ir metodika būtų periodiškai audituojami ar peržiūrimi trūkumams ir galimiems patobulinimams nustatyti. Konkretaus lyginamojo indekso teikimo sutrikimai gali daryti poveikį daugeliui suinteresuotųjų subjektų ir jie gali padėti nustatyti šiuos trūkumus. Todėl
  šiuo reglamentu reikėtų nustatyti sistemą, kad būtų nustatyta nepriklausoma
  skundų nagrinėjimo
  procedūra
  ,
  kurios laikydamiesi administratoriai užtikrintų suinteresuotiesiems subjektams galimybę
  pranešti lyginamojo indekso administratoriui apie skundus
  ir kurią taikant būtų užtikrinta, kad
  lyginamojo indekso administratorius objektyviai įvertintų kiekvieno skundo esmę; |
| --- | --- |

(19)

auditui atlikti ir šio reglamento vykdymo veiksmingumui užtikrinti reikalinga ex post analizė ir įrodymai. Todėl
  šiuo reglamentu reikėtų nustatyti sistemą, kad
  lyginamųjų indeksų administratoriai pakankamai laiko saugotų atitinkamą informaciją, susijusią su lyginamojo indekso skaičiavimu. Tikrovė, kurią siekiama įvertinti lyginamuoju indeksu, ir aplinka, kurioje ta tikrovė vertinama, laikui bėgant gali pasikeisti. Todėl būtina, kad lyginamųjų indeksų teikimo procesas ir metodika būtų periodiškai audituojami ar peržiūrimi trūkumams ir galimiems patobulinimams nustatyti. Konkretaus lyginamojo indekso teikimo sutrikimai gali daryti poveikį daugeliui suinteresuotųjų subjektų ir jie gali padėti nustatyti šiuos trūkumus. Todėl
  šiuo reglamentu reikėtų nustatyti sistemą, kad būtų nustatyta nepriklausoma
  skundų nagrinėjimo
  procedūra
  ,
  kurios laikydamiesi administratoriai užtikrintų suinteresuotiesiems subjektams galimybę
  pranešti lyginamojo indekso administratoriui apie skundus
  ir kurią taikant būtų užtikrinta, kad
  lyginamojo indekso administratorius objektyviai įvertintų kiekvieno skundo esmę;

| (20) | lyginamųjų indeksų teikimo srityje svarbios funkcijos, kaip antai lyginamojo indekso skaičiavimas, pradinių duomenų rinkimas ir lyginamojo indekso platinimas, dažnai perduodamos tretiesiems asmenims. Siekiant užtikrinti valdymo priemonių veiksmingumą, būtina užtikrinti, kad naudojantis tokiomis užsakomosiomis paslaugomis lyginamojo indekso administratorius nebūtų atleidžiamas nuo jokių savo įpareigojimų ir atsakomybės ir tokiomis paslaugomis būtų naudojamasi taip, kad nebūtų trikdomas nei administratoriaus gebėjimas vykdyti šiuos įpareigojimus ar įgyvendinti šią atsakomybę, nei atitinkamos kompetentingos institucijos gebėjimas vykdyti jų priežiūrą; |
| --- | --- |

(20)

lyginamųjų indeksų teikimo srityje svarbios funkcijos, kaip antai lyginamojo indekso skaičiavimas, pradinių duomenų rinkimas ir lyginamojo indekso platinimas, dažnai perduodamos tretiesiems asmenims. Siekiant užtikrinti valdymo priemonių veiksmingumą, būtina užtikrinti, kad naudojantis tokiomis užsakomosiomis paslaugomis lyginamojo indekso administratorius nebūtų atleidžiamas nuo jokių savo įpareigojimų ir atsakomybės ir tokiomis paslaugomis būtų naudojamasi taip, kad nebūtų trikdomas nei administratoriaus gebėjimas vykdyti šiuos įpareigojimus ar įgyvendinti šią atsakomybę, nei atitinkamos kompetentingos institucijos gebėjimas vykdyti jų priežiūrą;

| (21) | lyginamojo indekso administratorius yra pagrindinis pradinių duomenų gavėjas ir gali nuosekliai vertinti šių pradinių duomenų teisingumą ir tikslumą ▌; |
| --- | --- |

(21)

lyginamojo indekso administratorius yra pagrindinis pradinių duomenų gavėjas ir gali nuosekliai vertinti šių pradinių duomenų teisingumą ir tikslumą ▌;

| (22) | administratoriaus darbuotojai gali nustatyti galimus šio reglamento pažeidimus arba galimus trūkumus, dėl kurių galėtų būti manipuliuojama arba bandoma manipuliuoti indeksais. Todėl šiuo reglamentu reikėtų
  nustatyti sistemą
  , kad darbuotojai galėtų konfidencialiai perspėti administratorius apie galimus šios reglamento pažeidimus; |
| --- | --- |

(22)

administratoriaus darbuotojai gali nustatyti galimus šio reglamento pažeidimus arba galimus trūkumus, dėl kurių galėtų būti manipuliuojama arba bandoma manipuliuoti indeksais. Todėl šiuo reglamentu reikėtų
  nustatyti sistemą
  , kad darbuotojai galėtų konfidencialiai perspėti administratorius apie galimus šios reglamento pažeidimus;

| (23) | bet kokia galimybė veikti savo nuožiūra teikiant pradinius duomenis suteikia galimybę manipuliuoti lyginamuoju indeksu. Tais atvejais, kai pradiniai duomenys yra pagrįsti sandoriais, galimybių veikti savo nuožiūra yra mažiau, todėl sumažėja ir galimybių manipuliuoti duomenimis. Todėl paprastai, kai tai įmanoma, lyginamųjų indeksų administratoriai turėtų naudoti su faktiniais sandoriais susijusius pradinius duomenis, bet galima naudoti kitus duomenis tais atvejais, kai sandorių duomenų nepakanka lyginamojo indekso teisingumui ir tikslumui užtikrinti; |
| --- | --- |

(23)

bet kokia galimybė veikti savo nuožiūra teikiant pradinius duomenis suteikia galimybę manipuliuoti lyginamuoju indeksu. Tais atvejais, kai pradiniai duomenys yra pagrįsti sandoriais, galimybių veikti savo nuožiūra yra mažiau, todėl sumažėja ir galimybių manipuliuoti duomenimis. Todėl paprastai, kai tai įmanoma, lyginamųjų indeksų administratoriai turėtų naudoti su faktiniais sandoriais susijusius pradinius duomenis, bet galima naudoti kitus duomenis tais atvejais, kai sandorių duomenų nepakanka lyginamojo indekso teisingumui ir tikslumui užtikrinti;

| (24) | lyginamojo indekso tikslumas ir patikimumas vertinant ekonomikos tikrovę, kuriai stebėti jis yra skirtas, priklauso nuo naudojamos metodikos ir pradinių duomenų. Todėl būtina patvirtinti
  skaidrią
  metodiką, kuria užtikrinamas lyginamojo indekso patikimumas ir tikslumas; |
| --- | --- |

(24)

lyginamojo indekso tikslumas ir patikimumas vertinant ekonomikos tikrovę, kuriai stebėti jis yra skirtas, priklauso nuo naudojamos metodikos ir pradinių duomenų. Todėl būtina patvirtinti
  skaidrią
  metodiką, kuria užtikrinamas lyginamojo indekso patikimumas ir tikslumas;

| (25) | siekiant užtikrinti, kad lyginamasis indeksas nuolat būtų tikslus, gali būti būtina pakeisti jo metodiką, tačiau bet kokie metodikos pokyčiai daro poveikį lyginamojo indekso naudotojams ir suinteresuotiesiems subjektams. Todėl būtina patikslinti lyginamojo indekso metodikos keitimo tvarką, įskaitant konsultacijų poreikį, kad naudotojai ir suinteresuotieji subjektai galėtų imtis būtinų veiksmų atsižvelgdami į šiuos pokyčius arba pranešti administratoriui, jei šie pokyčiai jiems kelia abejonių; |
| --- | --- |

(25)

siekiant užtikrinti, kad lyginamasis indeksas nuolat būtų tikslus, gali būti būtina pakeisti jo metodiką, tačiau bet kokie metodikos pokyčiai daro poveikį lyginamojo indekso naudotojams ir suinteresuotiesiems subjektams. Todėl būtina patikslinti lyginamojo indekso metodikos keitimo tvarką, įskaitant konsultacijų poreikį, kad naudotojai ir suinteresuotieji subjektai galėtų imtis būtinų veiksmų atsižvelgdami į šiuos pokyčius arba pranešti administratoriui, jei šie pokyčiai jiems kelia abejonių;

| (26) | lyginamųjų indeksų teisingumas ir tikslumas priklauso nuo duomenų teikėjų teikiamų pradinių duomenų teisingumo ir tikslumo. Labai svarbu, kad duomenų teikėjų įpareigojimai
  tokių
  pradinių duomenų atžvilgiu būtų aiškiai nustatyti, kad jais būtų galima kliautis ir kad jie derėtų su lyginamojo indekso administratoriaus kontrolės priemonėmis bei metodika. Todėl
  , kai tikslinga ir įmanoma, bendradarbiaujant su duomenų teikėjais,
  lyginamojo indekso administratorius
  turėtų parengti
  elgesio kodeksą, kuriame nustatytų šiuos reikalavimus ir
  duomenų teikėjų pareigas, susijusias su pradinių duomenų teikimu
  ; |
| --- | --- |

(26)

lyginamųjų indeksų teisingumas ir tikslumas priklauso nuo duomenų teikėjų teikiamų pradinių duomenų teisingumo ir tikslumo. Labai svarbu, kad duomenų teikėjų įpareigojimai
  tokių
  pradinių duomenų atžvilgiu būtų aiškiai nustatyti, kad jais būtų galima kliautis ir kad jie derėtų su lyginamojo indekso administratoriaus kontrolės priemonėmis bei metodika. Todėl
  , kai tikslinga ir įmanoma, bendradarbiaujant su duomenų teikėjais,
  lyginamojo indekso administratorius
  turėtų parengti
  elgesio kodeksą, kuriame nustatytų šiuos reikalavimus ir
  duomenų teikėjų pareigas, susijusias su pradinių duomenų teikimu
  ;

| (27) | daug lyginamųjų indeksų nustatomi
  taikant formulę, pagal kurią jie apskaičiuojami
  remiantis pradiniais duomenimis, gaunamais iš reguliuojamų prekybos vietų
  , patvirtintų skelbimo arba informacijos teikimo mechanizmo subjektų
  , energijos biržų
  arba
  apyvartinių taršos leidimų aukcionų.
  Šiais atvejais esamas
  reguliavimas ir priežiūra
  užtikrina
  pradinių duomenų
  teisingumą ir skaidrumą
  ir
  nustato
  valdymo
  reikalavimus
  bei pranešimo apie pažeidimus
  procedūras
  . Todėl
  , jeigu visi pagrindiniai pradiniai duomenys yra gaunami iš prekybos vietų, kurioms taikomi skaidrumo po prekybos sandorio reikalavimai, įskaitant trečiosios valstybės rinką, laikomą lygiaverte Sąjungos reguliuojamai rinkai,
  šiems lyginamiesiems indeksams
  turėtų būti
  netaikomi tam tikri
  šio reglamento
  įpareigojimai, kad būtų išvengta dvigubo reglamentavimo, atsižvelgiant į tai, kad jų priežiūra užtikrinamas naudojamų pradinių duomenų teisingumas; |
| --- | --- |

(27)

daug lyginamųjų indeksų nustatomi
  taikant formulę, pagal kurią jie apskaičiuojami
  remiantis pradiniais duomenimis, gaunamais iš reguliuojamų prekybos vietų
  , patvirtintų skelbimo arba informacijos teikimo mechanizmo subjektų
  , energijos biržų
  arba
  apyvartinių taršos leidimų aukcionų.
  Šiais atvejais esamas
  reguliavimas ir priežiūra
  užtikrina
  pradinių duomenų
  teisingumą ir skaidrumą
  ir
  nustato
  valdymo
  reikalavimus
  bei pranešimo apie pažeidimus
  procedūras
  . Todėl
  , jeigu visi pagrindiniai pradiniai duomenys yra gaunami iš prekybos vietų, kurioms taikomi skaidrumo po prekybos sandorio reikalavimai, įskaitant trečiosios valstybės rinką, laikomą lygiaverte Sąjungos reguliuojamai rinkai,
  šiems lyginamiesiems indeksams
  turėtų būti
  netaikomi tam tikri
  šio reglamento
  įpareigojimai, kad būtų išvengta dvigubo reglamentavimo, atsižvelgiant į tai, kad jų priežiūra užtikrinamas naudojamų pradinių duomenų teisingumas;

| (28) | duomenų teikėjams gali kilti interesų konfliktų ir jie gali nustatydami pradinius duomenis veikti savo nuožiūra. Todėl būtina, kad duomenų teikėjams
  , kai įmanoma ir tikslinga,
  būtų taikomos valdymo priemonės, kuriomis būtų užtikrinta, kad tokie konfliktai būtų valdomi, o pradiniai duomenys būtų tikslūs, atitiktų administratoriaus reikalavimus ir juos būtų galima patvirtinti; |
| --- | --- |

(28)

duomenų teikėjams gali kilti interesų konfliktų ir jie gali nustatydami pradinius duomenis veikti savo nuožiūra. Todėl būtina, kad duomenų teikėjams
  , kai įmanoma ir tikslinga,
  būtų taikomos valdymo priemonės, kuriomis būtų užtikrinta, kad tokie konfliktai būtų valdomi, o pradiniai duomenys būtų tikslūs, atitiktų administratoriaus reikalavimus ir juos būtų galima patvirtinti;

| (29) | įvairių rūšių lyginamųjų indeksų ir įvairių lyginamųjų indeksų sektorių charakteristikos ir trūkumai yra skirtingi ir jie susiję su nevienoda rizika. Šio reglamento nuostatos turėtų būti papildomai patikslintos tam tikrų sektorių ir tam tikrų rūšių lyginamiesiems indeksams. ▌Biržos prekių lyginamieji indeksai yra plačiai naudojami ir turi sektoriui būdingų charakteristikų, todėl būtina šiame reglamente nustatyti, kaip šios nuostatos būtų taikomos šiems lyginamiesiems indeksams
  . Be to, šiame reglamente reikėtų numatyti tam tikrą lankstumą, kad atsižvelgiant į tarptautinius pokyčius, ypač Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO) darbą, būtų galima laiku atnaujinti diferencijuotus skirtingiems lyginamųjų indeksų sektoriams taikomus reikalavimus; |
| --- | --- |

(29)

įvairių rūšių lyginamųjų indeksų ir įvairių lyginamųjų indeksų sektorių charakteristikos ir trūkumai yra skirtingi ir jie susiję su nevienoda rizika. Šio reglamento nuostatos turėtų būti papildomai patikslintos tam tikrų sektorių ir tam tikrų rūšių lyginamiesiems indeksams. ▌Biržos prekių lyginamieji indeksai yra plačiai naudojami ir turi sektoriui būdingų charakteristikų, todėl būtina šiame reglamente nustatyti, kaip šios nuostatos būtų taikomos šiems lyginamiesiems indeksams
  . Be to, šiame reglamente reikėtų numatyti tam tikrą lankstumą, kad atsižvelgiant į tarptautinius pokyčius, ypač Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO) darbą, būtų galima laiku atnaujinti diferencijuotus skirtingiems lyginamųjų indeksų sektoriams taikomus reikalavimus;

| (29a) | siekiant užtikrinti proporcingą reguliavimą, kad pagal šį reglamentą lyginamasis indeksas būtų laikomas ypatingai svarbiu, jis turi būti laikomas sisteminio pobūdžio arba sistemingai naudojamu indeksu ir būti neapsaugotas nuo manipuliavimo; |
| --- | --- |

(29a)

siekiant užtikrinti proporcingą reguliavimą, kad pagal šį reglamentą lyginamasis indeksas būtų laikomas ypatingai svarbiu, jis turi būti laikomas sisteminio pobūdžio arba sistemingai naudojamu indeksu ir būti neapsaugotas nuo manipuliavimo;

| (30) | sutrikimai teikiant tam tikrus ypatingos svarbos lyginamuosius indeksus gali padaryti didelį poveikį finansiniam stabilumui, tvarkingam rinkų veikimui ar investuotojams, todėl būtina taikyti papildomus reikalavimus tų ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų teisingumui ir pagrįstumui užtikrinti.
  Tą galimą neigiamą ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų poveikį finansiniam stabilumui gali pajusti viena valstybė narė arba daugiau. Nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA turi nustatyti, kurie lyginamieji indeksai priskiriami prie ypatingos svarbos indeksų; |
| --- | --- |

(30)

sutrikimai teikiant tam tikrus ypatingos svarbos lyginamuosius indeksus gali padaryti didelį poveikį finansiniam stabilumui, tvarkingam rinkų veikimui ar investuotojams, todėl būtina taikyti papildomus reikalavimus tų ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų teisingumui ir pagrįstumui užtikrinti.
  Tą galimą neigiamą ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų poveikį finansiniam stabilumui gali pajusti viena valstybė narė arba daugiau. Nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA turi nustatyti, kurie lyginamieji indeksai priskiriami prie ypatingos svarbos indeksų;

| (30a) | atsižvelgiant į strateginę ypatingos svarbos indeksų reikšmę geram vidaus rinkos veikimui, ESMA turi būti suteikti įgaliojimai, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010 17

   (9)

  straipsnyje nustatytos procedūros, priimti sprendimus, tiesiogiai taikomus administratoriui ir, jei taikytina, lyginamojo indekso duomenų teikėjams, jeigu nacionalinė kompetentinga institucija netaikė šio reglamento arba pažeidė Sąjungos teisę; |
| --- | --- |

(30a)

atsižvelgiant į strateginę ypatingos svarbos indeksų reikšmę geram vidaus rinkos veikimui, ESMA turi būti suteikti įgaliojimai, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010 17

   (9)

  straipsnyje nustatytos procedūros, priimti sprendimus, tiesiogiai taikomus administratoriui ir, jei taikytina, lyginamojo indekso duomenų teikėjams, jeigu nacionalinė kompetentinga institucija netaikė šio reglamento arba pažeidė Sąjungos teisę;

| (31) | duomenų teikėjai, nutraukę duomenų teikimą, gali pakenkti ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų patikimumui
  , nes tų lyginamųjų indeksų galimybės įvertinti susijusią rinkos ar ekonomikos tikrovę būtų labai sumažintos
  . Todėl
  , siekiant išsaugoti šių lyginamųjų indeksų patikimumą,
  būtina numatyti atitinkamos kompetentingos institucijos įgaliojimus reikalauti, kad
  prižiūrimi subjektai duomenis
  ypatingos svarbos lyginamiesiems indeksams nustatyti
  teiktų
  privalomai
  . Privalomu pradinių duomenų teikimu nesiekiama įpareigoti prižiūrimų subjektų sudaryti sandorius arba įsipareigoti juos sudaryti; |
| --- | --- |

(31)

duomenų teikėjai, nutraukę duomenų teikimą, gali pakenkti ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų patikimumui
  , nes tų lyginamųjų indeksų galimybės įvertinti susijusią rinkos ar ekonomikos tikrovę būtų labai sumažintos
  . Todėl
  , siekiant išsaugoti šių lyginamųjų indeksų patikimumą,
  būtina numatyti atitinkamos kompetentingos institucijos įgaliojimus reikalauti, kad
  prižiūrimi subjektai duomenis
  ypatingos svarbos lyginamiesiems indeksams nustatyti
  teiktų
  privalomai
  . Privalomu pradinių duomenų teikimu nesiekiama įpareigoti prižiūrimų subjektų sudaryti sandorius arba įsipareigoti juos sudaryti;

| (31a) | kai lyginamasis indeksas priskiriamas prie ypatingos svarbos indeksų, jo administratorius gali pasinaudoti monopolijos padėtimi to lyginamojo indekso naudotojų nenaudai. Turint tai mintyje, siekiant išvengti piktnaudžiavimo rinka, reikia, kad to ypatingos svarbos lyginamojo indekso kompetentingų institucijų kolegija prižiūrėtų pardavimo kainą ir administratoriaus išlaidas; |
| --- | --- |

(31a)

kai lyginamasis indeksas priskiriamas prie ypatingos svarbos indeksų, jo administratorius gali pasinaudoti monopolijos padėtimi to lyginamojo indekso naudotojų nenaudai. Turint tai mintyje, siekiant išvengti piktnaudžiavimo rinka, reikia, kad to ypatingos svarbos lyginamojo indekso kompetentingų institucijų kolegija prižiūrėtų pardavimo kainą ir administratoriaus išlaidas;

| (32) | kad galėtų tinkamai pasirinkti lyginamuosius indeksus ir suprastų, su kokia rizika jie susiję, lyginamųjų indeksų naudotojai turi žinoti, kas vertinama konkrečiu lyginamuoju indeksu ir kokie jo trūkumai. Todėl konkretaus lyginamojo indekso administratorius turėtų paskelbti pažymą, kurioje nurodomi šie elementai ▌.
  Administratorius turėtų leisti atitinkamai kompetentingai institucijai, kai ji, atlikdama tyrimą, to paprašo, susipažinti su pradiniais duomenimis;


  ▌ |
| --- | --- |

(32)

kad galėtų tinkamai pasirinkti lyginamuosius indeksus ir suprastų, su kokia rizika jie susiję, lyginamųjų indeksų naudotojai turi žinoti, kas vertinama konkrečiu lyginamuoju indeksu ir kokie jo trūkumai. Todėl konkretaus lyginamojo indekso administratorius turėtų paskelbti pažymą, kurioje nurodomi šie elementai ▌.
  Administratorius turėtų leisti atitinkamai kompetentingai institucijai, kai ji, atlikdama tyrimą, to paprašo, susipažinti su pradiniais duomenimis;

▌

| (34) | šiame reglamente turėtų būti atsižvelgta į Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO) 2013 m. liepos 17 d. paskelbtus Finansinių lyginamųjų indeksų principus (toliau – IOSCO finansinių lyginamųjų indeksų principai)
  ir 2012 m. spalio 5 d. IOSCO paskelbtus Naftos kainas nurodančių agentūrų principus (toliau – IOSCO PRA principai)
  , kurie taikomi kaip pasaulinis lyginamųjų indeksų reguliavimo reikalavimų standartas ▌; |
| --- | --- |

(34)

šiame reglamente turėtų būti atsižvelgta į Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO) 2013 m. liepos 17 d. paskelbtus Finansinių lyginamųjų indeksų principus (toliau – IOSCO finansinių lyginamųjų indeksų principai)
  ir 2012 m. spalio 5 d. IOSCO paskelbtus Naftos kainas nurodančių agentūrų principus (toliau – IOSCO PRA principai)
  , kurie taikomi kaip pasaulinis lyginamųjų indeksų reguliavimo reikalavimų standartas ▌;

| (34a) | fizinės biržos prekių rinkos pasižymi išskirtinėmis savybėmis, kurių būtina paisyti siekiant išvengti žalos biržos prekių lyginamųjų indeksų teisingumui ir neigiamos įtakos biržos prekių rinkos skaidrumui, Europos energijos tiekimo saugumui, konkurencingumui ir vartotojų interesams. Todėl tam tikros šio reglamento nuostatos nėra tinkamos taikyti biržos prekių lyginamiesiems indeksams. IOSCO, bendradarbiaujant, be kita ko, su Tarptautine energetikos agentūra ir Tarptautiniu energetikos forumu, sukurti biržos prekių lyginamųjų indeksų principai yra specialiai skirti taikyti visiems biržos prekių lyginamiesiems indeksams, todėl šiame reglamente numatoma, kad tam tikri reikalavimai nebus taikomi biržos prekių lyginamiesiems indeksams; |
| --- | --- |

(34a)

fizinės biržos prekių rinkos pasižymi išskirtinėmis savybėmis, kurių būtina paisyti siekiant išvengti žalos biržos prekių lyginamųjų indeksų teisingumui ir neigiamos įtakos biržos prekių rinkos skaidrumui, Europos energijos tiekimo saugumui, konkurencingumui ir vartotojų interesams. Todėl tam tikros šio reglamento nuostatos nėra tinkamos taikyti biržos prekių lyginamiesiems indeksams. IOSCO, bendradarbiaujant, be kita ko, su Tarptautine energetikos agentūra ir Tarptautiniu energetikos forumu, sukurti biržos prekių lyginamųjų indeksų principai yra specialiai skirti taikyti visiems biržos prekių lyginamiesiems indeksams, todėl šiame reglamente numatoma, kad tam tikri reikalavimai nebus taikomi biržos prekių lyginamiesiems indeksams;

| (34b) | šiuo reglamentu taip pat įvedama pripažinimo sistema, kad trečiosiose valstybėse esantys lyginamųjų indeksų administratoriai galėtų teikti savo lyginamuosius indeksus Sąjungoje, jeigu jie laikosi visų šiame reglamente nustatytų reikalavimų arba atitinkamų IOSCO principų nuostatų; |
| --- | --- |

(34b)

šiuo reglamentu taip pat įvedama pripažinimo sistema, kad trečiosiose valstybėse esantys lyginamųjų indeksų administratoriai galėtų teikti savo lyginamuosius indeksus Sąjungoje, jeigu jie laikosi visų šiame reglamente nustatytų reikalavimų arba atitinkamų IOSCO principų nuostatų;

| (34c) | šiuo reglamentu įvedama patvirtinimo sistema, pagal kurią Sąjungoje esantys administratoriai, turintys veiklos leidimą arba užsiregistravę pagal Sąjungos teisės nuostatas, gali tam tikromis sąlygomis patvirtinti trečiosiose valstybėse teikiamus lyginamuosius indeksus. Tokia patvirtinimo sistema turėtų būti įvesta trečiųjų valstybių administratoriams, susijusiems arba glaudžiai bendradarbiaujantiems su Sąjungoje esančiais administratoriais. Trečiojoje valstybėje pateiktus lyginamuosius standartus patvirtinęs administratorius turėtų būti atsakingas už tuos patvirtintus lyginamuosius indeksus ir užtikrinti, kad jie atitiktų šiame reglamente nurodytas atitinkamas sąlygas arba visus atitinkamų IOSCO principų reikalavimus; |
| --- | --- |

(34c)

šiuo reglamentu įvedama patvirtinimo sistema, pagal kurią Sąjungoje esantys administratoriai, turintys veiklos leidimą arba užsiregistravę pagal Sąjungos teisės nuostatas, gali tam tikromis sąlygomis patvirtinti trečiosiose valstybėse teikiamus lyginamuosius indeksus. Tokia patvirtinimo sistema turėtų būti įvesta trečiųjų valstybių administratoriams, susijusiems arba glaudžiai bendradarbiaujantiems su Sąjungoje esančiais administratoriais. Trečiojoje valstybėje pateiktus lyginamuosius standartus patvirtinęs administratorius turėtų būti atsakingas už tuos patvirtintus lyginamuosius indeksus ir užtikrinti, kad jie atitiktų šiame reglamente nurodytas atitinkamas sąlygas arba visus atitinkamų IOSCO principų reikalavimus;

| (35) | išduoti
  lyginamojo indekso
  administratoriaus veiklos leidimą ir vykdyti jo priežiūrą turėtų valstybės narės, kurioje tas administratorius yra, kompetentinga institucija
  . Administratorių, kuris teikia tik lyginamuosius indeksus, nustatomus taikant formulę, pagal kurią indeksas apskaičiuojamas remiantis pradiniais duomenimis, kurie visi tiesiogiai gaunami iš reguliuojamų prekybos vietų, patvirtintų skelbimo ar informacijos teikimo mechanizmų subjektų, energijos biržų arba apyvartinių taršos leidimų aukcionų, ir (arba) administratorių, kuris teikia tik ne ypatingos svarbos lyginamuosius indeksus, registruoti ir prižiūrėti turėtų kompetentinga institucija. Administratoriaus registracija turėtų nedaryti poveikio atitinkamų kompetentingų institucijų vykdomai priežiūrai. ESMA turėtų tvarkyti administratorių registrą Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(35)

išduoti
  lyginamojo indekso
  administratoriaus veiklos leidimą ir vykdyti jo priežiūrą turėtų valstybės narės, kurioje tas administratorius yra, kompetentinga institucija
  . Administratorių, kuris teikia tik lyginamuosius indeksus, nustatomus taikant formulę, pagal kurią indeksas apskaičiuojamas remiantis pradiniais duomenimis, kurie visi tiesiogiai gaunami iš reguliuojamų prekybos vietų, patvirtintų skelbimo ar informacijos teikimo mechanizmų subjektų, energijos biržų arba apyvartinių taršos leidimų aukcionų, ir (arba) administratorių, kuris teikia tik ne ypatingos svarbos lyginamuosius indeksus, registruoti ir prižiūrėti turėtų kompetentinga institucija. Administratoriaus registracija turėtų nedaryti poveikio atitinkamų kompetentingų institucijų vykdomai priežiūrai. ESMA turėtų tvarkyti administratorių registrą Sąjungos lygmeniu;

| (36) | tam tikromis aplinkybėmis asmuo gali teikti indeksą, bet gali nežinoti, kad šis indeksas susiejamas su finansine priemone. Taip visų pirma gali atsitikti, kai lyginamojo indekso naudotojai ir administratorius yra skirtingose valstybėse narėse. Todėl būtina
  didinti skaidrumo lygį, kalbant apie tai, kuris lyginamasis indeksas naudojamas. Tai galima pasiekti patobulinus prospektų arba pagrindinės informacijos dokumentų, kurių reikalaujama pagal Sąjungos teisę, turinį ir pranešimų apie finansines priemones turinį bei jų sąrašą, kurių reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 596/2014

   (10); |
| --- | --- |

(36)

tam tikromis aplinkybėmis asmuo gali teikti indeksą, bet gali nežinoti, kad šis indeksas susiejamas su finansine priemone. Taip visų pirma gali atsitikti, kai lyginamojo indekso naudotojai ir administratorius yra skirtingose valstybėse narėse. Todėl būtina
  didinti skaidrumo lygį, kalbant apie tai, kuris lyginamasis indeksas naudojamas. Tai galima pasiekti patobulinus prospektų arba pagrindinės informacijos dokumentų, kurių reikalaujama pagal Sąjungos teisę, turinį ir pranešimų apie finansines priemones turinį bei jų sąrašą, kurių reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 596/2014

   (10);

| (37) | priežiūros veiksmingumas užtikrinamas valstybių narių kompetentingoms institucijoms
  ir ESMA
  suteikiant veiksmingas priemones ir įgaliojimus ir skiriant išteklius. Todėl šiame reglamente visų pirma turėtų būti numatomi būtiniausi priežiūros ir tyrimo įgaliojimai, kurie pagal nacionalinę teisę turėtų būti patikėti valstybių narių kompetentingoms institucijoms
  ir ESMA
  . Naudodamosi savo įgaliojimais pagal šį reglamentą kompetentingos institucijos ir ESMA turėtų veikti objektyviai ir nešališkai ir sprendimus priimti savarankiškai; |
| --- | --- |

(37)

priežiūros veiksmingumas užtikrinamas valstybių narių kompetentingoms institucijoms
  ir ESMA
  suteikiant veiksmingas priemones ir įgaliojimus ir skiriant išteklius. Todėl šiame reglamente visų pirma turėtų būti numatomi būtiniausi priežiūros ir tyrimo įgaliojimai, kurie pagal nacionalinę teisę turėtų būti patikėti valstybių narių kompetentingoms institucijoms
  ir ESMA
  . Naudodamosi savo įgaliojimais pagal šį reglamentą kompetentingos institucijos ir ESMA turėtų veikti objektyviai ir nešališkai ir sprendimus priimti savarankiškai;

| (38) | siekiant nustatyti šio reglamento pažeidimus, kompetentingoms institucijoms
  ir ESMA
  pagal nacionalinę teisę būtina turėti galimybę patekti į fizinių ir juridinių asmenų patalpas, kad galėtų konfiskuoti dokumentus. Galimybė patekti į tokias patalpas yra būtina esant pagrindui įtarti, kad yra dokumentų ir kitų duomenų, susijusių su patikrinimo ar tyrimo dalyku, ir jie gali būti svarbūs šio reglamento pažeidimui įrodyti. Be to, galimybė patekti į tokias patalpas būtina tais atvejais, kai asmuo, iš kurio jau pareikalauta pateikti informaciją, to reikalavimo nevykdo arba kai yra pagrįstas pagrindas manyti, kad, pateikus tokį reikalavimą, jis nebūtų vykdomas arba kad dokumentai ar informacija, su kuriais yra susijusi reikalaujama informacija, būtų pašalinti, sugadinti arba sunaikinti. Jei pagal nacionalinę teisę reikia išankstinio atitinkamos valstybės narės teisminės institucijos leidimo, tokiu įgaliojimu patekti į patalpas turi būti naudojamasi gavus tokį išankstinį teisminės institucijos leidimą; |
| --- | --- |

(38)

siekiant nustatyti šio reglamento pažeidimus, kompetentingoms institucijoms
  ir ESMA
  pagal nacionalinę teisę būtina turėti galimybę patekti į fizinių ir juridinių asmenų patalpas, kad galėtų konfiskuoti dokumentus. Galimybė patekti į tokias patalpas yra būtina esant pagrindui įtarti, kad yra dokumentų ir kitų duomenų, susijusių su patikrinimo ar tyrimo dalyku, ir jie gali būti svarbūs šio reglamento pažeidimui įrodyti. Be to, galimybė patekti į tokias patalpas būtina tais atvejais, kai asmuo, iš kurio jau pareikalauta pateikti informaciją, to reikalavimo nevykdo arba kai yra pagrįstas pagrindas manyti, kad, pateikus tokį reikalavimą, jis nebūtų vykdomas arba kad dokumentai ar informacija, su kuriais yra susijusi reikalaujama informacija, būtų pašalinti, sugadinti arba sunaikinti. Jei pagal nacionalinę teisę reikia išankstinio atitinkamos valstybės narės teisminės institucijos leidimo, tokiu įgaliojimu patekti į patalpas turi būti naudojamasi gavus tokį išankstinį teisminės institucijos leidimą;

| (39) | prižiūrimų subjektų turimi telefono pokalbių įrašai ir duomenų srauto išklotinės gali būti labai svarbūs, o kartais ir vieninteliai įrodymai, kuriais remiantis galima nustatyti ir įrodyti šio reglamento, visų pirma valdymo ir kontrolės reikalavimų laikymosi, pažeidimus. Šie įrašai ir išklotinės gali padėti patikrinti už pateiktus duomenis atsakingo asmens ir už jų patvirtinimą atsakingų asmenų tapatybę ir tai, ar laikomasi reikalavimo
  organizaciniu požiūriu
  atskirti darbuotojus. Todėl kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę reikalauti prižiūrimų subjektų turimų telefono pokalbių įrašų, elektroninių pranešimų ar kitų duomenų srauto išklotinių tais atvejais, kai yra pagrindo įtarti, kad tokie įrašai ar išklotinės, susiję su patikrinimo ar tyrimo dalyku, gali būti svarbūs šio reglamento pažeidimui įrodyti; |
| --- | --- |

(39)

prižiūrimų subjektų turimi telefono pokalbių įrašai ir duomenų srauto išklotinės gali būti labai svarbūs, o kartais ir vieninteliai įrodymai, kuriais remiantis galima nustatyti ir įrodyti šio reglamento, visų pirma valdymo ir kontrolės reikalavimų laikymosi, pažeidimus. Šie įrašai ir išklotinės gali padėti patikrinti už pateiktus duomenis atsakingo asmens ir už jų patvirtinimą atsakingų asmenų tapatybę ir tai, ar laikomasi reikalavimo
  organizaciniu požiūriu
  atskirti darbuotojus. Todėl kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę reikalauti prižiūrimų subjektų turimų telefono pokalbių įrašų, elektroninių pranešimų ar kitų duomenų srauto išklotinių tais atvejais, kai yra pagrindo įtarti, kad tokie įrašai ar išklotinės, susiję su patikrinimo ar tyrimo dalyku, gali būti svarbūs šio reglamento pažeidimui įrodyti;

| (40) | kai kurios šio reglamento nuostatos taikomos fiziniams arba juridiniams asmenims trečiosiose valstybėse, kurie gali naudoti lyginamuosius indeksus, būti lyginamųjų indeksų duomenų teikėjai arba kitaip dalyvauti lyginamųjų indeksų nustatymo procese. Todėl kompetentingos institucijos turėtų sudaryti susitarimus su trečiųjų valstybių priežiūros institucijomis. ESMA turėtų koordinuoti tokių bendradarbiavimo susitarimų rengimą ir kompetentingų institucijų keitimąsi iš trečiųjų valstybių gauta informacija; |
| --- | --- |

(40)

kai kurios šio reglamento nuostatos taikomos fiziniams arba juridiniams asmenims trečiosiose valstybėse, kurie gali naudoti lyginamuosius indeksus, būti lyginamųjų indeksų duomenų teikėjai arba kitaip dalyvauti lyginamųjų indeksų nustatymo procese. Todėl kompetentingos institucijos turėtų sudaryti susitarimus su trečiųjų valstybių priežiūros institucijomis. ESMA turėtų koordinuoti tokių bendradarbiavimo susitarimų rengimą ir kompetentingų institucijų keitimąsi iš trečiųjų valstybių gauta informacija;

| (41) | šiuo reglamentu laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje
  (toliau – Chartija)
  , visų pirma teisės į privatų ir šeimos gyvenimą, teisės į asmens duomenų apsaugą, teisės į saviraiškos ir informacijos laisvę, laisvės užsiimti verslu, teisės į nuosavybę, teisės į vartotojų apsaugą, teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisės į gynybą. Todėl šis reglamentas turėtų būti aiškinamas ir taikomas atsižvelgiant į tas teises ir principus
  . Visų pirma, kai šiame reglamente nurodomos saviraiškos kitose žiniasklaidos priemonėse laisvei taikytinos taisyklės ir žurnalistų profesinės taisyklės arba kodeksai, reikėtų atkreipti dėmesį į šias laisves, nes jos garantuojamos Sąjungoje ir valstybėse narėse ir pripažįstamos pagal Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį ir kitas atitinkamas nuostatas. Šis reglamentas neturėtų būti taikomas spaudai, kitoms žiniasklaidos priemonėms ir žurnalistams, jeigu jie tik skelbia arba nurodo lyginamąjį indeksą vykdydami savo žurnalistinę veiklą ir negali kontroliuoti to lyginamojo indekso teikimo; |
| --- | --- |

(41)

šiuo reglamentu laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje
  (toliau – Chartija)
  , visų pirma teisės į privatų ir šeimos gyvenimą, teisės į asmens duomenų apsaugą, teisės į saviraiškos ir informacijos laisvę, laisvės užsiimti verslu, teisės į nuosavybę, teisės į vartotojų apsaugą, teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisės į gynybą. Todėl šis reglamentas turėtų būti aiškinamas ir taikomas atsižvelgiant į tas teises ir principus
  . Visų pirma, kai šiame reglamente nurodomos saviraiškos kitose žiniasklaidos priemonėse laisvei taikytinos taisyklės ir žurnalistų profesinės taisyklės arba kodeksai, reikėtų atkreipti dėmesį į šias laisves, nes jos garantuojamos Sąjungoje ir valstybėse narėse ir pripažįstamos pagal Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį ir kitas atitinkamas nuostatas. Šis reglamentas neturėtų būti taikomas spaudai, kitoms žiniasklaidos priemonėms ir žurnalistams, jeigu jie tik skelbia arba nurodo lyginamąjį indeksą vykdydami savo žurnalistinę veiklą ir negali kontroliuoti to lyginamojo indekso teikimo;

| (42) | atitinkamų asmenų teisės į gynybą turėtų būti visapusiškai gerbiamos. Visų pirma asmenims, kuriems taikomos procedūros, suteikiama galimybė susipažinti su išvadomis, kuriomis kompetentingos institucijos pagrindė savo sprendimą, ir suteikiama teisė būti išklausytiems; |
| --- | --- |

(42)

atitinkamų asmenų teisės į gynybą turėtų būti visapusiškai gerbiamos. Visų pirma asmenims, kuriems taikomos procedūros, suteikiama galimybė susipažinti su išvadomis, kuriomis kompetentingos institucijos pagrindė savo sprendimą, ir suteikiama teisė būti išklausytiems;

| (43) | su lyginamaisiais indeksais susijęs skaidrumas yra būtinas dėl finansų rinkų stabilumo ir investuotojų apsaugos. Visais atvejais keisdamosi informacija arba ją perduodamos kompetentingos institucijos turėtų laikytis asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (11). Visais atvejais keisdamasi informacija arba ją perduodama ESMA turėtų laikytis asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (12); |
| --- | --- |

(43)

su lyginamaisiais indeksais susijęs skaidrumas yra būtinas dėl finansų rinkų stabilumo ir investuotojų apsaugos. Visais atvejais keisdamosi informacija arba ją perduodamos kompetentingos institucijos turėtų laikytis asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (11). Visais atvejais keisdamasi informacija arba ją perduodama ESMA turėtų laikytis asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (12);

| (44) | atsižvelgdamos į Komisijos komunikate dėl sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimo nustatytus principus ir į dėl to priimtus Sąjungos teisės aktus, valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl už šio reglamento nuostatų pažeidimus taikytinų sankcijų ir administracinių priemonių ir užtikrinti jų įgyvendinimą. Tos sankcijos ir administracinės priemonės turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios; |
| --- | --- |

(44)

atsižvelgdamos į Komisijos komunikate dėl sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimo nustatytus principus ir į dėl to priimtus Sąjungos teisės aktus, valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl už šio reglamento nuostatų pažeidimus taikytinų sankcijų ir administracinių priemonių ir užtikrinti jų įgyvendinimą. Tos sankcijos ir administracinės priemonės turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios;

| (45) | todėl reikėtų numatyti administracines priemones, sankcijas ir baudas siekiant užtikrinti bendrą požiūrį valstybėse narėse ir padidinti jų atgrasomąjį poveikį. Konkrečiais atvejais taikomos sankcijos turėtų būti nustatytos prireikus atsižvelgiant į tokius veiksnius kaip
  tyčinės veikos buvimas ar nebuvimas,
  nustatytos finansinės naudos grąžinimas, pažeidimo sunkumas ir trukmė, sunkinančios ar švelninančios aplinkybės, poreikis, kad baudos būtų atgrasomosios ir prireikus jas apskaičiuojant būtų taikoma nuolaida už bendradarbiavimą su kompetentinga institucija ▌; |
| --- | --- |

(45)

todėl reikėtų numatyti administracines priemones, sankcijas ir baudas siekiant užtikrinti bendrą požiūrį valstybėse narėse ir padidinti jų atgrasomąjį poveikį. Konkrečiais atvejais taikomos sankcijos turėtų būti nustatytos prireikus atsižvelgiant į tokius veiksnius kaip
  tyčinės veikos buvimas ar nebuvimas,
  nustatytos finansinės naudos grąžinimas, pažeidimo sunkumas ir trukmė, sunkinančios ar švelninančios aplinkybės, poreikis, kad baudos būtų atgrasomosios ir prireikus jas apskaičiuojant būtų taikoma nuolaida už bendradarbiavimą su kompetentinga institucija ▌;

| (46) | siekiant užtikrinti, kad kompetentingų institucijų priimti sprendimai turėtų atgrasomąjį poveikį visuomenei, paprastai jie turėtų būti skelbiami. Be to, sprendimų skelbimas – svarbi kompetentingų institucijų priemonė rinkos dalyviams informuoti, koks elgesys laikomas šio reglamento pažeidimu, ir geresniam rinkos dalyvių elgesiui skatinti. Jei toks skelbimas galėtų padaryti neproporcingą žalą susijusiems asmenims, kelia grėsmę finansų rinkų stabilumui arba vykdomam tyrimui, kompetentinga institucija turėtų apie sankcijas ir priemones skelbti nuasmenintą skelbimą arba atidėti paskelbimą. Kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę neskelbti apie sankcijas, kai laikoma, kad nuasmeninti arba atidėti skelbimą nepakanka siekiant užtikrinti, kad nekiltų grėsmės finansų rinkoms. Be to, kompetentingos institucijos neprivalo skelbti apie priemones, kurios laikomos nereikšmingomis, o jų skelbimas būtų neproporcingas; |
| --- | --- |

(46)

siekiant užtikrinti, kad kompetentingų institucijų priimti sprendimai turėtų atgrasomąjį poveikį visuomenei, paprastai jie turėtų būti skelbiami. Be to, sprendimų skelbimas – svarbi kompetentingų institucijų priemonė rinkos dalyviams informuoti, koks elgesys laikomas šio reglamento pažeidimu, ir geresniam rinkos dalyvių elgesiui skatinti. Jei toks skelbimas galėtų padaryti neproporcingą žalą susijusiems asmenims, kelia grėsmę finansų rinkų stabilumui arba vykdomam tyrimui, kompetentinga institucija turėtų apie sankcijas ir priemones skelbti nuasmenintą skelbimą arba atidėti paskelbimą. Kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę neskelbti apie sankcijas, kai laikoma, kad nuasmeninti arba atidėti skelbimą nepakanka siekiant užtikrinti, kad nekiltų grėsmės finansų rinkoms. Be to, kompetentingos institucijos neprivalo skelbti apie priemones, kurios laikomos nereikšmingomis, o jų skelbimas būtų neproporcingas;

| (47) | ypatingos svarbos lyginamieji indeksai gali būti susiję su daugiau nei vienos valstybės narės duomenų teikėjais, administratoriais ir naudotojais. Taigi tokio lyginamojo indekso teikimo nutraukimas ar kiti įvykiai, galintys labai pakenkti jo teisingumui, gali daryti poveikį daugiau nei vienoje valstybėje narėje, o tai reiškia, kad tokio lyginamojo indekso priežiūra, jeigu ją vykdytų vien valstybės narės, kurioje jis rengiamas, kompetentinga institucija, nebūtų veiksminga ir efektyvi šalinant riziką, kylančią dėl to ypatingos svarbos lyginamojo indekso. Siekiant užtikrinti veiksmingą kompetentingų institucijų keitimąsi priežiūros informacija ir jų veiklos bei priežiūros priemonių koordinavimą, reikėtų sudaryti kompetentingų institucijų kolegijas
  , kurioms vadovautų ESMA
  . Kolegijų veikla turėtų prisidėti prie suderinto šio reglamento taisyklių taikymo ir priežiūros praktikos konvergencijos. ESMA teisiškai įpareigojantis tarpininkavimas yra pagrindinis elementas užtikrinant koordinavimą, priežiūros nuoseklumą ir priežiūros praktikos konvergenciją. Lyginamieji indeksai gali būti susieti su ilgalaikėmis finansinėmis priemonėmis ir finansinėmis sutartimis. Tam tikrais atvejais įsigaliojus šiam reglamentui tokių lyginamųjų indeksų gali būti nebeleidžiama teikti, nes jiems būdingos charakteristikos, kurių negalima pritaikyti taip, kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų. Tačiau uždraudus toliau teikti tokius lyginamuosius indeksus finansinės priemonės ar finansinės sutartys gali būti nutrauktos arba gali kilti sumaištis, todėl būtų pakenkta investuotojams. Todėl būtina įrašyti nuostatą, kuria būtų leidžiama toliau teikti tokius lyginamuosius indeksus pereinamuoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

(47)

ypatingos svarbos lyginamieji indeksai gali būti susiję su daugiau nei vienos valstybės narės duomenų teikėjais, administratoriais ir naudotojais. Taigi tokio lyginamojo indekso teikimo nutraukimas ar kiti įvykiai, galintys labai pakenkti jo teisingumui, gali daryti poveikį daugiau nei vienoje valstybėje narėje, o tai reiškia, kad tokio lyginamojo indekso priežiūra, jeigu ją vykdytų vien valstybės narės, kurioje jis rengiamas, kompetentinga institucija, nebūtų veiksminga ir efektyvi šalinant riziką, kylančią dėl to ypatingos svarbos lyginamojo indekso. Siekiant užtikrinti veiksmingą kompetentingų institucijų keitimąsi priežiūros informacija ir jų veiklos bei priežiūros priemonių koordinavimą, reikėtų sudaryti kompetentingų institucijų kolegijas
  , kurioms vadovautų ESMA
  . Kolegijų veikla turėtų prisidėti prie suderinto šio reglamento taisyklių taikymo ir priežiūros praktikos konvergencijos. ESMA teisiškai įpareigojantis tarpininkavimas yra pagrindinis elementas užtikrinant koordinavimą, priežiūros nuoseklumą ir priežiūros praktikos konvergenciją. Lyginamieji indeksai gali būti susieti su ilgalaikėmis finansinėmis priemonėmis ir finansinėmis sutartimis. Tam tikrais atvejais įsigaliojus šiam reglamentui tokių lyginamųjų indeksų gali būti nebeleidžiama teikti, nes jiems būdingos charakteristikos, kurių negalima pritaikyti taip, kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų. Tačiau uždraudus toliau teikti tokius lyginamuosius indeksus finansinės priemonės ar finansinės sutartys gali būti nutrauktos arba gali kilti sumaištis, todėl būtų pakenkta investuotojams. Todėl būtina įrašyti nuostatą, kuria būtų leidžiama toliau teikti tokius lyginamuosius indeksus pereinamuoju laikotarpiu;

| (47a) | tais atvejais, kai šis reglamentas taikomas arba gali būti taikomas prižiūrimiems subjektams ir rinkoms, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1227/2011 dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo (REMIT)

   (13)

  , ESMA turėtų išsamiai konsultuotis su Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER), kad galėtų pasinaudoti ACER praktinėmis žiniomis, susijusiomis su energijos rinkomis, ir sumažinti dvigubo reguliavimo riziką; |
| --- | --- |

(47a)

tais atvejais, kai šis reglamentas taikomas arba gali būti taikomas prižiūrimiems subjektams ir rinkoms, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1227/2011 dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo (REMIT)

   (13)

  , ESMA turėtų išsamiai konsultuotis su Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER), kad galėtų pasinaudoti ACER praktinėmis žiniomis, susijusiomis su energijos rinkomis, ir sumažinti dvigubo reguliavimo riziką;

| (47b) | jeigu esamas lyginamasis indeksas neatitinka šio reglamento reikalavimų ir pakeitus tą lyginamąjį indeksą jis atitiktų šio reglamento reikalavimus, tačiau sukeltų force majeure įvykį arba lemtų finansinės sutarties arba finansinės priemonės sąlygų pažeidimą, atitinkama kompetentinga institucija gali leisti ir toliau naudoti tą lyginamąjį indeksą iki tol, kol bus įmanoma nebenaudoti to lyginamojo indekso arba jį pakeisti kitu lyginamuoju indeksu, kad būtų išvengta neigiamų padarinių vartotojams, kuriuos gali sukelti netvarkingas arba staigus lyginamojo indekso naudojimo nutraukimas; |
| --- | --- |

(47b)

jeigu esamas lyginamasis indeksas neatitinka šio reglamento reikalavimų ir pakeitus tą lyginamąjį indeksą jis atitiktų šio reglamento reikalavimus, tačiau sukeltų force majeure įvykį arba lemtų finansinės sutarties arba finansinės priemonės sąlygų pažeidimą, atitinkama kompetentinga institucija gali leisti ir toliau naudoti tą lyginamąjį indeksą iki tol, kol bus įmanoma nebenaudoti to lyginamojo indekso arba jį pakeisti kitu lyginamuoju indeksu, kad būtų išvengta neigiamų padarinių vartotojams, kuriuos gali sukelti netvarkingas arba staigus lyginamojo indekso naudojimo nutraukimas;

| (48) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas ir papildomai patikslinti techninius pasiūlymo elementus, Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus ▌.
  Rengiant tuos teisės aktus, turėtų būti atsižvelgiama į svarbiausius tarptautinius lyginamųjų indeksų administravimo, jiems reikalingų duomenų teikimo ir jų naudojimo standartus, ypač IOSCO veiklos rezultatus. Turi būti paisoma proporcingumo principo, ypač ne ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų ir biržos prekių lyginamųjų indeksų atveju; |
| --- | --- |

(48)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas ir papildomai patikslinti techninius pasiūlymo elementus, Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus ▌.
  Rengiant tuos teisės aktus, turėtų būti atsižvelgiama į svarbiausius tarptautinius lyginamųjų indeksų administravimo, jiems reikalingų duomenų teikimo ir jų naudojimo standartus, ypač IOSCO veiklos rezultatus. Turi būti paisoma proporcingumo principo, ypač ne ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų ir biržos prekių lyginamųjų indeksų atveju;

| (49) | Komisija pagal SESV 290 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius deleguotaisiais aktais
  , be kita ko,
  turėtų priimti ESMA parengtus techninių reguliavimo standartų projektus
  dėl valdymo ir kontrolės reikalavimų ir standartų projektus
  , kuriais nustatomas būtiniausias bendradarbiavimo susitarimų su trečiųjų valstybių kompetentingomis institucijomis turinys; |
| --- | --- |

(49)

Komisija pagal SESV 290 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius deleguotaisiais aktais
  , be kita ko,
  turėtų priimti ESMA parengtus techninių reguliavimo standartų projektus
  dėl valdymo ir kontrolės reikalavimų ir standartų projektus
  , kuriais nustatomas būtiniausias bendradarbiavimo susitarimų su trečiųjų valstybių kompetentingomis institucijomis turinys;

| (50) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, dėl tam tikrų jo aspektų Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tie aspektai susiję su trečiųjų valstybių ▌ lyginamuosius indeksus teikiantiems subjektams taikomos teisinės sistemos lygiavertiškumo nustatymu, taip pat su fakto, kad lyginamasis indeksas yra ypatingos svarbos, nustatymu. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (14), kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai; |
| --- | --- |

(50)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, dėl tam tikrų jo aspektų Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tie aspektai susiję su trečiųjų valstybių ▌ lyginamuosius indeksus teikiantiems subjektams taikomos teisinės sistemos lygiavertiškumo nustatymu, taip pat su fakto, kad lyginamasis indeksas yra ypatingos svarbos, nustatymu. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (14), kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai;

| (51) | Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal SESV 291 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį įgyvendinimo aktais priimti ESMA parengtus techninius įgyvendinimo standartus, kuriais nustatomos kompetentingų institucijų ir ESMA keitimosi informacija procedūros ir formos. Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. nustatyti nuoseklų ir veiksmingą lyginamųjų indeksų trūkumų šalinimo režimą, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes bendrą su lyginamaisiais indeksais susijusių problemų poveikį galima visapusiškai įvertinti tik Sąjungos lygmeniu, ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(51)

Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal SESV 291 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį įgyvendinimo aktais priimti ESMA parengtus techninius įgyvendinimo standartus, kuriais nustatomos kompetentingų institucijų ir ESMA keitimosi informacija procedūros ir formos. Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. nustatyti nuoseklų ir veiksmingą lyginamųjų indeksų trūkumų šalinimo režimą, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes bendrą su lyginamaisiais indeksais susijusių problemų poveikį galima visapusiškai įvertinti tik Sąjungos lygmeniu, ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 ANTRAŠTINĖ DALIS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatoma bendra sistema, kuria siekiama užtikrinti indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse Sąjungoje, tikslumą ir teisingumą. Taip reglamentu prisidedama prie tinkamo vidaus rinkos veikimo, kartu užtikrinant aukšto lygio vartotojų ir investuotojų apsaugą.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas lyginamųjų indeksų teikimui, lyginamojo indekso pradinių duomenų teikimui ir lyginamųjų indeksų naudojimui Sąjungoje.

2.   Šis reglamentas netaikomas
  šiems lyginamuosius indeksus teikiantiems subjektams
  :

| a) | centriniams bankams, kai jie vykdo įgaliojimus arba užduotis ir pareigas, kurie jiems yra pavesti Sutartimis ir
  Europos centrinių bankų sistemos (ECBS)
  ir ECB statutu arba kuriuos vykdydami jie turi būti nepriklausomi pagal atitinkamos valstybės narės ar trečiosios valstybės konstitucinę struktūrą; |
| --- | --- |

a)

centriniams bankams, kai jie vykdo įgaliojimus arba užduotis ir pareigas, kurie jiems yra pavesti Sutartimis ir
  Europos centrinių bankų sistemos (ECBS)
  ir ECB statutu arba kuriuos vykdydami jie turi būti nepriklausomi pagal atitinkamos valstybės narės ar trečiosios valstybės konstitucinę struktūrą;

| aa) | valdžios institucijoms, kai jos teikia lyginamuosius indeksus arba kontroliuoja jų teikimą valstybės politikos tikslais, įskaitant užimtumo, ekonominės veiklos ir infliacijos priemones; |
| --- | --- |

aa)

valdžios institucijoms, kai jos teikia lyginamuosius indeksus arba kontroliuoja jų teikimą valstybės politikos tikslais, įskaitant užimtumo, ekonominės veiklos ir infliacijos priemones;

| ab) | pagrindinėms sandorio šalims; |
| --- | --- |

ab)

pagrindinėms sandorio šalims;

| ac) | administratoriams, kai jie teikia vieninteles kainas arba vienintelės vertės referencines kainas; |
| --- | --- |

ac)

administratoriams, kai jie teikia vieninteles kainas arba vienintelės vertės referencines kainas;

| ad) | spaudai, kitoms žiniasklaidos priemonėms ir žurnalistams, jeigu jie tik skelbia arba nurodo lyginamąjį indeksą vykdydami savo žurnalistinę veiklą ir negali kontroliuoti to lyginamojo indekso teikimo; |
| --- | --- |

ad)

spaudai, kitoms žiniasklaidos priemonėms ir žurnalistams, jeigu jie tik skelbia arba nurodo lyginamąjį indeksą vykdydami savo žurnalistinę veiklą ir negali kontroliuoti to lyginamojo indekso teikimo;

| ae) | kredito įstaigoms, kurioms taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES

   (15). |
| --- | --- |

ae)

kredito įstaigoms, kurioms taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES

   (15).

▌

2a.
     
  Tais atvejais, kai administratorius administruoja ne ypatingos svarbos lyginamąjį indeksą, 5 straipsnio 1, 2a, 3b, 3c ir 3d dalys, 5a ir 5b straipsniai, 5d straipsnio b–g dalys, 7 straipsnio 1 dalies aa, b, ba, bb, bc ir c punktai, 7 straipsnio 2a, 3a ir 3b dalys, 7a straipsnis, 8 straipsnio 1 ir 2 dalys, 9 straipsnio 1 ir 2 dalys, 11 straipsnis ir 17 straipsnio 1 dalis netaikomi.

▌

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | indeksas – bet koks skaičius:






  a) | kuris viešai skelbiamas arba prieinamas; |
| --- | --- | --- |

1)

indeksas – bet koks skaičius:

a)

kuris viešai skelbiamas arba prieinamas;

| b) | kuris visas ar iš dalies reguliariai nustatomas taikant formulę arba kitą skaičiavimo metodą arba atliekant vertinimą
  ir |
| --- | --- |

b)

kuris visas ar iš dalies reguliariai nustatomas taikant formulę arba kitą skaičiavimo metodą arba atliekant vertinimą
  ir

| c) | kurį nustatant remiamasi vieno ar daugiau pagrindinio turto vienetų verte ar kainomis, įskaitant apskaičiuotąsias kainas
  , faktines ar apskaičiuotąsias palūkanų normas
  arba kitas vertes
  ar išvestinius duomenis
  ; |
| --- | --- |

c)

kurį nustatant remiamasi vieno ar daugiau pagrindinio turto vienetų verte ar kainomis, įskaitant apskaičiuotąsias kainas
  , faktines ar apskaičiuotąsias palūkanų normas
  arba kitas vertes
  ar išvestinius duomenis
  ;

| 1a) | indekso teikėjas – fizinis arba juridinis asmuo, kontroliuojantis indekso teikimą; |
| --- | --- |

1a)

indekso teikėjas – fizinis arba juridinis asmuo, kontroliuojantis indekso teikimą;

| 2) | lyginamasis indeksas – bet koks indeksas, kuriuo remiantis nustatoma pagal finansinę priemonę ar finansinę sutartį mokėtina suma arba finansinės priemonės vertė ▌; |
| --- | --- |

2)

lyginamasis indeksas – bet koks indeksas, kuriuo remiantis nustatoma pagal finansinę priemonę ar finansinę sutartį mokėtina suma arba finansinės priemonės vertė ▌;

| 2a) | lyginamųjų indeksų grupė – to paties administratoriaus teikiama lyginamųjų indeksų grupė, kai tie indeksai nustatomi pagal panašaus pobūdžio pradinius duomenis ir jais specifiškai įvertinama ta pati ar panaši rinka arba ekonomikos tikrovė; |
| --- | --- |

2a)

lyginamųjų indeksų grupė – to paties administratoriaus teikiama lyginamųjų indeksų grupė, kai tie indeksai nustatomi pagal panašaus pobūdžio pradinius duomenis ir jais specifiškai įvertinama ta pati ar panaši rinka arba ekonomikos tikrovė;

| 3) | lyginamojo indekso teikimas – tai:






  a) | lyginamojo indekso nustatymo priemonių administravimas, |
| --- | --- | --- |

3)

lyginamojo indekso teikimas – tai:

a)

lyginamojo indekso nustatymo priemonių administravimas,

| b) | pradinių duomenų rinkimas, analizė ar tvarkymas lyginamajam indeksui nustatyti ir |
| --- | --- |

b)

pradinių duomenų rinkimas, analizė ar tvarkymas lyginamajam indeksui nustatyti ir

| c) | lyginamojo indekso nustatymas taikant formulę ar kitokį apskaičiavimo metodą arba įvertinant tam tikslui pateiktus pradinius duomenis; |
| --- | --- |

c)

lyginamojo indekso nustatymas taikant formulę ar kitokį apskaičiavimo metodą arba įvertinant tam tikslui pateiktus pradinius duomenis;

| 4) | administratorius – fizinis arba juridinis asmuo, kontroliuojantis lyginamojo indekso teikimą; |
| --- | --- |

4)

administratorius – fizinis arba juridinis asmuo, kontroliuojantis lyginamojo indekso teikimą;

| 5) | lyginamojo indekso
  naudojimas
   –
  tai:










  a) | finansinės priemonės
  , susietos su indeksu arba indeksų deriniu, išleidimas; |
| --- | --- | --- |

5)

lyginamojo indekso
  naudojimas
   –
  tai:

a)

finansinės priemonės
  , susietos su indeksu arba indeksų deriniu, išleidimas;

| b) | mokėtinos sumos nustatymas pagal finansinę priemonę arba finansinę sutartį susiejant tą sumą su indeksu arba indeksų deriniu; |
| --- | --- |

b)

mokėtinos sumos nustatymas pagal finansinę priemonę arba finansinę sutartį susiejant tą sumą su indeksu arba indeksų deriniu;

| c) | buvimas finansinės sutarties,
  susietos su
  indeksu arba indeksų deriniu, šalimi; |
| --- | --- |

c)

buvimas finansinės sutarties,
  susietos su
  indeksu arba indeksų deriniu, šalimi;

| d) | investicinio fondo veiklos rezultatų nustatymas pagal indeksą arba indeksų derinį siekiant sekti tokio indekso arba indeksų derinio grąžą, nustatyti portfelio turto paskirstymą arba apskaičiuoti rezultatų mokesčius; |
| --- | --- |

d)

investicinio fondo veiklos rezultatų nustatymas pagal indeksą arba indeksų derinį siekiant sekti tokio indekso arba indeksų derinio grąžą, nustatyti portfelio turto paskirstymą arba apskaičiuoti rezultatų mokesčius;

| 6) | pradinių duomenų teikimas – bet kokių
  viešai neprieinamų
  pradinių duomenų, kurie reikalingi nustatant lyginamąjį indeksą ir yra teikiami tuo tikslu, teikimas administratoriui arba kitam asmeniui, kuris juos turėtų perduoti administratoriui; |
| --- | --- |

6)

pradinių duomenų teikimas – bet kokių
  viešai neprieinamų
  pradinių duomenų, kurie reikalingi nustatant lyginamąjį indeksą ir yra teikiami tuo tikslu, teikimas administratoriui arba kitam asmeniui, kuris juos turėtų perduoti administratoriui;

| 7) | duomenų teikėjas – fizinis arba juridinis asmuo, teikiantis pradinius duomenis
  , kurie nėra reguliuojami duomenys
  ; |
| --- | --- |

7)

duomenų teikėjas – fizinis arba juridinis asmuo, teikiantis pradinius duomenis
  , kurie nėra reguliuojami duomenys
  ;

| 8) | prižiūrimas duomenų teikėjas – prižiūrimas subjektas, teikiantis pradinius duomenis Sąjungoje esančiam administratoriui; |
| --- | --- |

8)

prižiūrimas duomenų teikėjas – prižiūrimas subjektas, teikiantis pradinius duomenis Sąjungoje esančiam administratoriui;

| 9) | duomenis teikiantis asmuo – duomenų teikėjo pradiniams duomenims teikti įdarbintas fizinis asmuo; |
| --- | --- |

9)

duomenis teikiantis asmuo – duomenų teikėjo pradiniams duomenims teikti įdarbintas fizinis asmuo;

| 9a) | vertintojas – biržos prekių lyginamojo indekso administratoriaus darbuotojas arba bet kuris kitas fizinis asmuo arba trečiasis asmuo, kurio paslaugomis naudojasi arba kurį kontroliuoja administratorius ir kuris yra atsakingas už metodikos ar išvadų taikymą pradiniams duomenims ir kitai informacijai, kad būtų gautas galutinis su tam tikros biržos prekės kaina susijęs įvertinimas; |
| --- | --- |

9a)

vertintojas – biržos prekių lyginamojo indekso administratoriaus darbuotojas arba bet kuris kitas fizinis asmuo arba trečiasis asmuo, kurio paslaugomis naudojasi arba kurį kontroliuoja administratorius ir kuris yra atsakingas už metodikos ar išvadų taikymą pradiniams duomenims ir kitai informacijai, kad būtų gautas galutinis su tam tikros biržos prekės kaina susijęs įvertinimas;

| 10) | pradiniai duomenys – duomenys apie vieno ar daugiau pagrindinio turto vienetų vertę ar kainas, įskaitant apskaičiuotąsias kainas, arba kitas vertes, kuriuos administratorius naudoja lyginamajam indeksui nustatyti; |
| --- | --- |

10)

pradiniai duomenys – duomenys apie vieno ar daugiau pagrindinio turto vienetų vertę ar kainas, įskaitant apskaičiuotąsias kainas, arba kitas vertes, kuriuos administratorius naudoja lyginamajam indeksui nustatyti;

| 11) | reguliuojami duomenys:








  i) | pradiniai duomenys, kuriuos
  visus
  pateikė:








  a) | prekybos vieta, kaip apibrėžta
  Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 24 punkte, tačiau tik kalbant apie su finansinėmis priemonėmis susijusius duomenis; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

reguliuojami duomenys:

i)

pradiniai duomenys, kuriuos
  visus
  pateikė:

a)

prekybos vieta, kaip apibrėžta
  Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 24 punkte, tačiau tik kalbant apie su finansinėmis priemonėmis susijusius duomenis;

| b) | patvirtintas skelbimo subjektas, kaip apibrėžta
  Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 52 punkte, arba konsoliduotos informacinės juostos teikėjas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 53 punkte, teikiantys duomenis pagal privalomus skaidrumo po sandorio sudarymo reikalavimus, tačiau tik kalbant apie sandorių dėl finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, duomenis; |
| --- | --- |

b)

patvirtintas skelbimo subjektas, kaip apibrėžta
  Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 52 punkte, arba konsoliduotos informacinės juostos teikėjas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 53 punkte, teikiantys duomenis pagal privalomus skaidrumo po sandorio sudarymo reikalavimus, tačiau tik kalbant apie sandorių dėl finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, duomenis;

| c) | patvirtintas pranešimų teikimo subjektas, kaip apibrėžta
  Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 54 punkte, tačiau tik kalbant apie sandorių dėl finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, duomenis, kuriuos privaloma atskleisti pagal privalomus skaidrumo po sandorio sudarymo reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

patvirtintas pranešimų teikimo subjektas, kaip apibrėžta
  Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 54 punkte, tačiau tik kalbant apie sandorių dėl finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, duomenis, kuriuos privaloma atskleisti pagal privalomus skaidrumo po sandorio sudarymo reikalavimus;

| d) | elektros energijos birža, kaip nurodyta
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos 2009/72/EB (16) 37 straipsnio 1 dalies j punkte; |
| --- | --- |

d)

elektros energijos birža, kaip nurodyta
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos 2009/72/EB (16) 37 straipsnio 1 dalies j punkte;

| e) | gamtinių dujų birža, kaip nurodyta
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos 2009/73/EB (17) 41 straipsnio 1 dalies j punkte; |
| --- | --- |

e)

gamtinių dujų birža, kaip nurodyta
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos 2009/73/EB (17) 41 straipsnio 1 dalies j punkte;

| f) | aukciono platforma, kaip nurodyta
  Komisijos
  reglamento (ES) Nr. 1031/2010 (18) 26 arba 30 straipsnyje; |
| --- | --- |

f)

aukciono platforma, kaip nurodyta
  Komisijos
  reglamento (ES) Nr. 1031/2010 (18) 26 arba 30 straipsnyje;

| g) | duomenų teikėjas, teikiantis duomenis pagal Reglamento (ES) Nr. 1227/2011 8 straipsnio 1 dalį ir juos parengęs pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1348/2014

   (19)

  , arba |
| --- | --- |

g)

duomenų teikėjas, teikiantis duomenis pagal Reglamento (ES) Nr. 1227/2011 8 straipsnio 1 dalį ir juos parengęs pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1348/2014

   (19)

  , arba

| h) | trečiosios valstybės prekybos vieta, platforma, birža, skelbimo subjektas ar pranešimų teikimo subjektas, lygiavertis a–g punktuose nurodytiems subjektams, arba bet koks kitas subjektas, pavyzdžiui, sandorių duomenų apibendrinimo ar sandorių duomenų rinkimo subjektas, kurio teikiamiems pradiniams duomenims jau taikoma atitinkama priežiūra, ir |
| --- | --- |

h)

trečiosios valstybės prekybos vieta, platforma, birža, skelbimo subjektas ar pranešimų teikimo subjektas, lygiavertis a–g punktuose nurodytiems subjektams, arba bet koks kitas subjektas, pavyzdžiui, sandorių duomenų apibendrinimo ar sandorių duomenų rinkimo subjektas, kurio teikiamiems pradiniams duomenims jau taikoma atitinkama priežiūra, ir

| ii) | kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjekto (KIPVPS), kaip apibrėžta Direktyvos 2009/65/EB

   (20)

  1 straipsnio 2 dalyje, vienetų grynoji turto vertė; |
| --- | --- |

ii)

kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjekto (KIPVPS), kaip apibrėžta Direktyvos 2009/65/EB

   (20)

  1 straipsnio 2 dalyje, vienetų grynoji turto vertė;

| 12) | sandorio duomenys – stebimos kainos, normos, indeksai arba vertės, naudojami sandoriuose tarp nesusijusių sandorio šalių aktyviojoje rinkoje, kurioje veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos; |
| --- | --- |

12)

sandorio duomenys – stebimos kainos, normos, indeksai arba vertės, naudojami sandoriuose tarp nesusijusių sandorio šalių aktyviojoje rinkoje, kurioje veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos;

| 13) | finansinė priemonė – bet kuri iš priemonių, išvardytų Direktyvos
  2014/65/ES
  I priedo C skirsnyje, dėl kurių pateiktas prašymas leisti prekiauti prekybos vietoje
  , kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 24 punkte,
  arba kuriomis prekiaujama prekybos vietoje
  , kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 24 punkte
  ; |
| --- | --- |

13)

finansinė priemonė – bet kuri iš priemonių, išvardytų Direktyvos
  2014/65/ES
  I priedo C skirsnyje, dėl kurių pateiktas prašymas leisti prekiauti prekybos vietoje
  , kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 24 punkte,
  arba kuriomis prekiaujama prekybos vietoje
  , kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 24 punkte
  ;

| 14) | prižiūrimas subjektas – kuris nors iš šių subjektų:






  a) | kredito įstaiga, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/36/ES 3 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- | --- |

14)

prižiūrimas subjektas – kuris nors iš šių subjektų:

a)

kredito įstaiga, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/36/ES 3 straipsnio 1 punkte;

| b) | investicinė įmonė, kaip apibrėžta
  Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio
  1 dalies 1 punkte; |
| --- | --- |

b)

investicinė įmonė, kaip apibrėžta
  Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio
  1 dalies 1 punkte;

| c) | draudimo įmonė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB (21) 13 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

c)

draudimo įmonė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB (21) 13 straipsnio 1 punkte;

| d) | perdraudimo įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/138/EB 13 straipsnio
  4 punkte
  ; |
| --- | --- |

d)

perdraudimo įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/138/EB 13 straipsnio
  4 punkte
  ;

| e) | kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektas (KIPVPS), kaip apibrėžta Direktyvos 2009/65/EB (22) 1 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

e)

kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektas (KIPVPS), kaip apibrėžta Direktyvos 2009/65/EB (22) 1 straipsnio 2 dalyje;

| f) | alternatyvaus investavimo fondo valdytojas (AIFV), kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/61/ES (23) 4 straipsnio 1 dalies b punkte; |
| --- | --- |

f)

alternatyvaus investavimo fondo valdytojas (AIFV), kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/61/ES (23) 4 straipsnio 1 dalies b punkte;

| g) | pagrindinė sandorio šalis
  (PSŠ)
  , kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 (24) 2 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

g)

pagrindinė sandorio šalis
  (PSŠ)
  , kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 (24) 2 straipsnio 1 punkte;

| h) | sandorių duomenų saugykla, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 2 punkte; |
| --- | --- |

h)

sandorių duomenų saugykla, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 2 punkte;

| i) | administratorius; |
| --- | --- |

i)

administratorius;

| 15) | finansinė sutartis – tai:






  a) | kredito sutartis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/48/EB (25) 3 straipsnio c punkte; |
| --- | --- | --- |

15)

finansinė sutartis – tai:

a)

kredito sutartis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/48/EB (25) 3 straipsnio c punkte;

| b) | kredito sutartis, kaip apibrėžta
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/17/ES

   (26)

  4 straipsnio
  3 punkte; |
| --- | --- |

b)

kredito sutartis, kaip apibrėžta
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/17/ES

   (26)

  4 straipsnio
  3 punkte;

| 16) | investicinis fondas – alternatyvaus investavimo fondas (AIF), kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/61/ES 4 straipsnio 1 dalies a punkte, arba KIPVPS, kuriam taikoma Direktyva 2009/65/EB; |
| --- | --- |

16)

investicinis fondas – alternatyvaus investavimo fondas (AIF), kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/61/ES 4 straipsnio 1 dalies a punkte, arba KIPVPS, kuriam taikoma Direktyva 2009/65/EB;

| 17) | valdymo organas – organas, kuris atlieka priežiūros ir valdymo funkcijas, kuriam priklauso galutinio sprendimo teisė ir kuris turi įgaliojimus nustatyti subjekto strategiją, tikslus ir bendrą veiklos kryptį; |
| --- | --- |

17)

valdymo organas – organas, kuris atlieka priežiūros ir valdymo funkcijas, kuriam priklauso galutinio sprendimo teisė ir kuris turi įgaliojimus nustatyti subjekto strategiją, tikslus ir bendrą veiklos kryptį;

| 18) | vartotojas – fizinis asmuo, kuris sudarydamas į šio reglamento taikymo sritį įtrauktas finansines sutartis veikia siekdamas su savo užsiėmimu, verslu ar profesija nesusijusių tikslų; |
| --- | --- |

18)

vartotojas – fizinis asmuo, kuris sudarydamas į šio reglamento taikymo sritį įtrauktas finansines sutartis veikia siekdamas su savo užsiėmimu, verslu ar profesija nesusijusių tikslų;

| 19) | tarpbankinių palūkanų normų lyginamasis indeksas – lyginamasis indeksas, kai pagrindinis turtas pagal šio straipsnio 1 punkto c papunktį yra palūkanų norma, kurią taikydami bankai gali skolinti kitiems bankams arba iš jų skolintis; |
| --- | --- |

19)

tarpbankinių palūkanų normų lyginamasis indeksas – lyginamasis indeksas, kai pagrindinis turtas pagal šio straipsnio 1 punkto c papunktį yra palūkanų norma, kurią taikydami bankai gali skolinti kitiems bankams arba iš jų skolintis;

| 19a) | valiutos kurso lyginamasis indeksas – lyginamasis indeksas, kurio vertė nustatoma atsižvelgiant į vienos valiutos arba valiutų krepšelio kainą, kuri nurodoma viena valiuta; |
| --- | --- |

19a)

valiutos kurso lyginamasis indeksas – lyginamasis indeksas, kurio vertė nustatoma atsižvelgiant į vienos valiutos arba valiutų krepšelio kainą, kuri nurodoma viena valiuta;

| 20) | biržos prekių lyginamasis indeksas – lyginamasis indeksas, kai pagrindinis turtas pagal šio straipsnio 1 punkto c papunktį yra biržos prekė, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1287/2006 (27) 2 straipsnio 2 punkte
  , išskyrus apyvartinius taršos leidimus, kaip nurodyta Direktyvos 2014/65/ES
  I priedo C skirsnio 11 punkte ▌; |
| --- | --- |

20)

biržos prekių lyginamasis indeksas – lyginamasis indeksas, kai pagrindinis turtas pagal šio straipsnio 1 punkto c papunktį yra biržos prekė, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1287/2006 (27) 2 straipsnio 2 punkte
  , išskyrus apyvartinius taršos leidimus, kaip nurodyta Direktyvos 2014/65/ES
  I priedo C skirsnio 11 punkte ▌;

| 20a) | bazinė rizika – rizika, susijusi su lyginamojo indekso pateikiamo pagrindinės rinkos ar ekonomikos tikrovės, kurią norima įvertinti lyginamuoju indeksu, aprašymo teisingumu; |
| --- | --- |

20a)

bazinė rizika – rizika, susijusi su lyginamojo indekso pateikiamo pagrindinės rinkos ar ekonomikos tikrovės, kurią norima įvertinti lyginamuoju indeksu, aprašymo teisingumu;

| 21) | ypatingos svarbos lyginamasis indeksas:








  a) | reguliuojamais duomenimis negrindžiamas
  lyginamasis indeksas, kurio
  referencinė vertė viršija
  500 mlrd. EUR
  , kaip apibrėžta 13 straipsnio 1 dalyje, arba |
| --- | --- | --- |

21)

ypatingos svarbos lyginamasis indeksas:

a)

reguliuojamais duomenimis negrindžiamas
  lyginamasis indeksas, kurio
  referencinė vertė viršija
  500 mlrd. EUR
  , kaip apibrėžta 13 straipsnio 1 dalyje, arba

| b) | lyginamasis indeksas, kurio teikimą nutraukus būtų padarytas didelis neigiamas poveikis finansiniam stabilumui, tvarkingam rinkų veikimui ir realiajai ekonomikai vienoje ar daugiau valstybių narių; |
| --- | --- |

b)

lyginamasis indeksas, kurio teikimą nutraukus būtų padarytas didelis neigiamas poveikis finansiniam stabilumui, tvarkingam rinkų veikimui ir realiajai ekonomikai vienoje ar daugiau valstybių narių;

| 21a) | ne ypatingos svarbos lyginamasis indeksas – lyginamasis indeksas, kuris neatitinka 13 straipsnyje numatytų ypatingos svarbos lyginamojo indekso kriterijų; |
| --- | --- |

21a)

ne ypatingos svarbos lyginamasis indeksas – lyginamasis indeksas, kuris neatitinka 13 straipsnyje numatytų ypatingos svarbos lyginamojo indekso kriterijų;

| 22) | buvimo vieta (esantis) – kalbant apie juridinį asmenį, reiškia valstybę narę arba trečiąją valstybę, kurioje yra jo registruotoji būstinė arba kitas oficialus adresas, o kalbant apie fizinį asmenį – valstybę narę arba trečiąją valstybę, kurioje jis yra rezidentas mokesčių tikslais; |
| --- | --- |

22)

buvimo vieta (esantis) – kalbant apie juridinį asmenį, reiškia valstybę narę arba trečiąją valstybę, kurioje yra jo registruotoji būstinė arba kitas oficialus adresas, o kalbant apie fizinį asmenį – valstybę narę arba trečiąją valstybę, kurioje jis yra rezidentas mokesčių tikslais;

| 22a) | viešoji institucija – tai:










  a) | bet kokia vyriausybinė ar valstybinė administracijos institucija, |
| --- | --- | --- |

22a)

viešoji institucija – tai:

a)

bet kokia vyriausybinė ar valstybinė administracijos institucija,

| b) | bet koks subjektas arba asmuo, atliekantis viešojo administravimo funkcijas pagal nacionalinę teisę, vykdantis valstybines pareigas ar funkcijas arba teikiantis viešąsias paslaugas, įskaitant infliacijos, darbo ir ekonominės veiklos priemones, kurį kontroliuoja vyriausybė arba viešoji institucija. |
| --- | --- |

b)

bet koks subjektas arba asmuo, atliekantis viešojo administravimo funkcijas pagal nacionalinę teisę, vykdantis valstybines pareigas ar funkcijas arba teikiantis viešąsias paslaugas, įskaitant infliacijos, darbo ir ekonominės veiklos priemones, kurį kontroliuoja vyriausybė arba viešoji institucija.

2.   Komisijai pagal 37 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais tikslinami 1 dalyje nustatytų apibrėžčių papildomi techniniai elementai, visų pirma siekiant patikslinti, kas taikant indekso apibrėžtį yra laikoma viešai prieinama ▌.
  Tuose deleguotuosiuose aktuose Komisija užtikrina, kad formuluotės „viešai skelbiama“ ir „viešai prieinama“ būtų suprantamos kaip „prieinama platesniam naudotojų arba potencialių naudotojų ratui“.

Kai taikoma, Komisija atsižvelgia į 
  rinkos ar technologijų pokyčius ir
  tarptautinę priežiūros praktikos, susijusios su lyginamaisiais indeksais, konvergenciją.

2a.
     
  Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato šio straipsnio 1 dalies 22a punkte nurodytų Sąjungos viešųjų institucijų sąrašą ir tą sąrašą redaguoja. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

4 straipsnis

Reglamento netaikymas
  indeksų teikėjams
  , kurie nežino apie jų teikiamų lyginamųjų indeksų naudojimą ▌

Šis reglamentas netaikomas
  indekso teikėjui
  , jeigu
  tas indekso teikėjas
  nežino ir pagrįstai negalėjo žinoti, kad
  jo teikiamas
  indeksas naudojamas 3 straipsnio 1 dalies 2 punkte nurodytais tikslais.

▌

II ANTRAŠTINĖ DALIS

LYGINAMŲJŲ INDEKSŲ TEISINGUMAS IR PATIKIMUMAS

1 skyrius

Administratorių valdymas ir kontrolė

5 straipsnis

Su valdymu ir interesų konfliktais susiję
  reikalavimai

1.   ▌Administratorius taiko patikimas valdymo priemones, įskaitant aiškią organizacinę struktūrą, kurioje tiksliai apibrėžtos skaidrios ir nuoseklios visų su lyginamojo indekso teikimu susijusių asmenų funkcijos ir atsakomybė.

Administratorius imasi visų būtinų veiksmų
  , kad būtų nustatyti jo vidaus interesų konfliktai, taip pat jo ir vadovų, darbuotojų ar kitų fizinių asmenų ar trečiųjų asmenų, kurių paslaugomis jis naudojasi arba kurių teikiamas paslaugas kontroliuoja, duomenų teikėjų arba naudotojų interesų konfliktai, kad šių konfliktų būtų išvengta arba jie būtų valdomi ir kad būtų užtikrinta, jog
  tais atvejais, kai lyginamojo indekso nustatymo procese reikia veikti savo nuožiūra ar remiantis savo išvadomis, tai būtų daroma nepriklausomai ir sąžiningai.

▌

2a.
     
  Lyginamojo indekso teikimas veiklos požiūriu yra atskirtas nuo visų kitų administratoriaus verslo veiklų, dėl kurių gali kilti faktinis ar teorinis interesų konfliktas. Kai administratoriui gali kilti interesų konfliktų dėl jo nuosavybės struktūros, kontrolinių akcijų paketų ar kitos veiklos, kurią vykdo subjektas, kuriam priklauso administratorius ar kuris jį kontroliuoja, arba subjektas, kuris priklauso administratoriui ar kuriai nors su administratoriumi susijusiai įmonei,
  administratorius nustato
  nepriklausomą
  priežiūros funkciją
  , kuri apima proporcingą įvairių suinteresuotųjų subjektų, kurie yra administratoriui žinomi, abonentų ir duomenų teikėjų atstovavimą. Jeigu tokių konfliktų negalima tinkamai valdyti, administratorius nutraukia bet kokią veiklą ar santykius, dėl kurių kyla šie konfliktai, arba nustoja rengti lyginamąjį indeksą.

▌

3a.
     
  Administratorius skelbia arba atskleidžia lyginamojo indekso naudotojams, atitinkamai kompetentingai institucijai ir, jei tikslinga, duomenų teikėjams informaciją apie visus esamus ar galimus interesų konfliktus, įskaitant interesų konfliktus, kylančius dėl administratoriaus nuosavybės ar kontrolės.

3b.
     
  Siekdamas apsaugoti nustatomo lyginamojo indekso teisingumą ir nepriklausomumą, administratorius nustato ir vykdo tinkamą interesų konfliktų nustatymo, atskleidimo, valdymo, rizikos mažinimo ir vengimo politiką ir procedūras bei užtikrina veiksmingas organizacines priemones. Ši politika ir procedūros nuolatos peržiūrimos ir atnaujinamos. Vykdant šią politiką ir procedūras atsižvelgiama į interesų konfliktus, veikimo savo nuožiūra lyginamojo indekso nustatymo procese mastą ir įvairių rūšių lyginamojo indekso keliamą riziką, šių veiksnių paisoma ir:

| a) | užtikrinamas administratoriui pateiktos ar jo parengtos informacijos, kuriai taikomi šiame reglamente nustatyti informacijos atskleidimo ir skaidrumo įpareigojimai, konfidencialumas ir |
| --- | --- |

a)

užtikrinamas administratoriui pateiktos ar jo parengtos informacijos, kuriai taikomi šiame reglamente nustatyti informacijos atskleidimo ir skaidrumo įpareigojimai, konfidencialumas ir

| b) | konkrečiai mažinama konfliktų, kylančių dėl administratoriaus nuosavybės, kontrolės, kitų jo grupėje esančių interesų arba kitų asmenų, kurie gali daryti administratoriui įtaką ar jį kontroliuoti lyginamojo indekso nustatymo procese, rizika. |
| --- | --- |

b)

konkrečiai mažinama konfliktų, kylančių dėl administratoriaus nuosavybės, kontrolės, kitų jo grupėje esančių interesų arba kitų asmenų, kurie gali daryti administratoriui įtaką ar jį kontroliuoti lyginamojo indekso nustatymo procese, rizika.

3c.
     
  Administratorius užtikrina, kad darbuotojai ir bet kokie kiti fiziniai asmenys, kurių paslaugomis jis naudojasi ar kurių paslaugas kontroliuoja ir kurie tiesiogiai dalyvauja teikiant lyginamąjį indeksą:

| a) | turėtų reikiamų gebėjimų, žinių ir patirties, kad galėtų vykdyti pavestas užduotis, ir jiems būtų taikomas veiksmingas valdymas ir priežiūra; |
| --- | --- |

a)

turėtų reikiamų gebėjimų, žinių ir patirties, kad galėtų vykdyti pavestas užduotis, ir jiems būtų taikomas veiksmingas valdymas ir priežiūra;

| b) | nebūtų veikiami nederamos įtakos ar interesų konfliktų ir kad dėl tų asmenų atlyginimo ir jų veiklos rezultatų įvertinimo nekiltų interesų konfliktų ar kitaip nebūtų pažeistas lyginamojo indekso nustatymo proceso teisingumas; |
| --- | --- |

b)

nebūtų veikiami nederamos įtakos ar interesų konfliktų ir kad dėl tų asmenų atlyginimo ir jų veiklos rezultatų įvertinimo nekiltų interesų konfliktų ar kitaip nebūtų pažeistas lyginamojo indekso nustatymo proceso teisingumas;

| c) | neturėtų interesų ar verslo ryšių, kurie darytų neigiamą poveikį administratoriaus vykdomoms funkcijoms; |
| --- | --- |

c)

neturėtų interesų ar verslo ryšių, kurie darytų neigiamą poveikį administratoriaus vykdomoms funkcijoms;

| d) | negalėtų prie lyginamojo indekso nustatymo prisidėti asmeniškai ar rinkos dalyvių vardu teikdami pirkimo ir pardavimo pasiūlymus ir sudarydami sandorius ir |
| --- | --- |

d)

negalėtų prie lyginamojo indekso nustatymo prisidėti asmeniškai ar rinkos dalyvių vardu teikdami pirkimo ir pardavimo pasiūlymus ir sudarydami sandorius ir

| e) | privalėtų laikytis veiksmingų procedūrų, kuriomis kontroliuojamas keitimasis informacija su kitais darbuotojais, ir nedalyvautų veikloje, kuri gali kelti interesų konflikto riziką. |
| --- | --- |

e)

privalėtų laikytis veiksmingų procedūrų, kuriomis kontroliuojamas keitimasis informacija su kitais darbuotojais, ir nedalyvautų veikloje, kuri gali kelti interesų konflikto riziką.

3d.
     
  Administratorius nustato specialias kontrolės procedūras, kad būtų užtikrintas lyginamąjį indeksą nustatančio darbuotojo ar asmens veiksmų teisingumas ir patikimumas, pavyzdžiui, gali būti nustatytas reikalavimas, kad prieš lyginamojo indekso sklaidą vidaus padalinio vadovas jį patvirtintų, arba atitinkama lygiavertė priemonė, taikoma, pavyzdžiui, tais atvejais, kai lyginamasis indeksas atnaujinamas kelis kartus per dieną arba realiuoju laiku.

3e.
     
  Visi neesminiai lyginamojo indekso pakeitimai, susiję su šio straipsnio nuostatomis, nelaikomi su tuo lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutarties arba finansinės priemonės sąlygų pažeidimu. Ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų atveju atitinkama kompetentinga institucija yra įgaliota priskirti pakeitimą prie esminių pakeitimų.

5a straipsnis

Priežiūros funkcijos reikalavimai

1.
     
  Administratorius nustato ir palaiko nuolatinės ir veiksmingos priežiūros funkciją visų savo lyginamųjų indeksų teikimo aspektų priežiūrai užtikrinti.

2.
     
  Administratorius sukuria ir palaiko patikimas su savo priežiūros funkcija susijusias procedūras ir su jomis leidžia susipažinti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms.

Pagrindinės tų procedūrų ypatybės:

| a) | priežiūros funkcijos įgaliojimai; |
| --- | --- |

a)

priežiūros funkcijos įgaliojimai;

| b) | priežiūros funkciją vykdančių narių atrankos kriterijai; |
| --- | --- |

b)

priežiūros funkciją vykdančių narių atrankos kriterijai;

| c) | bet kurios valdybos ar komiteto, kuriam pavesta atlikti priežiūros funkciją, narių informacijos santrauka, taip pat visos interesų konfliktų deklaracijos ir informacija apie komiteto narių rinkimo, skyrimo ar pašalinimo ir pakeitimo tvarką. |
| --- | --- |

c)

bet kurios valdybos ar komiteto, kuriam pavesta atlikti priežiūros funkciją, narių informacijos santrauka, taip pat visos interesų konfliktų deklaracijos ir informacija apie komiteto narių rinkimo, skyrimo ar pašalinimo ir pakeitimo tvarką.

3.
     
  Priežiūros funkcija vykdoma nepriklausomai ir apima toliau nurodytas pareigas, kurios turi būti pritaikytos atsižvelgiant į lyginamojo indekso sudėtingumą, naudojimą ir pažeidžiamumą:

| a) | bent kartą per metus peržiūrėti lyginamojo indekso apibrėžtį ir metodiką; |
| --- | --- |

a)

bent kartą per metus peržiūrėti lyginamojo indekso apibrėžtį ir metodiką;

| b) | prižiūrėti bet kokius lyginamojo indekso metodikos pakeitimus ir pavesti administratoriui konsultuotis dėl tokių pakeitimų; |
| --- | --- |

b)

prižiūrėti bet kokius lyginamojo indekso metodikos pakeitimus ir pavesti administratoriui konsultuotis dėl tokių pakeitimų;

| c) | prižiūrėti, kaip veikia administratoriaus kontrolės sistema, kaip yra valdomas ir veikia lyginamasis indeksas, taip pat, jei lyginamajam indeksui naudojami duomenų teikėjų teikiami duomenys, kaip laikomasi 9 straipsnio 1 dalyje nurodyto elgesio kodekso; |
| --- | --- |

c)

prižiūrėti, kaip veikia administratoriaus kontrolės sistema, kaip yra valdomas ir veikia lyginamasis indeksas, taip pat, jei lyginamajam indeksui naudojami duomenų teikėjų teikiami duomenys, kaip laikomasi 9 straipsnio 1 dalyje nurodyto elgesio kodekso;

| d) | peržiūrėti ir tvirtinti lyginamojo indekso teikimo nutraukimo procedūras, įskaitant bet kokį konsultavimąsi dėl nutraukimo; |
| --- | --- |

d)

peržiūrėti ir tvirtinti lyginamojo indekso teikimo nutraukimo procedūras, įskaitant bet kokį konsultavimąsi dėl nutraukimo;

| e) | prižiūrėti visus trečiuosius asmenis, dalyvaujančius teikiant lyginamąjį indeksą, įskaitant apskaičiavimo ar platinimo tarpininkus; |
| --- | --- |

e)

prižiūrėti visus trečiuosius asmenis, dalyvaujančius teikiant lyginamąjį indeksą, įskaitant apskaičiavimo ar platinimo tarpininkus;

| f) | vertinti vidaus ir išorės auditą ar peržiūras, stebėti taisomųjų veiksmų, nurodytų šių auditų išvadose, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

f)

vertinti vidaus ir išorės auditą ar peržiūras, stebėti taisomųjų veiksmų, nurodytų šių auditų išvadose, įgyvendinimą;

| g) | jei lyginamajam indeksui naudojamasi duomenų teikėjų teikiamais duomenimis, stebėti pradinius duomenis ir duomenų teikėjus, taip pat administratoriaus veiksmus, kai pateikti pradiniai duomenys ginčijami arba tvirtinami; |
| --- | --- |

g)

jei lyginamajam indeksui naudojamasi duomenų teikėjų teikiamais duomenimis, stebėti pradinius duomenis ir duomenų teikėjus, taip pat administratoriaus veiksmus, kai pateikti pradiniai duomenys ginčijami arba tvirtinami;

| h) | jei lyginamajam indeksui naudojamasi duomenų teikėjų teikiamais duomenimis, imtis veiksmingų priemonių dėl bet kokių elgesio kodekso pažeidimų ir |
| --- | --- |

h)

jei lyginamajam indeksui naudojamasi duomenų teikėjų teikiamais duomenimis, imtis veiksmingų priemonių dėl bet kokių elgesio kodekso pažeidimų ir

| i) | jei lyginamajam indeksui naudojamasi duomenų teikėjų teikiamais duomenimis, pranešti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms apie bet kokį netinkamą duomenų teikėjų ar administratorių elgesį, apie kurį sužino priežiūros funkciją vykdantys asmenys, taip pat apie visus pradinius duomenis, kurie gali būti neįprasti ar įtartini. |
| --- | --- |

i)

jei lyginamajam indeksui naudojamasi duomenų teikėjų teikiamais duomenimis, pranešti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms apie bet kokį netinkamą duomenų teikėjų ar administratorių elgesį, apie kurį sužino priežiūros funkciją vykdantys asmenys, taip pat apie visus pradinius duomenis, kurie gali būti neįprasti ar įtartini.

4.
     
  Priežiūros funkciją turėtų vykdyti arba atskiras komitetas, arba kita atitinkama valdymo struktūra.

ESMA parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatomos priežiūros organo sudėties ir jo pozicijos administratoriaus organizacinėje struktūroje ypatybės, kurios turi būti būdingos priežiūros funkcijai, siekiant užtikrinti funkcijos patikimumą ir išvengti interesų konfliktų.

ESMA atskiria skirtingų rūšių lyginamuosius indeksus ir sektorius, kaip nustatyta šiame reglamente, ir atsižvelgia į administratorių nuosavybės ir kontrolės struktūros skirtumus, lyginamojo indekso teikimo pobūdį, mastą ir sudėtingumą, lyginamojo indekso riziką ir poveikį, taip pat atsižvelgia į tarptautinę priežiūros praktikos, susijusios su lyginamųjų indeksų valdymo reikalavimais, konvergenciją.

ESMA tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip [XXX].

Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

5.
     
  Priežiūros funkciją vykdantys asmenys gali vykdyti daugiau nei vieno lyginamojo indekso, kuriuos teikia administratorius, priežiūrą, jeigu jie kitais atžvilgiais atitinka kitus I ir IV antraštinių dalių reikalavimus.

6.
     
  Visi neesminiai lyginamojo indekso pakeitimai, susiję su šio straipsnio nuostatomis, nelaikomi su tuo lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutarties arba finansinės priemonės sąlygų pažeidimu. Ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų atveju atitinkama kompetentinga institucija yra įgaliota priskirti pakeitimą prie esminių pakeitimų.

5b straipsnis

Kontrolės sistemos reikalavimai

1.
     
  Administratorius taiko kontrolės sistemą, kuria užtikrinama, kad lyginamasis indeksas būtų teikiamas ir skelbiamas arba būtų prieinamas pagal šį reglamentą.

2.
     
  Kontrolės sistema turi būti proporcinga nustatomų interesų konfliktų lygiui, veikimo savo nuožiūra lyginamojo indekso nustatymo procese mastui ir lyginamojo indekso pradinių duomenų pobūdžiui ir turi apimti:

| a) | operacinės rizikos valdymą; |
| --- | --- |

a)

operacinės rizikos valdymą;

| b) | parengtas nenumatytų atvejų ir atkūrimo procedūras, taikomas lyginamojo indekso teikimo sutrikimo atveju. |
| --- | --- |

b)

parengtas nenumatytų atvejų ir atkūrimo procedūras, taikomas lyginamojo indekso teikimo sutrikimo atveju.

3.
     
  Jeigu pradiniai duomenys nėra sandorių duomenys, administratorius:

| a) | nustato priemones, kuriomis, kiek įmanoma, užtikrinama, kad duomenų teikėjai laikytųsi 9 straipsnio 1 dalyje nurodyto elgesio kodekso ir pradiniams duomenims taikomų standartų; |
| --- | --- |

a)

nustato priemones, kuriomis, kiek įmanoma, užtikrinama, kad duomenų teikėjai laikytųsi 9 straipsnio 1 dalyje nurodyto elgesio kodekso ir pradiniams duomenims taikomų standartų;

| b) | nustato priemones pradiniams duomenims stebėti, įskaitant pradinių duomenų stebėseną prieš lyginamojo indekso paskelbimą ir pradinių duomenų tvirtinimą po indekso paskelbimo klaidoms ir neatitiktims nustatyti. |
| --- | --- |

b)

nustato priemones pradiniams duomenims stebėti, įskaitant pradinių duomenų stebėseną prieš lyginamojo indekso paskelbimą ir pradinių duomenų tvirtinimą po indekso paskelbimo klaidoms ir neatitiktims nustatyti.

4.
     
  Kontrolės sistema pagrindžiama dokumentais, peržiūrima ir atitinkamais atvejais atnaujinama; atitinkamai kompetentingai institucijai ir, pateikus prašymą, naudotojams leidžiama su ja susipažinti.

5.
     
  Visi neesminiai lyginamojo indekso pakeitimai, susiję su šio straipsnio nuostatomis, nelaikomi su tuo lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutarties arba finansinės priemonės sąlygų pažeidimu. Ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų atveju atitinkama kompetentinga institucija yra įgaliota priskirti pakeitimą prie esminių pakeitimų.

5c straipsnis

Atskaitomybės sistemos reikalavimai

1.
     
  Administratorius taiko atskaitomybės sistemą, apimančią įrašų saugojimą, auditą, tikrinimą ir skundų nagrinėjimo tvarką, kuri įrodo atitiktį šio reglamento reikalavimams.

2.
     
  Administratorius nustato nepriklausomą vidaus ar išorės funkciją ir užtikrina reikiamą gebėjimą patikrinti, kaip administratorius laikosi lyginamojo indekso nustatymo metodikos ir šio reglamento, ir teikti apie tai ataskaitas.

3.
     
  Ne ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų atveju administratorius skelbia ir nuolat turi atitikties deklaraciją, kuria administratorius deklaruoja, kad laikosi šio reglamento. Atitikties deklaracija apima bent jau tuos reikalavimus, kurie yra nustatyti 5 straipsnio 1, 2a, 3b, 3c ir 3d dalyse, 5a ir 5b straipsniuose, 5d straipsnio b–g punktuose, 7 straipsnio 1 dalies aa, b, ba, bb, bc ir c punktuose, 7 straipsnio 2a, 3a ir 3b dalyse, 7a straipsnyje, 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 9 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 11 straipsnyje ir 17 straipsnio 1 dalyje.

Jeigu administratorius nesilaiko 5 straipsnio 1, 2a, 3b, 3c ir 3d dalyse, 5a ir 5b straipsniuose, 5d straipsnio b–g punktuose, 7 straipsnio 1 dalies aa, b, ba, bb, bc ir c punktuose, 7 straipsnio 2a, 3a ir 3b dalyse, 7a straipsnyje, 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 9 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 11 straipsnyje ir 17 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų, atitikties deklaracijoje aiškiai nurodoma, kodėl tam administratoriui netikslinga laikytis tų nuostatų.

4.
     
  Ne ypatingos svarbos lyginamojo indekso administratorius paskiria nepriklausomą išorės auditorių, kad šis tikrintų administratoriaus atitikties deklaracijos tikslumą ir pateiktų ataskaitas. Toks auditas turi būti atliekamas bent kartą per dvejus metus ir kiekvieną kartą, kai padaromas esminis lyginamojo indekso pakeitimas.

5.
     
  Administratorius pateikia pagal 4 dalį atliktų auditų informaciją atitinkamai kompetentingai institucijai. Administratorius skelbia pagal 4 dalį atliktų auditų informaciją arba ją pateikia, gavęs prašymą, bet kuriam lyginamojo indekso naudotojui. Atitinkamos kompetentingos institucijos arba lyginamojo indekso naudotojo prašymu administratorius pateikia arba paskelbia išsamią 4 dalyje nurodytų tikrinimų informaciją.

6.
     
  Atitinkama kompetentinga institucija gali paprašyti administratoriaus papildomos informacijos apie ne ypatingos svarbos lyginamuosius indeksus pagal 30 straipsnį ir (arba) pateikti rekomendaciją administratoriui dėl administratoriaus atitikties nuostatoms, kurios taikomos atitikties deklaracijai, kol kompetentinga institucija visapusiškai įsitikina administratoriaus atitiktimi. Kompetentinga institucija gali paskelbti rekomendaciją savo interneto svetainėje.

5d straipsnis

Įrašų saugojimo reikalavimai

1.
     
  Administratorius saugo šiuos įrašus:

| a) | visus pradinius duomenis; |
| --- | --- |

a)

visus pradinius duomenis;

| b) | visas administratoriaus ir, jei taikytina, vertintojų išvadas ar sprendimus savo nuožiūra, naudojamus lyginamojo indekso nustatymo procese; |
| --- | --- |

b)

visas administratoriaus ir, jei taikytina, vertintojų išvadas ar sprendimus savo nuožiūra, naudojamus lyginamojo indekso nustatymo procese;

| c) | įrašus apie atvejus, kai nepaisyta pradinių duomenų, ypač kai tie duomenys atitiko lyginamojo indekso nustatymo metodikos reikalavimus, ir tokio nepaisymo pagrindimą; |
| --- | --- |

c)

įrašus apie atvejus, kai nepaisyta pradinių duomenų, ypač kai tie duomenys atitiko lyginamojo indekso nustatymo metodikos reikalavimus, ir tokio nepaisymo pagrindimą;

| d) | informaciją apie kitus standartinių procedūrų ir metodikų pakeitimus ar nukrypimus nuo jų, įskaitant tuos, kurie padaryti esant nepalankioms rinkos sąlygoms ar sutrikus rinkos veikimui; |
| --- | --- |

d)

informaciją apie kitus standartinių procedūrų ir metodikų pakeitimus ar nukrypimus nuo jų, įskaitant tuos, kurie padaryti esant nepalankioms rinkos sąlygoms ar sutrikus rinkos veikimui;

| e) | duomenis teikiančių asmenų ir fizinių asmenų, administratorių įdarbintų lyginamiesiems indeksams nustatyti, tapatybės duomenis; |
| --- | --- |

e)

duomenis teikiančių asmenų ir fizinių asmenų, administratorių įdarbintų lyginamiesiems indeksams nustatyti, tapatybės duomenis;

| f) | visus su skundais susijusius dokumentus ir |
| --- | --- |

f)

visus su skundais susijusius dokumentus ir

| g) | atitinkamos su lyginamuoju indeksu susijusių bet kokio administratoriaus įdarbinto asmens ir duomenų teikėjų ar duomenis teikiančių asmenų komunikacijos įrašus. |
| --- | --- |

g)

atitinkamos su lyginamuoju indeksu susijusių bet kokio administratoriaus įdarbinto asmens ir duomenų teikėjų ar duomenis teikiančių asmenų komunikacijos įrašus.

2.
     
  Kai lyginamasis indeksas grindžiamas duomenų teikėjų duomenimis, duomenų teikėjas taip pat saugo atitinkamos komunikacijos įrašus, įskaitant komunikaciją su kitais duomenų teikėjais.

3.
     
  Administratorius 1 dalyje nustatytus įrašus saugo bent penkerius metus tokia forma, kad lyginamojo indekso apskaičiavimus būtų įmanoma atkartoti ir visiškai suprasti ir kad būtų galima atlikti pradinių duomenų, apskaičiavimų ir atvejų, kai buvo remtasi savo išvadomis ir veikta savo nuožiūra, auditą ar vertinimą. Telefono pokalbių ar elektroninės komunikacijos įrašai, gavus prašymą, pateikiami pokalbiuose ar elektroninėje komunikacijoje dalyvavusiems asmenims ir saugomi trejus metus.

5e straipsnis

Skundų nagrinėjimas

Administratorius nustato ir paskelbia rašytines dėl administratoriaus apskaičiavimo tvarkos pateiktų skundų gavimo, tyrimo ir su jais susijusios informacijos saugojimo procedūras. Tokia skundų nagrinėjimo tvarka užtikrinama, kad:

| a) | administratorius būtų nustatęs rašytinėje skundų nagrinėjimo politikoje išsamiai apibūdintą tvarką, kurios laikydamiesi jo abonentai gali teikti skundus dėl konkretaus lyginamojo indekso apskaičiavimo reprezentatyvumo rinkos vertės požiūriu, siūlomų lyginamojo indekso apskaičiavimo pakeitimų, metodikos taikymo konkretaus lyginamojo indekso apskaičiavimo procese ir kitų korekcinių sprendimų, susijusių su lyginamųjų indeksų apskaičiavimo procesais; |
| --- | --- |

a)

administratorius būtų nustatęs rašytinėje skundų nagrinėjimo politikoje išsamiai apibūdintą tvarką, kurios laikydamiesi jo abonentai gali teikti skundus dėl konkretaus lyginamojo indekso apskaičiavimo reprezentatyvumo rinkos vertės požiūriu, siūlomų lyginamojo indekso apskaičiavimo pakeitimų, metodikos taikymo konkretaus lyginamojo indekso apskaičiavimo procese ir kitų korekcinių sprendimų, susijusių su lyginamųjų indeksų apskaičiavimo procesais;

| b) | būtų skundų nagrinėjimo tvarka ir tikslinis tvarkaraštis; |
| --- | --- |

b)

būtų skundų nagrinėjimo tvarka ir tikslinis tvarkaraštis;

| c) | oficialius skundus, pareikštus dėl administratoriaus ir jo darbuotojų, tas administratorius ištirtų sąžiningai ir laiku; |
| --- | --- |

c)

oficialius skundus, pareikštus dėl administratoriaus ir jo darbuotojų, tas administratorius ištirtų sąžiningai ir laiku;

| d) | tyrimas būtų atliekamas nepriklausomai nuo visų darbuotojų, kurie gali būti susiję su skundo dalyku; |
| --- | --- |

d)

tyrimas būtų atliekamas nepriklausomai nuo visų darbuotojų, kurie gali būti susiję su skundo dalyku;

| e) | administratorius siektų greitai užbaigti savo tyrimą. |
| --- | --- |

e)

administratorius siektų greitai užbaigti savo tyrimą.

5f straipsnis

Valdymo ir kontrolės reikalavimų techniniai reguliavimo standartai

ESMA parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose papildomai patikslinami valdymo ir kontrolės reikalavimai pagal 5 straipsnio 2a dalį, 5 straipsnio 3a–3d dalis, 5a straipsnio 2 dalį, 5a straipsnio 3 dalį, 5b straipsnio 2 dalį, 5b straipsnio 3 dalį, 5c straipsnio 2 dalį, 5c straipsnio 1–3 dalis. ESMA atsižvelgia į:

| a) | lyginamųjų indeksų ir finansų rinkų pokyčius, drauge atsižvelgdama į tarptautinę su lyginamųjų indeksų valdymo reikalavimais susijusios priežiūros praktikos konvergenciją; |
| --- | --- |

a)

lyginamųjų indeksų ir finansų rinkų pokyčius, drauge atsižvelgdama į tarptautinę su lyginamųjų indeksų valdymo reikalavimais susijusios priežiūros praktikos konvergenciją;

| b) | įvairių rūšių lyginamųjų indeksų ir administratorių specifines ypatybes, įskaitant sektorių ypatybes ir naudojamų pradinių duomenų rūšis; |
| --- | --- |

b)

įvairių rūšių lyginamųjų indeksų ir administratorių specifines ypatybes, įskaitant sektorių ypatybes ir naudojamų pradinių duomenų rūšis;

| c) | ypatingos svarbos ir ne ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų skirtumus; |
| --- | --- |

c)

ypatingos svarbos ir ne ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų skirtumus;

| d) | tai, ar reikalavimai jau yra iš dalies ar visapusiškai įtraukti į kitus atitinkamus reguliavimo reikalavimus, visų pirma susijusius su lyginamaisiais indeksais, kurie yra grindžiami reguliuojamais duomenimis, ir ypač, be kita ko, reikalavimus pagal Direktyvą 2014/65/ES arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 600/2014

   (28)

  , siekiant užtikrinti, kad reikalavimai nesidubliuotų ir neatsirastų kitokios nereikalingos naštos administratoriams. |
| --- | --- |

d)

tai, ar reikalavimai jau yra iš dalies ar visapusiškai įtraukti į kitus atitinkamus reguliavimo reikalavimus, visų pirma susijusius su lyginamaisiais indeksais, kurie yra grindžiami reguliuojamais duomenimis, ir ypač, be kita ko, reikalavimus pagal Direktyvą 2014/65/ES arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 600/2014

   (28)

  , siekiant užtikrinti, kad reikalavimai nesidubliuotų ir neatsirastų kitokios nereikalingos naštos administratoriams.

ESMA tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip [...].

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus laikantis Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnių.

6 straipsnis

Užsakomosios paslaugos

1.   Su lyginamojo indekso teikimu susijusių funkcijų tretiesiems asmenims administratoriai neperduoda tokiais būdais, dėl kurių iš esmės pablogėtų administratoriaus taikoma lyginamojo indekso teikimo kontrolė arba atitinkamos kompetentingos institucijos gebėjimas vykdyti lyginamojo indekso priežiūrą.

▌

3.   Jeigu administratorius perduoda su lyginamojo indekso teikimu susijusias funkcijas ar kokias nors atitinkamas paslaugas ir veiklą kokiam nors paslaugų teikėjui, jis ir toliau visapusiškai atsako už visų šiame reglamente nustatytų prievolių vykdymą.

3a.
     
  Jeigu naudojamasi užsakomosiomis paslaugomis, administratorius užtikrina, kad būtų vykdomos šios sąlygos:

| a) | paslaugų teikėjas gali ir sugeba patikimai ir profesionaliai vykdyti perduotas funkcijas, paslaugas arba veiklą ir tam turi teisės aktuose numatytą veiklos leidimą; |
| --- | --- |

a)

paslaugų teikėjas gali ir sugeba patikimai ir profesionaliai vykdyti perduotas funkcijas, paslaugas arba veiklą ir tam turi teisės aktuose numatytą veiklos leidimą;

| b) | administratorius atitinkamoms kompetentingoms institucijoms leidžia susipažinti su paslaugų teikėjo, kuris dalyvauja lyginamojo indekso nustatymo procese, tapatybės duomenimis ir užduotimis; |
| --- | --- |

b)

administratorius atitinkamoms kompetentingoms institucijoms leidžia susipažinti su paslaugų teikėjo, kuris dalyvauja lyginamojo indekso nustatymo procese, tapatybės duomenimis ir užduotimis;

| c) | administratorius imasi tinkamų veiksmų, jeigu atrodo, kad paslaugų teikėjas galbūt veiksmingai nevykdo perduotų funkcijų ir nesilaiko taikomų įstatymų ir reguliavimo reikalavimų; |
| --- | --- |

c)

administratorius imasi tinkamų veiksmų, jeigu atrodo, kad paslaugų teikėjas galbūt veiksmingai nevykdo perduotų funkcijų ir nesilaiko taikomų įstatymų ir reguliavimo reikalavimų;

| d) | administratorius turi reikiamą kompetenciją, kad galėtų veiksmingai prižiūrėti perduotas funkcijas ir valdyti su užsakomosiomis paslaugomis susijusią riziką; |
| --- | --- |

d)

administratorius turi reikiamą kompetenciją, kad galėtų veiksmingai prižiūrėti perduotas funkcijas ir valdyti su užsakomosiomis paslaugomis susijusią riziką;

| e) | paslaugų teikėjas praneša administratoriui apie bet kokius pokyčius, kurie gali turėti esminės įtakos jo gebėjimui veiksmingai vykdyti jam perduotas funkcijas ir laikytis taikomų įstatymų ir reguliavimo reikalavimų; |
| --- | --- |

e)

paslaugų teikėjas praneša administratoriui apie bet kokius pokyčius, kurie gali turėti esminės įtakos jo gebėjimui veiksmingai vykdyti jam perduotas funkcijas ir laikytis taikomų įstatymų ir reguliavimo reikalavimų;

| f) | paslaugų teikėjas bendradarbiauja su atitinkama kompetentinga institucija perduotos veiklos klausimais, o administratorius ir atitinkama kompetentinga institucija turi realią galimybę susipažinti su duomenimis, susijusiais su perduota veikla, taip pat patekti į paslaugų teikėjo veiklos patalpas, ir atitinkama kompetentinga institucija turi galimybę pasinaudoti tomis prieigos teisėmis; |
| --- | --- |

f)

paslaugų teikėjas bendradarbiauja su atitinkama kompetentinga institucija perduotos veiklos klausimais, o administratorius ir atitinkama kompetentinga institucija turi realią galimybę susipažinti su duomenimis, susijusiais su perduota veikla, taip pat patekti į paslaugų teikėjo veiklos patalpas, ir atitinkama kompetentinga institucija turi galimybę pasinaudoti tomis prieigos teisėmis;

| g) | administratorius turi galimybę prireikus nutraukti susitarimus; |
| --- | --- |

g)

administratorius turi galimybę prireikus nutraukti susitarimus;

| h) | administratorius imasi pagrįstų veiksmų, įskaitant nenumatytų atvejų planus, kad išvengtų nederamos operacinės rizikos, susijusios su paslaugų teikėjo dalyvavimu lyginamųjų indeksų nustatymo procese. |
| --- | --- |

h)

administratorius imasi pagrįstų veiksmų, įskaitant nenumatytų atvejų planus, kad išvengtų nederamos operacinės rizikos, susijusios su paslaugų teikėjo dalyvavimu lyginamųjų indeksų nustatymo procese.

2 skyrius

Pradiniai duomenys, metodika ir pranešimas apie pažeidimus

7 straipsnis

Pradiniai duomenys ▌

1.   Lyginamasis indeksas teikiamas vadovaujantis šiais jo pradiniams duomenims ▌taikomais reikalavimais:

| a) | pradiniai duomenys yra
  sandorių duomenys arba, kai tai labiau tikslinga, ne sandorių duomenys, įskaitant įpareigojančias kotiruotes ir patikrinamus įverčius, su sąlyga
  , kad
  būtų
  tiksliai ir patikimai
  atspindima
  rinkos ar ekonomikos
  tikrovė
  , kuriai įvertinti lyginamasis indeksas yra skirtas; ▌ |
| --- | --- |

a)

pradiniai duomenys yra
  sandorių duomenys arba, kai tai labiau tikslinga, ne sandorių duomenys, įskaitant įpareigojančias kotiruotes ir patikrinamus įverčius, su sąlyga
  , kad
  būtų
  tiksliai ir patikimai
  atspindima
  rinkos ar ekonomikos
  tikrovė
  , kuriai įvertinti lyginamasis indeksas yra skirtas; ▌

| aa) | a punkte nurodyti pradiniai duomenys turi būti patikrinami; |
| --- | --- |

aa)

a punkte nurodyti pradiniai duomenys turi būti patikrinami;

| b) | administratorius pradinius duomenis gauna iš patikimos ir reprezentatyvios duomenų teikėjų grupės ar imties, kad užtikrintų, jog pagal tuos duomenis nustatomas lyginamasis indeksas būtų patikimas ir atspindėtų rinkos ar ekonomikos tikrovę, kuriai įvertinti tas lyginamasis indeksas yra skirtas ▌; |
| --- | --- |

b)

administratorius pradinius duomenis gauna iš patikimos ir reprezentatyvios duomenų teikėjų grupės ar imties, kad užtikrintų, jog pagal tuos duomenis nustatomas lyginamasis indeksas būtų patikimas ir atspindėtų rinkos ar ekonomikos tikrovę, kuriai įvertinti tas lyginamasis indeksas yra skirtas ▌;

| ba) | administratorius naudoja tik tų duomenų teikėjų, kurie laikosi 9 straipsnyje nurodyto elgesio kodekso, pradinius duomenis; |
| --- | --- |

ba)

administratorius naudoja tik tų duomenų teikėjų, kurie laikosi 9 straipsnyje nurodyto elgesio kodekso, pradinius duomenis;

| bb) | administratorius sudaro asmenų, galinčių teikti administratoriui pradinius duomenis, sąrašą ir į jį taip pat įtraukia procedūras duomenų teikėjo ir kitų duomenis teikiančių asmenų tapatybei įvertinti; |
| --- | --- |

bb)

administratorius sudaro asmenų, galinčių teikti administratoriui pradinius duomenis, sąrašą ir į jį taip pat įtraukia procedūras duomenų teikėjo ir kitų duomenis teikiančių asmenų tapatybei įvertinti;

| bc) | administratorius užtikrina, kad duomenų teikėjai pateiktų visus svarbius pradinius duomenis, ir |
| --- | --- |

bc)

administratorius užtikrina, kad duomenų teikėjai pateiktų visus svarbius pradinius duomenis, ir

| c) | kai lyginamojo indekso pradiniai duomenys nėra sandorių duomenys ir duomenų teikėjas yra daugiau kaip 50 % vertės sandorių rinkoje, kuriai įvertinti tas lyginamasis indeksas yra skirtas, šalis, administratorius
  , jei įmanoma,
  patikrina, ar pradiniai duomenys yra susiję su rinka, kurioje veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos. Jeigu administratorius nustato, kad pradiniai duomenys nesusiję su rinka, kurioje veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos, jis pakeičia pradinius duomenis, duomenų teikėjus arba metodiką siekdamas užtikrinti, kad pradiniai duomenys būtų susiję su rinka, kurioje veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos, arba nustoja teikti tą lyginamąjį indeksą ▌. |
| --- | --- |

c)

kai lyginamojo indekso pradiniai duomenys nėra sandorių duomenys ir duomenų teikėjas yra daugiau kaip 50 % vertės sandorių rinkoje, kuriai įvertinti tas lyginamasis indeksas yra skirtas, šalis, administratorius
  , jei įmanoma,
  patikrina, ar pradiniai duomenys yra susiję su rinka, kurioje veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos. Jeigu administratorius nustato, kad pradiniai duomenys nesusiję su rinka, kurioje veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos, jis pakeičia pradinius duomenis, duomenų teikėjus arba metodiką siekdamas užtikrinti, kad pradiniai duomenys būtų susiję su rinka, kurioje veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos, arba nustoja teikti tą lyginamąjį indeksą ▌.

▌

2a.
     
  Administratorius užtikrina, kad pradiniams duomenims taikomos kontrolės priemonės apimtų:

| a) | kriterijus, kuriais apibrėžiama, kas gali pateikti administratoriui pradinius duomenis, ir duomenų teikėjų atrankos tvarką; |
| --- | --- |

a)

kriterijus, kuriais apibrėžiama, kas gali pateikti administratoriui pradinius duomenis, ir duomenų teikėjų atrankos tvarką;

| b) | tvarką, pagal kurią būtų vertinami duomenų teikėjo teikiami pradiniai duomenys ir prireikus būtų nebeleidžiama duomenų teikėjui toliau teikti pradinių duomenų arba duomenų teikėjui dėl reikalavimų nesilaikymo būtų taikomos kitos sankcijos ir |
| --- | --- |

b)

tvarką, pagal kurią būtų vertinami duomenų teikėjo teikiami pradiniai duomenys ir prireikus būtų nebeleidžiama duomenų teikėjui toliau teikti pradinių duomenų arba duomenų teikėjui dėl reikalavimų nesilaikymo būtų taikomos kitos sankcijos ir

| c) | pradinių duomenų tvirtinimo, be kita ko, lyginant su kitais rodikliais ar duomenimis, tvarką jų teisingumui ir tikslumui užtikrinti. Jeigu lyginamasis indeksas atitinka 14a straipsnyje nustatytus kriterijus, šis reikalavimas taikomas tik tais atvejais, kai pagrįstai įmanoma jo laikytis. |
| --- | --- |

c)

pradinių duomenų tvirtinimo, be kita ko, lyginant su kitais rodikliais ar duomenimis, tvarką jų teisingumui ir tikslumui užtikrinti. Jeigu lyginamasis indeksas atitinka 14a straipsnyje nustatytus kriterijus, šis reikalavimas taikomas tik tais atvejais, kai pagrįstai įmanoma jo laikytis.

▌

3a.
     
  Kai pradinius duomenis teikia sandorių sudarymo funkciją vykdantys asmenys, tai yra, bet kuris duomenų teikėjų ar jų susijusių įmonių departamentas, padalinys, grupė ar darbuotojai, vykdantys kainodaros, prekybos, pardavimo, rinkodaros, reklamos, neužsakytų paslaugų siūlymo, struktūrizavimo arba maklerio paslaugų veiklą, administratorius:

| a) | gauna duomenis iš kitų šaltinių, kurie patvirtina tuos pradinius duomenis; |
| --- | --- |

a)

gauna duomenis iš kitų šaltinių, kurie patvirtina tuos pradinius duomenis;

| b) | užtikrina, kad duomenų teikėjams būtų taikomos tinkamos vidaus priežiūros ir tikrinimo procedūros, suteikiančios galimybę:










  i) | patvirtinti pateiktus pradinius duomenis, įskaitant aukšto rango darbuotojų kelių peržiūrų pradiniams duomenims patikrinti procedūras ir teikiamų pradinių duomenų patvirtinimo vadovybės parašu vidaus procedūras; |
| --- | --- | --- |

b)

užtikrina, kad duomenų teikėjams būtų taikomos tinkamos vidaus priežiūros ir tikrinimo procedūros, suteikiančios galimybę:

i)

patvirtinti pateiktus pradinius duomenis, įskaitant aukšto rango darbuotojų kelių peržiūrų pradiniams duomenims patikrinti procedūras ir teikiamų pradinių duomenų patvirtinimo vadovybės parašu vidaus procedūras;

| ii) | fiziškai atskirti sandorių sudarymo funkcijas vykdančius ir ataskaitas teikiančius darbuotojus; |
| --- | --- |

ii)

fiziškai atskirti sandorių sudarymo funkcijas vykdančius ir ataskaitas teikiančius darbuotojus;

| iii) | visapusiškai laikytis konfliktų valdymo priemonių, kuriomis nustatomos, atskleidžiamos, valdomos, mažinamos ir šalinamos esamos arba galimos paskatos manipuliuoti teikiamais pradiniais duomenimis arba kitaip jiems daryti įtaką, įskaitant atlyginimų politiką ir interesų konfliktus, kylančius tarp pradinių duomenų teikimo veiklos ir visos kitos duomenų teikėjo, bet kurios jo susijusios įmonės arba atitinkamų jų klientų ar užsakovų veiklos. |
| --- | --- |

iii)

visapusiškai laikytis konfliktų valdymo priemonių, kuriomis nustatomos, atskleidžiamos, valdomos, mažinamos ir šalinamos esamos arba galimos paskatos manipuliuoti teikiamais pradiniais duomenimis arba kitaip jiems daryti įtaką, įskaitant atlyginimų politiką ir interesų konfliktus, kylančius tarp pradinių duomenų teikimo veiklos ir visos kitos duomenų teikėjo, bet kurios jo susijusios įmonės arba atitinkamų jų klientų ar užsakovų veiklos.

Pirmos pastraipos a ir b punktuose nustatytos nuostatos taikomos lyginamiesiems indeksams, kurie atitinka 14a straipsnyje nustatytus kriterijus, tik tais atvejais, kai pagrįstai įmanoma šių nuostatų laikytis.

3b.
     
  Visi neesminiai lyginamojo indekso pakeitimai, susiję su šio straipsnio nuostatomis, nelaikomi su tuo lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutarties arba finansinės priemonės sąlygų pažeidimu. Ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų atveju atitinkama kompetentinga institucija yra įgaliota priskirti pakeitimą prie esminių pakeitimų.

3c.
     
  ESMA parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose papildomai patikslinamos duomenų teikėjo vidaus priežiūros ir tikrinimo procedūros, kurių pagal 2a ir 3a dalių nuostatas imasi administratorius, kad užtikrintų pradinių duomenų teisingumą ir tikslumą.

ESMA atsižvelgia į proporcingumo principą, taikytiną ne ypatingos svarbos ir biržos prekių lyginamiesiems indeksams, skirtingų rūšių lyginamųjų indeksų, o ypač tų indeksų, kurie grindžiami 14a straipsnyje nustatytus kriterijus atitinkančių subjektų teikiamais duomenimis, ypatybes, pradinių duomenų pobūdį, tai, ar reikalavimai jau yra visapusiškai ar iš dalies įtraukti į kitus atitinkamus reguliavimo reikalavimus, visų pirma, be kita ko, reikalavimus pagal Direktyvą 2014/65/ES arba Reglamentą (ES) Nr. 600/2014, siekiant užtikrinti, kad reikalavimai nesidubliuotų ir neatsirastų kitokios nereikalingos naštos administratoriams; taip pat ESMA atsižvelgia į tarptautinę priežiūros praktikos, susijusios su lyginamaisiais indeksais, konvergenciją.

ESMA tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip [XXX].

Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

7a straipsnis

Metodika

1.
     
  Lyginamajam indeksui nustatyti administratorius naudoja metodiką, kuri:

| a) | yra pagrįsta ir patikima; |
| --- | --- |

a)

yra pagrįsta ir patikima;

| b) | turi aiškias taisykles, kuriomis nurodoma, kaip ir kada nustatant tą lyginamąjį indeksą gali būti veikiama savo nuožiūra; |
| --- | --- |

b)

turi aiškias taisykles, kuriomis nurodoma, kaip ir kada nustatant tą lyginamąjį indeksą gali būti veikiama savo nuožiūra;

| c) | yra griežta, nuosekli ir sudaro sąlygas patvirtinti duomenis, įskaitant grįžtamąjį patikrinimą; |
| --- | --- |

c)

yra griežta, nuosekli ir sudaro sąlygas patvirtinti duomenis, įskaitant grįžtamąjį patikrinimą;

| d) | yra atspari ir užtikrinanti, kad lyginamąjį indeksą būtų galima apskaičiuoti įvairiausiomis galimomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

d)

yra atspari ir užtikrinanti, kad lyginamąjį indeksą būtų galima apskaičiuoti įvairiausiomis galimomis aplinkybėmis;

| e) | yra atsekama ir patikrinama. |
| --- | --- |

e)

yra atsekama ir patikrinama.

2.
     
  Rengdamas lyginamojo indekso nustatymo metodiką, lyginamojo indekso administratorius:

| a) | atsižvelgia į tokius veiksnius kaip, pvz., rinkos dydis ir įprastas likvidumas, prekybos ir rinkos dalyvių pozicijų skaidrumas, rinkos koncentracija, rinkos dinamika ir bet kokios imties tinkamumas rinkai ar ekonomikos tikrovei, kuriai įvertinti tas lyginamasis indeksas yra skirtas, atspindėti; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgia į tokius veiksnius kaip, pvz., rinkos dydis ir įprastas likvidumas, prekybos ir rinkos dalyvių pozicijų skaidrumas, rinkos koncentracija, rinkos dinamika ir bet kokios imties tinkamumas rinkai ar ekonomikos tikrovei, kuriai įvertinti tas lyginamasis indeksas yra skirtas, atspindėti;

| b) | nustato, kas to lyginamojo indekso atžvilgiu yra aktyvioji rinka, ir |
| --- | --- |

b)

nustato, kas to lyginamojo indekso atžvilgiu yra aktyvioji rinka, ir

| c) | nustato įvairių rūšių pradiniams duomenims teikiamą pirmenybę. |
| --- | --- |

c)

nustato įvairių rūšių pradiniams duomenims teikiamą pirmenybę.

3.
     
  Administratorius taiko aiškias paskelbtas taisykles, kuriose nustatytos aplinkybės, kurioms esant pradinių duomenų kiekis ar kokybė neatitinka reikiamų standartų, pagal metodiką būtinų lyginamajam indeksui tiksliai ir patikimai nustatyti, ir kuriose apibūdinta, ar lyginamasis indeksas tokiomis aplinkybėmis bus apskaičiuojamas ir kaip tai bus daroma.

4.
     
  Visi neesminiai lyginamojo indekso pakeitimai, susiję su šio straipsnio nuostatomis, nelaikomi su tuo lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutarties arba finansinės priemonės sąlygų pažeidimu. Ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų atveju atitinkama kompetentinga institucija yra įgaliota priskirti pakeitimą prie esminių pakeitimų.

7b straipsnis

Metodikos skaidrumas

1.
     
  Administratorius lyginamojo indekso duomenis ir metodiką parengia, tvarko ir administruoja skaidriai.

Administratorius sąžiningą ir lengvą prieigą užtikrinančiomis priemonėmis skelbia:

| i) | kiekvienam lyginamajam indeksui arba lyginamųjų indeksų grupei naudojamą metodiką ir |
| --- | --- |

i)

kiekvienam lyginamajam indeksui arba lyginamųjų indeksų grupei naudojamą metodiką ir

| ii) | konsultavimosi procedūrą ir pagrindimą, pagal kuriuos siūlomi esminiai jo metodikos pakeitimai, taip pat tokių pakeitimų pagrindimą, įskaitant apibrėžtį, kas yra esminis pakeitimas, ir tai, kada administratorius naudotojams praneša apie kokius nors pakeitimus. |
| --- | --- |

ii)

konsultavimosi procedūrą ir pagrindimą, pagal kuriuos siūlomi esminiai jo metodikos pakeitimai, taip pat tokių pakeitimų pagrindimą, įskaitant apibrėžtį, kas yra esminis pakeitimas, ir tai, kada administratorius naudotojams praneša apie kokius nors pakeitimus.

2.
     
  Kai lyginamasis indeksas atitinka 14a straipsnyje nustatytus kriterijus, to lyginamojo indekso administratorius aprašo ir paskelbia, kiek tai įmanoma, visus skaičiavimus, nepažeisdamas reikiamų lyginamojo indekso paskelbimo terminų:

| a) | glaustą paaiškinimą, kurio pakaktų, kad lyginamojo indekso abonentas arba kompetentinga institucija galėtų lengviau suprasti, kaip buvo atlikti skaičiavimai, įskaitant bent vertinamos fizinės rinkos dydį ir likvidumą (pvz., pateiktų sandorių skaičių ir apimtį), apimties intervalą ir vidurkį, kainų intervalą ir vidurkį, orientacines kiekvienos rūšies pradinių duomenų, į kuriuos atsižvelgta atliekant skaičiavimus, procentines dalis; vartojami kainodaros metodikos terminai, tokie kaip „pagrįsta sandoriais“, „pagrįsta kainų skirtumu“ arba „interpoliuota arba ekstrapoliuota“, ir |
| --- | --- |

a)

glaustą paaiškinimą, kurio pakaktų, kad lyginamojo indekso abonentas arba kompetentinga institucija galėtų lengviau suprasti, kaip buvo atlikti skaičiavimai, įskaitant bent vertinamos fizinės rinkos dydį ir likvidumą (pvz., pateiktų sandorių skaičių ir apimtį), apimties intervalą ir vidurkį, kainų intervalą ir vidurkį, orientacines kiekvienos rūšies pradinių duomenų, į kuriuos atsižvelgta atliekant skaičiavimus, procentines dalis; vartojami kainodaros metodikos terminai, tokie kaip „pagrįsta sandoriais“, „pagrįsta kainų skirtumu“ arba „interpoliuota arba ekstrapoliuota“, ir

| b) | glaustą paaiškinimą, kokiu mastu ir kokiu pagrindu atliekant kokius nors skaičiavimus remtasi savomis išvadomis, pvz., kodėl nuspręsta į skaičiavimus neįtraukti pradinių duomenų, kurie šiaip atitiko atitinkamos tam skaičiavimui taikomos metodikos reikalavimus, kodėl kainos grįstos skirtumais, interpoliacija, ekstrapoliacija arba kodėl pirkimo kainų ar pardavimo kainų duomenims taikytas didesnis lyginamasis svoris nei sudarytų sandorių duomenims. |
| --- | --- |

b)

glaustą paaiškinimą, kokiu mastu ir kokiu pagrindu atliekant kokius nors skaičiavimus remtasi savomis išvadomis, pvz., kodėl nuspręsta į skaičiavimus neįtraukti pradinių duomenų, kurie šiaip atitiko atitinkamos tam skaičiavimui taikomos metodikos reikalavimus, kodėl kainos grįstos skirtumais, interpoliacija, ekstrapoliacija arba kodėl pirkimo kainų ar pardavimo kainų duomenims taikytas didesnis lyginamasis svoris nei sudarytų sandorių duomenims.

3.
     
  Jeigu toks paskelbimas būtų nesuderinamas su taikytinomis intelektinės nuosavybės teisės nuostatomis, su metodika leidžiama susipažinti atitinkamai kompetentingai institucijai.

4.
     
  Jeigu padaromas esminis ypatingos svarbos lyginamojo indekso metodikos pakeitimas, administratorius apie pakeitimą praneša atitinkamai kompetentingai institucijai. Kompetentinga institucija pakeitimą patvirtina per 30 dienų.

7c straipsnis

Pradinių duomenų ir metodikos techniniai reguliavimo standartai

ESMA parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose papildomai patikslinamos pradinių duomenų kontrolės priemonės, aplinkybės, kurioms esant sandorių duomenų gali nepakakti, ir kaip tai būtų galima įrodyti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, taip pat metodikų rengimo reikalavimai, atsižvelgiant į skirtingas lyginamųjų indeksų rūšis ir sektorius, kaip tai nustatyta šiame reglamente. ESMA atsižvelgia į:

| a) | lyginamųjų indeksų ir finansų rinkų pokyčius, drauge atsižvelgdama į tarptautinę su lyginamaisiais indeksais susijusios priežiūros praktikos konvergenciją; |
| --- | --- |

a)

lyginamųjų indeksų ir finansų rinkų pokyčius, drauge atsižvelgdama į tarptautinę su lyginamaisiais indeksais susijusios priežiūros praktikos konvergenciją;

| b) | įvairių lyginamųjų indeksų ir įvairių rūšių lyginamųjų indeksų specifines ypatybes; |
| --- | --- |

b)

įvairių lyginamųjų indeksų ir įvairių rūšių lyginamųjų indeksų specifines ypatybes;

| c) | ne ypatingos svarbos lyginamiesiems indeksams taikytiną proporcingumo principą; |
| --- | --- |

c)

ne ypatingos svarbos lyginamiesiems indeksams taikytiną proporcingumo principą;

| d) | lyginamųjų indeksų pažeidžiamumą manipuliavimo atžvilgiu priklausomai nuo naudojamų metodikų ir pradinių duomenų; |
| --- | --- |

d)

lyginamųjų indeksų pažeidžiamumą manipuliavimo atžvilgiu priklausomai nuo naudojamų metodikų ir pradinių duomenų;

| e) | tai, kad naudotojams turėtų būti prieinama pakankama informacija, kad jie galėtų suprasti, kaip lyginamasis indeksas teikiamas, ir kad galėtų įvertinti jo, kaip referencinės vertės, aktualumą ir tinkamumą; |
| --- | --- |

e)

tai, kad naudotojams turėtų būti prieinama pakankama informacija, kad jie galėtų suprasti, kaip lyginamasis indeksas teikiamas, ir kad galėtų įvertinti jo, kaip referencinės vertės, aktualumą ir tinkamumą;

| f) | tai, ar reikalavimai jau yra iš dalies ar visapusiškai įtraukti į kitus atitinkamus reguliavimo reikalavimus, visų pirma susijusius su lyginamaisiais indeksais, kurie yra grindžiami reguliuojamais duomenimis, ir ypač, be kita ko, reikalavimus pagal Direktyvą 2014/65/ES arba Reglamentą (ES) Nr. 600/2014, siekiant užtikrinti, kad reikalavimai nesidubliuotų ir neatsirastų kitokios nereikalingos naštos administratoriams. |
| --- | --- |

f)

tai, ar reikalavimai jau yra iš dalies ar visapusiškai įtraukti į kitus atitinkamus reguliavimo reikalavimus, visų pirma susijusius su lyginamaisiais indeksais, kurie yra grindžiami reguliuojamais duomenimis, ir ypač, be kita ko, reikalavimus pagal Direktyvą 2014/65/ES arba Reglamentą (ES) Nr. 600/2014, siekiant užtikrinti, kad reikalavimai nesidubliuotų ir neatsirastų kitokios nereikalingos naštos administratoriams.

ESMA tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip [...].

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus laikantis Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnių.

8 straipsnis

Pranešimas apie pažeidimus

1.   Administratorius
  taiko procedūras, kurių laikydamiesi jo vadovai, darbuotojai ir kiti fiziniai asmenys, kurių paslaugomis jis naudojasi arba kurių teikiamas paslaugas kontroliuoja, įstaigos viduje praneša apie šio reglamento ir kitų atitinkamų taikytinų teisinių nuostatų pažeidimus
  .

2.   Administratorius
  taiko procedūras, kurių laikydamasis praneša apie šio reglamento ir kitų atitinkamų taikytinų teisinių nuostatų pažeidimus atitinkamoms institucijoms
  .

▌

3 skyrius

Elgesio kodeksas ir reikalavimai duomenų teikėjams

9 straipsnis

Elgesio kodeksas

1.   
  Kai lyginamasis indeksas grindžiamas duomenų teikėjų teikiamais duomenimis,
  administratorius
  , bendradarbiaudamas, kai įmanoma, su duomenų teikėjais,
  dėl kiekvieno lyginamojo indekso
  parengia
  elgesio kodeksą, kuriame aiškiai nustato ▌ duomenų teikėjų atsakomybę
  už pradinių duomenų teikimą,
  ir
  užtikrina, kad duomenų teikėjai kasmet ir pasikeitus elgesio kodeksui patvirtintų savo atitiktį elgesio kodeksui
  .

2.   ▌Elgesio kodeksą
  sudaro bent šios dalys:

| a) | aiški teiktinų pradinių duomenų apibrėžtis ir reikalavimai, būtini siekiant užtikrinti pradinių duomenų teikimą pagal 7 ir 8 straipsnius; |
| --- | --- |

a)

aiški teiktinų pradinių duomenų apibrėžtis ir reikalavimai, būtini siekiant užtikrinti pradinių duomenų teikimą pagal 7 ir 8 straipsnius;

| b) | politika, kuria užtikrinama, kad duomenų teikėjai pateiktų visus atitinkamus pradinius duomenis, ir |
| --- | --- |

b)

politika, kuria užtikrinama, kad duomenų teikėjai pateiktų visus atitinkamus pradinius duomenis, ir

| c) | sistemos ir kontrolės priemonės, kurias duomenų teikėjas privalo nustatyti, be kita ko:










  i) | pradinių duomenų teikimo tvarka, įskaitant duomenų teikėjui taikomus reikalavimus nurodyti, ar pradiniai duomenys yra sandorių duomenys ir ar pradiniai duomenys atitinka administratoriaus nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

c)

sistemos ir kontrolės priemonės, kurias duomenų teikėjas privalo nustatyti, be kita ko:

i)

pradinių duomenų teikimo tvarka, įskaitant duomenų teikėjui taikomus reikalavimus nurodyti, ar pradiniai duomenys yra sandorių duomenys ir ar pradiniai duomenys atitinka administratoriaus nustatytus reikalavimus;

| ii) | politika veikimo savo nuožiūra teikiant pradinius duomenis klausimu; |
| --- | --- |

ii)

politika veikimo savo nuožiūra teikiant pradinius duomenis klausimu;

| iii) | visi reikalavimai patvirtinti pradinius duomenis prieš pateikiant juos administratoriui; |
| --- | --- |

iii)

visi reikalavimai patvirtinti pradinius duomenis prieš pateikiant juos administratoriui;

| iv) | įrašų saugojimo politika; |
| --- | --- |

iv)

įrašų saugojimo politika;

| v) | reikalavimai pranešti apie įtartinus pradinius duomenis; |
| --- | --- |

v)

reikalavimai pranešti apie įtartinus pradinius duomenis;

| vi) | konfliktų valdymo reikalavimai. |
| --- | --- |

vi)

konfliktų valdymo reikalavimai.

2a.
     
  Administratorius gali parengti po bendrą elgesio kodeksą dėl kiekvienos savo teikiamų lyginamųjų indeksų grupės.

2b.
     
  Per 20 dienų nuo sprendimo įtraukti ypatingos svarbos lyginamąjį indeksą į 13 straipsnio 1 dalyje nurodytą sąrašą taikymo datos to ypatingos svarbos lyginamojo indekso administratorius atitinkamai kompetentingai institucijai pateikia elgesio kodeksą. Atitinkama kompetentinga institucija per 30 dienų patikrina, ar elgesio kodekso turinys atitinka šio reglamento reikalavimus.

3.   
  ESMA parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriais
  papildomai patikslinamos
  2 dalyje nurodytos
  elgesio kodekso
  dalys
  atsižvelgiant į įvairių rūšių lyginamuosius indeksus ir į lyginamųjų indeksų ir finansų rinkų pokyčius.

Rengdama tuos techninių reguliavimo standartų projektus, ESMA
  atsižvelgia į 
  dėl


  įvairių
  lyginamųjų indeksų ir duomenų teikėjų
  ypatybių taikytiną proporcingumo principą
  , visų pirma turint omenyje pradinių duomenų ir metodikų skirtumus, manipuliavimo pradiniais duomenimis riziką ir tarptautinę su lyginamaisiais indeksais susijusios priežiūros praktikos konvergenciją.
  ESMA konsultuojasi su ACER dėl galimybių taikyti elgesio kodeksus, visų pirma, konkrečiais atitinkamų lyginamųjų indeksų atvejais.

ESMA tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip [XXX].

Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka nustatyti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

▌

11 straipsnis

Reikalavimai prižiūrimiems duomenų teikėjams

1.   
  Pradinius duomenis ypatingos svarbos lyginamajam indeksui teikiančiam
  prižiūrimam duomenų teikėjui taikomi
  2a ir 3 dalyse nustatyti
  valdymo ir kontrolės reikalavimai.

2.   Prižiūrimas duomenų teikėjas
  taiko veiksmingas sistemas ir kontrolės priemones visų administratoriui teikiamų pradinių duomenų teisingumui ir patikimumui užtikrinti, įskaitant:

| a) | kontrolės priemones, kuriomis nustatoma, kas gali pateikti administratoriui pradinius duomenis, įskaitant, jeigu proporcinga, tvarką, pagal kurią duomenis parašu tvirtintų viršesnis už duomenis teikiantį asmenį fizinis asmuo; |
| --- | --- |

a)

kontrolės priemones, kuriomis nustatoma, kas gali pateikti administratoriui pradinius duomenis, įskaitant, jeigu proporcinga, tvarką, pagal kurią duomenis parašu tvirtintų viršesnis už duomenis teikiantį asmenį fizinis asmuo;

| b) | atitinkamą duomenis teikiančių asmenų mokymą, kuris apimtų bent šį reglamentą ir Reglamentą (ES) Nr. 596/2014; |
| --- | --- |

b)

atitinkamą duomenis teikiančių asmenų mokymą, kuris apimtų bent šį reglamentą ir Reglamentą (ES) Nr. 596/2014;

| c) | konfliktų valdymo priemones, prireikus įskaitant organizacinį darbuotojų atskyrimą ir priemones, kuriomis galima pašalinti paskatas manipuliuoti kokiu nors lyginamuoju indeksu, atsirandančias dėl atlyginimų politikos; |
| --- | --- |

c)

konfliktų valdymo priemones, prireikus įskaitant organizacinį darbuotojų atskyrimą ir priemones, kuriomis galima pašalinti paskatas manipuliuoti kokiu nors lyginamuoju indeksu, atsirandančias dėl atlyginimų politikos;

| d) | su pradinių duomenų teikimu susijusios komunikacijos įrašų saugojimą atitinkamą laikotarpį; |
| --- | --- |

d)

su pradinių duomenų teikimu susijusios komunikacijos įrašų saugojimą atitinkamą laikotarpį;

| e) | įrašų apie atskirų prekybinių operacijų vykdytojų ir prekybos operacijų subjektų pozicijas, susijusias su priemonėmis, susietomis su lyginamuoju indeksu, saugojimą, siekiant palengvinti auditą, tyrimus ir interesų konfliktų valdymo tikslais; |
| --- | --- |

e)

įrašų apie atskirų prekybinių operacijų vykdytojų ir prekybos operacijų subjektų pozicijas, susijusias su priemonėmis, susietomis su lyginamuoju indeksu, saugojimą, siekiant palengvinti auditą, tyrimus ir interesų konfliktų valdymo tikslais;

| f) | vidaus ir išorės auditų įrašų saugojimą. |
| --- | --- |

f)

vidaus ir išorės auditų įrašų saugojimą.

2a.
     
  Jeigu pradiniai duomenys nėra sandorių duomenys arba įpareigojančios kotiruotės, prižiūrimi duomenų teikėjai, be 2 dalyje nurodytų sistemų ir kontrolės priemonių, nustato politiką, kuria vadovaujamasi, kai remiamasi savo išvadomis ar veikiama savo nuožiūra, ir saugo įrašus apie rėmimosi savo išvadomis ar veikimo savo nuožiūra pagrindimą, jeigu proporcinga, atsižvelgiant į lyginamojo indekso ir pradinių duomenų pobūdį.

3.   Prižiūrimas duomenų teikėjas visapusiškai bendradarbiauja su administratoriumi ir atitinkama kompetentinga institucija atliekant lyginamojo indekso teikimo auditą
  , įskaitant auditą, atliekamą taikant 5c straipsnio 3 dalies nuostatas,
  ir vykdant jo priežiūrą ir leidžia susipažinti su visa informacija ir įrašais, saugomais pagal
  2 ir 2a dalių nuostatas
  .

4.   
  ESMA parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriais
  papildomai patikslinami
  2, 2a ir 3 dalyse
  nustatyti sistemų ir kontrolės priemonių reikalavimai, taikytini įvairių rūšių lyginamiesiems indeksams.

ESMA tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip [XXX].

Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

▌YPATINGOS SVARBOS
  LYGINAMIESIEMS INDEKSAMS TAIKOMI REIKALAVIMAI

1 skyrius

Reguliuojami duomenys

▌

12a straipsnis

Reguliuojami duomenys

Kai lyginamieji indeksai nustatomi duomenims taikant formulę, kuri nustatyta 3 straipsnio 1 dalies 11 punkto i arba ii papunktyje, tokių lyginamųjų indeksų arba duomenų tokiems lyginamiesiems indeksams teikimui netaikomi 7 straipsnio 1 dalies b, ba ir c punktai, 7 straipsnio 2a ir 3a dalys, 8 straipsnio 1 ir 2 dalys, 9, 11 ir 13a straipsniai. Tokių lyginamųjų indeksų, sudaromų remiantis pradiniais duomenimis, kurie visi tiesiogiai teikiami taip, kaip nurodyta 3 straipsnio 1 dalies 11 punkte, teikimui netaikomas 5d straipsnio 1 dalies a punktas. Šie reikalavimai taip pat netaikomi taikant 5c straipsnio 3 dalį.

2 skyrius

Ypatingos svarbos lyginamieji indeksai

13 straipsnis

Ypatingos svarbos lyginamieji indeksai

1.   
  Lyginamasis indeksas, kuris nėra grindžiamas reguliuojamais duomenimis, laikomas ypatingos svarbos lyginamuoju indeksu esant šioms aplinkybėms:

| a) | lyginamasis indeksas naudojamas kaip referencinė vertė, susieta su finansinėmis priemonėmis ir finansinėmis sutartimis, kurių vidutinė vertė įvertinus per atitinkamą laikotarpį vidutiniškai siekia bent 500 000 000 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

lyginamasis indeksas naudojamas kaip referencinė vertė, susieta su finansinėmis priemonėmis ir finansinėmis sutartimis, kurių vidutinė vertė įvertinus per atitinkamą laikotarpį vidutiniškai siekia bent 500 000 000 000 EUR;

| b) | lyginamasis indeksas pripažintas ypatingos svarbos lyginamuoju indeksu laikantis 2a, 2c ir 2e–2 g dalyse nurodytos procedūros. |
| --- | --- |

b)

lyginamasis indeksas pripažintas ypatingos svarbos lyginamuoju indeksu laikantis 2a, 2c ir 2e–2 g dalyse nurodytos procedūros.

ESMA parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose:

| — | patikslinama, kaip skaičiuojama finansinių priemonių rinkos vertė; |
| --- | --- |

—

patikslinama, kaip skaičiuojama finansinių priemonių rinkos vertė;

| — | patikslinama, kaip skaičiuojama išvestinių finansinių priemonių bendroji nominalioji vertė; |
| --- | --- |

—

patikslinama, kaip skaičiuojama išvestinių finansinių priemonių bendroji nominalioji vertė;

| — | patikslinama, kokios trukmės laikotarpį reikia paimti, siekiant tinkamai išmatuoti lyginamojo indekso vertę; |
| --- | --- |

—

patikslinama, kokios trukmės laikotarpį reikia paimti, siekiant tinkamai išmatuoti lyginamojo indekso vertę;

| — | bent kas [trejus] metus po šio reglamento įsigaliojimo dienos atliekama 500 000 000 000 EUR ribinės vertės peržiūra. |
| --- | --- |

—

bent kas [trejus] metus po šio reglamento įsigaliojimo dienos atliekama 500 000 000 000 EUR ribinės vertės peržiūra.

ESMA tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip [XXX].

Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

▌

2a.
     
  Valstybės narės kompetentinga valdžios institucija gali laikyti jos jurisdikcijoje administruojamą lyginamąjį indeksą ypatingos svarbos lyginamuoju indeksu, kai jo vidutinė bendra nominalioji vertė yra mažesnė nei 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nustatyta suma, jeigu ji mano, kad nustojus teikti tą lyginamąjį indeksą būtų labai pakenkta jos jurisdikcijoje esančių rinkų teisingumui, finansiniam stabilumui, vartotojams, realiajai ekonomikai arba namų ūkių ir įmonių finansavimui. Tokiu atveju, ji per penkias dienas praneša ESMA apie savo sprendimą.

2b.
     
  Per dešimt dienų nuo šio straipsnio 2a dalyje nurodyto pranešimo gavimo dienos ESMA paskelbia pranešimą savo interneto svetainėje ir atnaujina 25a straipsnyje nurodytą registrą.

2c.
     
  Jeigu nacionalinė kompetentinga institucija mano, kad kitos kompetentingos institucijos Sąjungoje pagal 2a dalį priimtas sprendimas turės didelį neigiamą poveikį jos jurisdikcijoje esančių finansų rinkų stabilumui, realiajai ekonomikai arba prižiūrimiems atitinkamo lyginamojo indekso duomenų teikėjams, ji pateikia prašymą tai nacionalinei kompetentingai institucijai savo sprendimą persvarstyti. Sprendimą pagal 2a dalį priėmusi kompetentinga institucija informuoja prašymą pateikusią kompetentingą instituciją apie savo atsakymą per 30 dienų nuo prašymo gavimo dienos.

2d.
     
  Jeigu kompetentingoms institucijoms susitarti nepavyksta, prašymą pateikusi kompetentinga institucija gali kreiptis į ESMA. ESMA imasi veiksmų pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsnį per 60 dienų nuo tokio klausimo perdavimo prašymo gavimo dienos.

2e.
     
  Jeigu valstybės narės kompetentinga institucija arba ESMA mano, kad kitoje valstybėje narėje administruojamas lyginamasis indeksas, kurio vidutinė nominalioji vertė yra mažesnė nei 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nustatyta suma, vis tiek turėtų būti laikomas ypatingos svarbos lyginamuoju indeksu, nes nustojus teikti tą lyginamąjį indeksą būtų labai pakenkta jos jurisdikcijoje esančių rinkų teisingumui, finansiniam stabilumui, vartotojams, realiajai ekonomikai arba namų ūkių ir įmonių finansavimui, ji pateikia prašymą atitinkamo lyginamojo indekso administratoriaus nacionalinei kompetentingai institucijai, kad tas lyginamasis indeksas būtų priskirtas prie ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų. Atitinkamo lyginamojo indekso administratoriaus kompetentinga institucija informuoja prašymą pateikusią kompetentingą instituciją apie savo atsakymą per 30 dienų nuo prašymo gavimo dienos.

2f.
     
  Atlikusi 2e dalyje nustatytą procedūrą, jeigu kompetentingoms institucijoms susitarti nepavyksta, prašymą pateikusi kompetentinga institucija gali kreiptis į ESMA. Ji perduoda dokumentuotą lyginamojo indekso teikimo nutraukimo poveikio savo jurisdikcijoje įvertinimą, kuriame pateikiama bent ši informacija:

| a) | įvairūs naudojimo būdai, kalbant apie rinkos dalyvius ir naudojimą neprofesionaliųjų klientų rinkose; |
| --- | --- |

a)

įvairūs naudojimo būdai, kalbant apie rinkos dalyvius ir naudojimą neprofesionaliųjų klientų rinkose;

| b) | galimybė vietoj to lyginamojo indekso naudoti įmanomą rinkos sąlygomis pakaitalą; |
| --- | --- |

b)

galimybė vietoj to lyginamojo indekso naudoti įmanomą rinkos sąlygomis pakaitalą;

| c) | finansinių priemonių ir finansinių sutarčių, susietų su tuo lyginamuoju indeksu, vertė valstybėje narėje ir jos svarba valstybės narės bendram nacionaliniam produktui; |
| --- | --- |

c)

finansinių priemonių ir finansinių sutarčių, susietų su tuo lyginamuoju indeksu, vertė valstybėje narėje ir jos svarba valstybės narės bendram nacionaliniam produktui;

| d) | indekso naudojimo ir, kai taikytina, duomenų teikimo lyginamajam indeksui koncentracija valstybėse narėse; |
| --- | --- |

d)

indekso naudojimo ir, kai taikytina, duomenų teikimo lyginamajam indeksui koncentracija valstybėse narėse;

| e) | bet kokie kiti rodikliai, pagal kuriuos būtų galima įvertinti galimą tokio lyginamojo indekso teikimo nutraukimo arba jo tapimo nepatikimu poveikį valstybės narės rinkoms, finansiniam stabilumui arba namų ūkių ir įmonių finansavimui. |
| --- | --- |

e)

bet kokie kiti rodikliai, pagal kuriuos būtų galima įvertinti galimą tokio lyginamojo indekso teikimo nutraukimo arba jo tapimo nepatikimu poveikį valstybės narės rinkoms, finansiniam stabilumui arba namų ūkių ir įmonių finansavimui.

Jeigu ESMA yra prašymą teikianti kompetentinga institucija, ji persvarsto savo prašymą ir paskelbia privalomą nuomonę.

2 g.
     
  Per [10] savaičių nuo 2d dalyje nurodyto pranešimo gavimo dienos ir pasikonsultavusi su ESRV bei kitomis susijusiomis nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, ESMA paskelbia privalomą nuomonę dėl ypatingos lyginamojo indekso svarbos. ESMA perduoda savo nuomonę ir konsultacijų rezultatus Komisijai, nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ir administratoriui. ESMA savo nuomonę grindžia 2f dalyje išvardytais kriterijais ir kitais susijusiais kriterijais.

2h.
     
  Jeigu lyginamasis indeksas priskiriamas prie ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų, kaip numatyta pagal 34 straipsnį sudaroma kompetentingų institucijų kolegija.

Kompetentingų institucijų kolegija prašo informacijos, kurios reikia, kad ji galėtų suteikti leidimą teikti tą lyginamąjį indeksą laikantis šiuo reglamentu nustatytų papildomų sąlygų, taikomų ypatingos svarbos lyginamiesiems indeksams, kaip nustatyta 23 straipsnyje.

| 2i. | Kompetentingų institucijų kolegija bent kartą per dvejus metus peržiūri lyginamuosius indeksus, priskirtus prie ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų. |
| --- | --- |

2i.

| 2j. | Išimtiniais atvejais valstybės narės gali taikyti bet kurio lyginamojo indekso administratoriui papildomus reikalavimus, susijusius su į šio straipsnio taikymo sritį patenkančiu dalyku. |
| --- | --- |

2j.

13a straipsnis

Privalomas ypatingos svarbos lyginamojo indekso administravimas

1.
     
  Jeigu ypatingos svarbos lyginamojo indekso administratorius ketina nustoti teikti ypatingos svarbos lyginamąjį indeksą, jis privalo:

| a) | nedelsdamas pranešti apie tai savo kompetentingai institucijai ir |
| --- | --- |

a)

nedelsdamas pranešti apie tai savo kompetentingai institucijai ir

| b) | per keturias savaites nuo tokio pranešimo dienos pateikti įvertinimą, kaip tas lyginamasis indeksas turėtų būti perduotas naujam administratoriui, arba |
| --- | --- |

b)

per keturias savaites nuo tokio pranešimo dienos pateikti įvertinimą, kaip tas lyginamasis indeksas turėtų būti perduotas naujam administratoriui, arba

| c) | per keturias savaites nuo tokio pranešimo dienos pateikti įvertinimą, kaip reikėtų nustoti teikti lyginamąjį indeksą, atsižvelgiant į 17 straipsnio 1 dalyje nustatytą procedūrą. |
| --- | --- |

c)

per keturias savaites nuo tokio pranešimo dienos pateikti įvertinimą, kaip reikėtų nustoti teikti lyginamąjį indeksą, atsižvelgiant į 17 straipsnio 1 dalyje nustatytą procedūrą.

Administratorius negali nustoti teikti lyginamojo indekso per tą laikotarpį.

2.
     
  Gavusi 1 dalyje nurodytą administratoriaus įvertinimą, kompetentinga institucija per keturias savaites privalo:

| a) | informuoti ESMA ir |
| --- | --- |

a)

informuoti ESMA ir

| b) | atlikti savo pačios įvertinimą, kaip tas lyginamasis indeksas turėtų būti perduotas naujam administratoriui arba kaip reikėtų nustoti jį teikti, atsižvelgiant į 17 straipsnio 1 dalyje nustatytą administratoriaus vykdomą jo lyginamojo indekso teikimo nutraukimo procedūrą. |
| --- | --- |

b)

atlikti savo pačios įvertinimą, kaip tas lyginamasis indeksas turėtų būti perduotas naujam administratoriui arba kaip reikėtų nustoti jį teikti, atsižvelgiant į 17 straipsnio 1 dalyje nustatytą administratoriaus vykdomą jo lyginamojo indekso teikimo nutraukimo procedūrą.

Administratorius negali nustoti teikti lyginamojo indekso per tą laikotarpį.

3.
     
  Atlikus įvertinimą pagal 2 dalį, kompetentinga institucija yra įgaliota įpareigoti administratorių ir toliau skelbti tą lyginamąjį indeksą iki tol, kol:

| a) | lyginamojo indekso teikimas bus perduotas naujam administratoriui arba |
| --- | --- |

a)

lyginamojo indekso teikimas bus perduotas naujam administratoriui arba

| b) | bus galima tvarkingai nustoti teikti lyginamąjį indeksą, arba |
| --- | --- |

b)

bus galima tvarkingai nustoti teikti lyginamąjį indeksą, arba

| c) | lyginamasis indeksas pasidarys nebe ypatingos svarbos indeksu. |
| --- | --- |

c)

lyginamasis indeksas pasidarys nebe ypatingos svarbos indeksu.

Kompetentinga institucija gali įpareigoti administratorių ir toliau skelbti lyginamąjį indeksą ribotą laikotarpį, ne ilgesnį kaip šeši mėnesiai, kurį kompetentinga institucija prireikus gali pratęsti ne daugiau kaip dar šešiais mėnesiais.

13b straipsnis

Ypatingos svarbos lyginamojo indekso administratorių įtakos rinkoje mažinimas

1.
     
  Administratorius, kontroliuodamas ypatingos svarbos lyginamojo indekso teikimą, tinkamai atsižvelgia į rinkos vientisumo principus ir lyginamojo indekso tęstinumą, įskaitant poreikį užtikrinti su lyginamuoju indeksu susietų sutarčių teisinį tikrumą.

2.
     
  Administratorius, teikiantis ypatingos svarbos lyginamąjį indeksą, kuris bus naudojamas sudarant finansinę sutartį ar finansinę priemonę, užtikrina, kad lyginamojo indekso licencija būtų išduodama ir su juo susijusi informacija visiems naudotojams būtų teikiama sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 600/2014 37 straipsnyje.

14 straipsnis

Privalomas
  ypatingos svarbos lyginamojo indekso
  duomenų teikimas

1.   
  Vieno ar daugiau
  ypatingos svarbos
  lyginamųjų indeksų, grindžiamų duomenų teikėjų, kurių dauguma yra prižiūrimi
  duomenų teikėjai,
  pateiktais duomenimis, administratorius kas dvejus metus savo
  kompetentingai institucijai
  pateikia galimybių kiekvienu savo teikiamo ypatingos svarbos lyginamuoju indeksu įvertinti rinką ir ekonomikos tikrovę įvertinimą
  .

2.   
  Jei vienas ar daugiau prižiūrimų
  ypatingos svarbos lyginamojo indekso
  duomenų teikimo subjektų ketina nutraukti pradinių duomenų tam ypatingos svarbos lyginamajam indeksui teikimą, jis privalo nedelsdamas raštu apie tai informuoti ypatingos svarbos lyginamojo indekso administratorių ar atitinkamą kompetentingą instituciją. Per 14 dienų nuo tokio pranešimo gavimo dienos administratorius turi informuoti
  kompetentingą instituciją
  ir pateikti duomenų nebeteikimo poveikio galimybei lyginamuoju indeksu įvertinti rinkos ar ekonomikos tikrovę įvertinimą. Administratorius apie pranešimą dėl duomenų nebeteikimo taip pat informuoja kitus prižiūrimus duomenų teikėjus, kurie teikia duomenis ypatingos svarbos lyginamajam indeksui, ir siekia išsiaiškinti, ar jie taip pat ketina nutraukti duomenų teikimą.

Kompetentinga institucija nedelsdama informuoja kompetentingų institucijų kolegiją ir per pagrįstą laikotarpį atlieka savo duomenų nebeteikimo poveikio įvertinimą. Kompetentingai institucijai suteikiami įgaliojimai reikalauti, kad duomenų teikėjai, kurie pranešė apie ketinimą nebeteikti pradinių duomenų ypatingos svarbos lyginamajam indeksui, toliau teiktų pradinius duomenis, kol kompetentinga institucija atliks savo įvertinimą.

3.   
  Jei
  kompetentinga institucija
  mano, kad ypatingos svarbos
  lyginamojo indekso
  reprezentatyvumui kyla pavojus, ji yra įgaliota:

| a) | remiantis 4 dalimi reikalauti, kad prižiūrimi subjektai, įskaitant subjektus, kurie dar nėra susijusio ypatingos svarbos lyginamojo indekso duomenų teikėjai, teiktų pradinius duomenis administratoriui pagal metodiką, elgesio kodeksą ir kitas taisykles. Toks reikalavimas taikomas tinkamos trukmės pereinamąjį laikotarpį, priklausomai nuo vidutinio su atitinkamu lyginamuoju indeksu susietos sutarties laikotarpiu, bet ne ilgiau kaip 12 mėnesių nuo pirminio sprendimo įpareigoti teikti duomenis priėmimo dienos; |
| --- | --- |

a)

remiantis 4 dalimi reikalauti, kad prižiūrimi subjektai, įskaitant subjektus, kurie dar nėra susijusio ypatingos svarbos lyginamojo indekso duomenų teikėjai, teiktų pradinius duomenis administratoriui pagal metodiką, elgesio kodeksą ir kitas taisykles. Toks reikalavimas taikomas tinkamos trukmės pereinamąjį laikotarpį, priklausomai nuo vidutinio su atitinkamu lyginamuoju indeksu susietos sutarties laikotarpiu, bet ne ilgiau kaip 12 mėnesių nuo pirminio sprendimo įpareigoti teikti duomenis priėmimo dienos;

| b) | atlikusi peržiūrą kaip nustatyta 5b dalyje po šios dalies a punkte nurodyto pereinamojo laikotarpio, pratęsti privalomo duomenų teikimo laikotarpį ne ilgesniu kaip 12 mėnesių laikotarpiu; |
| --- | --- |

b)

atlikusi peržiūrą kaip nustatyta 5b dalyje po šios dalies a punkte nurodyto pereinamojo laikotarpio, pratęsti privalomo duomenų teikimo laikotarpį ne ilgesniu kaip 12 mėnesių laikotarpiu;

| c) | nustatyti datą, iki kurios pradiniai duomenys turi būti teikiami, neįpareigodama prižiūrimų subjektų prekiauti ar įsipareigoti prekiauti; |
| --- | --- |

c)

nustatyti datą, iki kurios pradiniai duomenys turi būti teikiami, neįpareigodama prižiūrimų subjektų prekiauti ar įsipareigoti prekiauti;

| d) | prašo administratorių atlikti ypatingos svarbos lyginamojo indekso nustatymo elgesio kodekso, metodikos ar kitų taisyklių pakeitimus siekiant padidinti jo reprezentatyvumą ir pagrįstumą, pasitarusi su administratoriumi; |
| --- | --- |

d)

prašo administratorių atlikti ypatingos svarbos lyginamojo indekso nustatymo elgesio kodekso, metodikos ar kitų taisyklių pakeitimus siekiant padidinti jo reprezentatyvumą ir pagrįstumą, pasitarusi su administratoriumi;

| e) | prašo administratorių lyginamojo indekso naudotojams pateikti priemonių, kurias administratorius rengiasi priimti, kad būtų padidintas lyginamojo indekso reprezentatyvumas ir pagrįstumas, rašytinę ataskaitą ir sudaryti sąlygas su ja susipažinti. |
| --- | --- |

e)

prašo administratorių lyginamojo indekso naudotojams pateikti priemonių, kurias administratorius rengiasi priimti, kad būtų padidintas lyginamojo indekso reprezentatyvumas ir pagrįstumas, rašytinę ataskaitą ir sudaryti sąlygas su ja susipažinti.

4.   
  3 dalies a punkte nurodytus prižiūrimus subjektus nustato
  administratoriaus kompetentinga institucija
  , padedama prižiūrimų subjektų kompetentingos institucijos, pagal prižiūrimo subjekto dalyvavimo rinkoje, kurią siekiama įvertinti tuo lyginamuoju indeksu, mastą, ir remiantis duomenų teikėjo kompetencija ir gebėjimu teikti reikiamos kokybės pradinius duomenis. Tinkamas dėmesys turi būti skiriamas tam, kad būtų nustatyti tinkami pakaitiniai lyginamieji indeksai, prie kurių pereitų finansinių sutarčių ir finansinių priemonių, susietų su ypatingos svarbos lyginamuoju indeksu, naudotojai.

5.   
  Jei pagal 13 straipsnio 2a–2d dalyse išdėstytas procedūras nustatoma, kad lyginamasis indeksas yra ypatingos svarbos, administratoriaus kompetentinga institucija yra įgaliota reikalauti pateikti pradinius duomenis pagal šio straipsnio 3 dalies a, b ir c punktus tik iš savo valstybėje narėje esančių prižiūrimų duomenų teikėjų.

5a.
     
  3 dalyje nurodyta prižiūrimo subjekto kompetentinga institucija padeda administratoriaus kompetentingai institucijai užtikrinti priemonių pagal 3 dalį vykdymą.

5b.
     
  Iki 3 dalies a punkte nurodyto pereinamojo laikotarpio pabaigos administratoriaus kompetentinga institucija kartu su kompetentingų institucijų kolegija dar kartą apsvarsto, ar būtina toliau taikyti 3 dalies a punkte nurodytas priemones, ir savo išvadas pateikia rašytinėje ataskaitoje. Administratoriaus kompetentinga institucija priemones atšaukia jei ji nusprendžia:

| a) | kad lyginamasis indeksas gali būti naudojamas po to, kai duomenų teikėjai, įpareigoti teikti pradinius duomenis, nustoja juos teikti; |
| --- | --- |

a)

kad lyginamasis indeksas gali būti naudojamas po to, kai duomenų teikėjai, įpareigoti teikti pradinius duomenis, nustoja juos teikti;

| b) | kad tikėtina, jog duomenų teikėjai toliau teiks pradinius duomenis bent vienerius metus, jei įgaliojimai bus atšaukti; |
| --- | --- |

b)

kad tikėtina, jog duomenų teikėjai toliau teiks pradinius duomenis bent vienerius metus, jei įgaliojimai bus atšaukti;

| c) | pasikonsultavusi su duomenų teikėjais ir naudotojais, kad yra teikiamas tinkamas pakaitinis lyginamasis indeksas ir ypatingos svarbos lyginamojo indekso naudotojai gali prieinama kaina prie jo pereiti. Toks perėjimas nelaikomas esamos sutarties pažeidimu; arba |
| --- | --- |

c)

pasikonsultavusi su duomenų teikėjais ir naudotojais, kad yra teikiamas tinkamas pakaitinis lyginamasis indeksas ir ypatingos svarbos lyginamojo indekso naudotojai gali prieinama kaina prie jo pereiti. Toks perėjimas nelaikomas esamos sutarties pažeidimu; arba

| d) | kad nėra tinkamų kitų duomenų teikėjų, o atitinkamiems prižiūrimiems subjektams nustojus teikti duomenis lyginamasis indeksas susilpnėtų tiek, kad jį reikėtų nustoti skelbti. |
| --- | --- |

d)

kad nėra tinkamų kitų duomenų teikėjų, o atitinkamiems prižiūrimiems subjektams nustojus teikti duomenis lyginamasis indeksas susilpnėtų tiek, kad jį reikėtų nustoti skelbti.

Atvejais, nurodytais pirmos pastraipos a ir b punktuose, prižiūrimi subjektai, ketinantys nebeteikti duomenų, nustoja juos teikti administratoriaus kompetentingos institucijos nurodytą dieną, neviršydami 3 dalies b punkte nurodytų terminų.

5c.
     
  Tuo atveju, kai reikia nustoti skelbti ypatingos svarbos lyginamąjį indeksą, prižiūrimas subjektas, teikiantis pradinius duomenis ypatingos svarbos lyginamajam indeksui, toliau juos teikia kompetentingos institucijos nurodytą tinkamą laikotarpį, kuris neviršija 3 dalies b punkte nurodytų laikotarpių. bet koks pakeitimas ar perėjimas prie kito lyginamojo indekso nelaikomas esamos sutarties pažeidimu.

5d.
     
  Administratorius taip greitai, kaip tai praktiškai įmanoma, praneša atitinkamai kompetentingai institucijai, jei kuris nors duomenų teikėjas pažeidžia 2 dalies reikalavimus.

14a straipsnis

Neprižiūrimų subjektų duomenimis grindžiami biržos prekių lyginamieji indeksai

Kai biržos prekių lyginamieji indeksai grindžiami duomenimis subjektų, kurių dauguma yra neprižiūrimi subjektai, iš esmės užsiimantys investicinių paslaugų teikimu, kaip nustatyta Direktyvoje 2014/65/ES, arba bankų veikla pagal Direktyvą 2013/36/ES, netaikomi 5a ir 5b straipsniai, 5c straipsnio 1 ir 2 dalys, 5d straipsnio 2 dalis, 7 straipsnio 1 dalies ba ir bc punktai ir 9 straipsnis.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

SKAIDRUMAS IR VARTOTOJŲ APSAUGA

15 straipsnis

Lyginamojo indekso pažyma

1.   
  Per 2 savaites nuo įtraukimo į 25a straipsnyje nurodytą registrą
  administratorius kiekvienam lyginamajam indeksui
  arba, kai taikytina, kiekvienai lyginamųjų indeksų grupei, kurie teikiami ir skelbiami siekiant gauti leidimą arba išduoti registracijos prašymą, arba kad būtų patvirtinti pagal 21b straipsnį arba pripažįstami pagal 21a straipsnį,
  paskelbia lyginamojo indekso pažymą
  . Administratorius kiekvieno lyginamojo indekso ar lyginamųjų indeksų grupės lyginamojo indekso pareiškimą atnaujina bent kas dveji metai. Pažymoje turi būti
  :

| a) | aiškiai ir nedviprasmiškai apibrėžiama rinkos ar ekonomikos tikrovė, kuri vertinama lyginamuoju indeksu, ir aplinkybės, kuriomis toks vertinimas gali tapti nepatikimas; |
| --- | --- |

a)

aiškiai ir nedviprasmiškai apibrėžiama rinkos ar ekonomikos tikrovė, kuri vertinama lyginamuoju indeksu, ir aplinkybės, kuriomis toks vertinimas gali tapti nepatikimas;

▌

| c) | ▌aiškiai ir nedviprasmiškai nurodomi
  lyginamųjų indeksų
  elementai, kuriuos nustatant gali būti veikiama savo nuožiūra,
  ir
  kriterijai, kurie taikomi veikimui savo nuožiūra▌; |
| --- | --- |

c)

▌aiškiai ir nedviprasmiškai nurodomi
  lyginamųjų indeksų
  elementai, kuriuos nustatant gali būti veikiama savo nuožiūra,
  ir
  kriterijai, kurie taikomi veikimui savo nuožiūra▌;

| d) | atkreipia dėmesį
  į galimybę, kad dėl tam tikrų veiksnių, įskaitant išorės veiksnius, kurių administratorius negali kontroliuoti, gali prireikti padaryti lyginamojo indekso pakeitimus arba jo nebeteikti; ir |
| --- | --- |

d)

atkreipia dėmesį
  į galimybę, kad dėl tam tikrų veiksnių, įskaitant išorės veiksnius, kurių administratorius negali kontroliuoti, gali prireikti padaryti lyginamojo indekso pakeitimus arba jo nebeteikti; ir

| e) | pataria
  , kad bet kokios su lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutartys ar kitos finansinės priemonės turėtų būti pajėgios atlaikyti galimus lyginamojo indekso pakeitimus ar nutraukimą arba tokiose sutartyse ar priemonėse turėtų būti kitaip atsižvelgta į tokių pakeitimų ar nutraukimo galimybę. |
| --- | --- |

e)

pataria
  , kad bet kokios su lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutartys ar kitos finansinės priemonės turėtų būti pajėgios atlaikyti galimus lyginamojo indekso pakeitimus ar nutraukimą arba tokiose sutartyse ar priemonėse turėtų būti kitaip atsižvelgta į tokių pakeitimų ar nutraukimo galimybę.

2.   
  Lyginamojo indekso pareiškime turi būti bent jau tokia informacija:

| a) | visų pagrindinių su lyginamuoju indeksu susijusių sąvokų apibrėžtys; |
| --- | --- |

a)

visų pagrindinių su lyginamuoju indeksu susijusių sąvokų apibrėžtys;

| b) | pagrindimas, kodėl nustatyta tam tikra metodika, ir šios metodikos peržiūros ir patvirtinimo procedūros; |
| --- | --- |

b)

pagrindimas, kodėl nustatyta tam tikra metodika, ir šios metodikos peržiūros ir patvirtinimo procedūros;

| c) | kriterijai ir procedūros, naudojami lyginamajam indeksui nustatyti, įskaitant pradinių duomenų aprašymą, įvairių rūšių pradiniams duomenims teikiamą pirmenybę, būtiniausius duomenis, kurių reikia lyginamajam indeksui nustatyti, bet kokių modelių ar ekstrapoliacijos metodų naudojimą ir bet kokią lyginamojo indekso sudedamųjų dalių derinimo tvarką; |
| --- | --- |

c)

kriterijai ir procedūros, naudojami lyginamajam indeksui nustatyti, įskaitant pradinių duomenų aprašymą, įvairių rūšių pradiniams duomenims teikiamą pirmenybę, būtiniausius duomenis, kurių reikia lyginamajam indeksui nustatyti, bet kokių modelių ar ekstrapoliacijos metodų naudojimą ir bet kokią lyginamojo indekso sudedamųjų dalių derinimo tvarką;

| d) | kontrolės priemonės ir taisyklės, kuriomis administratorius ar bet kokie duomenų teikėjai turi vadovautis veikdami savo nuožiūra ar remdamiesi nuovoka tokio veikimo savo nuožiūra ar rėmimosi savo nuovoka nuoseklumui užtikrinti; |
| --- | --- |

d)

kontrolės priemonės ir taisyklės, kuriomis administratorius ar bet kokie duomenų teikėjai turi vadovautis veikdami savo nuožiūra ar remdamiesi nuovoka tokio veikimo savo nuožiūra ar rėmimosi savo nuovoka nuoseklumui užtikrinti;

| e) | procedūros, kuriomis vadovaujamasi nustatant lyginamąjį indeksą nepalankiausiais laikotarpiais arba tais laikotarpiais, kai sandorių duomenų šaltinių gali nepakakti, jie gali būti netikslūs ar nepatikimi, taip pat galimi lyginamojo indekso trūkumai tokiais laikotarpiais; |
| --- | --- |

e)

procedūros, kuriomis vadovaujamasi nustatant lyginamąjį indeksą nepalankiausiais laikotarpiais arba tais laikotarpiais, kai sandorių duomenų šaltinių gali nepakakti, jie gali būti netikslūs ar nepatikimi, taip pat galimi lyginamojo indekso trūkumai tokiais laikotarpiais;

| f) | procedūros, kurios taikomos, jei pradiniuose duomenyse ar nustatant lyginamąjį indeksą būta klaidų, įskaitant atvejus, kuriais lyginamąjį indeksą reikės nustatyti iš naujo ir |
| --- | --- |

f)

procedūros, kurios taikomos, jei pradiniuose duomenyse ar nustatant lyginamąjį indeksą būta klaidų, įskaitant atvejus, kuriais lyginamąjį indeksą reikės nustatyti iš naujo ir

| g) | galimų lyginamojo indekso trūkumų, įskaitant jo veikimą nelikvidžiose ar suskaidytose rinkose ir galimą pradinių duomenų koncentraciją, nustatymas. |
| --- | --- |

g)

galimų lyginamojo indekso trūkumų, įskaitant jo veikimą nelikvidžiose ar suskaidytose rinkose ir galimą pradinių duomenų koncentraciją, nustatymas.

▌

17 straipsnis

Lyginamojo indekso teikimo nutraukimas

1.   Administratorius
  kartu su 15 straipsnyje nurodyta lyginamojo indekso pažyma
  paskelbia procedūrą, susijusią su veiksmais, kurių jis imsis lyginamojo indekso pakeitimų arba teikimo nutraukimo atveju
  arba lyginamojo indekso pripažinimo nutraukimo pagal 21a straipsnį atveju arba patvirtinimo pagal 21b straipsnį atveju
  .
  Ši procedūra taip pat įtraukiama į 9 straipsnio 1 dalyje nurodytą elgesio kodeksą. Kai taikytina, procedūros projektas gali būti parengtas lyginamųjų indeksų grupėms ir, atsiradus esminiams pakeitimams, jis turi būti atnaujintas ir paskelbtas.

2.   Prižiūrimi subjektai,
  naudojantys lyginamąjį indeksą,
  parengia
  ir tvarko
  pagrįstus raštiškus planus, kuriuose išdėsto veiksmus, kurių imtųsi lyginamojo indekso reikšmingų pakeitimų arba teikimo nutraukimo atveju.
  Kai įmanoma ir tinkama, tokiuose planuose paskiriamas vienas ar keli lyginamieji indeksai, kuriais galima remtis, nurodant, kad tokie lyginamieji indeksai būtų tinkami pakaitiniai indeksai.
  Prižiūrimi subjektai gavę prašymą šiuos planus pateikia atitinkamai kompetentingai institucijai
  ir, kai įmanoma, atspindi jų turinį sutartiniuose santykiuose su klientais
  .

17a straipsnis

Lyginamojo indekso tinkamumas

Administratorius užtikrina lyginamojo indekso tikslumą, susijusį su rinkos ar ekonominės tikrovės, kuriai įvertinti tas lyginamasis indeksas yra skirtas pagal lyginamojo indekso pažymai taikomus reikalavimus, išdėstytus 15 straipsnyje, aprašymu.

EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16 straipsnį skelbia gaires praėjus šešiems mėnesiams po reglamento įsigaliojimo, kuriose tinkamumo apibrėžtis pateikiama atsižvelgiant į tinkamus bazinės rizikos lygius.

Komisija iki 2015 m. gruodžio mėn. paskelbia ataskaitą, kurioje nagrinėjama esama praktika finansinių sutarčių bazinės rizikos valdymo požiūriu, atsižvelgiant į lyginamųjų indeksų, kaip antai tarpbankinių palūkanų normų lyginamojo indekso ir tarpbankinių palūkanų normų lyginamojo indekso, naudojimą ir vertinant, ar Direktyvose 2008/48/EB ir 2014/17/ES nustatytose verslo etikos nuostatose pakankamai mažinama su finansinėse sutartyse naudojamais lyginamaisiais indeksais susijusi bazinė rizika.

▌

V ANTRAŠTINĖ DALIS

VEIKLOS LEIDIMĄ TURINČIŲ ARBA REGISTRUOTŲ ADMINISTRATORIŲ ARBA TREČIŲJŲ ŠALIŲ ADMINISTRATORIŲ PATEIKTŲ LYGINAMŲJŲ INDEKSŲ NAUDOJIMAS

19 straipsnis

Lyginamojo indekso
  naudojimas

1.
     Prižiūrimas subjektas gali su indeksu
  ar indeksų grupe
  susieti finansinę priemonę arba finansinę sutartį arba jį naudoti investicinio fondo rezultatams vertinti Sąjungoje, jei
  juos
  teikia administratorius, turintis veiklos leidimą
  arba registruotas atitinkamai
  pagal 23
  arba 23a
  straipsnį, arba trečiojoje šalyje įsisteigęs administratorius, pagal
  20, 21a arba 21b
  straipsnį.

2.
     
  Kai prospekto, kuris turi būti skelbiamas pagal Direktyvą 2003/71/EB arba Direktyvą 2009/65/EB, tema yra perleidžiami vertybiniai popieriai ar kitos investicijos, kurios yra susietos su lyginamuoju indeksu, leidėjas, siūlytojas ar asmuo, prašantis leidimo prekiauti reguliuojamoje rinkoje, užtikrina, kad prospekte būtų įtraukta ir aiški bei svarbi informacija apie tai, ar lyginamasis indeksas buvo užregistruotas ir ar jį teikia šio reglamento 25a straipsnyje minimas viešame registre užregistruotas administratorius.

3.
     
  EVPRI panaikina arba suderina su šio straipsnio 1 dalimi EVPRI gairių kompetentingoms institucijoms ir KIPVPS valdymo įmonėms, gairių dėl ETF ir kitų KIPVPS klausimų

   (29)

  49–62 dalis.

20 straipsnis

Lygiavertiškumas

1.   Trečiojoje šalyje
  įsisteigusio
  administratoriaus teikiamus lyginamuosius indeksus prižiūrimi subjektai gali naudoti Sąjungoje, jeigu laikomasi šių sąlygų
  (nebent būtų taikomas 21a ar 21b straipsnis)
  :

| a) | Komisija pagal 2
  arba 2a
  dalį priėmė lygiavertiškumo sprendimą ▌; |
| --- | --- |

a)

Komisija pagal 2
  arba 2a
  dalį priėmė lygiavertiškumo sprendimą ▌;

| b) | administratorius turi veiklos leidimą toje trečiojoje šalyje arba yra toje trečiojoje šalyje įregistruotas ir prižiūrimas; |
| --- | --- |

b)

administratorius turi veiklos leidimą toje trečiojoje šalyje arba yra toje trečiojoje šalyje įregistruotas ir prižiūrimas;

| c) | administratorius pranešė EVPRI apie sutikimą, kad prižiūrimi subjektai galėtų Sąjungoje naudoti jo faktinius ar numatomus lyginamuosius indeksus ▌; |
| --- | --- |

c)

administratorius pranešė EVPRI apie sutikimą, kad prižiūrimi subjektai galėtų Sąjungoje naudoti jo faktinius ar numatomus lyginamuosius indeksus ▌;

| d) | administratorius yra tinkamai įregistruotas pagal
  25a
  straipsnį ir |
| --- | --- |

d)

administratorius yra tinkamai įregistruotas pagal
  25a
  straipsnį ir

| e) | veikia šio straipsnio 3 dalyje nurodyti bendradarbiavimo susitarimai. |
| --- | --- |

e)

veikia šio straipsnio 3 dalyje nurodyti bendradarbiavimo susitarimai.

2.   Komisija gali priimti sprendimą, kuriuo nustatoma, kad trečiosios šalies teisine sistema ir priežiūros praktika užtikrinama,
  jog
  :

| a) | toje trečiojoje šalyje turintys veiklos leidimą ar įregistruoti administratoriai laikytųsi privalomų reikalavimų, prilygstančių šio reglamento reikalavimams, visų pirma atsižvelgiant į tai, ar nustatant trečiosios šalies teisinę sistemą ir priežiūros praktiką laikomasi 2013 m. liepos 17 d. paskelbtų IOSCO finansinių lyginamųjų indeksų principų
  ir 2012 m. spalio 5 d. paskelbtų IOSCO naftos kainas nurodančių agentūrų priežiūros principų
  ; ir |
| --- | --- |

a)

toje trečiojoje šalyje turintys veiklos leidimą ar įregistruoti administratoriai laikytųsi privalomų reikalavimų, prilygstančių šio reglamento reikalavimams, visų pirma atsižvelgiant į tai, ar nustatant trečiosios šalies teisinę sistemą ir priežiūros praktiką laikomasi 2013 m. liepos 17 d. paskelbtų IOSCO finansinių lyginamųjų indeksų principų
  ir 2012 m. spalio 5 d. paskelbtų IOSCO naftos kainas nurodančių agentūrų priežiūros principų
  ; ir

| b) | privalomų reikalavimų laikymasis toje trečiojoje šalyje yra nuolat veiksmingai prižiūrimas ir užtikrinamas; |
| --- | --- |

b)

privalomų reikalavimų laikymasis toje trečiojoje šalyje yra nuolat veiksmingai prižiūrimas ir užtikrinamas;

| ba) | — | veiksmingai keičiamasi informacija su užsienio mokesčių administracijomis; |
| --- | --- | --- |

ba)

—

veiksmingai keičiamasi informacija su užsienio mokesčių administracijomis;

| — | teisinės, teisminės arba administracinės nuostatos yra skaidrios; |
| --- | --- |

—

teisinės, teisminės arba administracinės nuostatos yra skaidrios;

| — | taikomas faktinio buvimo vietoje reikalavimas; |
| --- | --- |

—

taikomas faktinio buvimo vietoje reikalavimas;

| — | trečioji šalis neveikia kaip lengvatinių mokesčių centras; |
| --- | --- |

—

trečioji šalis neveikia kaip lengvatinių mokesčių centras;

| — | trečioji šalis nenustato mokestinių priemonių, pagal kurias numatyti simboliniai mokesčiai arba jų iš viso nenumatyta, ir nesuteikia lengvatų, kurios taikomos net ir tuo atveju, kai nevykdoma jokia reali ekonominė veikla ir nėra didelio ekonominio aktyvumo tokias lengvatas suteikiančioje trečiojoje valstybėje; |
| --- | --- |

—

trečioji šalis nenustato mokestinių priemonių, pagal kurias numatyti simboliniai mokesčiai arba jų iš viso nenumatyta, ir nesuteikia lengvatų, kurios taikomos net ir tuo atveju, kai nevykdoma jokia reali ekonominė veikla ir nėra didelio ekonominio aktyvumo tokias lengvatas suteikiančioje trečiojoje valstybėje;

| — | trečioji šalis nėra įtraukta į Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu finansinių veiksmų darbo grupės (angl. FATF) sudarytą nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų sąrašą; |
| --- | --- |

—

trečioji šalis nėra įtraukta į Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu finansinių veiksmų darbo grupės (angl. FATF) sudarytą nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų sąrašą;

| — | trečioji šalis visiškai atitinka EBPO pavyzdinės pajamų ir kapitalo mokesčių konvencijos 26 straipsnyje nustatytus standartus ir užtikrina, kad būtų veiksmingai keičiamasi informacija mokesčių srityje, įskaitant bet kokius daugiašalius susitarimus dėl mokesčių. |
| --- | --- |

—

trečioji šalis visiškai atitinka EBPO pavyzdinės pajamų ir kapitalo mokesčių konvencijos 26 straipsnyje nustatytus standartus ir užtikrina, kad būtų veiksmingai keičiamasi informacija mokesčių srityje, įskaitant bet kokius daugiašalius susitarimus dėl mokesčių.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2a.
     
  Atitinkamai Komisija gali priimti sprendimą, kad tam tikros taisyklės ir reikalavimai trečiojoje šalyje dėl individualių ir konkrečių administratorių arba individualių ir konkrečių lyginamųjų indeksų ar lyginamųjų indeksų grupių prilygsta šio reglamento taisyklėms ir reikalavimams, ir kad tie individualūs ir konkretūs administratoriai arba individualūs ir konkretūs lyginamieji indeksai arba lyginamųjų indeksų grupės dėl to gali būti naudojami Sąjungos prižiūrimų subjektų.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   EVPRI sudaro bendradarbiavimo susitarimus su trečiųjų šalių, kurių
  teisinės sistemos
  ir priežiūros praktika pagal 2
  arba 2a
  dalį buvo pripažintos lygiavertėmis, kompetentingomis institucijomis. Tokiuose susitarimuose nurodoma bent ši informacija:

| a) | EVPRI ir susijusių trečiųjų šalių kompetentingų institucijų keitimosi informacija mechanizmas, įskaitant galimybę susipažinti su visa EVPRI
  susijusia
  informacija apie administratorių, kuriam veiklos leidimas išduotas toje trečiojoje šalyje; |
| --- | --- |

a)

EVPRI ir susijusių trečiųjų šalių kompetentingų institucijų keitimosi informacija mechanizmas, įskaitant galimybę susipažinti su visa EVPRI
  susijusia
  informacija apie administratorių, kuriam veiklos leidimas išduotas toje trečiojoje šalyje;

| b) | skubaus pranešimo EVPRI mechanizmas, kai trečiosios šalies kompetentinga institucija mano, kad administratorius, kuriam veiklos leidimas išduotas toje trečiojoje šalyje ir kurį ji prižiūri, pažeidžia jam išduoto veiklos leidimo sąlygas ar kitą
  vietos
  teisės aktą; |
| --- | --- |

b)

skubaus pranešimo EVPRI mechanizmas, kai trečiosios šalies kompetentinga institucija mano, kad administratorius, kuriam veiklos leidimas išduotas toje trečiojoje šalyje ir kurį ji prižiūri, pažeidžia jam išduoto veiklos leidimo sąlygas ar kitą
  vietos
  teisės aktą;

| c) | procedūros, susijusios su priežiūros veiklos koordinavimu ▌. |
| --- | --- |

c)

procedūros, susijusios su priežiūros veiklos koordinavimu ▌.

4.   EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektą, kuriame nustato būtiniausią 3 dalyje nurodytų bendradarbiavimo susitarimų turinį, siekdama užtikrinti, kad kompetentingos institucijos ir EVPRI galėtų naudotis visais savo priežiūros įgaliojimais, suteikiamais pagal šį reglamentą.

EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia iki [XXX].

Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka nustatyti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

21 straipsnis

Trečiosios šalies administratoriaus registracijos panaikinimas

▐

2.   EVPRI panaikina 20 straipsnio
  1 dalies
  d punkte nurodytą administratoriaus registraciją,
  jei EVPRI turi pagrįstų priežasčių ir įrodančių dokumentų, kad administratoriaus
  :

| a) | ▌veikla aiškiai prieštarauja jo lyginamųjų indeksų naudotojų interesams ar tinkamam rinkų veikimui; arba |
| --- | --- |

a)

▌veikla aiškiai prieštarauja jo lyginamųjų indeksų naudotojų interesams ar tinkamam rinkų veikimui; arba

| b) | ▌
  jis
  smarkiai pažeidė jam trečiojoje šalyje taikomas
  vietos
  teisės ar kitas nuostatas, kuriomis vadovaudamasi Komisija priėmė sprendimą pagal 20 straipsnio 2
  arba 2a
  dalį. |
| --- | --- |

b)

▌
  jis
  smarkiai pažeidė jam trečiojoje šalyje taikomas
  vietos
  teisės ar kitas nuostatas, kuriomis vadovaudamasi Komisija priėmė sprendimą pagal 20 straipsnio 2
  arba 2a
  dalį.

3.   EVPRI sprendimą pagal 2 dalį priima tik tuo atveju, jeigu įvykdomos šios sąlygos:

| a) | EVPRI perdavė klausimą spręsti trečiosios šalies kompetentingai institucijai ir ta kompetentinga institucija nesiėmė tinkamų priemonių investuotojams apsaugoti ir tinkamam rinkų veikimui Sąjungoje užtikrinti arba neįrodė, kad susijęs administratorius atitinka toje trečiojoje šalyje jam taikomus reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

EVPRI perdavė klausimą spręsti trečiosios šalies kompetentingai institucijai ir ta kompetentinga institucija nesiėmė tinkamų priemonių investuotojams apsaugoti ir tinkamam rinkų veikimui Sąjungoje užtikrinti arba neįrodė, kad susijęs administratorius atitinka toje trečiojoje šalyje jam taikomus reikalavimus;

| b) | EVPRI apie savo ketinimą panaikinti administratoriaus registraciją tos trečiosios šalies kompetentingai institucijai pranešė mažiausiai prieš 30 dienų iki panaikinimo. |
| --- | --- |

b)

EVPRI apie savo ketinimą panaikinti administratoriaus registraciją tos trečiosios šalies kompetentingai institucijai pranešė mažiausiai prieš 30 dienų iki panaikinimo.

4.   EVPRI nedelsdama praneša kitoms kompetentingoms institucijoms apie bet kokią pagal 2 dalį nustatytą priemonę ir paskelbia priimtą sprendimą savo interneto svetainėje.

21a straipsnis

Trečiosios šalies administratoriaus pripažinimas

1.
     
  Kol pagal 20 straipsnio 2 dalį priimamas lygiavertiškumo sprendimas, prižiūrimi subjektai Sąjungoje gali naudoti trečiojoje šalyje esančio administratoriaus teikiamus lyginamuosius indeksus, jei administratorius prieš tai gauna EVPRI pripažinimą pagal šio straipsnio nuostatas.

2.
     
  Trečiojoje šalyje esantis ir išankstinį pripažinimą, kaip nurodyta 1 dalyje, ketinantis gauti administratorius turi atitikti visus šio reglamento reikalavimus, išskyrus 11, 13a ir 14 straipsnių reikalavimus. Kai administratorius gali įrodyti, kad jo teikiamas lyginamasis indeksas grindžiamas reguliuojamais duomenimis arba yra biržos prekių lyginamasis indeksas, kuris nėra grindžiamas duomenimis subjektų, kurių dauguma yra neprižiūrimi subjektai, kurių pagrindinė veikla yra investicinių paslaugų teikimas, kaip nustatyta Direktyvoje 2014/65/ES, arba bankų veikla pagal Direktyvą 2013/36/ES, tokius lyginamuosius indeksus teikiančiam administratoriui taikomos 12a ir 14a straipsniuose nurodytos išimtys.

3.
     
  Trečiojoje šalyje esantis ir išankstinį pripažinimą, kaip nurodyta 1 dalyje, ketinantis gauti administratorius turi visiškai atitikti visus šio IOSCO finansinių lyginamųjų indeksų principus, o administratorius, atitinkantis 14a straipsnio 1 dalyje nurodytus kriterijus – IOSCO naftos kainas nurodančių agentūrų priežiūros principus. Nepriklausomas išorės auditorius tokią atitiktį principams persvarsto ir patvirtina bent kas dveji metai ir kiekvienu atveju, kai padaromas esminis lyginamojo indekso pakeitimas, o audito ataskaitos siunčiamos EVPRI ir prireikus su jomis gali susipažinti naudotojai.

4.
     
  Trečiojoje šalyje esantis ir išankstinį pripažinimą, kaip nurodyta 1 dalyje, ketinantis gauti administratorius turi turėti Sąjungoje įsteigtą atstovą. Atstovas turi būti fizinis asmuo, kurio nuolatinė gyvenamoji vieta yra Sąjungoje, arba juridinis asmuo, turintis registruotą buveinę Sąjungoje. Trečiojoje šalyje esantis administratorius turi aiškiai paskirti atstovą veikti savo vardu visais klausimais bendraujant su valdžios institucijomis, įskaitant EVPRI ir susijusias kompetentingas institucijas bei bet kokius kitus susijusius asmenis Sąjungoje, vykdant administratoriaus įsipareigojimus pagal šį reglamentą.

5.
     
  Trečiojoje šalyje esantis ir išankstinį pripažinimą, kaip nurodyta 1 dalyje, ketinantis gauti administratorius turi pateikti EVPRI prašymą dėl pripažinimo. Prašymą teikiantis administratorius turi nurodyti visą 23 ir 23a straipsniuose nurodytą informaciją, reikalingą EVPRI įtikinti, kad pripažinimo metu jis bus nustatęs visą būtiną tvarką, kaip nurodyta 2 arba 2a dalyje, taip pat nurodyti savo esamų ir būsimų lyginamųjų indeksų, kurie gali būti naudojami Sąjungoje, sąrašą ir, jei administratorių prižiūri trečiosios šalies institucija, už jo priežiūrą trečiojoje šalyje atsakingą kompetentingą instituciją.

Per [90] dienų nuo pirmojoje pastraipoje nurodyto prašymo gavimo EVPRI, pasitarusi su susijusiomis kompetentingomis institucijomis, patikrina, ar tenkinamos 2 arba 2a, 3 ir 4 dalyse nurodytos sąlygos. EVPRI gali pavesti šią užduotį atitinkamai nacionalinei kompetentingai institucijai.

Jei EVPRI nusprendžia, kad sąlygos neįvykdytos, ji atsisako tenkinti prašymą dėl pripažinimo paaiškindama šio atsisakymo priežastis.

Nepažeidžiant trečios pastraipos sąlygų, pripažinimas nesuteikiamas, jei netenkinamos šios papildomos sąlygos:

| i) | jei trečiojoje šalyje įsisteigusį administratorių prižiūri trečiosios šalies institucija, turi būti sudarytas tinkamas susijusios kompetentingos institucijos arba EVPRI ir trečiosios šalies administratoriaus institucijos bendradarbiavimo susitarimas, kad būtų užtikrintas bent veiksmingas dalijimasis informacija; |
| --- | --- |

i)

jei trečiojoje šalyje įsisteigusį administratorių prižiūri trečiosios šalies institucija, turi būti sudarytas tinkamas susijusios kompetentingos institucijos arba EVPRI ir trečiosios šalies administratoriaus institucijos bendradarbiavimo susitarimas, kad būtų užtikrintas bent veiksmingas dalijimasis informacija;

| ii) | trečiosios šalies, kurioje yra administratorius, teisės aktai, reglamentai arba administracinės nuostatos nedraudžia kompetentingai institucijai arba EVPRI veiksmingai vykdyti pagal šį reglamentą nustatytų priežiūros funkcijų. |
| --- | --- |

ii)

trečiosios šalies, kurioje yra administratorius, teisės aktai, reglamentai arba administracinės nuostatos nedraudžia kompetentingai institucijai arba EVPRI veiksmingai vykdyti pagal šį reglamentą nustatytų priežiūros funkcijų.

6.
     
  Jei trečiojoje šalyje esantis administratorius siekia gauti išankstinį pripažinimą užtikrindamas atitiktį šiam reglamentui, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, ir jei jis mano, kad jo teikiamam lyginamajam indeksui gali būti taikomos 12a ir 14a straipsniuose nurodytos išimtys, jis turi be reikalo nedelsdamas apie tai informuoti EVPRI. Šį įsitikinimą jis pagrindžia dokumentais.

7.
     
  Jei trečiojoje šalyje esantis administratorius mano, kad jam nustojus teikti lyginamąjį indeksą bus stipriai pakenkta rinkų vientisumui, finansiniam stabilumui, vartotojams, realiajai ekonomikai arba namų ūkių ir įmonių finansavimui vienoje ar daugiau valstybių narių, jis gali prašyti EVPRI atleisti jį nuo vieno ar daugiau galiojančių šio reglamento reikalavimų ar atitinkamų IOSCO principų konkrečiam ir ribotam, ne ilgesniam kaip 12 mėnesių, laikotarpiui. Šį prašymą jis pagrindžia dokumentais.

EVPRI per 30 dienų prašymą apsvarsto ir informuoja trečiosios šalies administratorių, ar jis atleidžiamas nuo vieno ar daugiau jo prašyme nurodytų reikalavimų, ir nurodo šių išimčių galiojimo laikotarpį.

EVPRI pasibaigusį išimčių galiojimo laikotarpį gali pratęsti dar 12 mėnesių, jei tam yra rimta priežastis.

8.
     
  EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kad papildomai patikslintų pripažinimo procesą, 4 dalyje nurodytą prašymo formą ir turinį, 5 dalyje reikalaujamos informacijos pateikimo reikalavimus ir su šiomis dalimis susijusių užduočių bei pareigų perdavimą nacionalinėms kompetentingoms institucijoms.

ESMA tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip [...].

Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

21b straipsnis

Patvirtinimas

1.
     
  Sąjungoje įsisteigęs administratorius, kuriam išduotas leidimas pagal 23 straipsnį arba kuris registruotas pagal 23a straipsnį, gali kreiptis į savo kompetentingą instituciją dėl trečiojoje šalyje teikiamų lyginamųjų indeksų arba lyginamųjų indeksų grupės patvirtinimo ir naudojimo Sąjungoje, jei tenkinamos šios sąlygos:

| a) | tvirtinantis administratorius patikrino ir gali įrodyti savo kompetentingai institucijai, kad lyginamojo indekso ar lyginamųjų indeksų grupės teikimas atitinka reikalavimus, kurie:










  i) | yra ne mažiau griežti už šiame reglamente nurodytus reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

a)

tvirtinantis administratorius patikrino ir gali įrodyti savo kompetentingai institucijai, kad lyginamojo indekso ar lyginamųjų indeksų grupės teikimas atitinka reikalavimus, kurie:

i)

yra ne mažiau griežti už šiame reglamente nurodytus reikalavimus;

| ii) | užtikrina visišką atitiktį IOSCO lyginamųjų indeksų principams, kuriuos bent kas dvejus metus arba kai padaromas esminis lyginamojo indekso pakeitimas persvarsto ir patvirtina nepriklausomas išorės auditorius; arba |
| --- | --- |

ii)

užtikrina visišką atitiktį IOSCO lyginamųjų indeksų principams, kuriuos bent kas dvejus metus arba kai padaromas esminis lyginamojo indekso pakeitimas persvarsto ir patvirtina nepriklausomas išorės auditorius; arba

| iii) | užtikrina visišką atitiktį IOSCO naftos kainas nurodančių agentūrų priežiūros principams, kuriuos bent kas dvejus metus arba kai padaromas esminis lyginamojo indekso pakeitimas persvarsto ir patvirtina nepriklausomas išorės auditorius, jei tvirtinamas lyginamasis indeksas atitinka 14a straipsnio 1 dalyje nurodytus kriterijus; |
| --- | --- |

iii)

užtikrina visišką atitiktį IOSCO naftos kainas nurodančių agentūrų priežiūros principams, kuriuos bent kas dvejus metus arba kai padaromas esminis lyginamojo indekso pakeitimas persvarsto ir patvirtina nepriklausomas išorės auditorius, jei tvirtinamas lyginamasis indeksas atitinka 14a straipsnio 1 dalyje nurodytus kriterijus;

| b) | tvirtinantis administratorius turi reikiamą kompetenciją, kad galėtų veiksmingai stebėti su lyginamaisiais indeksais susijusios veiklos vykdymą trečiojoje šalyje ir valdyti susijusią riziką. |
| --- | --- |

b)

tvirtinantis administratorius turi reikiamą kompetenciją, kad galėtų veiksmingai stebėti su lyginamaisiais indeksais susijusios veiklos vykdymą trečiojoje šalyje ir valdyti susijusią riziką.

2.
     
  Prašymą pateikęs administratorius teikia visą reikiamą informaciją, kad kompetentinga institucija galėtų įsitikinti, jog prašymo pateikimo metu tenkinamos visos 1 dalyje nurodytos sąlygos, įskaitant audito ataskaitas, kurių reikalaujama pagal tos dalies a punkto ii ir iii papunkčius.

3.
     
  Per 90 dienų nuo prašymo gavimo dienos atitinkama kompetentinga institucija išnagrinėja prašymą dėl patvirtinimo ir priima sprendimą jį tenkinti arba atmesti. Atitinkama kompetentinga institucija apie patvirtintus lyginamuosius indeksus ar lyginamųjų indeksų grupes praneša EVPRI ir prašymą pateikusiam tvirtinančiam administratoriui.

4.
     
  Patvirtintas lyginamasis indeksas arba lyginamųjų indeksų grupė laikomas tvirtinančio administratoriaus teikiamu lyginamuoju indeksu arba lyginamųjų indeksų grupe.

5.
     
  Trečiojoje valstybėje teikiamus lyginamuosius indeksus ar lyginamųjų indeksų grupę patvirtinęs administratorius ir toliau atsako už tai, kad patvirtinti lyginamieji indeksai ar lyginamųjų indeksų grupė atitiktų 1 dalyje nurodytas sąlygas.

6.
     
  Jei tvirtinančio administratoriaus kompetentinga institucija turi svarių priežasčių manyti, kad 1 dalyje nurodytos sąlygos nebetenkinamos, ji turi įgaliojimus atšaukti patvirtinimo suteikimą ir apie tai informuoja EVPRI. Patvirtinimo nutraukimo atveju taikomas 17 straipsnis.

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

ADMINISTRATORIŲ VEIKLOS LEIDIMŲ IŠDAVIMAS IR PRIEŽIŪRA

1 skyrius

Veiklos leidimų išdavimas

▐

23 straipsnis

Leidimo teikti ypatingos svarbos lyginamąjį indeksą išdavimo procedūra

1.   
  Sąjungoje esantis fizinis arba juridinis asmuo, kuris ketina imtis bent vieno ypatingos svarbos lyginamojo indekso administratoriaus veiklos, pateikia
  prašymą
  pagal 29 straipsnį paskirtai
  kompetentingai institucijai
  toje valstybėje narėje, kurioje yra to asmens buvimo vieta
  .

2.   Prašymas išduoti veiklos leidimą pagal 1 dalį pateikiamas ▌per 30 ▌dienų nuo prižiūrimo subjekto sudaryto susitarimo su to administratoriaus pateiktu indeksu susieti finansinę priemonę arba finansinę sutartį.

2a.
     
  Kai lyginamasis indeksas priskiriamas prie ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų, neatsižvelgiant į tai, ar jis yra nacionalinio ar europinio pobūdžio, atitinkama kompetentinga institucija yra atsakinga už leidimo teikti tą lyginamąjį indeksą, atitinkančio naują indekso teisinį statusą, išdavimą, patikrinusi, ar įvykdyti visi reikalavimai.

3.   Prašymą teikiantis administratorius pateikia visą reikalingą informaciją, kad kompetentinga institucija galėtų įsitikinti, jog prašymą teikiantis administratorius veiklos leidimo išdavimo metu yra nustatęs būtiną tvarką, kad galėtų įvykdyti šiame reglamente nustatytus reikalavimus.
  Dėl kiekvieno lyginamojo indekso jis taip pat pateikia visus duomenis, kurių reikia norinti apskaičiuoti 13 straipsnio 1 dalyje nurodytą vertę arba nustatyti apytikrį jos dydį, kai įmanoma.

4.   Gavusi prašymą, atitinkama kompetentinga institucija per
  20
  dienų patikrina, ar prašymas išsamus, ir atitinkamai informuoja apie tai prašymo pateikėją. Jeigu prašymas neišsamus, prašymo pateikėjas pateikia papildomą atitinkamos kompetentingos institucijos prašomą informaciją.

5.   ▌Kompetentinga institucija išnagrinėja prašymą
  išduoti leidimą
  ir
  per 60 dienų nuo išsamaus prašymo gavimo dienos
  priima sprendimą jį išduoti arba jo neišduoti.

Per penkias ▌dienas nuo sprendimo išduoti veiklos leidimą arba jo neišduoti priėmimo dienos kompetentinga institucija
  informuoja atitinkamą prašymą pateikusį administratorių
  . Jeigu kompetentinga institucija nusprendžia neišduoti veiklos leidimo prašymą pateikusiam administratoriui, ji pateikia sprendimo motyvus.

5a.
     
  Jeigu atitinkama kompetentinga institucija nusprendžia neišduoti leidimo teikti lyginamąjį indeksą, kuris jau anksčiau buvo teikiamas, tačiau neturėjo to statuso, ji gali išduoti laikiną leidimą ne ilgesniam kaip šešių mėnesių laikotarpiui, per kurį galima ir toliau teikti lyginamąjį indeksą pagal ankstesnį modelį, kol bus įvykdyti atitinkami leidimo teikti ypatingos svarbos lyginamąjį indeksą reikalavimai.

Atitinkama kompetentinga institucija gali pratęsti leidimo galiojimo laikotarpį papildomu ne ilgesniu kaip šešių mėnesių laikotarpiu.

5b.
     
  Jeigu tam laikotarpiui pasibaigus administratorius ir (arba) duomenų teikėjai neįvykdo reikalavimų, kuriuos turi įvykdyti, kad galėtų toliau teikti prie ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų priskirtą indeksą, lyginamąjį indeksą nustojama teikti pagal 17 straipsnį.

6.   Kompetentinga institucija
  per dešimt dienų
  praneša ESMA apie bet kokį sprendimą išduoti veiklos leidimą ▌prašymą pateikusiam administratoriui ▌.

7.   Komisijai pagal
  37 straipsnį
  suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl priemonių, kuriomis papildomai patikslinama informacija, kurią būtina pateikti prašyme išduoti veiklos leidimą
  ir registracijos prašyme
  , atsižvelgiant į proporcingumo principą ir
  prašymų pateikėjų
  bei kompetentingų institucijų išlaidas.

23a straipsnis

Ne ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų registracijos procedūra

1.
     
  Sąjungoje esantis fizinis arba juridinis asmuo, kuris ketina imtis vien tik ne ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų administratoriaus veiklos, pateikia registracijos prašymą pagal 29 straipsnį paskirtai kompetentingai institucijai toje valstybėje narėje, kurioje yra to asmens buvimo vieta.

2.
     
  Registruotas administratorius nuolat laikosi šiame reglamente nustatytų sąlygų ir kompetentingai institucijai praneša apie visus esminius jų pokyčius.

3.
     
  Prašymas pagal 1 dalį pateikiamas per 30 dienų nuo prižiūrimo subjekto sudaryto susitarimo su to asmens teikiamu indeksu susieti finansinę priemonę arba finansinę sutartį arba jį naudoti investicinio fondo veiklos rezultatams vertinti.

4.
     
  Prašymą teikiantis administratorius pateikia:

| a) | dokumentus, kad kompetentinga institucija galėtų įsitikinti, jog jis atitinka 5 straipsnio 3a dalyje, 5c, 6, jei taikytina, 7b ir 15 straipsniuose nustatytus reikalavimus, ir |
| --- | --- |

a)

dokumentus, kad kompetentinga institucija galėtų įsitikinti, jog jis atitinka 5 straipsnio 3a dalyje, 5c, 6, jei taikytina, 7b ir 15 straipsniuose nustatytus reikalavimus, ir

| b) | bendrą kiekvieno lyginamojo indekso referencinę vertę arba apytikrį jos dydį. |
| --- | --- |

b)

bendrą kiekvieno lyginamojo indekso referencinę vertę arba apytikrį jos dydį.

5.
     
  Per 15 dienų nuo prašymo gavimo dienos atitinkama kompetentinga institucija patikrina, ar prašymas išsamus, ir atitinkamai informuoja apie tai prašymo pateikėją. Jeigu prašymas neišsamus, prašymo pateikėjas pateikia papildomą atitinkamos kompetentingos institucijos prašomą informaciją.

6.
     
  Atitinkama kompetentinga institucija užregistruoja prašymo pateikėją per 15 dienų nuo išsamaus registracijos prašymo gavimo dienos.

7.
     
  Jeigu atitinkama kompetentinga institucija mano, kad lyginamasis indeksas pagal 13 straipsnio 1 dalį turėtų būti priskirtas prie ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų, ji apie tai praneša ESMA ir administratoriui per 30 dienų nuo išsamaus prašymo gavimo dienos.

8.
     
  Jeigu registruojanti kompetentinga institucija mano, kad lyginamasis indeksas pagal 13 straipsnio 2a arba 2c dalį turėtų būti priskirtas prie ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų, ji apie tai praneša ESMA ir administratoriui per 30 dienų nuo išsamaus prašymo gavimo dienos ir pateikia ESMA savo įvertinimą pagal 13 straipsnio 2a arba 2c dalį.

9.
     
  Jeigu užregistruoto administratoriaus lyginamasis indeksas priskiriamas prie ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų, administratorius pateikia prašymą išduoti leidimą pagal 23 straipsnį per 90 dienų nuo 13 straipsnio 2b dalyje nurodyto pranešimo arba 13 straipsnio 2 g dalyje nurodytos nuomonės gavimo dienos.

24 straipsnis

Veiklos leidimo
  arba registracijos
  panaikinimas arba galiojimo sustabdymas

1.   Kompetentinga institucija panaikina administratoriui išduotą veiklos leidimą
  ar registraciją
  arba sustabdo
  leidimo arba registracijos
  galiojimą, jeigu tas administratorius:

| a) | aiškiai atsisako veiklos leidimo arba per ankstesnius dvylika mėnesių neteikė jokių lyginamųjų indeksų; |
| --- | --- |

a)

aiškiai atsisako veiklos leidimo arba per ankstesnius dvylika mėnesių neteikė jokių lyginamųjų indeksų;

| b) | veiklos leidimą gavo
  arba užsiregistravo
  pateikęs melagingą informaciją arba kitomis neteisėtomis priemonėmis; |
| --- | --- |

b)

veiklos leidimą gavo
  arba užsiregistravo
  pateikęs melagingą informaciją arba kitomis neteisėtomis priemonėmis;

| c) | nebeatitinka sąlygų, pagal kurias jam išduotas veiklos leidimas
  arba jis buvo užregistruotas
  , arba |
| --- | --- |

c)

nebeatitinka sąlygų, pagal kurias jam išduotas veiklos leidimas
  arba jis buvo užregistruotas
  , arba

| d) | smarkiai ar pakartotinai pažeidė šio reglamento nuostatas. |
| --- | --- |

d)

smarkiai ar pakartotinai pažeidė šio reglamento nuostatas.

2.   Kompetentinga institucija apie savo sprendimą ESMA praneša per
  septynias
   dienas.

2a.
     
  Priėmus sprendimą sustabdyti administratoriui išduotą veiklos leidimo arba jo registracijos galiojimą, ir kai nutraukus lyginamojo indekso teikimą kiltų force majeure įvykis arba būtų sumenkintos arba kitaip pažeistos finansinių sutarčių arba finansinių priemonių, susietų su tuo lyginamuoju indeksu, sąlygos, atitinkama tos valstybės narės, kurioje yra administratorius, kompetentinga institucija gali leisti teikti lyginamąjį indeksą iki tol, kol bus panaikintas sprendimas dėl leidimo arba registracijos galiojimo sustabdymo. Per tokį laikotarpį prižiūrimiems subjektams naudotis tokiu lyginamuoju indeksu leidžiama tik tų finansinių priemonių ir finansinių sutarčių, kurios jau susietos su tuo lyginamuoju indeksu, atveju. Su tuo lyginamuoju indeksu nesiejamos jokios naujos finansinės sutartys ar finansinės priemonės.

2b.
     
  Priėmus sprendimą panaikinti administratoriui išduotą leidimą arba jo registraciją, taikoma 17 straipsnio 2 dalis.

2 skyrius

Pranešimas apie lyginamuosius indeksus

25a straipsnis

Administratorių registras ir pirmas lyginamojo indekso panaudojimas

1.
     
  ESMA sudaro ir tvarko viešą registrą, kuriame pateikiama tokia informacija:

| a) | pagal 23 ir 23a straipsnius leidimus gavusių arba užregistruotų administratorių tapatybė ir už jų priežiūrą atsakinga kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

a)

pagal 23 ir 23a straipsnius leidimus gavusių arba užregistruotų administratorių tapatybė ir už jų priežiūrą atsakinga kompetentinga institucija;

| b) | administratorių, kurie pranešė ESMA apie savo sutikimą, nurodytą 20 straipsnio 1 dalies c punkte, tapatybė ir už jų priežiūrą atsakinga trečiosios valstybės kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

b)

administratorių, kurie pranešė ESMA apie savo sutikimą, nurodytą 20 straipsnio 1 dalies c punkte, tapatybė ir už jų priežiūrą atsakinga trečiosios valstybės kompetentinga institucija;

| c) | administratorių, pripažintų pagal 21a straipsnį, tapatybė ir už jų priežiūrą atsakinga trečiosios valstybės kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

c)

administratorių, pripažintų pagal 21a straipsnį, tapatybė ir už jų priežiūrą atsakinga trečiosios valstybės kompetentinga institucija;

| d) | lyginamieji indeksai, patvirtinti laikantis 21b straipsnyje nustatytos procedūros, ir tvirtinančių administratorių tapatybė. |
| --- | --- |

d)

lyginamieji indeksai, patvirtinti laikantis 21b straipsnyje nustatytos procedūros, ir tvirtinančių administratorių tapatybė.

2.
     
  Prieš panaudodamas indeksą kaip lyginamąjį indeksą Sąjungoje, prižiūrimas subjektas patikrina, ar atitinkamo indekso teikėjas ESMA interneto svetainėje yra nurodytas kaip veiklos leidimą turintis, užregistruotas ar pripažintas administratorius pagal šį reglamentą.

3 skyrius

Priežiūros institucijų bendradarbiavimas

26 straipsnis

Užduočių perdavimas kitai kompetentingai institucijai

1.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 28 straipsnį kompetentinga institucija šiame reglamente nustatytas savo užduotis gali perduoti kitos valstybės narės kompetentingai institucijai
  , gavusi jos išankstinį sutikimą raštu.
  Kompetentingos institucijos apie bet kokį siūlomą užduočių perdavimą ESMA praneša prieš 60 dienų iki tokio užduočių perdavimo įsigaliojimo dienos.

2.   Kompetentinga institucija ▌ šiame reglamente
  nustatytas
  savo
  užduotis
  gali perduoti ESMA, jeigu ši su tuo sutinka.▌

3.   ESMA per septynias dienas praneša valstybėms narėms apie siūlomą užduočių perdavimą. ESMA per
  septynias
  dienas nuo pranešimo apie sutartą užduočių perdavimą dienos paskelbia išsamią informaciją apie tokį užduočių perdavimą.

26a straipsnis

Nacionalinių kompetentingų institucijų padaryti Sąjungos teisės aktų pažeidimai

1.
     
  Jeigu nacionalinė kompetentinga institucija netaikė šio reglamento arba taikė jį taip, kad buvo padarytas Sąjungos teisės aktų pažeidimas, ESMA gali pasinaudoti savo įgaliojimais pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 17 straipsnį, laikydamasi tame straipsnyje nustatytų procedūrų, ir gali, taikydama Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 17 straipsnio 6 dalį, priimti atskirus sprendimus, skirtus tos nacionalinės kompetentingos institucijoms prižiūrimiems lyginamųjų indeksų administratoriams ir tos nacionalinės kompetentingos institucijos prižiūrimiems lyginamųjų indeksų duomenų teikėjams, jeigu tie duomenų teikėjai yra prižiūrimi subjektai.

2.
     
  Jeigu atitinkamas lyginamasis indeksas yra ypatingos svarbos lyginamasis indeksas, ESMA užtikrina bendradarbiavimą su kompetentingų institucijų kolegija, laikydamasi 34 straipsnyje nustatytos procedūros.

27 straipsnis

Kitos valstybės narės pateiktos informacijos atskleidimas

1.   Kompetentinga institucija informaciją, gautą iš kitos kompetentingos institucijos, gali atskleisti tik tuo atveju, jei:

| a) | yra gavusi raštišką tos kompetentingos institucijos sutikimą ir ta informacija yra atskleidžiama tik tais tikslais, kuriems ta kompetentinga institucija yra davusi sutikimą, arba |
| --- | --- |

a)

yra gavusi raštišką tos kompetentingos institucijos sutikimą ir ta informacija yra atskleidžiama tik tais tikslais, kuriems ta kompetentinga institucija yra davusi sutikimą, arba

| b) | ▌toks atskleidimas būtinas teisminiam nagrinėjimui. |
| --- | --- |

b)

▌toks atskleidimas būtinas teisminiam nagrinėjimui.

28 straipsnis

Bendradarbiavimas
  , kai atliekami tyrimai

1.   Atitinkama kompetentinga institucija gali prašyti kitos kompetentingos institucijos pagalbos, susijusios su patikrinimais arba tyrimais vietoje.
  Gavusi tokį prašymą kompetentinga institucija bendradarbiauja tiek, kiek įmanoma ir tinkama.

2.   1 dalyje nurodytą prašymą pateikusi kompetentinga institucija apie tai informuoja ESMA. Tuo atveju, kai vykdomas tarpvalstybinio masto patikrinimas arba tyrimas, kompetentingos institucijos gali prašyti ESMA koordinuoti šį tyrimą ar patikrinimą vietoje.

3.   Gavusi kitos kompetentingos institucijos prašymą atlikti patikrinimą ar tyrimą vietoje, kompetentinga institucija gali:

| a) | patikrinimą ar tyrimą vietoje atlikti pati; |
| --- | --- |

a)

patikrinimą ar tyrimą vietoje atlikti pati;

| b) | leisti prašymą pateikusiai kompetentingai institucijai dalyvauti atliekant patikrinimą ar tyrimą vietoje; |
| --- | --- |

b)

leisti prašymą pateikusiai kompetentingai institucijai dalyvauti atliekant patikrinimą ar tyrimą vietoje;

| c) | paskirti auditorius arba ekspertus
  , kurie padėtų atlikti arba atliktų patikrinimus
  ar
  tyrimus
  vietoje ▌. |
| --- | --- |

c)

paskirti auditorius arba ekspertus
  , kurie padėtų atlikti arba atliktų patikrinimus
  ar
  tyrimus
  vietoje ▌.

4 skyrius

Kompetentingų institucijų vaidmuo

29 straipsnis

Kompetentingos institucijos

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria administratorių ir prižiūrimų duomenų teikėjų atitinkamą kompetentingą instituciją, atsakingą už šiame reglamente nustatytų pareigų vykdymą, ir apie tai informuoja Komisiją bei ESMA.

2.   Jeigu valstybė narė paskiria daugiau kaip vieną kompetentingą instituciją, ji aiškiai apibrėžia atitinkamus institucijų vaidmenis ir paskiria vieną instituciją, kuri būtų atsakinga už bendradarbiavimo su Komisija, ESMA ir kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis ir keitimosi su jomis informacija koordinavimą.

3.   ESMA savo interneto svetainėje paskelbia pagal
  šio straipsnio
  1 dalį paskirtų kompetentingų institucijų sąrašą
  , kaip nustatyta 25a straipsnio 1 dalies a punkte
  .

30 straipsnis

Kompetentingų institucijų įgaliojimai

1.   Kad kompetentingos institucijos galėtų vykdyti savo pareigas pagal šį reglamentą, pagal nacionalinę teisę joms suteikiami bent šie priežiūros ir tyrimo įgaliojimai:

| a) | susipažinti su bet kokiu
  susijusiu
  dokumentu ir kitais bet kokio pavidalo duomenimis, gauti ar pasidaryti jų kopiją; |
| --- | --- |

a)

susipažinti su bet kokiu
  susijusiu
  dokumentu ir kitais bet kokio pavidalo duomenimis, gauti ar pasidaryti jų kopiją;

| b) | prašyti ar reikalauti informacijos iš bet kurio asmens, ▌ kurie nuolat dalyvauja
  lyginamojo indekso teikimo arba duomenų teikimo procese, įskaitant visus paslaugų teikėjus pagal 6 straipsnio 3a dalį,
  taip pat iš jų vadovų, ir prireikus kviesti ir apklausti tokius asmenis siekiant gauti informacijos; |
| --- | --- |

b)

prašyti ar reikalauti informacijos iš bet kurio asmens, ▌ kurie nuolat dalyvauja
  lyginamojo indekso teikimo arba duomenų teikimo procese, įskaitant visus paslaugų teikėjus pagal 6 straipsnio 3a dalį,
  taip pat iš jų vadovų, ir prireikus kviesti ir apklausti tokius asmenis siekiant gauti informacijos;

| c) | biržos prekių
  lyginamųjų indeksų ▌atveju reikalauti, kad
  duomenų teikėjai
  pateiktų
  , kai taikytina,
  standartinės formos informaciją apie susijusias neatidėliotinų sandorių rinkas
  ir
  pranešimus apie sandorius, ir turėti tiesioginę prieigą prie prekybos dalyvių sistemų; |
| --- | --- |

c)

biržos prekių
  lyginamųjų indeksų ▌atveju reikalauti, kad
  duomenų teikėjai
  pateiktų
  , kai taikytina,
  standartinės formos informaciją apie susijusias neatidėliotinų sandorių rinkas
  ir
  pranešimus apie sandorius, ir turėti tiesioginę prieigą prie prekybos dalyvių sistemų;

| d) | atlikti patikrinimus ar tyrimus vietoje, išskyrus fizinių asmenų privačias gyvenamąsias vietas; |
| --- | --- |

d)

atlikti patikrinimus ar tyrimus vietoje, išskyrus fizinių asmenų privačias gyvenamąsias vietas;

| e) | patekti į fizinių ir juridinių asmenų patalpas, kad galėtų konfiskuoti dokumentus ir kitus bet kokio pavidalo duomenis, esant pagrindui įtarti, kad yra dokumentų ir kitų duomenų, susijusių su patikrinimo ar tyrimo dalyku, ir jie gali būti svarbūs šio reglamento pažeidimui įrodyti. Jei pagal nacionalinę teisę reikia išankstinio atitinkamos valstybės narės teisminės institucijos leidimo, tokiu įgaliojimu naudojamasi tik gavus tokį reikiamą išankstinį leidimą; |
| --- | --- |

e)

patekti į fizinių ir juridinių asmenų patalpas, kad galėtų konfiskuoti dokumentus ir kitus bet kokio pavidalo duomenis, esant pagrindui įtarti, kad yra dokumentų ir kitų duomenų, susijusių su patikrinimo ar tyrimo dalyku, ir jie gali būti svarbūs šio reglamento pažeidimui įrodyti. Jei pagal nacionalinę teisę reikia išankstinio atitinkamos valstybės narės teisminės institucijos leidimo, tokiu įgaliojimu naudojamasi tik gavus tokį reikiamą išankstinį leidimą;

| f) | reikalauti prižiūrimų subjektų turimų telefono pokalbių įrašų, elektroninės komunikacijos ar kitų duomenų srauto išklotinių; |
| --- | --- |

f)

reikalauti prižiūrimų subjektų turimų telefono pokalbių įrašų, elektroninės komunikacijos ar kitų duomenų srauto išklotinių;

| g) | pareikalauti įšaldyti ir (arba) areštuoti turtą; |
| --- | --- |

g)

pareikalauti įšaldyti ir (arba) areštuoti turtą;

▌

| i) | reikalauti laikinai nutraukti bet kokią praktiką, kurią kompetentinga institucija laiko prieštaraujančia šiam reglamentui; |
| --- | --- |

i)

reikalauti laikinai nutraukti bet kokią praktiką, kurią kompetentinga institucija laiko prieštaraujančia šiam reglamentui;

| j) | laikinai uždrausti vykdyti profesinę veiklą; |
| --- | --- |

j)

laikinai uždrausti vykdyti profesinę veiklą;

| k) | imtis visų būtinų priemonių užtikrinti, kad visuomenė būtų tinkamai informuojama apie lyginamojo indekso teikimą, be kita ko, reikalaujant, kad šį lyginamąjį indeksą paskelbęs ar išplatinęs asmuo paskelbtų taisomąjį pareiškimą apie ankstesnius lyginamojo indekso duomenis ar skaičius; |
| --- | --- |

k)

imtis visų būtinų priemonių užtikrinti, kad visuomenė būtų tinkamai informuojama apie lyginamojo indekso teikimą, be kita ko, reikalaujant, kad šį lyginamąjį indeksą paskelbęs ar išplatinęs asmuo paskelbtų taisomąjį pareiškimą apie ankstesnius lyginamojo indekso duomenis ar skaičius;

| ka) | peržiūrėti atitikties deklaraciją ir reikalauti ją pakeisti. |
| --- | --- |

ka)

peržiūrėti atitikties deklaraciją ir reikalauti ją pakeisti.

2.   Kompetentingos institucijos vykdo 1 dalyje nurodytas funkcijas ir naudojasi toje dalyje nurodytais įgaliojimais
  , taip pat 31 straipsnyje nurodytais įgaliojimais taikyti sankcijas, laikydamosi savo nacionalinių teisinių sistemų nuostatų ir
  :

| a) | tiesiogiai; |
| --- | --- |

a)

tiesiogiai;

| b) | bendradarbiaudamos su kitomis institucijomis ar rinkos subjektais; |
| --- | --- |

b)

bendradarbiaudamos su kitomis institucijomis ar rinkos subjektais;

| c) | savo atsakomybe perduodamos užduotis tokioms institucijoms ar rinkos subjektams; |
| --- | --- |

c)

savo atsakomybe perduodamos užduotis tokioms institucijoms ar rinkos subjektams;

| d) | kreipdamosi į kompetentingas teismines institucijas. |
| --- | --- |

d)

kreipdamosi į kompetentingas teismines institucijas.

Kad galėtų naudotis tais įgaliojimais, kompetentingos institucijos nustato tinkamas ir veiksmingas teisės į gynybą ir pagrindinių teisių apsaugos priemones.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų įgyvendintos tinkamos priemonės, kad kompetentingos institucijos turėtų visus priežiūros ir tyrimo įgaliojimus, būtinus jų pareigoms vykdyti.

4.   Jeigu asmuo teikia informaciją pagal 2 dalį, jis nelaikomas pažeidžiančiu kokius nors informacijos atskleidimo apribojimus, nustatytus sutartyje arba kokiose nors įstatymų ar kitų teisės aktų nuostatose.

31 straipsnis

Administracinės priemonės ir sankcijos

1.   Nepažeisdamos 34 straipsnyje nustatytų kompetentingų institucijų priežiūros įgaliojimų, valstybės narės, vadovaudamosi nacionaline teise, nustato, kad kompetentingos institucijos turi įgaliojimus imtis tinkamų administracinių priemonių ir taikyti administracines priemones ir sankcijas bent už:

| a) | šio reglamento 5
  , 5a, 5b, 5c, 5d
  , 6, 7
  , 7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, ▌17, ▌, 19, ▌23
  ir 23a
  straipsnių pažeidimus ir |
| --- | --- |

a)

šio reglamento 5
  , 5a, 5b, 5c, 5d
  , 6, 7
  , 7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, ▌17, ▌, 19, ▌23
  ir 23a
  straipsnių pažeidimus ir

| b) | nebendradarbiavimą atliekant tyrimą ar patikrinimą arba prašymo pagal 30 straipsnį nevykdymą. |
| --- | --- |

b)

nebendradarbiavimą atliekant tyrimą ar patikrinimą arba prašymo pagal 30 straipsnį nevykdymą.

2.   Jeigu padarytas 1 dalyje nurodytas pažeidimas, valstybės narės, vadovaudamosi nacionaline teise, suteikia kompetentingoms institucijoms įgaliojimus taikyti bent šias administracines priemones ir sankcijas:

| a) | nurodyti, kad pažeidimą padaręs
  administratorius ar prižiūrimas subjektas
  nutrauktų su pažeidimu susijusią veiklą ir nebekartotų tokių veiksmų; |
| --- | --- |

a)

nurodyti, kad pažeidimą padaręs
  administratorius ar prižiūrimas subjektas
  nutrauktų su pažeidimu susijusią veiklą ir nebekartotų tokių veiksmų;

| b) | reikalauti grąžinti dėl pažeidimo gautą pelną ar sumokėti nuostolių, kurių dėl to pažeidimo buvo išvengta, sumą, jeigu tą pelną ar nuostolius galima nustatyti; |
| --- | --- |

b)

reikalauti grąžinti dėl pažeidimo gautą pelną ar sumokėti nuostolių, kurių dėl to pažeidimo buvo išvengta, sumą, jeigu tą pelną ar nuostolius galima nustatyti;

| c) | paskelbti viešą įspėjimą, kuriame nurodomas už pažeidimą atsakingas
  administratorius arba prižiūrimas subjektas
  ir to pažeidimo pobūdis; |
| --- | --- |

c)

paskelbti viešą įspėjimą, kuriame nurodomas už pažeidimą atsakingas
  administratorius arba prižiūrimas subjektas
  ir to pažeidimo pobūdis;

| d) | panaikinti
  administratoriui
  išduotą veiklos leidimą arba sustabdyti jo galiojimą; |
| --- | --- |

d)

panaikinti
  administratoriui
  išduotą veiklos leidimą arba sustabdyti jo galiojimą;

| e) | bet kuriam fiziniam asmeniui, kuris laikomas atsakingu už tokį pažeidimą, laikinai uždrausti vykdyti valdymo funkcijas administratoriaus arba duomenų teikėjo organizacijoje; |
| --- | --- |

e)

bet kuriam fiziniam asmeniui, kuris laikomas atsakingu už tokį pažeidimą, laikinai uždrausti vykdyti valdymo funkcijas administratoriaus arba duomenų teikėjo organizacijoje;

| f) | skirti maksimalias administracines pinigines sankcijas, kurių dydis yra bent tris kartus didesnis nei padarius pažeidimą gauto pelno ar išvengtų nuostolių suma, kai tą sumą galima nustatyti, arba






  1) | fizinio asmens atžvilgiu:






  i) | jeigu
  pažeisti
  5 ▌,
  5a, 5b, 5c, 5d,
  6
  , 7, 7a, 7b,
  8, 9, ▌11,
  12a straipsnio 2 dalis,
  14, 15, ▌17, 18, 19 ▌ ir 23 straipsniai, taikyti maksimalias administracines pinigines sankcijas, kurių dydis – bent iki 500 000 EUR, o tose valstybėse narėse, kuriose euro nėra oficiali valiuta, – bent iki atitinkamos sumos nacionaline valiuta pagal valiutos keitimo kursą šio reglamento įsigaliojimo dieną, arba |
| --- | --- | --- | --- |

f)

skirti maksimalias administracines pinigines sankcijas, kurių dydis yra bent tris kartus didesnis nei padarius pažeidimą gauto pelno ar išvengtų nuostolių suma, kai tą sumą galima nustatyti, arba

1)

fizinio asmens atžvilgiu:

i)

jeigu
  pažeisti
  5 ▌,
  5a, 5b, 5c, 5d,
  6
  , 7, 7a, 7b,
  8, 9, ▌11,
  12a straipsnio 2 dalis,
  14, 15, ▌17, 18, 19 ▌ ir 23 straipsniai, taikyti maksimalias administracines pinigines sankcijas, kurių dydis – bent iki 500 000 EUR, o tose valstybėse narėse, kuriose euro nėra oficiali valiuta, – bent iki atitinkamos sumos nacionaline valiuta pagal valiutos keitimo kursą šio reglamento įsigaliojimo dieną, arba

| ii) | jeigu pažeistas 7 straipsnio 1 dalies b ▌punktas
  arba 7 straipsnio 4 dalis
  , taikyti maksimalias administracines pinigines sankcijas, kurių dydis – bent iki 100 000 EUR, o tose valstybėse narėse, kuriose euro nėra oficiali valiuta, – bent iki atitinkamos sumos nacionaline valiuta pagal valiutos keitimo kursą šio reglamento įsigaliojimo dieną; |
| --- | --- |

ii)

jeigu pažeistas 7 straipsnio 1 dalies b ▌punktas
  arba 7 straipsnio 4 dalis
  , taikyti maksimalias administracines pinigines sankcijas, kurių dydis – bent iki 100 000 EUR, o tose valstybėse narėse, kuriose euro nėra oficiali valiuta, – bent iki atitinkamos sumos nacionaline valiuta pagal valiutos keitimo kursą šio reglamento įsigaliojimo dieną;

| 2) | juridinio asmens atžvilgiu:






  i) | jeigu
  pažeisti 5, 5a, 5b, 5c, 5d,
  6 ▌,
  7, 7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, ▌17, 18, 19 ▌ir 23 straipsniai, taikyti maksimalias administracines pinigines sankcijas, kurių dydis atitinka didesniąją iš šių sumų – bent iki 1 000 000 EUR arba bent iki 10 % bendros metinės to juridinio asmens apyvartos, nustatytos pagal paskutines turimas valdymo organo patvirtintas ataskaitas. Jeigu juridinis asmuo yra patronuojančioji įmonė, kuri pagal Direktyvą 2013/34/ES turi rengti konsoliduotąsias finansines ataskaitas, arba tokios patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, atitinkama bendra metinė apyvarta pagal Direktyvą 86/635/EEB bankams ir Direktyvą 91/674/EEB draudimo įmonėms yra bendra metinė apyvarta arba atitinkamos rūšies pajamos, nustatytos pagal paskutines turimas pagrindinės patronuojančiosios įmonės valdymo organo patvirtintas konsoliduotąsias ataskaitas, arba, jeigu asmuo yra asociacija, 10 % bendros jos narių apyvartos, arba |
| --- | --- | --- |

2)

juridinio asmens atžvilgiu:

i)

jeigu
  pažeisti 5, 5a, 5b, 5c, 5d,
  6 ▌,
  7, 7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, ▌17, 18, 19 ▌ir 23 straipsniai, taikyti maksimalias administracines pinigines sankcijas, kurių dydis atitinka didesniąją iš šių sumų – bent iki 1 000 000 EUR arba bent iki 10 % bendros metinės to juridinio asmens apyvartos, nustatytos pagal paskutines turimas valdymo organo patvirtintas ataskaitas. Jeigu juridinis asmuo yra patronuojančioji įmonė, kuri pagal Direktyvą 2013/34/ES turi rengti konsoliduotąsias finansines ataskaitas, arba tokios patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, atitinkama bendra metinė apyvarta pagal Direktyvą 86/635/EEB bankams ir Direktyvą 91/674/EEB draudimo įmonėms yra bendra metinė apyvarta arba atitinkamos rūšies pajamos, nustatytos pagal paskutines turimas pagrindinės patronuojančiosios įmonės valdymo organo patvirtintas konsoliduotąsias ataskaitas, arba, jeigu asmuo yra asociacija, 10 % bendros jos narių apyvartos, arba

| ii) | jeigu pažeisti
  7 straipsnio
  1 dalies b ir c punktai, taikyti maksimalias administracines pinigines sankcijas, kurių dydis atitinka didesniąją iš šių sumų – bent iki 250 000 EUR arba bent iki 2 % bendros metinės to juridinio asmens apyvartos, nustatytos pagal paskutines turimas valdymo organo patvirtintas ataskaitas. Jeigu juridinis asmuo yra patronuojančioji įmonė, kuri pagal Direktyvą 2013/34/ES turi rengti konsoliduotąsias finansines ataskaitas, arba tokios patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, atitinkama bendra metinė apyvarta pagal Direktyvą 86/635/EEB bankams ir Direktyvą 91/674/EEB draudimo įmonėms yra bendra metinė apyvarta arba atitinkamos rūšies pajamos, nustatytos pagal paskutines turimas pagrindinės patronuojančiosios įmonės valdymo organo patvirtintas konsoliduotąsias ataskaitas, arba, jeigu asmuo yra asociacija, 10 % bendros jos narių apyvartos. |
| --- | --- |

ii)

jeigu pažeisti
  7 straipsnio
  1 dalies b ir c punktai, taikyti maksimalias administracines pinigines sankcijas, kurių dydis atitinka didesniąją iš šių sumų – bent iki 250 000 EUR arba bent iki 2 % bendros metinės to juridinio asmens apyvartos, nustatytos pagal paskutines turimas valdymo organo patvirtintas ataskaitas. Jeigu juridinis asmuo yra patronuojančioji įmonė, kuri pagal Direktyvą 2013/34/ES turi rengti konsoliduotąsias finansines ataskaitas, arba tokios patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, atitinkama bendra metinė apyvarta pagal Direktyvą 86/635/EEB bankams ir Direktyvą 91/674/EEB draudimo įmonėms yra bendra metinė apyvarta arba atitinkamos rūšies pajamos, nustatytos pagal paskutines turimas pagrindinės patronuojančiosios įmonės valdymo organo patvirtintas konsoliduotąsias ataskaitas, arba, jeigu asmuo yra asociacija, 10 % bendros jos narių apyvartos.

3.   Ne vėliau kaip [12 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] valstybės narės Komisijai ir ESMA praneša taisykles dėl 1 ir 2 dalių.

Valstybės narės gali nuspręsti nenustatyti taisyklių dėl administracinių sankcijų už pažeidimus, už kuriuos taikomos baudžiamosios sankcijos pagal jų nacionalinę teisę, taikymo. Tokiu atveju valstybės narės pateikia Komisijai ir ESMA atitinkamas baudžiamosios teisės nuostatas drauge su pirmoje pastraipoje nurodytu pranešimu.

Jos nedelsdamos praneša Komisijai ir ESMA apie visus vėlesnius jų pakeitimus.

4.   Be 1 dalyje nurodytų įgaliojimų taikyti sankcijas, valstybės narės, vadovaudamosi nacionaline teise, gali suteikti kompetentingoms institucijoms kitų sankcijų taikymo įgaliojimų ir gali nustatyti didesnius, nei nustatytieji toje dalyje, sankcijų dydžius.

32 straipsnis

Naudojimasis priežiūros ir sankcijų taikymo įgaliojimais
  ir pareiga bendradarbiauti

1.   Valstybės narės užtikrina, kad spręsdamos dėl administracinių sankcijų rūšies, dydžio
  ir proporcingumo
  kompetentingos institucijos atsižvelgtų į visas atitinkamas aplinkybes, įskaitant, kai tikslinga:

| a) | pažeidimo sunkumą ir trukmę; |
| --- | --- |

a)

pažeidimo sunkumą ir trukmę;

| aa) | lyginamojo indekso svarbą finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai; |
| --- | --- |

aa)

lyginamojo indekso svarbą finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai;

| b) | atsakingo asmens atsakomybės laipsnį; |
| --- | --- |

b)

atsakingo asmens atsakomybės laipsnį;

| c) | atsakingo juridinio asmens ▌visą apyvartą ar atsakingo fizinio asmens metines pajamas; |
| --- | --- |

c)

atsakingo juridinio asmens ▌visą apyvartą ar atsakingo fizinio asmens metines pajamas;

| d) | atsakingo asmens gauto pelno arba išvengtų nuostolių, jei juos galima nustatyti, dydį; |
| --- | --- |

d)

atsakingo asmens gauto pelno arba išvengtų nuostolių, jei juos galima nustatyti, dydį;

| e) | atsakingo asmens bendradarbiavimo su kompetentinga institucija lygį, neapribojant reikalavimo užtikrinti, kad toks asmuo atsilygintų už gautą pelną ar sumokėtų išvengtų nuostolių sumą; |
| --- | --- |

e)

atsakingo asmens bendradarbiavimo su kompetentinga institucija lygį, neapribojant reikalavimo užtikrinti, kad toks asmuo atsilygintų už gautą pelną ar sumokėtų išvengtų nuostolių sumą;

| f) | susijusio asmens anksčiau padarytus pažeidimus; |
| --- | --- |

f)

susijusio asmens anksčiau padarytus pažeidimus;

| g) | priemones, kurių po pažeidimo ėmėsi atsakingas asmuo, kad būtų išvengta pakartotinio pažeidimo. |
| --- | --- |

g)

priemones, kurių po pažeidimo ėmėsi atsakingas asmuo, kad būtų išvengta pakartotinio pažeidimo.

2.   31 straipsnyje apibrėžtomis aplinkybėmis naudodamosi sankcijų taikymo įgaliojimais kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad priežiūros ir tyrimo įgaliojimai bei administracinės sankcijos duotų pageidaujamų rezultatų pagal šį reglamentą. Be to, jos koordinuoja veiksmus, kad išvengtų galimo dubliavimosi ir sutapimo, kai tarpvalstybiniais atvejais naudojamasi priežiūros ir tyrimo įgaliojimais ir taikomos administracinės sankcijos ir baudos.

2a.
     
  Jeigu valstybės narės pagal 31 straipsnį nusprendė nustatyti baudžiamąsias sankcijas už tame straipsnyje nurodytų nuostatų pažeidimus, jos užtikrina, kad būtų taikomos tinkamos priemonės, kad kompetentingos institucijos turėtų visus reikiamus įgaliojimus palaikyti ryšį su jų jurisdikcijai priklausančiomis teisminėmis institucijomis siekiant gauti konkrečią informaciją, susijusią su baudžiamaisiais tyrimais arba procesais, pradėtais dėl galimų šio reglamento pažeidimų, ir suteikti tuos pačius įgaliojimus kitoms kompetentingoms institucijoms ir ESMA, kad būtų galima vykdyti pareigą bendradarbiauti tarpusavyje ir su ESMA šio reglamento tikslais.

2b.
     
  Kompetentingos institucijos teikia pagalbą kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms. Visų pirma jos keičiasi informacija ir bendradarbiauja vykdydamos tyrimus ar priežiūros veiklą. Kompetentingos institucijos taip pat gali bendradarbiauti su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis, kad palengvintų baudų išieškojimą.

33 straipsnis

Sprendimų skelbimas

1.   Sprendimą, kuriuo skiriama administracinė sankcija ar priemonė už šio reglamento pažeidimą, kompetentingos institucijos savo oficialioje interneto svetainėje paskelbia iš karto po to, kai asmuo, kuriam taikoma sankcija, informuojamas apie tą sprendimą. Skelbime nurodoma bent jau informacija apie pažeidimo rūšį bei pobūdį ir atsakingų asmenų tapatybę. Šis įpareigojimas netaikomas sprendimams, kuriais skiriamos tiriamojo pobūdžio priemonės.

2.   Kai konkrečiu atveju atlikus juridinių asmenų tapatybės arba fizinių asmenų asmens duomenų paskelbimo proporcingumo vertinimą, kompetentingos institucijos nuomone, tokių duomenų paskelbimas yra neproporcingas arba kai paskelbimas kelia grėsmę finansų rinkų stabilumui arba vykdomam tyrimui, kompetentingos institucijos renkasi vieną iš šių galimybių:

| a) | atideda sprendimo skirti sankciją ar priemonę paskelbimą iki tol, kol nebebus priežasčių jo neskelbti; |
| --- | --- |

a)

atideda sprendimo skirti sankciją ar priemonę paskelbimą iki tol, kol nebebus priežasčių jo neskelbti;

| b) | paskelbia nuasmenintą sprendimą skirti sankciją ar priemonę tokiu būdu, kuris neprieštarauja nacionalinei teisei, jei tokiu nuasmeninto sprendimo paskelbimu užtikrinama veiksminga atitinkamų asmens duomenų apsauga. Tuo atveju, kai nusprendžiama paskelbti nuasmenintą sprendimą dėl sankcijos ar priemonės, atitinkamų duomenų paskelbimas gali būti atidėtas pagrįstam laikotarpiui, jei numatoma, jog per tą laikotarpį išnyks priežastys, dėl kurių reikėtų skelbti nuasmenintą sprendimą; |
| --- | --- |

b)

paskelbia nuasmenintą sprendimą skirti sankciją ar priemonę tokiu būdu, kuris neprieštarauja nacionalinei teisei, jei tokiu nuasmeninto sprendimo paskelbimu užtikrinama veiksminga atitinkamų asmens duomenų apsauga. Tuo atveju, kai nusprendžiama paskelbti nuasmenintą sprendimą dėl sankcijos ar priemonės, atitinkamų duomenų paskelbimas gali būti atidėtas pagrįstam laikotarpiui, jei numatoma, jog per tą laikotarpį išnyks priežastys, dėl kurių reikėtų skelbti nuasmenintą sprendimą;

| c) | apskritai neskelbia sprendimo skirti sankciją ar priemonę, jeigu manoma, jog taikant a ir b punktuose nurodytas galimybes būtų nepakankamai užtikrinta:






  i) | kad nebūtų pakenkta finansų rinkų stabilumui arba |
| --- | --- | --- |

c)

apskritai neskelbia sprendimo skirti sankciją ar priemonę, jeigu manoma, jog taikant a ir b punktuose nurodytas galimybes būtų nepakankamai užtikrinta:

i)

kad nebūtų pakenkta finansų rinkų stabilumui arba

| ii) | tokių sprendimų paskelbimo proporcingumas atsižvelgiant į priemones, kurios laikomos nesvarbaus pobūdžio. |
| --- | --- |

ii)

tokių sprendimų paskelbimo proporcingumas atsižvelgiant į priemones, kurios laikomos nesvarbaus pobūdžio.

3.   Tuo atveju, kai sprendimas skirti sankciją ar priemonę gali būti apskųstas atitinkamoms teisminėms ar kitoms institucijoms, kompetentingos institucijos taip pat nedelsdamos savo oficialioje interneto svetainėje paskelbia tokią informaciją ir bet kokią vėlesnę informaciją apie tokio skundo rezultatus. Be to, sprendimas, kuriuo panaikinamas ankstesnis sprendimas skirti sankciją ar priemonę, taip pat paskelbiamas.

4.   Kompetentingos institucijos užtikrina, kad bet kokia pagal šį straipsnį paskelbta informacija jų oficialioje interneto svetainėje liktų bent penkerių metų laikotarpį po jos paskelbimo. Į paskelbtą informaciją įtraukti asmens duomenys kompetentingos institucijos oficialioje interneto svetainėje paliekami tokį laikotarpį, kuris būtinas vadovaujantis taikomomis asmens duomenų apsaugos taisyklėmis.

4a.
     
  Valstybės narės kasmet ESMA pateikia apibendrintą informaciją apie visas sankcijas ir priemones, taikomas pagal 31 straipsnį. Ta pareiga netaikoma tiriamojo pobūdžio priemonėms. ESMA tą informaciją skelbia metinėje ataskaitoje.

Valstybėms narėms pagal 31 straipsnį nusprendus nustatyti baudžiamąsias sankcijas už tame straipsnyje nurodytų nuostatų pažeidimus, jų kompetentingos institucijos kasmet ESMA pateikia apibendrintus nuasmenintus duomenis apie visus vykdytus baudžiamuosius tyrimus ir taikytas baudžiamąsias sankcijas. ESMA informaciją apie taikytas baudžiamąsias sankcijas skelbia metinėje ataskaitoje.

34 straipsnis

Kompetentingų institucijų
  kolegija

1.   Per 30 ▌dienų nuo
  lyginamojo indekso įtraukimo į
  ypatingos svarbos
  lyginamųjų indeksų sąrašą pagal 25a straipsnį dienos, išskyrus nacionalinio pobūdžio ypatingos svarbos lyginamuosius indeksus, kaip nustatyta 3 straipsnio 1 dalies 21 punkte, atitinkama
  kompetentinga institucija sukuria kompetentingų institucijų kolegiją.

2.   Kolegiją sudaro administratoriaus kompetentinga institucija, ESMA ir
  svarbiausių
  duomenų teikėjų kompetentingos institucijos.

3.   Kitų valstybių narių kompetentingos institucijos turi teisę būti kolegijos narėmis tuo atveju, jei tą ▌lyginamąjį indeksą nustojus teikti būtų labai pakenkta tų valstybių narių finansiniam stabilumui, tvarkingam rinkų veikimui, vartotojams ar realiajai ekonomikai.

Jeigu kompetentinga institucija ketina tapti kolegijos nare pagal pirmą pastraipą, ji administratoriaus kompetentingai institucijai pateikia prašymą, kuriame įrodoma, kad tos nuostatos reikalavimai yra įvykdyti. Atitinkama administratoriaus kompetentinga institucija apsvarsto prašymą ir per
  30
  dienų nuo prašymo gavimo dienos praneša prašymą pateikusiai institucijai, ar ji laiko, kad tie reikalavimai yra įvykdyti. Jeigu administratoriaus kompetentinga institucija laiko, kad tie reikalavimai neįvykdyti, prašymą pateikusi institucija gali perduoti klausimą spręsti ESMSA pagal 10 dalį.

4.   ESMA padeda skatinti ir prižiūrėti veiksmingą, efektyvią ir nuoseklią šiame straipsnyje nurodytų priežiūros institucijų kolegijų veiklą pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 21 straipsnį. Tuo tikslu ESMA dalyvauja taip, kaip tai yra tinkama, ir yra laikoma kompetentinga institucija.

5.   
  ESMA
  pirmininkauja kolegijos posėdžiams, koordinuoja kolegijos veiklą ir užtikrina veiksmingą kolegijos narių keitimąsi informacija.

6.   Administratoriaus kompetentinga institucija nustato rašytinius kolegijos veiklos susitarimus šiais klausimais:

| a) | informacijos, kuria turi keistis kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

a)

informacijos, kuria turi keistis kompetentingos institucijos;

| b) | kompetentingų institucijų tarpusavio sprendimų priėmimo proceso; |
| --- | --- |

b)

kompetentingų institucijų tarpusavio sprendimų priėmimo proceso;

| c) | atvejų, kuriais kompetentingos institucijos privalo konsultuotis vienos su kitomis; |
| --- | --- |

c)

atvejų, kuriais kompetentingos institucijos privalo konsultuotis vienos su kitomis;

| d) | pagalbos, teiktinos pagal 14 straipsnio
  5a dalį
  , užtikrinant 14 straipsnio
  3 dalyje
  nurodytų priemonių vykdymą. |
| --- | --- |

d)

pagalbos, teiktinos pagal 14 straipsnio
  5a dalį
  , užtikrinant 14 straipsnio
  3 dalyje
  nurodytų priemonių vykdymą.

Jeigu administratorius teikia daugiau nei vieną lyginamąjį indeksą,
  ESMA
  gali sukurti vieną kolegiją visiems to administratoriaus teikiamiems lyginamiesiems indeksams.

7.   Jei nesutariama dėl susitarimų pagal 6 dalį, bet kurie kolegijos nariai, išskyrus ESMA, gali perduoti klausimą spręsti ESMA. Administratoriaus kompetentinga institucija, prieš suderindama galutinį rašytinių koordinavimo susitarimų tekstą, deramai atsižvelgia į visas ESMA rekomendacijas. Rašytiniai koordinavimo susitarimai išdėstomi viename dokumente, kuriame nurodomos visos priežastys, dėl kurių reikšmingai nukrypstama nuo ESMA rekomendacijų. Administratoriaus kompetentinga institucija rašytinius koordinavimo susitarimus perduoda kolegijos nariams ir ESMA.

8.   Prieš imdamasi ▌24
  straipsnyje ir, jei taikytina, 14 ir 23 straipsniuose
  nurodytų priemonių, administratoriaus kompetentinga institucija konsultuojasi su kolegijos nariais. Kolegijos nariai pagal savo įgaliojimus deda visas įmanomas pastangas, kad pasiektų susitarimą
  per laikotarpį, nustatytą 6 dalyje nurodytame rašytiniame susitarime
  .
  Nustatomas tarpininkavimo mechanizmas, siekiant padėti kompetentingoms institucijoms prieiti prie bendros nuomonės, kai iškyla nesutarimų.

9.   Jei ▌kolegijos nariai nesutaria ▌, kompetentingos institucijos, išskyrus ESMA, gali kreiptis į ESMA bet kuriuo iš šių atvejų:

| a) | kai kompetentinga institucija neperdavė esminės informacijos; |
| --- | --- |

a)

kai kompetentinga institucija neperdavė esminės informacijos;

| b) | kai gavus prašymą pagal 3 dalį administratoriaus kompetentinga institucija pranešė prašymą pateikusiai institucijai, kad tos dalies reikalavimai yra neįvykdyti, arba per pagrįstą laiką neįvykdė tokio prašymo; |
| --- | --- |

b)

kai gavus prašymą pagal 3 dalį administratoriaus kompetentinga institucija pranešė prašymą pateikusiai institucijai, kad tos dalies reikalavimai yra neįvykdyti, arba per pagrįstą laiką neįvykdė tokio prašymo;

| c) | kai kompetentingos institucijos nesusitarė dėl 6 dalyje nurodytų klausimų; |
| --- | --- |

c)

kai kompetentingos institucijos nesusitarė dėl 6 dalyje nurodytų klausimų;

| d) | kai ▌nesutariama dėl priemonės, kurios imtasi pagal ▌23
  ir
  24 ▌straipsnius. |
| --- | --- |

d)

kai ▌nesutariama dėl priemonės, kurios imtasi pagal ▌23
  ir
  24 ▌straipsnius.

Jeigu kaip nurodyta pirmoje pastraipoje per 20 dienų nuo kreipimosi į ESMA dienos klausimas neišsprendžiamas, administratoriaus kompetentinga institucija priima galutinį sprendimą ir pateikia išsamų savo sprendimo paaiškinimą pirmoje pastraipoje nurodytoms institucijoms ir ESMA.

Jeigu ESMA mano, kad administratoriaus kompetentinga institucija ėmėsi 8 dalyje nurodytų priemonių, kurios gali neatitikti Sąjungos teisės aktų, ji imasi veiksmų pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 17 straipsnį.

9a.
     
  Jeigu kolegija nesutaria dėl kokios nors priemonės, kurios turi būti imtasi pagal 13a arba 14 straipsnį, bet kuri kolegijai priklausanti kompetentinga institucija gali perduoti klausimą ESMA. Nedarant poveikio SESV 258 straipsnio taikymui, ESMA gali imtis veiksmų pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsnį.

9b.
     
  Bet kuri priemonė, kurios imtasi pagal 13a ar 14 straipsnį, galioja bent iki to laiko, kai kolegija pasiekia susitarimą, laikantis 8 ir 9a dalių nuostatų.

35 straipsnis

Bendradarbiavimas su ESMA

1.   Taikant šį reglamentą, kompetentingos institucijos pagal Reglamentą (ES) Nr. 1095/2010 bendradarbiauja su ESMA.

2.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 35 straipsnį kompetentingos institucijos nedelsdamos teikia ESMA visą informaciją, būtiną ESMA pareigoms vykdyti.

2a.
     
  Atlikdama savo funkcijas, susijusias su Reglamento (ES) Nr. 1227/2011 įgyvendinimu ir vykdymo stebėsena, Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER) ir kitos atitinkamos priežiūros institucijos bendradarbiauja su ESMA taikant šį reglamentą. Su jomis konsultuojamasi, kai rengiami bet kokie techniniai reguliavimo standartai ir deleguotieji aktai, ir jos neatidėliodamos teikia visą informaciją, kuri reikalinga ESMA pareigoms atlikti.

3.   ESMA parengia techninių įgyvendinimo standartų, kuriais nustatoma 2 dalyje nurodyto keitimosi informacija tvarka ir priemonės, projektus.

Pirmoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus ESMA pateikia Komisijai ne vėliau kaip [XXXX].

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį.

36 straipsnis

Profesinė paslaptis

1.   Bet kokiai konfidencialiai informacijai, kuri yra gauta, kuria keičiamasi ar kuri yra perduodama pagal šį reglamentą, taikomos 2 dalyje išdėstytos profesinės paslapties nuostatos.

2.   Pareiga saugoti profesinę paslaptį taikoma visiems asmenims, kurie dirba ar dirbo kompetentingoje institucijoje, bet kokioje kitoje institucijoje, rinkos subjekte arba pas fizinį arba juridinį asmenį, kuriems kompetentinga institucija perdavė savo įgaliojimus, įskaitant auditorius ir ekspertus, kuriuos samdo kompetentinga institucija.

3.   Profesine paslaptimi laikoma informacija negali būti atskleista jokiam kitam asmeniui ar institucijai, išskyrus pagal teisės aktuose išdėstytas nuostatas.

4.   Visa su verslo ar veiklos sąlygomis ir kitais ekonominiais ar asmeniniais reikalais susijusi informacija, kuria pagal šį reglamentą tarpusavyje keičiasi kompetentingos institucijos, laikoma konfidencialia ir jai taikomi profesinės paslapties reikalavimai, išskyrus atvejus, kai perduodant tokią informaciją kompetentinga institucija pareiškia, kad ši informacija gali būti atskleidžiama, arba kai jos atskleidimas būtinas teisminiam nagrinėjimui.

VII ANTRAŠTINĖ DALIS

DELEGUOTIEJI IR ĮGYVENDINIMO AKTAI

37 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   3 straipsnio 2 dalyje ▌ir 23 straipsnio 7 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo data].

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 2 dalyje ▌ir 23 straipsnio 7 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 3 straipsnio 2 dalį ▌ir 23 straipsnio 7 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

38 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Europos vertybinių popierių komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

VIII ANTRAŠTINĖ DALIS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

39 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Administratorius, [šio reglamento įsigaliojimo data] teikiantis lyginamąjį indeksą, per [
  12 mėnesių
  nuo taikymo dienos] pateikia prašymą išduoti veiklos leidimą
  arba registracijos prašymą
  pagal 23
  arba 23a
  straipsnį.

1a.
     
  Kompetentingos nacionalinės institucijos sprendžia, kuris iš registruotų lyginamųjų indeksų turi būti laikomas ypatingos svarbos indeksu. Leidimai teikti tuos lyginamuosius indeksus išduodami laikantis 23 straipsnio nuostatų.

2.   Pagal 1 dalį prašymą išduoti veiklos leidimą
  arba registracijos prašymą
  pateikęs
  fizinis ar juridinis asmuo
  gali toliau rengti esamą lyginamąjį indeksą,
  kuriuo gali naudotis prižiūrimi subjektai,
  nebent būtų atsisakyta išduoti tokį veiklos leidimą arba iki tol, kol bus atsisakyta išduoti tokį veiklos leidimą.

3.   Jeigu esamas lyginamasis indeksas neatitinka šio reglamento reikalavimų, bet dėl to lyginamojo indekso pakeitimo,
  kad jis atitiktų
  šio reglamento
  reikalavimus
  , atsirastų force majeure aplinkybių, būtų sumenkintos ar kitaip pažeistos bet kokios su tuo lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutarties ar finansinės priemonės sąlygos,
  atitinkama valstybės narės, kurioje yra lyginamąjį indeksą teikiantis fizinis ar juridinis asmuo, kompetentinga institucija gali leisti toliau naudoti lyginamąjį indeksą jau sudarytose finansinėse sutartyse ir finansinėse priemonėse iki tos dienos, kurią, kompetentingos institucijos nuomone, galima nustoti naudoti tą lyginamąjį indeksą arba jį pakeisti kitu lyginamuoju indeksu nepadarant žalos nė vienai sutarties šaliai.

3a.
     
  Nuo [šio reglamento taikymo data] naujos finansinės priemonės arba finansinės sutartys nesusiejamos su esamu lyginamuoju indeksu, kuris neatitinka šio reglamento reikalavimų.

3b.
     
  Nukrypstant nuo 3a dalies nuostatų, naujos finansinės priemonės gali būti susietos su esamu lyginamuoju indeksu, kuris neatitinka šio reglamento reikalavimų, vieniems metams nuo [šio reglamento taikymo data], jeigu ta finansinė priemonė yra būtina apsidraudimo nuo rizikos tikslais, siekiant valdyti su tuo lyginamuoju indeksu susietos esamos finansinės priemonės riziką.

4.   
  Jeigu Komisija nėra priėmusi lygiavertiškumo sprendimo, kaip nurodyta 20 straipsnio 2 arba 2a dalyje, prižiūrimi subjektai Sąjungoje naudoja trečiojoje valstybėje esančio administratoriaus teikiamą lyginamąjį indeksą tik tuo atveju, jeigu jis susietas su esamomis finansinėmis priemonėmis ir finansinėmis sutartimis
  šio reglamento įsigaliojimo metu
  arba jeigu jis panaudojamas naujose finansinėse priemonės ir finansinėse sutartyse per trejus metus nuo šio reglamento taikymo dienos
  .

39a straipsnis

Prospektų ir pagrindinės informacijos dokumentų atnaujinimo terminas

19 straipsnio 2 dalies nuostatos nedaro poveikio esamiems prospektams, patvirtintiems pagal Direktyvą 2003/71/EB prieš [šio reglamento įsigaliojimo diena]. Prospektų, kurie patvirtinti prieš [šio reglamento įsigaliojimo diena] pagal Direktyvą 2009/65/EB, atveju pagrindiniai dokumentai atnaujinami esant pirmai galimybei, bet ne vėliau kaip ...* [dvylika mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos].

40 straipsnis

Peržiūra

1.
     Iki 2018 m. 
  sausio
  1 d. Komisija peržiūri šį reglamentą ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, visų pirma apie:

| a) | ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų ir privalomo dalyvavimo režimo pagal 13 ir 14 straipsnius ir 3 straipsnyje pateiktos ypatingos svarbos lyginamojo indekso apibrėžties veikimą ir veiksmingumą,
  taip pat |
| --- | --- |

a)

ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų ir privalomo dalyvavimo režimo pagal 13 ir 14 straipsnius ir 3 straipsnyje pateiktos ypatingos svarbos lyginamojo indekso apibrėžties veikimą ir veiksmingumą,
  taip pat

| b) | VI antraštinėje dalyje nustatyto priežiūros režimo ir kolegijų pagal 34 straipsnį veiksmingumą ir Sąjungos įstaigos vykdomos tam tikrų lyginamųjų indeksų priežiūros tinkamumą. |
| --- | --- |

b)

VI antraštinėje dalyje nustatyto priežiūros režimo ir kolegijų pagal 34 straipsnį veiksmingumą ir Sąjungos įstaigos vykdomos tam tikrų lyginamųjų indeksų priežiūros tinkamumą.

▌

1a.
     
  Komisija peržiūri tarptautinių principų, ypač tų, kurie taikytini PRA biržos prekių lyginamiesiems indeksams, pokyčius, taip pat trečiųjų valstybių teisinių sistemų ir priežiūros praktikos, susijusios su lyginamųjų indeksų teikimu, pokyčius ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą ne vėliau kaip ...* [ketveri metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos], o vėliau – kas ketveri metai. Drauge su tomis ataskaitomis, jei tikslinga, pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

41 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas
  praėjus šešiems mėnesiams
  nuo
  ...* [Komisijos pagal šį reglamentą priimtų deleguotųjų aktų įsigaliojimo diena]
  .

Tačiau 13 straipsnio 1 dalis
  , 14
  ir 34
  straipsniai taikomi
  nuo ...** [6 mėnesiai nuo įsigaliojimo dienos].

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

▌

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 61 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A8-0131/2015).

1

(*)  Pakeitimai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

*

(2)  OL C 177, 2014 6 11, p. 42.

2

(3)  OL C 113, 2014 4 15, p. 1.

3

(4)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

4

(5)  OL L 345, 2003 12 31, p. 64.

5

(6)  OL L 302, 2009 11 17, p. 32.

6

(7)  OL L 326, 2011 12 8, p. 1.

7

(8)  2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/17/ES dėl vartojimo kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2008/48/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 60, 2014 2 28, p. 34).

8

(9)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

9

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

(10)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB (OL L 173, 2014 6 12, p. 1).

10

2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB (OL L 173, 2014 6 12, p. 1).

(11)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

11

(12)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

12

(13)  
  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1227/2011 dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo (OL L 326, 2011 12 8, p. 1).

13

2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1227/2011 dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo (OL L 326, 2011 12 8, p. 1).

(14)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

14

(15)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

15

2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

(16)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/54/EB (

  OL L 211, 2009 8 14, p. 55).

16

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/54/EB (

(17)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/55/EB (

  OL L 9, 2009 8 14, p. 112).

17

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/55/EB (

(18)  
  2010 m. lapkričio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1031/2010 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje, terminų, administravimo ir kitų aspektų (OL L 302, 2010 11 18, p. 1)

18

2010 m. lapkričio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1031/2010 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje, terminų, administravimo ir kitų aspektų (OL L 302, 2010 11 18, p. 1)

(19)  
  2014 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1348/2014 dėl duomenų teikimo, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1227/2011 dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo 8 straipsnio 2 ir 6 dalys (OL L 363, 2014 12 18, p. 121).

19

2014 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1348/2014 dėl duomenų teikimo, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1227/2011 dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo 8 straipsnio 2 ir 6 dalys (OL L 363, 2014 12 18, p. 121).

(20)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (OL L 302, 2009 11 17, p. 32).

20

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (OL L 302, 2009 11 17, p. 32).

(21)  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

21

(22)  OL L 302, 2009 11 17, p. 32.

22

(23)  
  2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (

  OL L 174, 2011 7 1, p. 1).

23

2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (

(24)  
  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (OL L 201, 2012 7 27, p. 1).

24

2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (OL L 201, 2012 7 27, p. 1).

(25)  
  2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių ir panaikinanti Tarybos direktyvą 87/102/EEB (

  OL L 133, 2008 5 22, p. 66).

25

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių ir panaikinanti Tarybos direktyvą 87/102/EEB (

(26)  
  2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/17/ES dėl vartojimo kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2008/48/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 60, 2014 2 28, p. 34).

26

2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/17/ES dėl vartojimo kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2008/48/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 60, 2014 2 28, p. 34).

(27)  
  2006 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1287/2006, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/39/EB dėl investicinėms įmonėms taikomų apskaitos dokumentų tvarkymo reikalavimų, informacijos apie sandorius pateikimo, rinkos skaidrumo, leidimų prekiauti finansinėmis priemonėmis ir toje direktyvoje apibrėžtų sąlygų (

  OL L 241, 2006 9 2, p. 1).

27

2006 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1287/2006, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/39/EB dėl investicinėms įmonėms taikomų apskaitos dokumentų tvarkymo reikalavimų, informacijos apie sandorius pateikimo, rinkos skaidrumo, leidimų prekiauti finansinėmis priemonėmis ir toje direktyvoje apibrėžtų sąlygų (

(28)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 84).

28

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 84).

(29)  
  2014 8 1, ESMA/2014/937.

29

2014 8 1, ESMA/2014/937.

---

2015 m. gegužės 20 d., trečiadienis

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/168 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/168

---

P8_TA(2015)0199

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: parama kaimo plėtrai, teikiama Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšomis

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2015 m. balandžio 27 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšomis, I priedas (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA))

(2016/C 353/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2015)02802), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2015)02802),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2015 m. vasario 3 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2015 m. vasario 3 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (1), ypač į jo 58 straipsnio 7 dalį ir 83 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (1), ypač į jo 58 straipsnio 7 dalį ir 83 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto rekomendaciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto rekomendaciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2015 m. gegužės 19 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2015 m. gegužės 19 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 19 straipsnio 1 dalyje numatyta, jog tuo atveju, jeigu Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai programos, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, patvirtinamos po 2014 m. sausio 1 d., daugiametė finansinė programa tikslinama siekiant 2014 m. nepanaudotus asignavimus perkelti į vėlesnius metus, viršijant atitinkamas išlaidų viršutines ribas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 19 straipsnio 1 dalyje numatyta, jog tuo atveju, jeigu Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai programos, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, patvirtinamos po 2014 m. sausio 1 d., daugiametė finansinė programa tikslinama siekiant 2014 m. nepanaudotus asignavimus perkelti į vėlesnius metus, viršijant atitinkamas išlaidų viršutines ribas;

| B. | kadangi iki 2014 m. pabaigos nebuvo parengtos tvirtinti Bulgarijos, Čekijos, Airijos, Graikijos, Ispanijos, Kroatijos, Italijos, Kipro, Liuksemburgo, Vengrijos, Maltos, Rumunijos ir Švedijos kaimo plėtros programos ir kai kurios Belgijos, Vokietijos, Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės regioninės programos; |
| --- | --- |

B.

kadangi iki 2014 m. pabaigos nebuvo parengtos tvirtinti Bulgarijos, Čekijos, Airijos, Graikijos, Ispanijos, Kroatijos, Italijos, Kipro, Liuksemburgo, Vengrijos, Maltos, Rumunijos ir Švedijos kaimo plėtros programos ir kai kurios Belgijos, Vokietijos, Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės regioninės programos;

| C. | kadangi Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 buvo atitinkamai patikslintas Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2015/623, kuriuo atitinkami 2014 m. nepanaudoti Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai asignavimai perkelti į 2015 ir 2016 m. viršutines išlaidų ribas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 buvo atitinkamai patikslintas Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2015/623, kuriuo atitinkami 2014 m. nepanaudoti Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai asignavimai perkelti į 2015 ir 2016 m. viršutines išlaidų ribas;

| D. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 I priedas, kuriame nustatytos metinio Sąjungos paramos kaimo plėtrai paskirstymo 2014–2020 m. laikotarpiu sumos, turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

D.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 I priedas, kuriame nustatytos metinio Sąjungos paramos kaimo plėtrai paskirstymo 2014–2020 m. laikotarpiu sumos, turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| E. | kadangi deleguotasis reglamentas labai svarbus siekiant sklandžiai ir laiku priimti kaimo plėtros programas ir kadangi tikslinga, jog jis įsigaliotų kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi deleguotasis reglamentas labai svarbus siekiant sklandžiai ir laiku priimti kaimo plėtros programas ir kadangi tikslinga, jog jis įsigaliotų kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 487.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/169 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/169

---

P8_TA(2015)0200

Prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimas su Pietų Afrika (Protokolas, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos įstojimą į Europos Sąjungą) ***

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo papildomo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu projekto (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2016/C 353/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07657/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07657/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo papildomo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, projektą (13175/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo papildomo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, projektą (13175/2014),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 217 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0103/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 217 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0103/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto rekomendaciją (A8-0146/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto rekomendaciją (A8-0146/2015),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Pietų Afrikos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Pietų Afrikos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/170 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/170

---

P8_TA(2015)0201

Finansų sistemos apsauga nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui ***II

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2016/C 353/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05933/4/2015 – C8-0109/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05933/4/2015 – C8-0109/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 17 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 17 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0045) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0045) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto bendrus svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto bendrus svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0153/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0153/2015),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 166, 2013 6 12, p. 2.

(2)  OL C 271, 2013 9 19, p. 31.

(3)  2014 3 11 priimti tekstai, P7_TA(2014)0191.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/171

---

P8_TA(2015)0202

Informacija, teikiama pervedant lėšas ***II

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl informacijos, teikiamos pervedant lėšas, ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2016/C 353/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05932/2/2015 – C8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05932/2/2015 – C8-0108/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 17 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 17 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0044) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0044) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto bendrus svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto bendrus svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0154/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0154/2015),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 166, 2013 6 12, p. 2.

(2)  OL C 271, 2013 9 19, p. 31.

(3)  2014 3 11 priimti tekstai, P7_TA(2014)0190.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/172

---

P8_TA(2015)0203

Bankroto bylos ***II

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl bankroto bylų (išdėstymas nauja redakcija) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2016/C 353/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (16636/5/2014 – C8-0090/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (16636/5/2014 – C8-0090/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0744) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0744) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0155/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0155/2015),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 271, 2013 9 19, p. 55.

(2)  2014 2 5 priimti tekstai, P7_TA(2014)0093.

---

| 27.9.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 353/173 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 353/173

---

P8_TA(2015)0204

Sąjungos sistema, pagal kurią tam tikrų naudingųjų iškasenų ir metalų iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojai atlieka pasitvirtinimą***I

2015 m. gegužės 20 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Sąjungos sistema, pagal kurią atsakingi alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojai atlieka pasitvirtinimą, susijusį su išsamiu tiekimo grandinės patikrinimu (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 353/28)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | gamtos naudingosios iškasenos konfliktinėse ir didelės rizikos zonose suteikia didelių vystymosi galimybių, tačiau jos taip pat gali būti nesutarimų priežastimi, kai dėl iš jų gaunamų pajamų prasideda arba tęsiasi smurtiniai konfliktai ir kliudoma
  šalims
  siekti vystymosi, gero valdymo ir teisės viršenybės. Siekiant užtikrinti taiką ir stabilumą šiose zonose itin svarbu nutraukti konfliktų ir neteisėto naudingųjų iškasenų naudojimo sąsają; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

gamtos naudingosios iškasenos konfliktinėse ir didelės rizikos zonose suteikia didelių vystymosi galimybių, tačiau jos taip pat gali būti nesutarimų priežastimi, kai dėl iš jų gaunamų pajamų prasideda arba tęsiasi smurtiniai konfliktai ir kliudoma
  šalims
  siekti vystymosi, gero valdymo ir teisės viršenybės. Siekiant užtikrinti taiką ir stabilumą šiose zonose itin svarbu nutraukti konfliktų ir neteisėto naudingųjų iškasenų naudojimo sąsają;

| (1) | gamtos naudingosios iškasenos konfliktinėse ir didelės rizikos zonose suteikia didelių vystymosi galimybių, tačiau jos taip pat gali būti nesutarimų priežastimi, kai dėl iš jų gaunamų pajamų prasideda arba tęsiasi smurtiniai konfliktai ir kliudoma siekti vystymosi, gero valdymo ir teisės viršenybės. Siekiant užtikrinti taiką
  , vystymąsi
  ir stabilumą šiose zonose itin svarbu nutraukti konfliktų ir neteisėto naudingųjų iškasenų naudojimo sąsają; |
| --- | --- |

(1)

gamtos naudingosios iškasenos konfliktinėse ir didelės rizikos zonose suteikia didelių vystymosi galimybių, tačiau jos taip pat gali būti nesutarimų priežastimi, kai dėl iš jų gaunamų pajamų prasideda arba tęsiasi smurtiniai konfliktai ir kliudoma siekti vystymosi, gero valdymo ir teisės viršenybės. Siekiant užtikrinti taiką
  , vystymąsi
  ir stabilumą šiose zonose itin svarbu nutraukti konfliktų ir neteisėto naudingųjų iškasenų naudojimo sąsają;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | gavybos pramonėje žmogaus teisių pažeidimai yra dažni ir gali apimti vaikų darbą, seksualinį smurtą, priverstinį dingimą, priverstinį persikėlimą ir ritualiniu ar kultūros požiūriu svarbių vietovių naikinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

gavybos pramonėje žmogaus teisių pažeidimai yra dažni ir gali apimti vaikų darbą, seksualinį smurtą, priverstinį dingimą, priverstinį persikėlimą ir ritualiniu ar kultūros požiūriu svarbių vietovių naikinimą;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | šis klausimas susijęs su daug išteklių
  turinčiais regionais
  ,
  kuriuose
  vyriausybės ir tarptautinės organizacijos kartu su verslo subjektais ir pilietinės visuomenės organizacijomis imasi veiksmų siekdamos
  sumažinti
  ginkluotų grupuočių ir saugumo pajėgų
  finansavimą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

šis klausimas susijęs su daug išteklių
  turinčiais regionais
  ,
  kuriuose
  vyriausybės ir tarptautinės organizacijos kartu su verslo subjektais ir pilietinės visuomenės organizacijomis imasi veiksmų siekdamos
  sumažinti
  ginkluotų grupuočių ir saugumo pajėgų
  finansavimą
  ;

| (2) | šis klausimas susijęs su daug išteklių
  turinčiomis zonomis
  ,
  kuriose
  vyriausybės ir tarptautinės organizacijos kartu su verslo subjektais ir pilietinės visuomenės organizacijomis,
  įskaitant moterų organizacijas, kurios atlieka pagrindinį vaidmenį atkreipiant dėmesį į grupuočių sudaromas išnaudotojiškas sąlygas, taip pat į žaginimus ir smurtą, kuriuos tos grupuotės naudoja vietos gyventojams kontroliuoti,
  imasi veiksmų siekdamos
  užkirsti kelią
  ginkluotų grupuočių ir saugumo pajėgų
  finansavimui
  ; |
| --- | --- |

(2)

šis klausimas susijęs su daug išteklių
  turinčiomis zonomis
  ,
  kuriose
  vyriausybės ir tarptautinės organizacijos kartu su verslo subjektais ir pilietinės visuomenės organizacijomis,
  įskaitant moterų organizacijas, kurios atlieka pagrindinį vaidmenį atkreipiant dėmesį į grupuočių sudaromas išnaudotojiškas sąlygas, taip pat į žaginimus ir smurtą, kuriuos tos grupuotės naudoja vietos gyventojams kontroliuoti,
  imasi veiksmų siekdamos
  užkirsti kelią
  ginkluotų grupuočių ir saugumo pajėgų
  finansavimui
  ;

(Pakeitimas, dėl kurio žodis „regionai“ pakeičiamas žodžiu „zonos“, taikomas visam tekstui.)

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | šis reglamentas yra viena iš priemonių užtikrinti, kad ginkluotos grupuotės nebebūtų finansuojamos pajamomis, gaunamomis kontroliuojant prekybą naudingosiomis iškasenomis iš konfliktinių zonų; tai neturi įtakos tam, kad vykdant Europos Sąjungos užsienio ir vystymosi politikos veiksmus daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama kovai su vietos lygmens korupcija ir sienų pralaidumu, taip pat vietos gyventojams ir jų atstovams turėtų būti teikiami mokymai siekiant atkreipti dėmesį į pažeidimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

šis reglamentas yra viena iš priemonių užtikrinti, kad ginkluotos grupuotės nebebūtų finansuojamos pajamomis, gaunamomis kontroliuojant prekybą naudingosiomis iškasenomis iš konfliktinių zonų; tai neturi įtakos tam, kad vykdant Europos Sąjungos užsienio ir vystymosi politikos veiksmus daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama kovai su vietos lygmens korupcija ir sienų pralaidumu, taip pat vietos gyventojams ir jų atstovams turėtų būti teikiami mokymai siekiant atkreipti dėmesį į pažeidimus;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | 2010 m. spalio 7 d. Europos Parlamentas
  priėmė rezoliuciją, kuria Sąjunga raginama
  nustatyti teisės aktus, kurie atitiktų JAV konfliktinių zonų naudingųjų iškasenų srities teisės aktus, alias Volstryto reformų ir vartotojų apsaugos akto 1502 skirsnį, be to, Komisija savo 2011 ir 2012 m. komunikatuose paskelbė apie savo ketinimus nagrinėti būdus, kaip pagerinti tiekimo grandinės skaidrumą, įskaitant išsamaus patikrinimo aspektus. Atsižvelgdama į savo įsipareigojimus, prisiimtus 2011 m. EBPO ministrų taryboje, Komisija pastarajame komunikate taip pat ragino plačiau remti ir taikyti EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas, netgi EBPO nepriklausančiose šalyse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

2010 m. spalio 7 d. Europos Parlamentas
  priėmė rezoliuciją, kuria Sąjunga raginama
  nustatyti teisės aktus, kurie atitiktų JAV konfliktinių zonų naudingųjų iškasenų srities teisės aktus, alias Volstryto reformų ir vartotojų apsaugos akto 1502 skirsnį, be to, Komisija savo 2011 ir 2012 m. komunikatuose paskelbė apie savo ketinimus nagrinėti būdus, kaip pagerinti tiekimo grandinės skaidrumą, įskaitant išsamaus patikrinimo aspektus. Atsižvelgdama į savo įsipareigojimus, prisiimtus 2011 m. EBPO ministrų taryboje, Komisija pastarajame komunikate taip pat ragino plačiau remti ir taikyti EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas, netgi EBPO nepriklausančiose šalyse;

| (7) | 2010 m. spalio 7 d.
  , 2011 m. kovo 8 d., 2011 m. liepos 5 d. ir 2014 m. vasario 26 d. rezoliucijose
  Europos Parlamentas
  ragino Sąjungą
  nustatyti teisės aktus, kurie atitiktų JAV konfliktinių zonų naudingųjų iškasenų srities teisės aktus, alias Volstryto reformų ir vartotojų apsaugos akto 1502 skirsnį; be to, Komisija savo 2011 ir 2012 m. komunikatuose paskelbė apie savo ketinimus nagrinėti būdus, kaip pagerinti tiekimo grandinės skaidrumą, įskaitant išsamaus patikrinimo aspektus. Atsižvelgdama į savo įsipareigojimus, prisiimtus 2011 m. EBPO ministrų taryboje, Komisija pastarajame komunikate taip pat ragino plačiau remti ir taikyti EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas, netgi EBPO nepriklausančiose šalyse; |
| --- | --- |

(7)

2010 m. spalio 7 d.
  , 2011 m. kovo 8 d., 2011 m. liepos 5 d. ir 2014 m. vasario 26 d. rezoliucijose
  Europos Parlamentas
  ragino Sąjungą
  nustatyti teisės aktus, kurie atitiktų JAV konfliktinių zonų naudingųjų iškasenų srities teisės aktus, alias Volstryto reformų ir vartotojų apsaugos akto 1502 skirsnį; be to, Komisija savo 2011 ir 2012 m. komunikatuose paskelbė apie savo ketinimus nagrinėti būdus, kaip pagerinti tiekimo grandinės skaidrumą, įskaitant išsamaus patikrinimo aspektus. Atsižvelgdama į savo įsipareigojimus, prisiimtus 2011 m. EBPO ministrų taryboje, Komisija pastarajame komunikate taip pat ragino plačiau remti ir taikyti EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas, netgi EBPO nepriklausančiose šalyse;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | Sąjungos piliečiai ir pilietinės visuomenės subjektai didino informuotumą apie bendroves, veikiančias pagal Sąjungos jurisdikciją, kurios nepatraukiamos atsakomybėn už galimą ryšį su neteisėta naudingųjų iškasenų iš konfliktinių zonų gavyba ir prekyba. Taip dėl tokių naudingųjų iškasenų, kurių gali būti vartotojų produktuose, vartotojai susiejami su konfliktais už Sąjungos ribų. Todėl piliečiai (daugiausia teikdami peticijas) prašė, kad Europos Parlamentui ir Tarybai būtų pasiūlyti teisės aktai, pagal kuriuos bendroves būtų galima patraukti atsakomybėn laikantis rekomendacijų, kaip nustatyta JT ir EBPO; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

Sąjungos piliečiai ir pilietinės visuomenės subjektai didino informuotumą apie bendroves, veikiančias pagal Sąjungos jurisdikciją, kurios nepatraukiamos atsakomybėn už galimą ryšį su neteisėta naudingųjų iškasenų iš konfliktinių zonų gavyba ir prekyba. Taip dėl tokių naudingųjų iškasenų, kurių gali būti vartotojų produktuose, vartotojai susiejami su konfliktais už Sąjungos ribų. Todėl piliečiai (daugiausia teikdami peticijas) prašė, kad Europos Parlamentui ir Tarybai būtų pasiūlyti teisės aktai, pagal kuriuos bendroves būtų galima patraukti atsakomybėn laikantis rekomendacijų, kaip nustatyta JT ir EBPO;

| (8) | Sąjungos piliečiai ir pilietinės visuomenės subjektai didino informuotumą apie bendroves, veikiančias pagal Sąjungos jurisdikciją, kurios nepatraukiamos atsakomybėn už galimą ryšį su neteisėta naudingųjų iškasenų iš konfliktinių zonų gavyba ir prekyba. Taip dėl tokių naudingųjų iškasenų, kurių gali būti vartotojų produktuose, vartotojai susiejami su konfliktais už Sąjungos ribų.
  Todėl vartotojai yra netiesiogiai susiję su konfliktais, kurie turi didelį poveikį žmogaus teisėms, visų pirma moterų teisėms, nes ginkluotos grupuotės dažnai naudoja masinius žaginimus kaip tyčinę strategiją siekdamos įbauginti ir kontroliuoti vietos gyventojus, kad apsaugotų savo interesus.
  Todėl piliečiai (daugiausia teikdami peticijas) prašė, kad Europos Parlamentui ir Tarybai būtų pasiūlyti teisės aktai, pagal kuriuos bendroves būtų galima patraukti atsakomybėn laikantis rekomendacijų, kaip nustatyta JT ir EBPO; |
| --- | --- |

(8)

Sąjungos piliečiai ir pilietinės visuomenės subjektai didino informuotumą apie bendroves, veikiančias pagal Sąjungos jurisdikciją, kurios nepatraukiamos atsakomybėn už galimą ryšį su neteisėta naudingųjų iškasenų iš konfliktinių zonų gavyba ir prekyba. Taip dėl tokių naudingųjų iškasenų, kurių gali būti vartotojų produktuose, vartotojai susiejami su konfliktais už Sąjungos ribų.
  Todėl vartotojai yra netiesiogiai susiję su konfliktais, kurie turi didelį poveikį žmogaus teisėms, visų pirma moterų teisėms, nes ginkluotos grupuotės dažnai naudoja masinius žaginimus kaip tyčinę strategiją siekdamos įbauginti ir kontroliuoti vietos gyventojus, kad apsaugotų savo interesus.
  Todėl piliečiai (daugiausia teikdami peticijas) prašė, kad Europos Parlamentui ir Tarybai būtų pasiūlyti teisės aktai, pagal kuriuos bendroves būtų galima patraukti atsakomybėn laikantis rekomendacijų, kaip nustatyta JT ir EBPO;

Pakeitimai 71, 91 ir 112

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | reglamente atsispindi poreikis atlikti išsamų tiekimo grandinės patikrinimą nuo pirkimo vietos iki galutinio produkto, nustatant reikalavimą visoms bendrovėms, kurios pirmos pateikia į sąrašą įtrauktus išteklius – įskaitant produktus, kurių sudėtyje yra tokių išteklių – Sąjungos rinkai, atlikti išsamų savo tiekimo grandinės patikrinimą ir viešai apie tai pranešti. Atsižvelgiant į išsamaus patikrinimo pobūdį, šiame reglamente pateiktos atskiros išsamaus patikrinimo prievolės turėtų atspindėti pažangų ir lankstų išsamaus patikrinimo procesų pobūdį ir būtinybę nustatyti tokias prievoles, kurios būtų tinkamai pritaikytos prie įmonių individualių aplinkybių. Prievolės turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į įmonės dydį, finansinį svertą ir padėtį jos tiekimo grandinėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

reglamente atsispindi poreikis atlikti išsamų tiekimo grandinės patikrinimą nuo pirkimo vietos iki galutinio produkto, nustatant reikalavimą visoms bendrovėms, kurios pirmos pateikia į sąrašą įtrauktus išteklius – įskaitant produktus, kurių sudėtyje yra tokių išteklių – Sąjungos rinkai, atlikti išsamų savo tiekimo grandinės patikrinimą ir viešai apie tai pranešti. Atsižvelgiant į išsamaus patikrinimo pobūdį, šiame reglamente pateiktos atskiros išsamaus patikrinimo prievolės turėtų atspindėti pažangų ir lankstų išsamaus patikrinimo procesų pobūdį ir būtinybę nustatyti tokias prievoles, kurios būtų tinkamai pritaikytos prie įmonių individualių aplinkybių. Prievolės turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į įmonės dydį, finansinį svertą ir padėtį jos tiekimo grandinėje;

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/95/ES

   (1bis)

  reikalaujama, kad didelės, daugiau nei 500 darbuotojų turinčios įmonės atskleistų informaciją apie kai kurias savo politikos priemones, be kita ko, žmogaus teisių, kovos su korupcija ir išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo srityse. Toje direktyvoje numatoma, kad Komisija parengia gaires siekiant palengvinti šios informacijos atskleidimą. Komisija turėtų apsvarstyti galimybę į šias gaires įtraukti veiklos rodiklius, susijusius su atsakingu naudingųjų iškasenų ir metalų pirkimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/95/ES

   (1bis)

  reikalaujama, kad didelės, daugiau nei 500 darbuotojų turinčios įmonės atskleistų informaciją apie kai kurias savo politikos priemones, be kita ko, žmogaus teisių, kovos su korupcija ir išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo srityse. Toje direktyvoje numatoma, kad Komisija parengia gaires siekiant palengvinti šios informacijos atskleidimą. Komisija turėtų apsvarstyti galimybę į šias gaires įtraukti veiklos rodiklius, susijusius su atsakingu naudingųjų iškasenų ir metalų pirkimu;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

11 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11b) | daugelis esamų išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo sistemų galėtų padėti įgyvendinti šio reglamento tikslus. Jau yra pramonės sistemų, kuriomis siekiama nutraukti sąsają tarp konfliktų ir alavo, tantalo, volframo ir aukso pirkimo. Tose sistemose naudojami nepriklausomi trečiųjų šalių atliekami auditai, kuriais siekiama patvirtinti lydyklas ir rafinavimo įmones su įdiegtomis sistemomis, kuriomis užtikrinamas tik atsakingas naudingųjų iškasenų pirkimas. Tokios pramonės sistemos galėtų būti pripažįstamos Sąjungos sistemoje. Tačiau tokių sistemų pripažinimo atitinkančiomis šio reglamento reikalavimus kriterijus ir procedūras reikia patikslinti, kad būtų sudarytos galimybės laikytis aukštų standartų ir išvengti dvigubo audito; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11b)

daugelis esamų išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo sistemų galėtų padėti įgyvendinti šio reglamento tikslus. Jau yra pramonės sistemų, kuriomis siekiama nutraukti sąsają tarp konfliktų ir alavo, tantalo, volframo ir aukso pirkimo. Tose sistemose naudojami nepriklausomi trečiųjų šalių atliekami auditai, kuriais siekiama patvirtinti lydyklas ir rafinavimo įmones su įdiegtomis sistemomis, kuriomis užtikrinamas tik atsakingas naudingųjų iškasenų pirkimas. Tokios pramonės sistemos galėtų būti pripažįstamos Sąjungos sistemoje. Tačiau tokių sistemų pripažinimo atitinkančiomis šio reglamento reikalavimus kriterijus ir procedūras reikia patikslinti, kad būtų sudarytos galimybės laikytis aukštų standartų ir išvengti dvigubo audito;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | per viešas konsultacijas Sąjungos bendrovės pareiškė susidomėjimą atsakingu naudingųjų iškasenų pirkimu ir pranešė apie dabartines pramonės sistemas, skirtas jų socialinės atsakomybės tikslams siekti, vartotojų prašymams vykdyti arba jų atsargų saugumui užtikrinti. Tačiau Sąjungos bendrovės taip pat pranešė apie daugybę sunkumų, kurie kyla atliekant išsamų tiekimo grandinės patikrinimą, nes pasaulinė tiekimo grandinė yra labai ilga ir sudėtinga, ją sudaro daug veiklos vykdytojų, kurie dažnai turi nepakankamai žinių arba nepaiso etikos normų. Komisija turėtų stebėti atsakingo pirkimo sąnaudas ir galimą jų poveikį konkurencingumui, ypač MVĮ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

per viešas konsultacijas Sąjungos bendrovės pareiškė susidomėjimą atsakingu naudingųjų iškasenų pirkimu ir pranešė apie dabartines pramonės sistemas, skirtas jų socialinės atsakomybės tikslams siekti, vartotojų prašymams vykdyti arba jų atsargų saugumui užtikrinti. Tačiau Sąjungos bendrovės taip pat pranešė apie daugybę sunkumų, kurie kyla atliekant išsamų tiekimo grandinės patikrinimą, nes pasaulinė tiekimo grandinė yra labai ilga ir sudėtinga, ją sudaro daug veiklos vykdytojų, kurie dažnai turi nepakankamai žinių arba nepaiso etikos normų. Komisija turėtų stebėti atsakingo pirkimo sąnaudas ir galimą jų poveikį konkurencingumui, ypač MVĮ;

| (12) | per viešas konsultacijas Sąjungos bendrovės pareiškė susidomėjimą atsakingu naudingųjų iškasenų pirkimu ir pranešė apie dabartines pramonės sistemas, skirtas jų socialinės atsakomybės tikslams siekti, vartotojų prašymams vykdyti arba jų atsargų saugumui užtikrinti. Tačiau Sąjungos bendrovės taip pat pranešė apie daugybę sunkumų
  ir praktinių problemų
  , kurie kyla atliekant išsamų tiekimo grandinės patikrinimą, nes pasaulinė tiekimo grandinė yra labai ilga ir sudėtinga, ją sudaro daug veiklos vykdytojų, kurie dažnai turi nepakankamai žinių arba nepaiso etikos normų. Komisija turėtų
  atidžiai
  stebėti
  ir pranešti apie
  atsakingo pirkimo
  , trečiųjų šalių atliekamo audito, administracinių pasekmių joms
  sąnaudas ir galimą jų poveikį konkurencingumui, ypač MVĮ
  . Siekiant įgyvendinti šį reglamentą Komisija labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms turėtų teikti techninę ir finansinę pagalbą ir sudaryti joms palankesnes sąlygas keistis informacija. Naudingąsias iškasenas ir metalus importuojančios Sąjungoje įsisteigusios MVĮ, kurios įdiegia išsamaus patikrinimo sistemas, pagal Komisijos programą COSME turėtų gauti finansinę pagalbą
  ; |
| --- | --- |

(12)

per viešas konsultacijas Sąjungos bendrovės pareiškė susidomėjimą atsakingu naudingųjų iškasenų pirkimu ir pranešė apie dabartines pramonės sistemas, skirtas jų socialinės atsakomybės tikslams siekti, vartotojų prašymams vykdyti arba jų atsargų saugumui užtikrinti. Tačiau Sąjungos bendrovės taip pat pranešė apie daugybę sunkumų
  ir praktinių problemų
  , kurie kyla atliekant išsamų tiekimo grandinės patikrinimą, nes pasaulinė tiekimo grandinė yra labai ilga ir sudėtinga, ją sudaro daug veiklos vykdytojų, kurie dažnai turi nepakankamai žinių arba nepaiso etikos normų. Komisija turėtų
  atidžiai
  stebėti
  ir pranešti apie
  atsakingo pirkimo
  , trečiųjų šalių atliekamo audito, administracinių pasekmių joms
  sąnaudas ir galimą jų poveikį konkurencingumui, ypač MVĮ
  . Siekiant įgyvendinti šį reglamentą Komisija labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms turėtų teikti techninę ir finansinę pagalbą ir sudaryti joms palankesnes sąlygas keistis informacija. Naudingąsias iškasenas ir metalus importuojančios Sąjungoje įsisteigusios MVĮ, kurios įdiegia išsamaus patikrinimo sistemas, pagal Komisijos programą COSME turėtų gauti finansinę pagalbą
  ;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | Sąjungoje įsisteigusioms bendrovėms, veikiančioms tiekimo grandinės vartotojų grandyje, kurios savo noru taiko atsakingo naudingųjų iškasenų ir metalų pirkimo sistemą, valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų suteikti tai patvirtinantį ženklą. Komisija, siekdama nustatyti kriterijus patvirtinimui suteikti, turėtų remtis EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijomis ir tuo tikslu gali konsultuotis su EBPO sekretoriatu. Ženklo „Europos atsakomybės sertifikatas“ suteikimo sąlygos turėtų būti tokios pat griežtos, kaip ir reikalavimai pagal EBPO sertifikavimo sistemą. Bendrovės, turinčios ženklą „Europos atsakomybės sertifikatas“ raginamos tai nurodyti savo interneto svetainėje ir įtraukti jį į informaciją, pateikiamą Europos vartotojams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

Sąjungoje įsisteigusioms bendrovėms, veikiančioms tiekimo grandinės vartotojų grandyje, kurios savo noru taiko atsakingo naudingųjų iškasenų ir metalų pirkimo sistemą, valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų suteikti tai patvirtinantį ženklą. Komisija, siekdama nustatyti kriterijus patvirtinimui suteikti, turėtų remtis EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijomis ir tuo tikslu gali konsultuotis su EBPO sekretoriatu. Ženklo „Europos atsakomybės sertifikatas“ suteikimo sąlygos turėtų būti tokios pat griežtos, kaip ir reikalavimai pagal EBPO sertifikavimo sistemą. Bendrovės, turinčios ženklą „Europos atsakomybės sertifikatas“ raginamos tai nurodyti savo interneto svetainėje ir įtraukti jį į informaciją, pateikiamą Europos vartotojams;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | lydyklos ir rafinavimo įmonės yra svarbi pasaulinės naudingųjų iškasenų tiekimo grandinės dalis, nes jos paprastai yra paskutinė grandis, kurioje galima veiksmingai užtikrinti išsamų patikrinimą, t. y. rinkti, atskleisti ir tikrinti informaciją apie naudingųjų iškasenų kilmę ir priežiūros grandinę. Dažnai laikoma, kad po šio transformacijos etapo atsekti naudingųjų iškasenų kilmę tampa nebeįmanoma. Todėl sudarius atsakingų lydyklų ir rafinavimo įmonių Sąjungos sąrašą vartotojų grandies bendrovėms būtų suteikta skaidrumo ir tikrumo dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo praktikos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

lydyklos ir rafinavimo įmonės yra svarbi pasaulinės naudingųjų iškasenų tiekimo grandinės dalis, nes jos paprastai yra paskutinė grandis, kurioje galima veiksmingai užtikrinti išsamų patikrinimą, t. y. rinkti, atskleisti ir tikrinti informaciją apie naudingųjų iškasenų kilmę ir priežiūros grandinę. Dažnai laikoma, kad po šio transformacijos etapo atsekti naudingųjų iškasenų kilmę tampa nebeįmanoma. Todėl sudarius atsakingų lydyklų ir rafinavimo įmonių Sąjungos sąrašą vartotojų grandies bendrovėms būtų suteikta skaidrumo ir tikrumo dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo praktikos;

| (13) | lydyklos ir rafinavimo įmonės yra svarbi pasaulinės naudingųjų iškasenų tiekimo grandinės dalis, nes jos paprastai yra paskutinė grandis, kurioje galima veiksmingai užtikrinti išsamų patikrinimą, t. y. rinkti, atskleisti ir tikrinti informaciją apie naudingųjų iškasenų kilmę ir priežiūros grandinę. Dažnai laikoma, kad po šio transformacijos etapo atsekti naudingųjų iškasenų kilmę tampa nebeįmanoma.
  Tai taikytina ir perdirbtiems metalams, kurių transformavimo procesas būna dar toliau pažengęs.
  Todėl sudarius atsakingų lydyklų ir rafinavimo įmonių Sąjungos sąrašą vartotojų grandies bendrovėms būtų suteikta skaidrumo ir tikrumo dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo praktikos
  . Atsižvelgiant į EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas, tokios gamintojų grandies bendrovėms kaip lydyklos ir rafinavimo įmonės turėtų būti taikomas nepriklausomas trečiųjų šalių atliekamas jų tiekimo grandinės išsamaus patikrinimo praktikos auditas, kad jie taip pat būtų įtraukti į atsakingų lydyklų ir rafinavimo įmonių sąrašą
  ; |
| --- | --- |

(13)

lydyklos ir rafinavimo įmonės yra svarbi pasaulinės naudingųjų iškasenų tiekimo grandinės dalis, nes jos paprastai yra paskutinė grandis, kurioje galima veiksmingai užtikrinti išsamų patikrinimą, t. y. rinkti, atskleisti ir tikrinti informaciją apie naudingųjų iškasenų kilmę ir priežiūros grandinę. Dažnai laikoma, kad po šio transformacijos etapo atsekti naudingųjų iškasenų kilmę tampa nebeįmanoma.
  Tai taikytina ir perdirbtiems metalams, kurių transformavimo procesas būna dar toliau pažengęs.
  Todėl sudarius atsakingų lydyklų ir rafinavimo įmonių Sąjungos sąrašą vartotojų grandies bendrovėms būtų suteikta skaidrumo ir tikrumo dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo praktikos
  . Atsižvelgiant į EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas, tokios gamintojų grandies bendrovėms kaip lydyklos ir rafinavimo įmonės turėtų būti taikomas nepriklausomas trečiųjų šalių atliekamas jų tiekimo grandinės išsamaus patikrinimo praktikos auditas, kad jie taip pat būtų įtraukti į atsakingų lydyklų ir rafinavimo įmonių sąrašą
  ;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | naudingąsias iškasenas ir jų koncentratus perdirbančios ir importuojančios lydyklos ir rafinavimo įmonės privalo taikyti Sąjungos išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

naudingąsias iškasenas ir jų koncentratus perdirbančios ir importuojančios lydyklos ir rafinavimo įmonės privalo taikyti Sąjungos išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo sistemą;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

13 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13b) | visos naudingosios iškasenos ir metalai, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti naudojami pagal šio reglamento reikalavimus. Itin svarbu, kad importuotojai laikytųsi šio reglamento nuostatų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13b)

visos naudingosios iškasenos ir metalai, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti naudojami pagal šio reglamento reikalavimus. Itin svarbu, kad importuotojai laikytųsi šio reglamento nuostatų;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | siekiant užtikrinti efektyvų šio reglamento įgyvendinimą, reikėtų numatyti dvejų metų pereinamąjį laikotarpį, per kurį Komisija galėtų sukurti trečiųjų asmenų audito sistemą, o atsakingi importuotojai susipažintų su savo prievolėmis pagal šį reglamentą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

siekiant užtikrinti efektyvų šio reglamento įgyvendinimą, reikėtų numatyti dvejų metų pereinamąjį laikotarpį, per kurį Komisija galėtų sukurti trečiųjų asmenų audito sistemą, o atsakingi importuotojai susipažintų su savo prievolėmis pagal šį reglamentą;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

15 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15b) | Komisija turėtų reguliariai peržiūrėti savo finansinės pagalbos ir politinius įsipareigojimus konfliktinėse ir didelės rizikos zonose, kur išgaunami alavas, tantalas, volframas ir auksas, visų pirma Didžiųjų ežerų regione, siekiant užtikrinti politikos suderinamumą ir paskatinti bei stiprinti pagarbą gero valdymo, teisinės valstybės ir ypač etiškos gavybos principams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15b)

Komisija turėtų reguliariai peržiūrėti savo finansinės pagalbos ir politinius įsipareigojimus konfliktinėse ir didelės rizikos zonose, kur išgaunami alavas, tantalas, volframas ir auksas, visų pirma Didžiųjų ežerų regione, siekiant užtikrinti politikos suderinamumą ir paskatinti bei stiprinti pagarbą gero valdymo, teisinės valstybės ir ypač etiškos gavybos principams;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | Komisija
  Tarybai
  ir
  Europos Parlamentui
  turėtų teikti reguliarias sistemos poveikio ataskaitas.
  Praėjus ne daugiau kaip trejiems metų po įsigaliojimo
  , o vėliau kas
  šešerius
  metus Komisija turėtų peržiūrėti šio reglamento veikimą ir veiksmingumą,
  įskaitant
  atsakingo naudingųjų iškasenų, kurioms taikomas šis reglamentas, pirkimo iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų
  skatinimą
  . Prireikus, su ataskaitomis gali būti teikiami atitinkami teisėkūros pasiūlymai, kuriuose gali būti nustatytos privalomos priemonės, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

Komisija
  Tarybai
  ir
  Europos Parlamentui
  turėtų teikti reguliarias sistemos poveikio ataskaitas.
  Praėjus ne daugiau kaip trejiems metų po įsigaliojimo
  , o vėliau kas
  šešerius
  metus Komisija turėtų peržiūrėti šio reglamento veikimą ir veiksmingumą,
  įskaitant
  atsakingo naudingųjų iškasenų, kurioms taikomas šis reglamentas, pirkimo iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų
  skatinimą
  . Prireikus, su ataskaitomis gali būti teikiami atitinkami teisėkūros pasiūlymai, kuriuose gali būti nustatytos privalomos priemonės,

| (16) | Komisija
  Europos Parlamentui
  ir
  Tarybai
  turėtų teikti reguliarias sistemos poveikio ataskaitas.
  Praėjus dvejiems metams po reglamento taikymo
  , o vėliau kas
  trejus
  metus Komisija turėtų peržiūrėti šio reglamento veikimą ir veiksmingumą,
  taip pat pastarojo meto sistemos poveikį vietoje, susijusį su
  atsakingo naudingųjų iškasenų, kurioms taikomas šis reglamentas, pirkimo iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų
  skatinimu, ir pateikti apie tai ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai
  . Prireikus, su ataskaitomis gali būti teikiami atitinkami teisėkūros pasiūlymai, kuriuose gali būti nustatytos
  kitos
  privalomos priemonės, |
| --- | --- |

(16)

Komisija
  Europos Parlamentui
  ir
  Tarybai
  turėtų teikti reguliarias sistemos poveikio ataskaitas.
  Praėjus dvejiems metams po reglamento taikymo
  , o vėliau kas
  trejus
  metus Komisija turėtų peržiūrėti šio reglamento veikimą ir veiksmingumą,
  taip pat pastarojo meto sistemos poveikį vietoje, susijusį su
  atsakingo naudingųjų iškasenų, kurioms taikomas šis reglamentas, pirkimo iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų
  skatinimu, ir pateikti apie tai ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai
  . Prireikus, su ataskaitomis gali būti teikiami atitinkami teisėkūros pasiūlymai, kuriuose gali būti nustatytos
  kitos
  privalomos priemonės,

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | savo 2014 m. kovo 5 d. bendrame komunikate Europos Komisija ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoja įsipareigojo kartu su reglamentu įgyvendinti papildomąsias priemones, kurios padėtų suformuoti integruotą ES požiūrį į atsakingą pirkimą, ne tik siekiant užtikrinti aktyvų įmonių dalyvavimą šiame reglamente numatytoje Sąjungos sistemoje, bet ir visuotinį, nuoseklų ir išsamų požiūrį, kuriuo būtų skatinamas atsakingas pirkimas iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

savo 2014 m. kovo 5 d. bendrame komunikate Europos Komisija ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoja įsipareigojo kartu su reglamentu įgyvendinti papildomąsias priemones, kurios padėtų suformuoti integruotą ES požiūrį į atsakingą pirkimą, ne tik siekiant užtikrinti aktyvų įmonių dalyvavimą šiame reglamente numatytoje Sąjungos sistemoje, bet ir visuotinį, nuoseklų ir išsamų požiūrį, kuriuo būtų skatinamas atsakingas pirkimas iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų;

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiuo reglamentu nustatoma Sąjungos sistema, pagal kurią atliekamas
  pasitvirtinimas
  , susijęs su išsamaus tiekimo grandinės patikrinimu, siekiant apriboti ginkluotų grupuočių ir saugumo pajėgų (12) galimybes prekiauti alavu, tantalu, volframu, jų rūdomis ir auksu. Šia sistema siekiama suteikti skaidrumo ir tikrumo dėl importuotojų, lydyklų ir rafinavimo įmonių, perkančių iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų, tiekimo praktikos. | 1.   Šiuo reglamentu nustatoma Sąjungos sistema, pagal kurią atliekamas
  patvirtinimas
  , susijęs su išsamaus tiekimo grandinės patikrinimu, siekiant apriboti ginkluotų grupuočių ir saugumo pajėgų (12) galimybes prekiauti alavu, tantalu, volframu, jų rūdomis ir auksu. Šia sistema siekiama suteikti skaidrumo ir tikrumo dėl importuotojų, lydyklų ir rafinavimo įmonių, perkančių iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų, tiekimo praktikos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Šiuo reglamentu nustatoma Sąjungos sistema, pagal kurią atliekamas
  pasitvirtinimas
  , susijęs su išsamaus tiekimo grandinės patikrinimu, siekiant apriboti ginkluotų grupuočių ir saugumo pajėgų (12) galimybes prekiauti alavu, tantalu, volframu, jų rūdomis ir auksu. Šia sistema siekiama suteikti skaidrumo ir tikrumo dėl importuotojų, lydyklų ir rafinavimo įmonių, perkančių iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų, tiekimo praktikos.

1.   Šiuo reglamentu nustatoma Sąjungos sistema, pagal kurią atliekamas
  patvirtinimas
  , susijęs su išsamaus tiekimo grandinės patikrinimu, siekiant apriboti ginkluotų grupuočių ir saugumo pajėgų (12) galimybes prekiauti alavu, tantalu, volframu, jų rūdomis ir auksu. Šia sistema siekiama suteikti skaidrumo ir tikrumo dėl importuotojų, lydyklų ir rafinavimo įmonių, perkančių iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų, tiekimo praktikos.

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Šiame reglamente nustatomos išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo prievolės, taikomos Sąjungos importuotojams, kurie
  nusprendžia pasitvirtinti kaip atsakingi naudingųjų iškasenų ar metalų, kurių sudėtyje yra alavo, tantalo, volframo ir aukso, arba kurie iš jų sudaryti, kaip išdėstyta I priede, importuotojai
  . | 2.   Šiame reglamente
  ir pagal EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas
  nustatomos išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo prievolės, taikomos
  visiems
  Sąjungos importuotojams,
  kurie perka naudingąsias iškasenas ir metalus, kuriems taikomas šis reglamentas. Šių rekomendacijų paskirtis – užtikrinti importuotojų tiekimo praktikos nuo konfliktų nukentėjusiose ir didelės rizikos vietovėse skaidrumą ir atsekamumą tam, kad kiek įmanoma būtų sumažinta arba išvengta smurtinių konfliktų ir žmogaus teisių pažeidimų, apribojant ginkluotų grupuočių ir saugumo pajėgų galimybes, kaip apibrėžta EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijų II priede, prekiauti naudingosiomis iškasenomis ir metalais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Šiame reglamente nustatomos išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo prievolės, taikomos Sąjungos importuotojams, kurie
  nusprendžia pasitvirtinti kaip atsakingi naudingųjų iškasenų ar metalų, kurių sudėtyje yra alavo, tantalo, volframo ir aukso, arba kurie iš jų sudaryti, kaip išdėstyta I priede, importuotojai
  .

2.   Šiame reglamente
  ir pagal EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas
  nustatomos išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo prievolės, taikomos
  visiems
  Sąjungos importuotojams,
  kurie perka naudingąsias iškasenas ir metalus, kuriems taikomas šis reglamentas. Šių rekomendacijų paskirtis – užtikrinti importuotojų tiekimo praktikos nuo konfliktų nukentėjusiose ir didelės rizikos vietovėse skaidrumą ir atsekamumą tam, kad kiek įmanoma būtų sumažinta arba išvengta smurtinių konfliktų ir žmogaus teisių pažeidimų, apribojant ginkluotų grupuočių ir saugumo pajėgų galimybes, kaip apibrėžta EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijų II priede, prekiauti naudingosiomis iškasenomis ir metalais.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Šis reglamentas netaikomas metalams, kuriuos pagrįstai galima laikyti esant perdirbtais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Šis reglamentas netaikomas metalams, kuriuos pagrįstai galima laikyti esant perdirbtais.

Pakeitimai 76, 97, 117 ir 135

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Siekiant išvengti nenumatytų rinkos iškraipymų, šiame reglamente nustatomas įmonių, sudarančių tiekimo grandinės gamintojų grandį, ir įmonių, sudarančių tiekimo grandinės vartotojų grandį, vaidmens skirtumas. Išsamus patikrinimas turi būti pritaikytas prie atitinkamos įmonės veiklos, dydžio ir jos padėties tiekimo grandinėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2b.
     
  Siekiant išvengti nenumatytų rinkos iškraipymų, šiame reglamente nustatomas įmonių, sudarančių tiekimo grandinės gamintojų grandį, ir įmonių, sudarančių tiekimo grandinės vartotojų grandį, vaidmens skirtumas. Išsamus patikrinimas turi būti pritaikytas prie atitinkamos įmonės veiklos, dydžio ir jos padėties tiekimo grandinėje.

Pakeitimai 77, 98, 118 ir 136

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Komisija, bendradarbiaudama su pramonės sistemomis ir laikydamasi EBPO rekomendacijų, gali pateikti tolesnes gaires dėl įmonėms privalomų prievolių, priklausomai nuo jų padėties tiekimo grandinėje, užtikrinti, kad sistema apimtų lanksčią procedūrą, kurią taikant būtų atsižvelgiama į MVĮ padėtį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2c.
     
  Komisija, bendradarbiaudama su pramonės sistemomis ir laikydamasi EBPO rekomendacijų, gali pateikti tolesnes gaires dėl įmonėms privalomų prievolių, priklausomai nuo jų padėties tiekimo grandinėje, užtikrinti, kad sistema apimtų lanksčią procedūrą, kurią taikant būtų atsižvelgiama į MVĮ padėtį.

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 d dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2d.
     
  Pagal šį reglamentą ir laikantis EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijų, vartotojų grandies įmonės imasi visų pagrįstų priemonių tam, kad nustatytų ir valdytų riziką naudingųjų iškasenų ir metalų, kuriems taikomas šis reglamentas, tiekimo grandinėje. Todėl joms nustatoma pareiga suteikti informaciją apie savo išsamaus patikrinimo praktiką, kurią jos taiko atsakingo tiekimo grandinėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2d.
     
  Pagal šį reglamentą ir laikantis EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijų, vartotojų grandies įmonės imasi visų pagrįstų priemonių tam, kad nustatytų ir valdytų riziką naudingųjų iškasenų ir metalų, kuriems taikomas šis reglamentas, tiekimo grandinėje. Todėl joms nustatoma pareiga suteikti informaciją apie savo išsamaus patikrinimo praktiką, kurią jos taiko atsakingo tiekimo grandinėms.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | perdirbti metalai – utilizuoti galutinio vartotojo arba po vartojimo naudojami produktai arba produkto gamybos metu iš metalo laužo gautas metalas; perdirbti metalai, be kita ko, yra perteklinės, pasenusios, turinčios trūkumų ir metalo laužo medžiagos, kurių sudėtyje yra perdirbtų arba apdorotų metalų, kurie tinkami perdirbti į alavą, tantalą, volframą ir (arba) auksą; iš dalies perdirbtos, neperdirbtos arba kaip šalutinis produktas iš kitos rūdos gaunamos naudingosios iškasenos nėra perdirbti metalai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ba)

perdirbti metalai – utilizuoti galutinio vartotojo arba po vartojimo naudojami produktai arba produkto gamybos metu iš metalo laužo gautas metalas; perdirbti metalai, be kita ko, yra perteklinės, pasenusios, turinčios trūkumų ir metalo laužo medžiagos, kurių sudėtyje yra perdirbtų arba apdorotų metalų, kurie tinkami perdirbti į alavą, tantalą, volframą ir (arba) auksą; iš dalies perdirbtos, neperdirbtos arba kaip šalutinis produktas iš kitos rūdos gaunamos naudingosios iškasenos nėra perdirbti metalai;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | konfliktinės ir didelės rizikos zonos – zonos, kuriose vyksta ginkluoti konfliktai arba po konfliktų susidarė nestabili padėtis, taip pat zonos, kuriose valdymas ir saugumas yra silpnas arba jo visai nėra, kaip antai žlugusios valstybės,
  ir
  kuriose plačiu mastu ir nuolat
  pažeidinėjama tarptautinė teisė, įskaitant žmogaus teisių pažeidimus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

e)

konfliktinės ir didelės rizikos zonos – zonos, kuriose vyksta ginkluoti konfliktai arba po konfliktų susidarė nestabili padėtis, taip pat zonos, kuriose valdymas ir saugumas yra silpnas arba jo visai nėra, kaip antai žlugusios valstybės,
  ir
  kuriose plačiu mastu ir nuolat
  pažeidinėjama tarptautinė teisė, įskaitant žmogaus teisių pažeidimus
  ;

| e) | konfliktinės ir didelės rizikos zonos – zonos, kuriose vyksta ginkluoti konfliktai
  vyraujant plataus masto smurtui ir žlungant civilinei infrastruktūrai
  arba po konfliktų susidarė nestabili padėtis, taip pat zonos, kuriose valdymas ir saugumas yra silpnas arba jo visai nėra, kaip antai žlugusios valstybės, kuriose plačiu mastu ir nuolat
  pažeidinėjamos žmogaus teisės, apibrėžtos pagal tarptautinę teisę
  ; |
| --- | --- |

e)

konfliktinės ir didelės rizikos zonos – zonos, kuriose vyksta ginkluoti konfliktai
  vyraujant plataus masto smurtui ir žlungant civilinei infrastruktūrai
  arba po konfliktų susidarė nestabili padėtis, taip pat zonos, kuriose valdymas ir saugumas yra silpnas arba jo visai nėra, kaip antai žlugusios valstybės, kuriose plačiu mastu ir nuolat
  pažeidinėjamos žmogaus teisės, apibrėžtos pagal tarptautinę teisę
  ;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | importuotojas – bet koks fizinis ar juridinis asmuo, deklaruojantis
  naudingąsias iškasenas ar metalus, kuriems taikomas šis reglamentas, skirtus išleisti į laisvą apyvartą, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92

   (13)

  79 straipsnyje
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

g)

importuotojas – bet koks fizinis ar juridinis asmuo, deklaruojantis
  naudingąsias iškasenas ar metalus, kuriems taikomas šis reglamentas, skirtus išleisti į laisvą apyvartą, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92

   (13)

  79 straipsnyje
  ;

| g) | importuotojas – bet koks
  Sąjungoje įsisteigęs
  fizinis ar juridinis asmuo,
  savo vardu
  deklaruojantis
  naudingųjų iškasenų ar metalų, kuriems taikomas šis reglamentas, išleidimą į laisvą apyvartą, arba asmuo, kurio naudai tokia deklaracija pateikiama; tiek atstovas, pateikiantis deklaraciją kito asmens vardu ir kito asmens naudai, tiek atstovas, veikiantis savo vardu ir kito asmens naudai, laikomi importuotojais taikant šį reglamentą
  ; |
| --- | --- |

g)

importuotojas – bet koks
  Sąjungoje įsisteigęs
  fizinis ar juridinis asmuo,
  savo vardu
  deklaruojantis
  naudingųjų iškasenų ar metalų, kuriems taikomas šis reglamentas, išleidimą į laisvą apyvartą, arba asmuo, kurio naudai tokia deklaracija pateikiama; tiek atstovas, pateikiantis deklaraciją kito asmens vardu ir kito asmens naudai, tiek atstovas, veikiantis savo vardu ir kito asmens naudai, laikomi importuotojais taikant šį reglamentą
  ;

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| h) | atsakingas importuotojas – bet koks importuotojas, kuris nusprendžia pats patvirtinti savo atitiktį pagal šiame reglamente išdėstytas taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

h)

atsakingas importuotojas – bet koks importuotojas, kuris nusprendžia pats patvirtinti savo atitiktį pagal šiame reglamente išdėstytas taisykles;

Išbraukta.

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | pasitvirtinimas – asmens patvirtinimas, kad jis laikosi šiame reglamente nustatytų su valdymo sistemomis, rizikos valdymu, trečiosios šalies atliekamu auditu ir informacijos atskleidimu susijusių prievolių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

i)

pasitvirtinimas – asmens patvirtinimas, kad jis laikosi šiame reglamente nustatytų su valdymo sistemomis, rizikos valdymu, trečiosios šalies atliekamu auditu ir informacijos atskleidimu susijusių prievolių;

Išbraukta.

(Šis pakeitimas taikomas visam tekstui)

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio q a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | qa) | pramonės sistema – savanoriškų išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo procedūrų, priemonių ir mechanizmų, parengtų ir prižiūrimų atitinkamų pramonės šakų asociacijų, derinys, įskaitant trečiųjų asmenų atliekamą atitikties vertinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

qa)

pramonės sistema – savanoriškų išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo procedūrų, priemonių ir mechanizmų, parengtų ir prižiūrimų atitinkamų pramonės šakų asociacijų, derinys, įskaitant trečiųjų asmenų atliekamą atitikties vertinimą;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio q b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | qb) | ginkluotos grupuotės ir saugumo pajėgos – EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijų II priede nurodytos grupuotės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

qb)

ginkluotos grupuotės ir saugumo pajėgos – EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijų II priede nurodytos grupuotės;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | patvirtina savo tiekimo grandinės politiką, susijusią su naudingosiomis iškasenomis ir metalais, kurie gali būti kilę iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų, ir apie ją aiškiai praneša tiekėjams ir visuomenei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

patvirtina savo tiekimo grandinės politiką, susijusią su naudingosiomis iškasenomis ir metalais, kurie gali būti kilę iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų, ir apie ją aiškiai praneša tiekėjams ir visuomenei;

| a) | patvirtina savo tiekimo grandinės politiką, susijusią su į sąrašą įtrauktais ištekliais, kurie gali būti kilę iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų, ir apie ją aiškiai
  ir sistemingai
  praneša tiekėjams ir visuomenei; |
| --- | --- |

a)

patvirtina savo tiekimo grandinės politiką, susijusią su į sąrašą įtrauktais ištekliais, kurie gali būti kilę iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų, ir apie ją aiškiai
  ir sistemingai
  praneša tiekėjams ir visuomenei;

Pakeitimai 85, 126 ir 145

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Jeigu įmonė gali pagrįstai daryti išvadą, kad ištekliai yra gauti tik perdirbus ar panaudojus metalo laužą, ji, tinkamai atsižvelgdama į verslo konfidencialumą ir kitus su konkurencija susijusius klausimus: |
| | a) | viešai paskelbia išvadą, kad produktai gauti perdirbant išteklius; ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jeigu įmonė gali pagrįstai daryti išvadą, kad ištekliai yra gauti tik perdirbus ar panaudojus metalo laužą, ji, tinkamai atsižvelgdama į verslo konfidencialumą ir kitus su konkurencija susijusius klausimus:

a)

viešai paskelbia išvadą, kad produktai gauti perdirbant išteklius; ir

| b) | pagrįstai ir išsamiai apibūdina išsamaus patikrinimo priemones, kurias ji taikė siekdama nustatyti, kad produktai gauti perdirbant išteklius. |
| --- | --- |

b)

pagrįstai ir išsamiai apibūdina išsamaus patikrinimo priemones, kurias ji taikė siekdama nustatyti, kad produktai gauti perdirbant išteklius.

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Patvirtintiems atsakingiems lydytų ir perdirbtų metalų importuotojams netaikomas reikalavimas atlikti nepriklausomą trečiosios šalies vykdomą auditą pagal šio reglamento 3 straipsnio 1a dalį, jei jie pateikia esminių įrodymų, kad visos lydyklos ir rafinavimo įmonės, esančios jų tiekimo grandinėje, laikosi šio reglamento nuostatų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Patvirtintiems atsakingiems lydytų ir perdirbtų metalų importuotojams netaikomas reikalavimas atlikti nepriklausomą trečiosios šalies vykdomą auditą pagal šio reglamento 3 straipsnio 1a dalį, jei jie pateikia esminių įrodymų, kad visos lydyklos ir rafinavimo įmonės, esančios jų tiekimo grandinėje, laikosi šio reglamento nuostatų.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a straipsnis |
| | Atsakingų importuotojų sąrašas |
| | 1.
     
  Remdamasi informacija, kurią valstybės narės pateikia savo ataskaitose, kaip nurodyta 15 straipsnyje, Komisija priima ir viešai paskelbia sprendimą, kuriame pateikia naudingųjų iškasenų ir metalų, kuriems taikomas šis reglamentas, atsakingų importuotojų pavadinimų ir adresų sąrašą. |
| | 2.
     
  Komisija patvirtina sąrašą naudodama Ia priede pateiktą pavyzdį ir laikydamasi 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. |
| | 3.
     
  Komisija laiku atnaujina ir viešai paskelbia, įskaitant internete, į sąrašą įtrauktą informaciją. Komisija išbraukia iš sąrašo importuotojų, kurie valstybių narių nebepripažįstami atsakingais importuotojais pagal 14 straipsnio 3 dalį, jei jie nesiima tinkamų taisomųjų veiksmų, pavadinimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

7a straipsnis

Atsakingų importuotojų sąrašas

1.
     
  Remdamasi informacija, kurią valstybės narės pateikia savo ataskaitose, kaip nurodyta 15 straipsnyje, Komisija priima ir viešai paskelbia sprendimą, kuriame pateikia naudingųjų iškasenų ir metalų, kuriems taikomas šis reglamentas, atsakingų importuotojų pavadinimų ir adresų sąrašą.

2.
     
  Komisija patvirtina sąrašą naudodama Ia priede pateiktą pavyzdį ir laikydamasi 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

3.
     
  Komisija laiku atnaujina ir viešai paskelbia, įskaitant internete, į sąrašą įtrauktą informaciją. Komisija išbraukia iš sąrašo importuotojų, kurie valstybių narių nebepripažįstami atsakingais importuotojais pagal 14 straipsnio 3 dalį, jei jie nesiima tinkamų taisomųjų veiksmų, pavadinimus.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

7 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7b straipsnis |
| | Lydyklų ir rafinavimo įmonių prievolės, susijusios su išsamiu patikrinimu |
| | 1.
     
  Naudingąsias iškasenas ir jų koncentratus perdirbančios ir importuojančios Sąjungoje įsisteigusios lydyklos ir rafinavimo įmonės privalo taikyti Sąjungos išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo sistemą arba išsamaus patikrinimo sistemą, kurią Komisija pripažino kaip lygiavertę. |
| | 2.
     
  Valstybių narių kompetentingos institucijos užtikrina, kad lydyklos ir rafinavimo įmonės tinkamai įgyvendintų Europos išsamaus patikrinimo sistemą. Jeigu šios prievolės nevykdomos, institucijos apie tai praneša lydyklai arba rafinavimo įmonei ir jų paprašo imtis taisomųjų veiksmų, kad Europos išsamaus patikrinimo sistema būtų įgyvendinta. Jeigu prievolės ir toliau nevykdomos, valstybių narių kompetentingos institucijos taiko sankcijas už šio reglamento pažeidimą. Kai lydykla arba rafinavimo įmonė šio reglamento nuostatas įgyvendina, tos sankcijos nebetaikomos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

7b straipsnis

Lydyklų ir rafinavimo įmonių prievolės, susijusios su išsamiu patikrinimu

1.
     
  Naudingąsias iškasenas ir jų koncentratus perdirbančios ir importuojančios Sąjungoje įsisteigusios lydyklos ir rafinavimo įmonės privalo taikyti Sąjungos išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo sistemą arba išsamaus patikrinimo sistemą, kurią Komisija pripažino kaip lygiavertę.

2.
     
  Valstybių narių kompetentingos institucijos užtikrina, kad lydyklos ir rafinavimo įmonės tinkamai įgyvendintų Europos išsamaus patikrinimo sistemą. Jeigu šios prievolės nevykdomos, institucijos apie tai praneša lydyklai arba rafinavimo įmonei ir jų paprašo imtis taisomųjų veiksmų, kad Europos išsamaus patikrinimo sistema būtų įgyvendinta. Jeigu prievolės ir toliau nevykdomos, valstybių narių kompetentingos institucijos taiko sankcijas už šio reglamento pažeidimą. Kai lydykla arba rafinavimo įmonė šio reglamento nuostatas įgyvendina, tos sankcijos nebetaikomos.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Remdamasi informacija, kurią valstybės narės pateikia savo ataskaitose, kaip nurodyta 15 straipsnyje, Komisija priima ir viešai paskelbia sprendimą, kuriame išvardyti atsakingų
  naudingųjų iškasenų, kurioms taikomas šis reglamentas,
  lydyklų ir rafinavimo įmonių pavadinimai ir adresai. | 1.   Remdamasi informacija, kurią valstybės narės pateikia savo ataskaitose, kaip nurodyta 15 straipsnyje, Komisija priima ir viešai paskelbia sprendimą, kuriame išvardyti atsakingų lydyklų ir rafinavimo įmonių pavadinimai ir adresai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Remdamasi informacija, kurią valstybės narės pateikia savo ataskaitose, kaip nurodyta 15 straipsnyje, Komisija priima ir viešai paskelbia sprendimą, kuriame išvardyti atsakingų
  naudingųjų iškasenų, kurioms taikomas šis reglamentas,
  lydyklų ir rafinavimo įmonių pavadinimai ir adresai.

1.   Remdamasi informacija, kurią valstybės narės pateikia savo ataskaitose, kaip nurodyta 15 straipsnyje, Komisija priima ir viešai paskelbia sprendimą, kuriame išvardyti atsakingų lydyklų ir rafinavimo įmonių pavadinimai ir adresai.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nurodytame sąraše Komisija nurodo atsakingas lydyklas ir rafinavimo įmones, kurios bent iš dalies perka iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų. | 2.   1 dalyje nurodytame sąraše Komisija nurodo atsakingas lydyklas ir rafinavimo įmones, kurios bent iš dalies perka iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų.
  Sąrašas sudaromas atsižvelgiant į esamas lygiavertes pramonės, vyriausybės ar kitas išsamaus patikrinimo sistemas, apimančias naudingąsias iškasenas ir metalus, kuriems taikomas reglamentas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nurodytame sąraše Komisija nurodo atsakingas lydyklas ir rafinavimo įmones, kurios bent iš dalies perka iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų.

2.   1 dalyje nurodytame sąraše Komisija nurodo atsakingas lydyklas ir rafinavimo įmones, kurios bent iš dalies perka iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų.
  Sąrašas sudaromas atsižvelgiant į esamas lygiavertes pramonės, vyriausybės ar kitas išsamaus patikrinimo sistemas, apimančias naudingąsias iškasenas ir metalus, kuriems taikomas reglamentas.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisija patvirtina sąrašą
  pagal
  II priede pateiktą pavyzdį ir 13 straipsnio 2 dalyje
  nurodytą reguliavimo procedūrą
  . Konsultuojamasi su EBPO sekretoriatu. | 3.   Komisija patvirtina sąrašą
  naudodama
  II priede pateiktą pavyzdį ir
  laikydamasi
  13 straipsnio 2 dalyje
  nurodytos patariamosios procedūros
  . Konsultuojamasi su EBPO sekretoriatu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Komisija patvirtina sąrašą
  pagal
  II priede pateiktą pavyzdį ir 13 straipsnio 2 dalyje
  nurodytą reguliavimo procedūrą
  . Konsultuojamasi su EBPO sekretoriatu.

3.   Komisija patvirtina sąrašą
  naudodama
  II priede pateiktą pavyzdį ir
  laikydamasi
  13 straipsnio 2 dalyje
  nurodytos patariamosios procedūros
  . Konsultuojamasi su EBPO sekretoriatu.

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija laiku atnaujina į sąrašą įtrauktą informaciją. Komisija išbraukia iš sąrašo lydyklų ir rafinavimo įmonių, kurios valstybių narių nebepripažįstamos atsakingais importuotojais pagal 14 straipsnio 3 dalį, arba importuotojų, kurie nebepripažįstami atsakingais, tiekimo grandinėje esančių lydyklų ir rafinavimo įmonių pavadinimus. | 4.   Komisija laiku atnaujina
  ir viešai paskelbia, įskaitant internete,
  į sąrašą įtrauktą informaciją. Komisija išbraukia iš sąrašo lydyklų ir rafinavimo įmonių, kurios valstybių narių nebepripažįstamos atsakingais importuotojais pagal 14 straipsnio 3 dalį, arba importuotojų, kurie nebepripažįstami atsakingais, tiekimo grandinėje esančių lydyklų ir rafinavimo įmonių pavadinimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Komisija laiku atnaujina į sąrašą įtrauktą informaciją. Komisija išbraukia iš sąrašo lydyklų ir rafinavimo įmonių, kurios valstybių narių nebepripažįstamos atsakingais importuotojais pagal 14 straipsnio 3 dalį, arba importuotojų, kurie nebepripažįstami atsakingais, tiekimo grandinėje esančių lydyklų ir rafinavimo įmonių pavadinimus.

4.   Komisija laiku atnaujina
  ir viešai paskelbia, įskaitant internete,
  į sąrašą įtrauktą informaciją. Komisija išbraukia iš sąrašo lydyklų ir rafinavimo įmonių, kurios valstybių narių nebepripažįstamos atsakingais importuotojais pagal 14 straipsnio 3 dalį, arba importuotojų, kurie nebepripažįstami atsakingais, tiekimo grandinėje esančių lydyklų ir rafinavimo įmonių pavadinimus.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija nusprendžia paskelbti,
  taip pat
  internete, kompetentingų institucijų sąrašą
  pagal
  III priede pateiktą pavyzdį ir 13 straipsnio 2 dalyje
  nurodytą reguliavimo procedūrą
  . Komisija reguliariai atnaujina šį sąrašą. | 2.   Komisija nusprendžia paskelbti,
  įskaitant
  internete, kompetentingų institucijų sąrašą,
  naudodama
  III priede pateiktą pavyzdį ir
  laikydamasi
  13 straipsnio 2 dalyje
  nurodytos patariamosios procedūros
  . Komisija reguliariai atnaujina šį sąrašą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Komisija nusprendžia paskelbti,
  taip pat
  internete, kompetentingų institucijų sąrašą
  pagal
  III priede pateiktą pavyzdį ir 13 straipsnio 2 dalyje
  nurodytą reguliavimo procedūrą
  . Komisija reguliariai atnaujina šį sąrašą.

2.   Komisija nusprendžia paskelbti,
  įskaitant
  internete, kompetentingų institucijų sąrašą,
  naudodama
  III priede pateiktą pavyzdį ir
  laikydamasi
  13 straipsnio 2 dalyje
  nurodytos patariamosios procedūros
  . Komisija reguliariai atnaujina šį sąrašą.

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Siekdamos užtikrinti, kad
  pasitvirtinę
  atsakingi naudingųjų iškasenų ir metalų, kuriems taikomas šis reglamentas, importuotojai laikytųsi 4, 5, 6 ir 7 straipsniuose nustatytų prievolių, valstybių narių kompetentingos institucijos atlieka atitinkamus ex-post patikrinimus. | 1.   Siekdamos užtikrinti, kad atsakingi naudingųjų iškasenų ir metalų, kuriems taikomas šis reglamentas, importuotojai laikytųsi 4, 5, 6 ir 7 straipsniuose nustatytų prievolių, valstybių narių kompetentingos institucijos atlieka atitinkamus ex-post patikrinimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Siekdamos užtikrinti, kad
  pasitvirtinę
  atsakingi naudingųjų iškasenų ir metalų, kuriems taikomas šis reglamentas, importuotojai laikytųsi 4, 5, 6 ir 7 straipsniuose nustatytų prievolių, valstybių narių kompetentingos institucijos atlieka atitinkamus ex-post patikrinimus.

1.   Siekdamos užtikrinti, kad atsakingi naudingųjų iškasenų ir metalų, kuriems taikomas šis reglamentas, importuotojai laikytųsi 4, 5, 6 ir 7 straipsniuose nustatytų prievolių, valstybių narių kompetentingos institucijos atlieka atitinkamus ex-post patikrinimus.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Atliekant 1 dalyje nurodytus patikrinimus taikomas rizikos vertinimu pagrįstas metodas. Be to, patikrinimai
  gali būti
  vykdomi, jei kompetentinga institucija turi atitinkamos informacijos, įskaitant pagrįstus trečiųjų šalių skundus, dėl atsakingo importuotojo atitikties šio reglamento reikalavimams. | 2.   Atliekant 1 dalyje nurodytus patikrinimus taikomas rizikos vertinimu pagrįstas metodas. Be to, patikrinimai vykdomi, jei kompetentinga institucija turi atitinkamos informacijos, įskaitant pagrįstus trečiųjų šalių skundus, dėl atsakingo importuotojo atitikties šio reglamento reikalavimams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Atliekant 1 dalyje nurodytus patikrinimus taikomas rizikos vertinimu pagrįstas metodas. Be to, patikrinimai
  gali būti
  vykdomi, jei kompetentinga institucija turi atitinkamos informacijos, įskaitant pagrįstus trečiųjų šalių skundus, dėl atsakingo importuotojo atitikties šio reglamento reikalavimams.

2.   Atliekant 1 dalyje nurodytus patikrinimus taikomas rizikos vertinimu pagrįstas metodas. Be to, patikrinimai vykdomi, jei kompetentinga institucija turi atitinkamos informacijos, įskaitant pagrįstus trečiųjų šalių skundus, dėl atsakingo importuotojo atitikties šio reglamento reikalavimams.

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a straipsnis |
| | Siekiant aiškumo ir tikrumo ekonominės veiklos vykdytojams, ypač MVĮ, ir nuoseklumo tarp jų, Komisija, konsultuodamasi su Europos išorės veiksmų tarnyba ir EBPO, parengia neprivalomas gaires – vadovą bendrovėms, kuriame būtų paaiškinta, kaip būtų galima geriausiai taikyti kriterijus toms zonoms, kurios gali priklausyti šio reglamento taikymo sričiai. Šis vadovas grindžiamas konfliktinių ir didelės rizikos zonų apibrėžimu, pateikiamu šio reglamento 2 straipsnio e punkte ir jame atsižvelgiama į EBPO šios srities išsamaus patikrinimo rekomendacijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

12a straipsnis

Siekiant aiškumo ir tikrumo ekonominės veiklos vykdytojams, ypač MVĮ, ir nuoseklumo tarp jų, Komisija, konsultuodamasi su Europos išorės veiksmų tarnyba ir EBPO, parengia neprivalomas gaires – vadovą bendrovėms, kuriame būtų paaiškinta, kaip būtų galima geriausiai taikyti kriterijus toms zonoms, kurios gali priklausyti šio reglamento taikymo sričiai. Šis vadovas grindžiamas konfliktinių ir didelės rizikos zonų apibrėžimu, pateikiamu šio reglamento 2 straipsnio e punkte ir jame atsižvelgiama į EBPO šios srities išsamaus patikrinimo rekomendacijas.

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai komiteto nuomonei gauti būtina rašytinė procedūra, tokia procedūra laikoma baigta be rezultato, jei per nuomonei pateikti nustatytą laikotarpį taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo paprastoji komiteto narių dauguma. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Kai komiteto nuomonei gauti būtina rašytinė procedūra, tokia procedūra laikoma baigta be rezultato, jei per nuomonei pateikti nustatytą laikotarpį taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo paprastoji komiteto narių dauguma.

Išbraukta.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 15a straipsnis




  Susijusios priemonės




  1.
     
  Komisija, jeigu reikia, pereinamuoju laikotarpiu pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame nustatomos papildomos priemonės siekiant padidinti šio reglamento veiksmingumą laikantis bendro komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Atsakingas naudingųjų iškasenų pirkimas iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų. Integruoto ES požiūrio formavimas“ (JOIN(2014)0008) nuostatų.




  Papildomos priemonės, kuriomis užtikrinamas integruotas ES požiūris į atsakingo pirkimo prievolę numato:










  a) | paramą įmonėms, kad jos atsakingai pirktų iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų, teikiant techninę ir kitą pagalbą bei konsultacijas veiklos vykdytojams, atsižvelgiant į mažųjų ir vidutinių įmonių padėtį bei jų poziciją tiekimo grandinėje, siekiant palengvinti šio reglamento reikalavimų laikymąsi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

15a straipsnis

Susijusios priemonės

1.
     
  Komisija, jeigu reikia, pereinamuoju laikotarpiu pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame nustatomos papildomos priemonės siekiant padidinti šio reglamento veiksmingumą laikantis bendro komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Atsakingas naudingųjų iškasenų pirkimas iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų. Integruoto ES požiūrio formavimas“ (JOIN(2014)0008) nuostatų.

Papildomos priemonės, kuriomis užtikrinamas integruotas ES požiūris į atsakingo pirkimo prievolę numato:

a)

paramą įmonėms, kad jos atsakingai pirktų iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų, teikiant techninę ir kitą pagalbą bei konsultacijas veiklos vykdytojams, atsižvelgiant į mažųjų ir vidutinių įmonių padėtį bei jų poziciją tiekimo grandinėje, siekiant palengvinti šio reglamento reikalavimų laikymąsi;

| b) | nuolat vykstančius dialogus politikos klausimais su trečiosiomis šalimis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant suderinimo su nacionalinėmis ir regioninėmis sertifikavimo sistemomis galimybę ir bendradarbiavimą su viešojo ir privačiojo sektorių iniciatyvoms; |
| --- | --- |

b)

nuolat vykstančius dialogus politikos klausimais su trečiosiomis šalimis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant suderinimo su nacionalinėmis ir regioninėmis sertifikavimo sistemomis galimybę ir bendradarbiavimą su viešojo ir privačiojo sektorių iniciatyvoms;

| c) | nuolatinį ir tikslinį vystomąjį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, ypač pagalbą prekiaujant iš nekonfliktinių zonų kilusiomis naudingosiomis iškasenomis ir vietos įmonių padėties gerinimą, kad jos atitiktų šio reglamento nuostatas; |
| --- | --- |

c)

nuolatinį ir tikslinį vystomąjį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, ypač pagalbą prekiaujant iš nekonfliktinių zonų kilusiomis naudingosiomis iškasenomis ir vietos įmonių padėties gerinimą, kad jos atitiktų šio reglamento nuostatas;

| d) | glaudų bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis siekiant imtis papildomų iniciatyvų vartotojų, investuotojų ir klientų informavimo srityje ir tolesnių atsakingo įmonių elgesio paskatų, taip pat į nacionalinių valdžios institucijų pasirašytas viešųjų pirkimų sutartis įtraukti vykdymo sąlygas pagal Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 2014/24/ES

   (1a)

  nuostatas. |
| --- | --- |

d)

glaudų bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis siekiant imtis papildomų iniciatyvų vartotojų, investuotojų ir klientų informavimo srityje ir tolesnių atsakingo įmonių elgesio paskatų, taip pat į nacionalinių valdžios institucijų pasirašytas viešųjų pirkimų sutartis įtraukti vykdymo sąlygas pagal Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 2014/24/ES

   (1a)

  nuostatas.

2.
     
  Komisija pateikia metinę veiksmingumo ataskaitą dėl papildomų priemonių, įgyvendintų pagal 1 dalį, ir jų poveikio bei veiksmingumo.

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Šis reglamentas taikomas nuo ...

   (*)

  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šis reglamentas taikomas nuo ...

   (*)

  .

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo C a skiltis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ca skiltis: naudingųjų iškasenų tipas |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ca skiltis: naudingųjų iškasenų tipas

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 61 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A8-0141/2015).

(1bis)  
  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/95/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo (OL L 330, 2014 11 15, p. 1).

(12)  Ginkluotos grupuotės ir saugumo pajėgos – kaip apibrėžta EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijų dėl atsakingo naudingųjų iškasenų tiekimo iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų grandinių II priede (Antrasis leidimas, EBPO leidykla (EBPO, 2013 m.), http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.

(12)  Ginkluotos grupuotės ir saugumo pajėgos – kaip apibrėžta EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijų dėl atsakingo naudingųjų iškasenų tiekimo iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų grandinių II priede (Antrasis leidimas, EBPO leidykla (EBPO, 2013 m.), http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.

(13)  
  1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2913/92, nustatantis Bendrijos muitinės kodeksą (OL L 302, 1992 10 19, p. 1).

(1a)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

(*)  
  Dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo datos.

---