# Eiropas Savienības C 374/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 374 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 13. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 374

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 13. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 374/01 | Lietas ierosināšana (Lieta M.7878 – HeidelbergCement / Schwenk / Cemex Hungary / Cemex Croatia) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 374/01

Lietas ierosināšana (Lieta M.7878 – HeidelbergCement / Schwenk / Cemex Hungary / Cemex Croatia) (
  1
  )

HeidelbergCement / Schwenk / Cemex Hungary / Cemex Croatia

1

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 374/02 | Euro maiņas kurss | 2 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2016/C 374/03 | Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus | 3 |
| 2016/C 374/04 | Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus | 4 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 374/02

Euro maiņas kurss

2

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2016/C 374/03

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

3

2016/C 374/04

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

4

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 374/05 | Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) 2016. gada darba programmu un īstenošanas finansējumu transporta nozarē (Komisijas Īstenošanas lēmums C(2016) 6380, ar kuru groza Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2016) 1775) | 5 |
| 2016/C 374/06 | Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) daudzgadu darba programmu finansiālās palīdzības sniegšanai transporta nozarē 2014.–2020. gadā (Komisijas Īstenošanas lēmums C(2016) 6388, ar kuru groza Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2014) 1921) | 6 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 374/07 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 7 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2016/C 374/05

Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) 2016. gada darba programmu un īstenošanas finansējumu transporta nozarē (Komisijas Īstenošanas lēmums C(2016) 6380, ar kuru groza Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2016) 1775)

5

2016/C 374/06

Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) daudzgadu darba programmu finansiālās palīdzības sniegšanai transporta nozarē 2014.–2020. gadā (Komisijas Īstenošanas lēmums C(2016) 6388, ar kuru groza Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2014) 1921)

6

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2016/C 374/07

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

7

---

| | Labojums |
| --- | --- |
| 2016/C 374/08 | Papildinājums 2004. gada 27. aprīļa Eiropas Savienības Oficiālajam Vēstnesim C 101 | 10 |

Labojums

2016/C 374/08

Papildinājums 2004. gada 27. aprīļa Eiropas Savienības Oficiālajam Vēstnesim C 101

Eiropas Savienības Oficiālajam Vēstnesim

10

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 374/1

---

Lietas ierosināšana

(Lieta M.7878 – HeidelbergCement / Schwenk / Cemex Hungary / Cemex Croatia)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 374/01)

2016. gada 10. oktobrī Komisija nolēma ierosināt lietu par augstāk minēto koncentrāciju, tā kā Komisija ir konstatējusi, ka paziņotā koncentrācija rada pamatotas šaubas par atbilstību kopējam tirgum. Lietas ierosināšana uzsāk izmeklēšanas otro posmu attiecībā uz paziņoto koncentrāciju, un tā neskar galīgo lēmumu šajā lietā. Lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto koncentrāciju.

Lai nodrošinātu procedūras ievērošanu, apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7878 – HeidelbergCement / Schwenk / Cemex Hungary / Cemex Croatia uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 374/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 374/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2016. gada 12. oktobris

(2016/C 374/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1020 |
| JPY | Japānas jena | 114,50 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4399 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,89990 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,7318 |
| CHF | Šveices franks | 1,0906 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,0290 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,025 |
| HUF | Ungārijas forints | 306,05 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2974 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4970 |
| TRY | Turcijas lira | 3,4039 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4553 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4598 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,5494 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5621 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5240 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 239,66 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,8622 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,4029 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5120 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 359,41 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6229 |
| PHP | Filipīnu peso | 53,557 |
| RUB | Krievijas rublis | 68,9576 |
| THB | Taizemes bāts | 39,397 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,5256 |
| MXN | Meksikas peso | 20,8564 |
| INR | Indijas rūpija | 73,6100 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1020

JPY

Japānas jena

114,50

DKK

Dānijas krona

7,4399

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,89990

SEK

Zviedrijas krona

9,7318

CHF

Šveices franks

1,0906

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,0290

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,025

HUF

Ungārijas forints

306,05

PLN

Polijas zlots

4,2974

RON

Rumānijas leja

4,4970

TRY

Turcijas lira

3,4039

AUD

Austrālijas dolārs

1,4553

CAD

Kanādas dolārs

1,4598

HKD

Hongkongas dolārs

8,5494

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5621

SGD

Singapūras dolārs

1,5240

KRW

Dienvidkorejas vona

1 239,66

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,8622

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,4029

HRK

Horvātijas kuna

7,5120

IDR

Indonēzijas rūpija

14 359,41

MYR

Malaizijas ringits

4,6229

PHP

Filipīnu peso

53,557

RUB

Krievijas rublis

68,9576

THB

Taizemes bāts

39,397

BRL

Brazīlijas reāls

3,5256

MXN

Meksikas peso

20,8564

INR

Indijas rūpija

73,6100

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 13.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 374/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 374/3

---

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

(2016/C 374/03)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu:

| Lēmuma pieņemšanas datums | : | 2016. gada 25. maijs |
| --- | --- | --- |
| Lietas Nr. | : | 78956 |
| Lēmuma Nr. | : | 124/16/COL |
| EBTA valsts | : | Norvēģija |
| Reģions | : | Lista vai MosjØen pašvaldība |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | : | individuāls atbalsts Alcoa Norway ANS izmēģinājuma ražotnes celtniecībai |
| Juridiskais pamats | : | ar Lēmumu Nr. 248/11/COL EBTA Uzraudzības iestādes apstiprinātā Enerģētikas fonda programma |
| Pasākuma veids | : | individuāls atbalsts saskaņā ar Enerģētikas fonda programmu, kuram veic detalizētu novērtējumu |
| Mērķis | : | vide un inovācija |
| Atbalsta veids | : | dotācija |
| Budžets | : | NOK 280 448 695 |
| Atbalsta intensitāte | : | 40,3 % |
| Ilgums | : | atbalstu piešķirs laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam |
| Tautsaimniecības nozares | : | primārā alumīnija ražošana |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | : | Enova SF |
| Professor Brochs gate 2 |
| N-7030 Trondheim |
| NORWAY |

Lēmuma pieņemšanas datums

:

2016. gada 25. maijs

Lietas Nr.

:

78956

Lēmuma Nr.

:

124/16/COL

EBTA valsts

:

Norvēģija

Reģions

:

Lista vai MosjØen pašvaldība

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

:

individuāls atbalsts Alcoa Norway ANS izmēģinājuma ražotnes celtniecībai

Juridiskais pamats

:

ar Lēmumu Nr. 248/11/COL EBTA Uzraudzības iestādes apstiprinātā Enerģētikas fonda programma

Pasākuma veids

:

individuāls atbalsts saskaņā ar Enerģētikas fonda programmu, kuram veic detalizētu novērtējumu

Mērķis

:

vide un inovācija

Atbalsta veids

:

dotācija

Budžets

:

NOK 280 448 695

Atbalsta intensitāte

:

40,3 %

Ilgums

:

atbalstu piešķirs laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam

Tautsaimniecības nozares

:

primārā alumīnija ražošana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

:

Enova SF

Professor Brochs gate 2

N-7030 Trondheim

NORWAY

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālas informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 13.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 374/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 374/4

---

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

(2016/C 374/04)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu:

| Lēmuma pieņemšanas datums | : | 2016. gada 25. maijs |
| --- | --- | --- |
| Lietas Nr. | : | 78958 |
| Lēmuma Nr. | : | 125/16/COL |
| EBTA valsts | : | Norvēģija |
| Reģions | : | Kristiansand pašvaldība |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | : | individuāls atbalsts Glencore Nikkelverk AS izmēģinājuma ražotnes celtniecībai |
| Juridiskais pamats | : | ar Lēmumu Nr. 248/11/COL EBTA Uzraudzības iestādes apstiprinātā Enerģētikas fonda programma |
| Pasākuma veids | : | individuāls atbalsts saskaņā ar Enerģētikas fonda programmu, kuram veic detalizētu novērtējumu |
| Mērķis | : | vide un inovācija |
| Atbalsta veids | : | dotācija |
| Budžets | : | NOK 380 000 000 |
| Atbalsta intensitāte | : | 44,3 % |
| Ilgums | : | atbalstu piešķirs laikposmā no 2016. līdz 2021. gadam |
| Tautsaimniecības nozares | : | vara ražošana |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | : | Enova SF |
| Professor Brochs gate 2 |
| N-7030 Trondheim |
| NORWAY |

Lēmuma pieņemšanas datums

:

2016. gada 25. maijs

Lietas Nr.

:

78958

Lēmuma Nr.

:

125/16/COL

EBTA valsts

:

Norvēģija

Reģions

:

Kristiansand pašvaldība

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

:

individuāls atbalsts Glencore Nikkelverk AS izmēģinājuma ražotnes celtniecībai

Juridiskais pamats

:

ar Lēmumu Nr. 248/11/COL EBTA Uzraudzības iestādes apstiprinātā Enerģētikas fonda programma

Pasākuma veids

:

individuāls atbalsts saskaņā ar Enerģētikas fonda programmu, kuram veic detalizētu novērtējumu

Mērķis

:

vide un inovācija

Atbalsta veids

:

dotācija

Budžets

:

NOK 380 000 000

Atbalsta intensitāte

:

44,3 %

Ilgums

:

atbalstu piešķirs laikposmā no 2016. līdz 2021. gadam

Tautsaimniecības nozares

:

vara ražošana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

:

Enova SF

Professor Brochs gate 2

N-7030 Trondheim

NORWAY

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālas informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 13.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 374/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 374/5

---

Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) 2016. gada darba programmu un īstenošanas finansējumu transporta nozarē

(Komisijas Īstenošanas lēmums C(2016) 6380 (1), ar kuru groza Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2016) 1775)

(2016/C 374/05)

Eiropas Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts izsludina divus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus nolūkā piešķirt dotācijas projektiem atbilstīgi prioritātēm un mērķiem, kas noteikti Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) 2016. gada darba programmā un īstenošanas finansējumā transporta nozarē:

| — | EISI–Transports–2016–GP–kohēzijas finansējums, ar orientējošu budžetu EUR 250 miljoni, |
| --- | --- |

—

EISI–Transports–2016–GP–kohēzijas finansējums, ar orientējošu budžetu EUR 250 miljoni,

| — | EISI–Transports–2016–GP–vispārējs finansējums, ar orientējošu budžetu EUR 190 miljoni. |
| --- | --- |

—

EISI–Transports–2016–GP–vispārējs finansējums, ar orientējošu budžetu EUR 190 miljoni.

Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir 2017. gada 7. februāris.

Uzaicinājumu pilns teksts ir pieejams šādā adresē:

https://ec.europa.eu/inea/en/connecting-europe-facility/cef-transport/apply-funding/2016-cef-transport-calls-proposals

---

(1)  Komisijas 2016. gada 7. oktobra Īstenošanas lēmums C(2016) 6380, ar kuru groza Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2016) 1775, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) 2016. gada darba programmu un īstenošanas finansējumu transporta nozarē.

---

| 13.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 374/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 374/6

---

Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) daudzgadu darba programmu finansiālās palīdzības sniegšanai transporta nozarē 2014.–2020. gadā

(Komisijas Īstenošanas lēmums C(2016) 6388 (1), ar kuru groza Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2014) 1921)

(2016/C 374/06)

Eiropas Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts izsludina divus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus nolūkā piešķirt dotācijas projektiem atbilstīgi prioritātēm un mērķiem, kas noteikti Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) daudzgadu darba programmā finansiālās palīdzības sniegšanai transporta nozarē:

| — | EISI–Transports–2016–DGP–kohēzijas finansējums, ar orientējošu budžetu EUR 849,5 miljoni, |
| --- | --- |

—

EISI–Transports–2016–DGP–kohēzijas finansējums, ar orientējošu budžetu EUR 849,5 miljoni,

| — | EISI–Transports–2016–DGP–vispārējs finansējums, ar orientējošu budžetu EUR 650 miljoni. |
| --- | --- |

—

EISI–Transports–2016–DGP–vispārējs finansējums, ar orientējošu budžetu EUR 650 miljoni.

Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir 2017. gada 7. februāris.

Uzaicinājumu pilns teksts ir pieejams šādā adresē:

https://ec.europa.eu/inea/en/connecting-europe-facility/cef-transport/apply-funding/2016-cef-transport-calls-proposals

---

(1)  Komisijas 2016. gada 7. oktobra Īstenošanas lēmums C(2015) 6388, ar kuru groza Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2014) 1921, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) 2014. gada daudzgadu darba programmu finansiālās palīdzības sniegšanai transporta nozarē 2014.–2020. gadā.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 13.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 374/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 374/7

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2016/C 374/07)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

LUCQUES DU LANGUEDOC

ES Nr.: FR-PDO-0005-01375 – 24.9.2015

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Nosaukums

Lucques du Languedoc

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Olīvas Lucques du Languedoc ir veselas olīvas zaļā krāsā, nedz sagrieztas, nedz sadalītas uz pusēm. Tām rūgtumu novērš, iemērcot sārma šķīdumā, un tās tirgo atdzesētā vai pasterizētā sālījumā.

Izskata ziņā auglim un kauliņam raksturīgas šādas īpašības: auglis ir zaļā krāsā, pēc formas atgādina asimetrisku pusmēnesi. Tam ir gaišas krāsas mīkstums. Kauliņa forma atgādina pusmēnesi.

Miza ir plāna, bez krokām. To var viegli iespiest.

Garšas ziņā Lucques du Languedoc ir raksturīgas šādas īpašības:

| — | īpaša konsistence – saskaņā ar Starptautiskās Olīvu padomes noteikto sensoriskās analīzes metodi ir aprēķināts, ka olīvas cietība ir ≥ 2,5 no 10, šķiedrainums – ≤ 3,5 no 10, bet kraukšķīgums – ≥ 2 no 10, |
| --- | --- |

—

īpaša konsistence – saskaņā ar Starptautiskās Olīvu padomes noteikto sensoriskās analīzes metodi ir aprēķināts, ka olīvas cietība ir ≥ 2,5 no 10, šķiedrainums – ≤ 3,5 no 10, bet kraukšķīgums – ≥ 2 no 10,

| — | viegla rūgtuma un skābuma garša vai tādu vispār nav, |
| --- | --- |

—

viegla rūgtuma un skābuma garša vai tādu vispār nav,

| — | vieglas smaržas nianses no avokado līdz avokado sviestam, dažkārt – svaigu lazdu riekstu vai pļauta siena aromāts, |
| --- | --- |

—

vieglas smaržas nianses no avokado līdz avokado sviestam, dažkārt – svaigu lazdu riekstu vai pļauta siena aromāts,

| — | vidēji izteiks sāļums. |
| --- | --- |

—

vidēji izteiks sāļums.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Olīvas iegūtas vienīgi no “Lucques” šķirnes.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Olīvu audzēšana, ražas novākšana un pārstrāde jāveic ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Pasterizācijas process jāveic ģeogrāfiskajā apgabalā.

Lucques du Languedoc ir vārīgs produkts, kas jutīgs pret pārcilāšanu: olīvas jāievieto sālījumā un tad, ja vajadzīgs, jāpasterizē iespējami tuvāk novākšanas vietai. Turklāt pienākums pasterizēšanu veikt noteiktajā apgabalā skaidrojams arī ar nozares dalībnieku zināšanām par produkta organoleptiskajām īpašībām un to trauslumu. Pateicoties nozares dalībnieku meistarībai, tiek saglabātas produktam raksturīgās īpašības – arī pēc pasterizācijas. Papildus tam, pasterizāciju īstenojot minētajā apgabalā, ir iespējams veikt drīzu produkta kontroli, lai tādējādi ierobežotu šā procesa ietekmi uz produkta kvalitāti.

Atļautie apjomi pēc kalibrēšanas ir līdz 37 augļiem uz 100 gramiem.

Produkta partijām ir jābūt viendabīgām pēc izmēra, ko nosaka kalibrējot, un krāsas.

Olīvas, kurām konstatēti turpmāk minētie bojājumi, nepārsniedz 3 % no realizētajām olīvām:

| — | sačokuroti augļi, |
| --- | --- |

—

sačokuroti augļi,

| — | bojāta miza, bet mīkstums ir vesels, |
| --- | --- |

—

bojāta miza, bet mīkstums ir vesels,

| — | olīvu mušas nodarīti bojājumi, |
| --- | --- |

—

olīvu mušas nodarīti bojājumi,

| — | krusas nodarīti bojājumi mizai, |
| --- | --- |

—

krusas nodarīti bojājumi mizai,

| — | kātiņu klātbūtne, |
| --- | --- |

—

kātiņu klātbūtne,

| — | mainīgas krāsas olīvas. |
| --- | --- |

—

mainīgas krāsas olīvas.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Lucques du Languedoc ģeogrāfiskais apgabals aptver Aude departamenta rietumu daļu un Hérault departamenta austrumu daļu. Tajā ietilpst šādu pašvaldību teritorija šādos kantonos (Insee oficiālais ģeogrāfiskais kods 2015. gada 1. janvārī) –

Aude departamentā:

Coursan, Narbonne-1, Narbonne-2, Narbonne-3, Sallèles-d'Aude, Fabrezan (Luc-sur-Orbieu un Saint-André-de-Roquelongue pašvaldība); Lézignan-Corbières (Argens-Minervois, Cruscades, Homps, Ornaisons un Tourouzelle pašvaldība); Rieux-Minervois (izņemot Cabrespine, Castans, Citou, Lespinassière, Limousis un Trassanel pašvaldību); Sigean (La Palme, Peyriac-de-Mer, Portel-des-Corbières, Roquefort-des-Corbières un Sigean pašvaldība); Trèbes (Badens, Blomac, Bouilhonnac, Floure, Marseillette un Trèbes pašvaldība); Villemoustaussou (Malves-en-Minervois pašvaldība);

Hérault departamentā:

Agde, Béziers-2, Béziers-3, Cazouls-lès-Béziers, Frontignan, Lattes, Mèze, Montpellier-1, Montpellier-2, Montpellier-3, Montpellier-4, Montpellier-5, Montpellier - Castelnau-le-Lez, Pézenas, Pignan, Béziers-1 (izņemot Valras-Plage pašvaldību); Clermont-l'Hérault (Aspiran, Bédarieux, Bousquet-d'Orb, Brignac, Canet, Ceyras, Clermont-l'Hérault, Lacoste, Liausson, Mérifons, Mourèze, Nébian, Octon, Paulhan, Saint-Félix-de-Lodez, Salasc, La Tour-sur-Orb, Valmascle, Villemagne-l'Argentière un Villeneuvette pašvaldība); Le Crès (Le Crès un Vendargues pašvaldība); Gignac (izņemot Argelliers un La Boissière pašvaldību); Lodève (Le Bosc, Brissac, Causse-de-la-Selle, Celles, Fozières, Lauroux, Lavalette, Lodève, Olmet-et-Villecun, Pégairolles-de-Buèges, Pégairolles-de-l'Escalette, Poujols, Le Puech, Saint-André-de-Buèges, Saint-Étienne-de-Gourgas, Saint-Jean-de-Buèges, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Privat, Soubès, Soumont un Usclas-du-Bosc pašvaldība); Lunel (Saint-Just un Saint-Nazaire-de-Pézan pašvaldība); Mauguio (izņemot La Grande-Motte, Palavas-les-Flots un Valergues pašvaldību); Saint-Gély-du-Fesc (Combaillaux, Murles, Prades-le-Lez, Saint-Clément-de-Rivière, Saint-Gély-du-Fesc, Teyran, Le Triadou un Vailhauquès pašvaldība); Saint-Pons-de-Thomières (izņemot Boisset, Cambon-et-Salvergues, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Colombières-sur-Orb, Courniou, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Fraisse-sur-Agout, Mons, Olargues, Pardailhan, Prémian, Rieussec, Riols, Rosis, Saint-Étienne-d'Albagnan, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Vincent-d'Olargues, Salvetat-sur-Agout, Le Soulié, Vélieux un Verreries-de-Moussans pašvaldību).

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Dabas faktori

Produkta Lucques du Languedoc ražošanas ģeogrāfiskajam apgabalam, kuru dienvidaustrumos ieskauj jūra, bet ziemeļos – kalni, ir šāda specifika:

| — | vidējs augstums virs jūras līmeņa un specifiska augsne. Šajā apgabalā, kura reljefam raksturīga amfiteātra forma ar pakalnu virkni un pieeju Vidusjūrai, sastopams galvenokārt kaļķakmens; augsne tur ir caurlaidīga un ar samērā nelielu mitruma saturu, un tāpēc “Lucques” šķirnes olīvkoku audzēšanai tā ir labvēlīga.

  Lucques du Languedoc olīvas audzē galvenokārt uz mēreni slīpām un ļoti saulainām dienvidu nogāzēm ne vairāk kā 400 metru augstumā virs jūras līmeņa, vai, ja vajadzīgs, arī uz ziemeļu nogāzēm, taču ar nosacījumu, ka augsne ir ļoti labvēlīga, vai arī agrāko augļu dārzu vietās piemērota vērsuma uzbērumos; |
| --- | --- |

—

vidējs augstums virs jūras līmeņa un specifiska augsne. Šajā apgabalā, kura reljefam raksturīga amfiteātra forma ar pakalnu virkni un pieeju Vidusjūrai, sastopams galvenokārt kaļķakmens; augsne tur ir caurlaidīga un ar samērā nelielu mitruma saturu, un tāpēc “Lucques” šķirnes olīvkoku audzēšanai tā ir labvēlīga.

Lucques du Languedoc olīvas audzē galvenokārt uz mēreni slīpām un ļoti saulainām dienvidu nogāzēm ne vairāk kā 400 metru augstumā virs jūras līmeņa, vai, ja vajadzīgs, arī uz ziemeļu nogāzēm, taču ar nosacījumu, ka augsne ir ļoti labvēlīga, vai arī agrāko augļu dārzu vietās piemērota vērsuma uzbērumos;

| — | Vidusjūras klimats. Raksturīgs neliels dienu skaits ar nokrišņiem un ievērojams saules spīdēšanas ilgums – no 2 500 līdz 2 900 stundām gadā. Abi šie faktori apvienojumā ar valdošajiem ziemeļaustrumu [mistrāls] un ziemeļrietumu [tramontans] vējiem atbilst klimatiskajiem apstākļiem, kas labvēlīgi ietekmē “Lucques” šķirnes olīvkoku apputeksnēšanos pavasarī. Šī ir viena no visagrīnāk ziedošām šķirnēm, un apputeksnēšanās notiek maija mēnesī – gandrīz 15 dienas agrāk par citu šķirņu olīvkokiem. |
| --- | --- |

—

Vidusjūras klimats. Raksturīgs neliels dienu skaits ar nokrišņiem un ievērojams saules spīdēšanas ilgums – no 2 500 līdz 2 900 stundām gadā. Abi šie faktori apvienojumā ar valdošajiem ziemeļaustrumu [mistrāls] un ziemeļrietumu [tramontans] vējiem atbilst klimatiskajiem apstākļiem, kas labvēlīgi ietekmē “Lucques” šķirnes olīvkoku apputeksnēšanos pavasarī. Šī ir viena no visagrīnāk ziedošām šķirnēm, un apputeksnēšanās notiek maija mēnesī – gandrīz 15 dienas agrāk par citu šķirņu olīvkokiem.

Cilvēkfaktori

Lucques du Languedoc ģeogrāfiskā izcelsme meklējama vietā, kur izbeidzas Ero [Hérault] aizas. Tas ir “Lucques” šķirnes rašanās apgabals un zaļo olīvu konservu ražošanas vēsturiskais aizsācējs Langedokā [Languedoc].

“Lucques” šķirne ir krietni prasīgāka nekā citas vietējās šķirnes gan attiecībā uz temperatūru (šī šķirne ir jutīga pret aukstumu), gan vēju, gan apputeksnēšanos (olīvkoks nav pašapputes augs, tam nepieciešama ārēja apputeksnēšanās).

Kaut arī šīs šķirnes olīvkoku audzēšanai ir savas īpatnības, iegūto produktu kvalitāte, zemkopju uzticība šim kokam un tā augļiem, bet vēlāk – no eksportētajām olīvām iegūtā peļņa – ir bijuši pietiekami faktori, lai šai apgabalā attīstītu minētās šķirnes audzēšanu bez tās izvēršanas citos Francijas reģionos.

Lucques du Languedoc olīvas tradicionāli novāc vēl zaļas, jo šādā veidā tās ir vieglāk saglabāt nekā melnās olīvas; tām ir ļoti plāna miza, kā dēļ saudzīgi jānovāc raža (ar rokām) un jāpārstrādā augļi (ilga izturēšana nātrija sārma šķīdumā, noskalošana un ievietošana sālījumā, nepieļaujot augļu sasitumus, atbilstoši tā sauktajai “samazinātās pienskābās rūgšanas” metodei). Laika gaitā Langedokas ražotāji šo meistarību izkopuši līdz pilnībai, un tā nodrošina šīm olīvām raksturīgās īpatnības.

Produkta specifika

Olīvas Lucques du Languedoc ir veselas konservētas olīvas zaļā krāsā. Katru olīvu partiju kalibrē, un tā ir viendabīga pēc lieluma un krāsas.

Garšas ziņā Lucques du Languedoc piemīt īpaša konsistence: olīvas ir cietas, bet nav kraukšķīgas. Tām nav liels šķiedrainums. Tām piemīt raksturīgas un viegli izteiktas aromāta nianses, kas atgādina avokado vai avokado sviestu, bet dažkārt – svaigus lazdu riekstus vai pļautu sienu.

garšai raksturīgs vidēji izteikts sāļums. Turklāt Lucques du Languedoc atšķiras no citām olīvām ar savu asimetrisko formu un kauliņu, kas pēc formas atgādina pusmēnesi.

Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām

Tieši pateicoties šā ģeogrāfiskā apgabala sevišķajām dabas īpatnībām, jau vairākus gadsimtus Lucques du Languedoc tiek nodrošināti ļoti piemēroti apstākļi, kas Langedokā ļāvuši dabīgi izvērst šo specializāciju.

Lai olīvkoki varētu dot vislabākās olīvas Lucques du Languedoc produkcijai, tiem ir vēlami specifiski klimatiskie apstākļi, kur noteikta nozīme ir mistrālam un tramontanam, jo abi šie vēji kopā ļauj ar panākumiem pārdzīvot ārkārtīgi īso un vārīgo apputeksnēšanās periodu (apputeksnēšana ar vēju ilgst 2 līdz 3 dienas). Tātad šī šķirne ir sevišķi labi pielāgojusies ģeogrāfiskā apgabala klimatiskajiem apstākļiem.

Šie īpašie dabas apstākļi un olīvu audzētāju zinātība piešķir produktam Lucques du Languedoc tam raksturīgās īpašības; arī koku regulāra apgriešana sekmē to, ka līdz novākšanai izaugušie augļi pēc lieluma ir piemēroti attiecīgo konservu gatavošanai. Turklāt, novācot “Lucques” olīvas ar rokām, ir iespējams šos augļus ar plāno un trauslo mizu saglabāt veselus. Visbeidzot, olīvas atbrīvo no rūgtuma, izturot tās sārma šķīdumā atbilstoši tā sauktai “samazinātas pienskābās rūgšanas” metodei, turklāt augļu blīvums un mērcēšanas ilgums atšķirsies atkarībā no konkrētajām olīvām. Līdzīga uzmanība, lai saglabātu Lucques du Languedoc raksturīgo garšu, tiek veltīta pareizajai sāls koncentrācijas nodrošināšanai, olīvas ievietojot sālījumā.

Šī gadu gaitā profesionalizētā olīvu pārstrāde ļauj iegūt olīvas ar tām raksturīgo konsistenci un aromātu buķeti.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6b536fcc-24f9-46c4-ac48-f03ca2b93099/telechargement

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

Labojums

| 13.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 374/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 374/10

---

Papildinājums
  2004. gada 27. aprīļa Eiropas Savienības Oficiālajam Vēstnesim C 101

(2016/C 374/08)

Komisijas paziņojums par sadarbību Konkurences iestāžu tīklā

(2004/C 101/03)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

1.   IEVADS

| 1. | Ar Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (1) (turpmāk “Padomes regula”), ir radīta paralēlu kompetenču sistēma, saskaņā ar kuru EK līguma (turpmāk “Līgums”) 81. un 82. pantu var piemērot gan Komisija, gan dalībvalstu konkurences iestādes (turpmāk “VKI”) (2). VKI un Komisija kopā veido publisko iestāžu tīklu – tās rīkojas sabiedrības interesēs un cieši sadarbojas, lai aizsargātu konkurenci. Tīkls ir diskusiju un sadarbības forums par EK konkurences politikas piemērošanu un īstenošanu. Tas nodrošina satvaru Eiropas konkurences iestāžu sadarbībai gadījumos, kad piemērojams Līguma 81. un 82. pants, un ir pamats vienotas konkurences kultūras izveidei un uzturēšanai Eiropā. Šā tīkla nosaukums ir “Eiropas Konkurences tīkls” (EKT). |
| --- | --- |

1.

Ar Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (1) (turpmāk “Padomes regula”), ir radīta paralēlu kompetenču sistēma, saskaņā ar kuru EK līguma (turpmāk “Līgums”) 81. un 82. pantu var piemērot gan Komisija, gan dalībvalstu konkurences iestādes (turpmāk “VKI”) (2). VKI un Komisija kopā veido publisko iestāžu tīklu – tās rīkojas sabiedrības interesēs un cieši sadarbojas, lai aizsargātu konkurenci. Tīkls ir diskusiju un sadarbības forums par EK konkurences politikas piemērošanu un īstenošanu. Tas nodrošina satvaru Eiropas konkurences iestāžu sadarbībai gadījumos, kad piemērojams Līguma 81. un 82. pants, un ir pamats vienotas konkurences kultūras izveidei un uzturēšanai Eiropā. Šā tīkla nosaukums ir “Eiropas Konkurences tīkls” (EKT).

| 2. | VKI struktūra dažādās dalībvalstīs atšķiras. Dažās dalībvalstīs lietas izmeklē un visa veida lēmumus pieņem viena struktūra. Citās dalībvalstīs funkcijas ir sadalītas starp divām struktūrām, no kurām viena atbild par lietas izmeklēšanu, un otra, kas bieži vien ir kolēģija, atbild par lietas izlemšanu. Visbeidzot, atsevišķās dalībvalstīs aizlieguma lēmumus un/vai lēmumus par naudas soda noteikšanu var pieņemt tikai tiesa, bet cita konkurences iestāde darbojas kā prokurors, kas ceļ prasību tiesā. Dalībvalstīm ar Padomes regulas 35. pantu ir ļauts, ievērojot vispārīgo efektivitātes principu, izvēlēties struktūru vai struktūras, kas tiks norīkotas kā valsts konkurences iestādes, un noteikt to funkciju sadalījumu. Saskaņā ar Kopienas tiesību vispārīgajiem principiem dalībvalstīm ir pienākums izveidot sankciju sistēmu, kas par EK tiesību pārkāpumiem paredz iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas (3). Dalībvalstu tiesībaizsardzības sistēmas atšķiras, taču sadarbības nolūkā tās ir savstarpēji atzinušas šo sistēmu standartus (4). |
| --- | --- |

2.

VKI struktūra dažādās dalībvalstīs atšķiras. Dažās dalībvalstīs lietas izmeklē un visa veida lēmumus pieņem viena struktūra. Citās dalībvalstīs funkcijas ir sadalītas starp divām struktūrām, no kurām viena atbild par lietas izmeklēšanu, un otra, kas bieži vien ir kolēģija, atbild par lietas izlemšanu. Visbeidzot, atsevišķās dalībvalstīs aizlieguma lēmumus un/vai lēmumus par naudas soda noteikšanu var pieņemt tikai tiesa, bet cita konkurences iestāde darbojas kā prokurors, kas ceļ prasību tiesā. Dalībvalstīm ar Padomes regulas 35. pantu ir ļauts, ievērojot vispārīgo efektivitātes principu, izvēlēties struktūru vai struktūras, kas tiks norīkotas kā valsts konkurences iestādes, un noteikt to funkciju sadalījumu. Saskaņā ar Kopienas tiesību vispārīgajiem principiem dalībvalstīm ir pienākums izveidot sankciju sistēmu, kas par EK tiesību pārkāpumiem paredz iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas (3). Dalībvalstu tiesībaizsardzības sistēmas atšķiras, taču sadarbības nolūkā tās ir savstarpēji atzinušas šo sistēmu standartus (4).

| 3. | Tīklam, kuru veido konkurences iestādes, būtu jānodrošina gan darba efektīva sadale, gan faktiska un konsekventa EK konkurences noteikumu piemērošana. Tīkla darbības galvenie principi ir noteikti Padomes regulā un Padomes un Komisijas Kopīgajā paziņojumā par Eiropas Konkurences tīkla darbību. Šis paziņojums sniedz sīkāku informāciju par šo sistēmu. |
| --- | --- |

3.

Tīklam, kuru veido konkurences iestādes, būtu jānodrošina gan darba efektīva sadale, gan faktiska un konsekventa EK konkurences noteikumu piemērošana. Tīkla darbības galvenie principi ir noteikti Padomes regulā un Padomes un Komisijas Kopīgajā paziņojumā par Eiropas Konkurences tīkla darbību. Šis paziņojums sniedz sīkāku informāciju par šo sistēmu.

| 4. | Apspriedes un informācijas apmaiņa tīkla ietvaros ir darbības, kas tiek kārtotas starp publiskām tiesībaizsardzības iestādēm, un nemaina uzņēmumu tiesības vai pienākumus, kas izriet no Kopienas vai valstu tiesību aktiem. Katra konkurences iestāde pilnībā atbild par procesa pienācīgu norisi lietās, kuras tā izskata. |
| --- | --- |

4.

Apspriedes un informācijas apmaiņa tīkla ietvaros ir darbības, kas tiek kārtotas starp publiskām tiesībaizsardzības iestādēm, un nemaina uzņēmumu tiesības vai pienākumus, kas izriet no Kopienas vai valstu tiesību aktiem. Katra konkurences iestāde pilnībā atbild par procesa pienācīgu norisi lietās, kuras tā izskata.

2.   DARBA DALĪŠANA

2.1.   Dalīšanas principi

| 5. | Padomes regula ir balstīta uz paralēlu kompetenču sistēmu, kurā visām konkurences iestādēm ir pilnvaras piemērot Līguma 81. vai 82. pantu un kurā tās ir atbildīgas par darba efektīvu sadali attiecībā uz tām lietām, kurās ir nepieciešama izmeklēšana. Vienlaikus katram tīkla dalībniekam ir pilnīga rīcības brīvība izlemt, vai konkrēto lietu izmeklēt. Saskaņā ar šo paralēlo kompetenču sistēmu lietas var izskatīt:






  — | viena VKI, iespējams, ar citu dalībvalstu VKI palīdzību, vai |
| --- | --- | --- |

5.

Padomes regula ir balstīta uz paralēlu kompetenču sistēmu, kurā visām konkurences iestādēm ir pilnvaras piemērot Līguma 81. vai 82. pantu un kurā tās ir atbildīgas par darba efektīvu sadali attiecībā uz tām lietām, kurās ir nepieciešama izmeklēšana. Vienlaikus katram tīkla dalībniekam ir pilnīga rīcības brīvība izlemt, vai konkrēto lietu izmeklēt. Saskaņā ar šo paralēlo kompetenču sistēmu lietas var izskatīt:

—

viena VKI, iespējams, ar citu dalībvalstu VKI palīdzību, vai

| — | vairākas VKI, kas darbojas paralēli, vai |
| --- | --- |

—

vairākas VKI, kas darbojas paralēli, vai

| — | Komisija. |
| --- | --- |

—

Komisija.

| 6. | Lielākajā daļā gadījumu par lietu ir atbildīga iestāde, kas saņēmusi sūdzību vai sākusi procedūru (5) pēc savas iniciatīvas. Lietas nodošana tiktu paredzēta tikai procedūras sākumposmā (skatīt 18. punktu), ja attiecīgā iestāde uzskata, ka tā nevar sekmīgi uzņemties izskatīšanu, vai ja citas iestādes uzskata, ka tās var sekmīgi uzņemties izskatīšanu (skatīt 8.–15. punktu). |
| --- | --- |

6.

Lielākajā daļā gadījumu par lietu ir atbildīga iestāde, kas saņēmusi sūdzību vai sākusi procedūru (5) pēc savas iniciatīvas. Lietas nodošana tiktu paredzēta tikai procedūras sākumposmā (skatīt 18. punktu), ja attiecīgā iestāde uzskata, ka tā nevar sekmīgi uzņemties izskatīšanu, vai ja citas iestādes uzskata, ka tās var sekmīgi uzņemties izskatīšanu (skatīt 8.–15. punktu).

| 7. | Ja konstatēts, ka lietas nodošana ir nepieciešama efektīvai konkurences un Kopienas interešu aizsardzībai, tīkla dalībnieki pēc iespējas cenšas lietas nodot vienai konkurences iestādei, kas var sekmīgi uzņemties izskatīšanu (6). Jebkurā gadījumā lietas nodošanai jābūt ātram un efektīvam procesam, un tā nedrīkst aizkavēt notiekošo izmeklēšanu. |
| --- | --- |

7.

Ja konstatēts, ka lietas nodošana ir nepieciešama efektīvai konkurences un Kopienas interešu aizsardzībai, tīkla dalībnieki pēc iespējas cenšas lietas nodot vienai konkurences iestādei, kas var sekmīgi uzņemties izskatīšanu (6). Jebkurā gadījumā lietas nodošanai jābūt ātram un efektīvam procesam, un tā nedrīkst aizkavēt notiekošo izmeklēšanu.

| 8. | Uzskatāms, ka iestāde var sekmīgi uzņemties lietas izskatīšanu, ja ir izpildīti šādi trīs kumulatīvi nosacījumi:






  1) | nolīgumam vai praksei ir būtiska un tieša faktiskā vai paredzamā ietekme uz konkurenci tās teritorijā vai arī tie tiek īstenoti vai ir radušies tās teritorijā; |
| --- | --- | --- |

8.

Uzskatāms, ka iestāde var sekmīgi uzņemties lietas izskatīšanu, ja ir izpildīti šādi trīs kumulatīvi nosacījumi:

1)

nolīgumam vai praksei ir būtiska un tieša faktiskā vai paredzamā ietekme uz konkurenci tās teritorijā vai arī tie tiek īstenoti vai ir radušies tās teritorijā;

| 2) | iestāde spēj efektīvi izbeigt visu pārkāpumu, t. i., tā spēj izdot prettiesiskās darbības izbeigšanas rīkojumu, ar kuru pietiek pārkāpuma izbeigšanai, un attiecīgā gadījumā spēj piemērot atbilstīgu sodu par šo pārkāpumu; |
| --- | --- |

2)

iestāde spēj efektīvi izbeigt visu pārkāpumu, t. i., tā spēj izdot prettiesiskās darbības izbeigšanas rīkojumu, ar kuru pietiek pārkāpuma izbeigšanai, un attiecīgā gadījumā spēj piemērot atbilstīgu sodu par šo pārkāpumu;

| 3) | tā var savākt pārkāpuma pierādīšanai nepieciešamos pierādījumus, iespējams, ar citu iestāžu palīdzību. |
| --- | --- |

3)

tā var savākt pārkāpuma pierādīšanai nepieciešamos pierādījumus, iespējams, ar citu iestāžu palīdzību.

| 9. | Minētie kritēriji liecina, ka, lai varētu uzskatīt, ka dalībvalsts konkurences iestāde var sekmīgi uzņemties izskatīšanu, starp pārkāpumu un dalībvalsts teritoriju jābūt būtiskai saiknei. Paredzams, ka lielākajā daļā gadījumu iestādes tajās dalībvalstīs, kurās pārkāpums būtiski ietekmē konkurenci, var sekmīgi uzņemties izskatīšanu, ja tās spēj efektīvi izbeigt pārkāpumu, rīkojoties individuāli vai paralēli, izņemot, ja Komisija šo izskatīšanu var uzņemties sekmīgāk (skatīt 14. un 15. punktu). |
| --- | --- |

9.

Minētie kritēriji liecina, ka, lai varētu uzskatīt, ka dalībvalsts konkurences iestāde var sekmīgi uzņemties izskatīšanu, starp pārkāpumu un dalībvalsts teritoriju jābūt būtiskai saiknei. Paredzams, ka lielākajā daļā gadījumu iestādes tajās dalībvalstīs, kurās pārkāpums būtiski ietekmē konkurenci, var sekmīgi uzņemties izskatīšanu, ja tās spēj efektīvi izbeigt pārkāpumu, rīkojoties individuāli vai paralēli, izņemot, ja Komisija šo izskatīšanu var uzņemties sekmīgāk (skatīt 14. un 15. punktu).

| 10. | No tā izriet, ka parasti viena VKI var sekmīgi uzņemties to nolīgumu vai prakšu izskatīšanu, kas būtiski ietekmē konkurenci galvenokārt tās teritorijā.





  1. piemērs. Uzņēmumi, kas atrodas dalībvalstī A, ir iesaistīti kartelī, kurš nosaka cenu produktiem, kurus galvenokārt pārdod šajā dalībvalstī.


  VKI var sekmīgi uzņemties šīs lietas izskatīšanu. |
| --- | --- |

10.

No tā izriet, ka parasti viena VKI var sekmīgi uzņemties to nolīgumu vai prakšu izskatīšanu, kas būtiski ietekmē konkurenci galvenokārt tās teritorijā.

1. piemērs. Uzņēmumi, kas atrodas dalībvalstī A, ir iesaistīti kartelī, kurš nosaka cenu produktiem, kurus galvenokārt pārdod šajā dalībvalstī.

VKI var sekmīgi uzņemties šīs lietas izskatīšanu.

| 11. | Vienas VKI individuāla rīcība varētu būt piemērota arī tad, ja, neraugoties uz to, ka izskatīšanu sekmīgi var uzņemties vairāk nekā viena VKI, ar vienas VKI rīcību pietiek visa pārkāpuma izbeigšanai.





  2. piemērs. Divi uzņēmumi dalībvalstī A ir izveidojuši kopuzņēmumu. Kopuzņēmums sniedz pakalpojumus dalībvalstīs A un B un rada konkurences problēmu. Uzskatāms, ka šajā lietā efektīvu risinājumu var nodrošināt rīkojums par prettiesiskās darbības izbeigšanu, jo ar to var izbeigt visu pārkāpumu. Pierādījumi atrodas galvenokārt kopuzņēmuma birojos dalībvalstī A.


  Gan A, gan B dalībvalsts VKI var sekmīgi uzņemties izskatīšanu, taču A dalībvalsts VKI individuāla rīcība būtu pietiekama un efektīvāka nekā B dalībvalsts VKI individuāla rīcība vai abu VKI paralēla rīcība. |
| --- | --- |

11.

Vienas VKI individuāla rīcība varētu būt piemērota arī tad, ja, neraugoties uz to, ka izskatīšanu sekmīgi var uzņemties vairāk nekā viena VKI, ar vienas VKI rīcību pietiek visa pārkāpuma izbeigšanai.

2. piemērs. Divi uzņēmumi dalībvalstī A ir izveidojuši kopuzņēmumu. Kopuzņēmums sniedz pakalpojumus dalībvalstīs A un B un rada konkurences problēmu. Uzskatāms, ka šajā lietā efektīvu risinājumu var nodrošināt rīkojums par prettiesiskās darbības izbeigšanu, jo ar to var izbeigt visu pārkāpumu. Pierādījumi atrodas galvenokārt kopuzņēmuma birojos dalībvalstī A.

Gan A, gan B dalībvalsts VKI var sekmīgi uzņemties izskatīšanu, taču A dalībvalsts VKI individuāla rīcība būtu pietiekama un efektīvāka nekā B dalībvalsts VKI individuāla rīcība vai abu VKI paralēla rīcība.

| 12. | Divu vai triju VKI paralēla rīcība var būt lietderīga, ja nolīgumam vai praksei ir būtiska ietekme uz konkurenci galvenokārt to attiecīgajās teritorijās un tikai ar vienas VKI rīcību nepietiktu, lai izbeigtu visu pārkāpumu un/vai piemērotu tam atbilstīgu sodu.





  3. piemērs. Divi uzņēmumi vienojas noslēgt nolīgumu par tirgus sadali, paredzot, ka A dalībvalstī esošais uzņēmums darbojas tikai A dalībvalstī un B dalībvalstī esošais uzņēmums – tikai B dalībvalstī.


  A un B dalībvalsts VKI var sekmīgi uzņemties lietas izskatīšanu paralēli katra savā attiecīgajā teritorijā. |
| --- | --- |

12.

Divu vai triju VKI paralēla rīcība var būt lietderīga, ja nolīgumam vai praksei ir būtiska ietekme uz konkurenci galvenokārt to attiecīgajās teritorijās un tikai ar vienas VKI rīcību nepietiktu, lai izbeigtu visu pārkāpumu un/vai piemērotu tam atbilstīgu sodu.

3. piemērs. Divi uzņēmumi vienojas noslēgt nolīgumu par tirgus sadali, paredzot, ka A dalībvalstī esošais uzņēmums darbojas tikai A dalībvalstī un B dalībvalstī esošais uzņēmums – tikai B dalībvalstī.

A un B dalībvalsts VKI var sekmīgi uzņemties lietas izskatīšanu paralēli katra savā attiecīgajā teritorijā.

| 13. | Iestādes, kas kādā lietā rīkojas paralēli, pēc iespējas cenšas koordinēt savu rīcību. Tālab var būt noderīgi vienu no tām norīkot kā vadošo iestādi un tai deleģēt tādus uzdevumus kā, piemēram, izmeklēšanas pasākumu koordinēšana, tomēr katra iestāde joprojām pati atbild par savu procedūru. |
| --- | --- |

13.

Iestādes, kas kādā lietā rīkojas paralēli, pēc iespējas cenšas koordinēt savu rīcību. Tālab var būt noderīgi vienu no tām norīkot kā vadošo iestādi un tai deleģēt tādus uzdevumus kā, piemēram, izmeklēšanas pasākumu koordinēšana, tomēr katra iestāde joprojām pati atbild par savu procedūru.

| 14. | Komisija var īpaši sekmīgi uzņemties izskatīšanu, ja viens vai vairāki nolīgumi vai prakses, tostarp līdzīgu nolīgumu un prakses tīkli, ietekmē konkurenci vairāk nekā trijās dalībvalstīs (pārrobežu tirgi, kas aptver vairāk nekā trīs dalībvalstis vai vairākus valstu tirgus).





  4. piemērs. Divi uzņēmumi vienojas sadalīt tirgus vai noteikt cenas visā Kopienas teritorijā. Komisija var sekmīgi uzņemties šīs lietas izskatīšanu.

  5. piemērs. Uzņēmums, kam ir dominējošs stāvoklis četros dažādos valstu tirgos, ļaunprātīgi izmanto savu stāvokli, nosakot lojalitātes atlaides saviem izplatītājiem visos šajos tirgos. Komisija var sekmīgi uzņemties šīs lietas izskatīšanu. Tā var arī izskatīt vienas valsts tirgu, lai radītu “vadošo” lietu, savukārt pārējos valstu tirgus izskatītu attiecīgās VKI, īpaši tad, ja katram valsts tirgum nepieciešams atsevišķs novērtējums. |
| --- | --- |

14.

Komisija var īpaši sekmīgi uzņemties izskatīšanu, ja viens vai vairāki nolīgumi vai prakses, tostarp līdzīgu nolīgumu un prakses tīkli, ietekmē konkurenci vairāk nekā trijās dalībvalstīs (pārrobežu tirgi, kas aptver vairāk nekā trīs dalībvalstis vai vairākus valstu tirgus).

4. piemērs. Divi uzņēmumi vienojas sadalīt tirgus vai noteikt cenas visā Kopienas teritorijā. Komisija var sekmīgi uzņemties šīs lietas izskatīšanu.

5. piemērs. Uzņēmums, kam ir dominējošs stāvoklis četros dažādos valstu tirgos, ļaunprātīgi izmanto savu stāvokli, nosakot lojalitātes atlaides saviem izplatītājiem visos šajos tirgos. Komisija var sekmīgi uzņemties šīs lietas izskatīšanu. Tā var arī izskatīt vienas valsts tirgu, lai radītu “vadošo” lietu, savukārt pārējos valstu tirgus izskatītu attiecīgās VKI, īpaši tad, ja katram valsts tirgum nepieciešams atsevišķs novērtējums.

| 15. | Komisija turklāt var īpaši sekmīgi uzņemties lietas izskatīšanu, ja tā ir cieši saistīta ar citiem Kopienas noteikumiem, kurus drīkst piemērot tikai Komisija vai kurus tā var piemērot efektīvāk, vai ja Kopienas interesēs nepieciešams pieņemt Komisijas lēmumu, ar ko tiek pilnveidota Kopienas konkurences politika gadījumos, kad radusies jauna konkurences problēma vai nepieciešams nodrošināt tiesību aktu efektīvu izpildi. |
| --- | --- |

15.

Komisija turklāt var īpaši sekmīgi uzņemties lietas izskatīšanu, ja tā ir cieši saistīta ar citiem Kopienas noteikumiem, kurus drīkst piemērot tikai Komisija vai kurus tā var piemērot efektīvāk, vai ja Kopienas interesēs nepieciešams pieņemt Komisijas lēmumu, ar ko tiek pilnveidota Kopienas konkurences politika gadījumos, kad radusies jauna konkurences problēma vai nepieciešams nodrošināt tiesību aktu efektīvu izpildi.

2.2.   Sadarbības mehānismi attiecībā uz lietu sadali un palīdzību

2.2.1.   Informācija procedūras sākumposmā (Padomes regulas 11. pants)

| 16. | Lai konstatētu vairāku procedūru pastāvēšanu vienā lietā un nodrošinātu, ka lietu izskata konkurences iestāde, kas to var sekmīgi uzņemties, tīkla dalībniekiem agrīnā stadijā jābūt informētiem par lietām, ko izskata dažādās konkurences iestādēs (7). Ja lieta ir jānodod citai iestādei, ātra nodošana ir gan tīkla, gan attiecīgo uzņēmumu interesēs. |
| --- | --- |

16.

Lai konstatētu vairāku procedūru pastāvēšanu vienā lietā un nodrošinātu, ka lietu izskata konkurences iestāde, kas to var sekmīgi uzņemties, tīkla dalībniekiem agrīnā stadijā jābūt informētiem par lietām, ko izskata dažādās konkurences iestādēs (7). Ja lieta ir jānodod citai iestādei, ātra nodošana ir gan tīkla, gan attiecīgo uzņēmumu interesēs.

| 17. | Ar Padomes regulu ir izveidots mehānisms, ar kura palīdzību konkurences iestādes informē viena otru, lai nodrošinātu lietu efektīvu un ātru nodošanu. Padomes regulas 11. panta 3. punktā VKI ir noteikts pienākums, ka, rīkojoties saskaņā ar Līguma 81. vai 82. pantu, tām jāinformē Komisija pirms pirmā oficiālā izmeklēšanas pasākuma sākšanas vai nekavējoties pēc tam. Tajā noteikts arī, ka šo informāciju var darīt pieejamu citām VKI (8). Padomes regulas 11. panta 3. punkta pamatmērķis ir dot tīklam iespēju atklāt vairāku procedūru pastāvēšanu vienā lietā un atrisināt jautājumus par lietu iespējamo nodošanu, kolīdz iestāde sāk lietas izmeklēšanu. Tāpēc informācija VKI un Komisijai būtu jāsniedz pirms vai tieši pēc jebkuras rīcības, kas līdzinās izmeklēšanas pasākumiem, ko Komisija var veikt saskaņā ar Padomes regulas 18.–21. pantu. Komisija saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 2. punktu ir uzņēmusies tādu pašu pienākumu informēt VKI. Tīkla dalībnieki viens otru informē par izskatīšanā esošajām lietām, izmantojot standarta veidlapu, kas satur ierobežotu informāciju par lietu, piemēram, lietu izskatošās iestādes nosaukumu, produktu, attiecīgajām teritorijām un pusēm, iespējamo pārkāpumu, domājamo pārkāpuma ilgumu un lietas izcelsmi. Tie viens otram sniedz arī atjauninātu informāciju, ja notiek būtiskas izmaiņas. |
| --- | --- |

17.

Ar Padomes regulu ir izveidots mehānisms, ar kura palīdzību konkurences iestādes informē viena otru, lai nodrošinātu lietu efektīvu un ātru nodošanu. Padomes regulas 11. panta 3. punktā VKI ir noteikts pienākums, ka, rīkojoties saskaņā ar Līguma 81. vai 82. pantu, tām jāinformē Komisija pirms pirmā oficiālā izmeklēšanas pasākuma sākšanas vai nekavējoties pēc tam. Tajā noteikts arī, ka šo informāciju var darīt pieejamu citām VKI (8). Padomes regulas 11. panta 3. punkta pamatmērķis ir dot tīklam iespēju atklāt vairāku procedūru pastāvēšanu vienā lietā un atrisināt jautājumus par lietu iespējamo nodošanu, kolīdz iestāde sāk lietas izmeklēšanu. Tāpēc informācija VKI un Komisijai būtu jāsniedz pirms vai tieši pēc jebkuras rīcības, kas līdzinās izmeklēšanas pasākumiem, ko Komisija var veikt saskaņā ar Padomes regulas 18.–21. pantu. Komisija saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 2. punktu ir uzņēmusies tādu pašu pienākumu informēt VKI. Tīkla dalībnieki viens otru informē par izskatīšanā esošajām lietām, izmantojot standarta veidlapu, kas satur ierobežotu informāciju par lietu, piemēram, lietu izskatošās iestādes nosaukumu, produktu, attiecīgajām teritorijām un pusēm, iespējamo pārkāpumu, domājamo pārkāpuma ilgumu un lietas izcelsmi. Tie viens otram sniedz arī atjauninātu informāciju, ja notiek būtiskas izmaiņas.

| 18. | Ja rodas jautājumi par lietu nodošanu, tie jāatrisina ātri, parasti divu mēnešu laikā, skaitot no dienas, kad saskaņā ar Padomes regulas 11. pantu tīklam nosūtīta pirmā informācija. Šajā periodā konkurences iestādes cenšas panākt vienošanos par lietas iespējamo nodošanu un, attiecīgā gadījumā, par paralēlas rīcības kārtību. |
| --- | --- |

18.

Ja rodas jautājumi par lietu nodošanu, tie jāatrisina ātri, parasti divu mēnešu laikā, skaitot no dienas, kad saskaņā ar Padomes regulas 11. pantu tīklam nosūtīta pirmā informācija. Šajā periodā konkurences iestādes cenšas panākt vienošanos par lietas iespējamo nodošanu un, attiecīgā gadījumā, par paralēlas rīcības kārtību.

| 19. | Parasti lietas nodošanas perioda beigās noteiktajai konkurences iestādei vai iestādēm, kas izskata konkrēto lietu, tās izskatīšana jāturpina līdz procedūras noslēgumam. Lietas pārdale pēc sākotnējā nodošanas perioda, kas ilgst divus mēnešus, būtu pieļaujama tikai tad, ja par lietu zināmie fakti procedūras laikā būtiski mainās. |
| --- | --- |

19.

Parasti lietas nodošanas perioda beigās noteiktajai konkurences iestādei vai iestādēm, kas izskata konkrēto lietu, tās izskatīšana jāturpina līdz procedūras noslēgumam. Lietas pārdale pēc sākotnējā nodošanas perioda, kas ilgst divus mēnešus, būtu pieļaujama tikai tad, ja par lietu zināmie fakti procedūras laikā būtiski mainās.

2.2.2.   Procedūras apturēšana vai izbeigšana (Padomes regulas 13. pants)

| 20. | Ja to pašu nolīgumu vai praksi ir sākts izskatīt vairākās konkurences iestādēs vai nu tāpēc, ka tās ir saņēmušas sūdzību, vai tāpēc, ka tās lietas izskatīšanu ir sākušas pēc savas iniciatīvas, Padomes regulas 13. pants nodrošina juridisko pamatu lietas izskatīšanas apturēšanai vai sūdzības noraidīšanai, pamatojoties uz to, ka cita iestāde nodarbojas [izskata] vai ir nodarbojusies ar [izskatījusi] attiecīgo lietu. Padomes regulas 13. pantā “nodarbošanās ar lietu” nenozīmē, ka citā iestādē ir vienkārši iesniegta sūdzība. Tas nozīmē, ka otra iestāde pati izmeklē vai ir izmeklējusi šo lietu. |
| --- | --- |

20.

Ja to pašu nolīgumu vai praksi ir sākts izskatīt vairākās konkurences iestādēs vai nu tāpēc, ka tās ir saņēmušas sūdzību, vai tāpēc, ka tās lietas izskatīšanu ir sākušas pēc savas iniciatīvas, Padomes regulas 13. pants nodrošina juridisko pamatu lietas izskatīšanas apturēšanai vai sūdzības noraidīšanai, pamatojoties uz to, ka cita iestāde nodarbojas [izskata] vai ir nodarbojusies ar [izskatījusi] attiecīgo lietu. Padomes regulas 13. pantā “nodarbošanās ar lietu” nenozīmē, ka citā iestādē ir vienkārši iesniegta sūdzība. Tas nozīmē, ka otra iestāde pati izmeklē vai ir izmeklējusi šo lietu.

| 21. | Padomes regulas 13. pants ir piemērojams, ja cita iestāde izskata vai ir izskatījusi konkurences problēmu, uz ko ir norādījis sūdzības iesniedzējs, pat ja attiecīgā iestāde ir rīkojusies vai rīkojas, pamatojoties uz sūdzību, ko iesniedzis cits sūdzības iesniedzējs, vai pēc savas iniciatīvas sāktas procedūras rezultātā. Tas nozīmē, ka uz Padomes regulas 13. pantu var atsaukties, ja nolīgums vai prakse skar vienu un to pašu pārkāpumu vai pārkāpumus vienos un tajos pašos konkrētajos ģeogrāfiskajos vai produktu tirgos. |
| --- | --- |

21.

Padomes regulas 13. pants ir piemērojams, ja cita iestāde izskata vai ir izskatījusi konkurences problēmu, uz ko ir norādījis sūdzības iesniedzējs, pat ja attiecīgā iestāde ir rīkojusies vai rīkojas, pamatojoties uz sūdzību, ko iesniedzis cits sūdzības iesniedzējs, vai pēc savas iniciatīvas sāktas procedūras rezultātā. Tas nozīmē, ka uz Padomes regulas 13. pantu var atsaukties, ja nolīgums vai prakse skar vienu un to pašu pārkāpumu vai pārkāpumus vienos un tajos pašos konkrētajos ģeogrāfiskajos vai produktu tirgos.

| 22. | VKI var apturēt vai izbeigt savu procedūru, bet tai nav pienākuma to darīt. Padomes regulas 13. pants ļauj ņemt vērā katras konkrētās lietas īpatnības. Šis elastīgums ir svarīgs, jo, ja iestāde sūdzību būs noraidījusi pēc lietas būtības izmeklēšanas, cita iestāde, visticamāk, nevēlēsies lietu izskatīt atkārtoti. No otras puses, ja sūdzība noraidīta citu iemeslu dēļ (piemēram, iestāde nevarēja savākt pierādījumus, kas nepieciešami pārkāpuma pierādīšanai), cita iestāde varētu vēlēties veikt pati savu izmeklēšanu un izskatīt šo lietu. Attiecībā uz lietām, kas atrodas izskatīšanā, šis elastīgums izpaužas arī tādējādi, ka katra VKI var izvēlēties izbeigt vai apturēt procedūru. Iespējams, iestāde nevēlēsies izbeigt lietu, kamēr nav skaidri zināms citā iestādē izskatāmās lietas rezultāts. Iespēja apturēt savu procedūru ļauj iestādei paturēt iespēju par procedūras beigšanu lemt vēlāk. Šāds elastīgums sekmē arī noteikumu konsekventu piemērošanu. |
| --- | --- |

22.

VKI var apturēt vai izbeigt savu procedūru, bet tai nav pienākuma to darīt. Padomes regulas 13. pants ļauj ņemt vērā katras konkrētās lietas īpatnības. Šis elastīgums ir svarīgs, jo, ja iestāde sūdzību būs noraidījusi pēc lietas būtības izmeklēšanas, cita iestāde, visticamāk, nevēlēsies lietu izskatīt atkārtoti. No otras puses, ja sūdzība noraidīta citu iemeslu dēļ (piemēram, iestāde nevarēja savākt pierādījumus, kas nepieciešami pārkāpuma pierādīšanai), cita iestāde varētu vēlēties veikt pati savu izmeklēšanu un izskatīt šo lietu. Attiecībā uz lietām, kas atrodas izskatīšanā, šis elastīgums izpaužas arī tādējādi, ka katra VKI var izvēlēties izbeigt vai apturēt procedūru. Iespējams, iestāde nevēlēsies izbeigt lietu, kamēr nav skaidri zināms citā iestādē izskatāmās lietas rezultāts. Iespēja apturēt savu procedūru ļauj iestādei paturēt iespēju par procedūras beigšanu lemt vēlāk. Šāds elastīgums sekmē arī noteikumu konsekventu piemērošanu.

| 23. | Ja iestāde izbeidz vai aptur procedūru, jo šo lietu izskata cita iestāde, tā var saskaņā ar Padomes regulas 12. pantu nodot sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju iestādei, kas izskatīs lietu. |
| --- | --- |

23.

Ja iestāde izbeidz vai aptur procedūru, jo šo lietu izskata cita iestāde, tā var saskaņā ar Padomes regulas 12. pantu nodot sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju iestādei, kas izskatīs lietu.

| 24. | Padomes regulas 13. pantu var piemērot arī daļai no sūdzības vai daļai no lietas izskatīšanas procedūras. Iespējams, ka tikai daļa no sūdzības vai pēc savas iniciatīvas sāktas procedūras pārklājas ar lietu, kuru izskatījusi vai vēl izskata cita konkurences iestāde. Tādā gadījumā konkurences iestādei, kurā sūdzība iesniegta, ir tiesības noraidīt daļu sūdzības, pamatojoties uz Padomes regulas 13. pantu, un attiecīgi pienācīgā veidā izskatīt sūdzības atlikušo daļu. Tas pats princips ir piemērojams procedūras izbeigšanai. |
| --- | --- |

24.

Padomes regulas 13. pantu var piemērot arī daļai no sūdzības vai daļai no lietas izskatīšanas procedūras. Iespējams, ka tikai daļa no sūdzības vai pēc savas iniciatīvas sāktas procedūras pārklājas ar lietu, kuru izskatījusi vai vēl izskata cita konkurences iestāde. Tādā gadījumā konkurences iestādei, kurā sūdzība iesniegta, ir tiesības noraidīt daļu sūdzības, pamatojoties uz Padomes regulas 13. pantu, un attiecīgi pienācīgā veidā izskatīt sūdzības atlikušo daļu. Tas pats princips ir piemērojams procedūras izbeigšanai.

| 25. | Padomes regulas 13. pants nav vienīgais juridiskais pamats pēc savas iniciatīvas sāktu procedūru apturēšanai vai izbeigšanai vai sūdzību noraidīšanai. Šādi var rīkoties arī VKI saskaņā ar valsts procesuālajām tiesībām. Turklāt Komisija var noraidīt sūdzību Kopienas ieinteresētības trūkuma dēļ vai citu iemeslu dēļ, kas attiecas uz sūdzības būtību (9). |
| --- | --- |

25.

Padomes regulas 13. pants nav vienīgais juridiskais pamats pēc savas iniciatīvas sāktu procedūru apturēšanai vai izbeigšanai vai sūdzību noraidīšanai. Šādi var rīkoties arī VKI saskaņā ar valsts procesuālajām tiesībām. Turklāt Komisija var noraidīt sūdzību Kopienas ieinteresētības trūkuma dēļ vai citu iemeslu dēļ, kas attiecas uz sūdzības būtību (9).

2.2.3.   Konfidenciālas informācijas apmaiņa un izmantošana (Padomes regulas 12. pants)

| 26. | Svarīgs tīkla darbības elements ir visu konkurences iestāžu pilnvaras savstarpēji sniegt un izmantot informāciju (tostarp dokumentus, paziņojumus un digitālo informāciju), ko tās savākušas Līguma 81. un 82. panta piemērošanas mērķiem. Šīs pilnvaras ir priekšnosacījums lietu efektīvai un lietderīgai sadalei un izskatīšanai. |
| --- | --- |

26.

Svarīgs tīkla darbības elements ir visu konkurences iestāžu pilnvaras savstarpēji sniegt un izmantot informāciju (tostarp dokumentus, paziņojumus un digitālo informāciju), ko tās savākušas Līguma 81. un 82. panta piemērošanas mērķiem. Šīs pilnvaras ir priekšnosacījums lietu efektīvai un lietderīgai sadalei un izskatīšanai.

| 27. | Padomes regulas 12. pantā ir noteikts, ka Līguma 81. un 82. panta piemērošanas mērķiem Komisijai un dalībvalstu konkurences iestādēm ir pilnvaras savstarpēji sniegt un izmantot kā pierādījumus jebkādus faktiskos vai juridiskos apstākļus, tostarp konfidenciālu informāciju. Tas nozīmē, ka informācijas apmaiņa var notikt ne tikai starp VKI un Komisiju, bet arī starp divām vai vairākām VKI. Padomes regulas 12. pantam ir prioritāte salīdzinājumā ar dalībvalstu tiesību aktiem, kas ir pretrunā tai. To, vai pārsūtītāja iestāde informāciju ir savākusi likumīgā veidā, reglamentē šai iestādei piemērojamie tiesību akti. Pārsūtot informāciju, pārsūtītāja iestāde var informēt saņēmēju iestādi par to, vai informācijas vākšana ir tikusi vai vēl var tikt apstrīdēta. |
| --- | --- |

27.

Padomes regulas 12. pantā ir noteikts, ka Līguma 81. un 82. panta piemērošanas mērķiem Komisijai un dalībvalstu konkurences iestādēm ir pilnvaras savstarpēji sniegt un izmantot kā pierādījumus jebkādus faktiskos vai juridiskos apstākļus, tostarp konfidenciālu informāciju. Tas nozīmē, ka informācijas apmaiņa var notikt ne tikai starp VKI un Komisiju, bet arī starp divām vai vairākām VKI. Padomes regulas 12. pantam ir prioritāte salīdzinājumā ar dalībvalstu tiesību aktiem, kas ir pretrunā tai. To, vai pārsūtītāja iestāde informāciju ir savākusi likumīgā veidā, reglamentē šai iestādei piemērojamie tiesību akti. Pārsūtot informāciju, pārsūtītāja iestāde var informēt saņēmēju iestādi par to, vai informācijas vākšana ir tikusi vai vēl var tikt apstrīdēta.

| 28. | Informācijas apmaiņā un izmantošanā ir paredzēti jo īpaši šādi aizsardzības pasākumi attiecībā uz uzņēmumiem un fiziskām personām:






  a) | pirmkārt, Padomes regulas 28. pantā ir noteikts, ka “Komisija un dalībvalstu konkurences iestādes, to ierēdņi, darbinieki un citas personas, kas strādā šo iestāžu uzraudzībā ... neatklāj informāciju, kuru tie ieguvuši vai iemainījuši atbilstoši” Padomes regulai un kura “ir tāda veida, uz kuru attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums”. Tomēr uzņēmumu likumīgās intereses attiecībā uz komercnoslēpumu aizsardzību nedrīkst skart tās informācijas atklāšanu, kura nepieciešama, lai pierādītu Līguma 81. un 82. panta pārkāpumu. Padomes regulas 28. pantā lietotais termins “dienesta noslēpums” ir Kopienas tiesību jēdziens un ietver jo īpaši komercnoslēpumus un citu konfidenciālu informāciju. Tas visā Kopienā rada kopēju aizsardzības līmeņa minimumu; |
| --- | --- | --- |

28.

Informācijas apmaiņā un izmantošanā ir paredzēti jo īpaši šādi aizsardzības pasākumi attiecībā uz uzņēmumiem un fiziskām personām:

a)

pirmkārt, Padomes regulas 28. pantā ir noteikts, ka “Komisija un dalībvalstu konkurences iestādes, to ierēdņi, darbinieki un citas personas, kas strādā šo iestāžu uzraudzībā ... neatklāj informāciju, kuru tie ieguvuši vai iemainījuši atbilstoši” Padomes regulai un kura “ir tāda veida, uz kuru attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums”. Tomēr uzņēmumu likumīgās intereses attiecībā uz komercnoslēpumu aizsardzību nedrīkst skart tās informācijas atklāšanu, kura nepieciešama, lai pierādītu Līguma 81. un 82. panta pārkāpumu. Padomes regulas 28. pantā lietotais termins “dienesta noslēpums” ir Kopienas tiesību jēdziens un ietver jo īpaši komercnoslēpumus un citu konfidenciālu informāciju. Tas visā Kopienā rada kopēju aizsardzības līmeņa minimumu;

| b) | otrais aizsardzības pasākums attiecībā uz uzņēmumiem attiecas uz tādas informācijas izmantošanu, kuras apmaiņa notikusi tīklā. Saskaņā ar Padomes regulas 12. panta 2. punktu savstarpēji sniegto informāciju var izmantot kā pierādījumus vienīgi Līguma 81. vai 82. panta piemērošanai un attiecībā uz priekšmetu, par kuru tā vākta (10). Saskaņā ar Padomes regulas 12. panta 2. punktu informāciju, ar kuru apmainās, var izmantot arī valsts konkurences tiesību aktu paralēlai piemērošanai tajā pašā lietā. Tomēr tas ir iespējams tikai tad, ja valsts tiesību aktu piemērošanas rezultātā netiek konstatēts pārkāpums, kas nav Līguma 81. un 82. panta pārkāpums; |
| --- | --- |

b)

otrais aizsardzības pasākums attiecībā uz uzņēmumiem attiecas uz tādas informācijas izmantošanu, kuras apmaiņa notikusi tīklā. Saskaņā ar Padomes regulas 12. panta 2. punktu savstarpēji sniegto informāciju var izmantot kā pierādījumus vienīgi Līguma 81. vai 82. panta piemērošanai un attiecībā uz priekšmetu, par kuru tā vākta (10). Saskaņā ar Padomes regulas 12. panta 2. punktu informāciju, ar kuru apmainās, var izmantot arī valsts konkurences tiesību aktu paralēlai piemērošanai tajā pašā lietā. Tomēr tas ir iespējams tikai tad, ja valsts tiesību aktu piemērošanas rezultātā netiek konstatēts pārkāpums, kas nav Līguma 81. un 82. panta pārkāpums;

| c) | trešais aizsardzības pasākums, ko paredz Padomes regula, attiecas uz sankcijām pret fiziskām personām, kas pamatojas uz informācijas apmaiņu saskaņā ar 12. panta 1. punktu. Padomes regulā sankcijas par Līguma 81. un 82. panta pārkāpumiem paredzētas tikai uzņēmumiem. Dažu valstu tiesību aktos sankcijas saistībā ar Līguma 81. un 82. panta pārkāpumiem paredzētas arī fiziskām personām. Fiziskām personām parasti ir plašākas aizstāvības tiesības (piemēram, tiesības klusēt salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kas var tikai atteikties atbildēt uz jautājumiem, kuri liktu tiem atzīt pārkāpuma izdarīšanu (11)). Padomes regulas 12. panta 3. punkts nodrošina, ka no uzņēmumiem ievākto informāciju nevar izmantot tā, ka tiktu apieta fizisko personu aizsardzība, kuras līmenis ir augstāks. Šis noteikums liedz noteikt sankcijas pret fiziskām personām, pamatojoties uz informāciju, ar kuru apmaiņa notikusi saskaņā ar Padomes regulu, ja pārsūtītājas iestādes un saņēmējas iestādes tiesību akti neparedz līdzīga veida sankcijas attiecībā uz fiziskām personām, izņemot, ja pārsūtītāja iestāde ir ievērojusi attiecīgās fiziskās personas tiesības pierādījumu vākšanas jomā atbilstoši tādiem pašiem standartiem, kādus garantē saņēmēja iestāde. Sankciju raksturojumam valsts tiesību aktos (“administratīvas” vai “kriminālas”) Padomes regulas 12. panta 3. punkta piemērošanas mērķiem nav nozīmes. Ar Padomes regulu ir paredzēts nošķirt sankcijas, kuru rezultāts ir brīvības atņemšana, un attiecīgi cita veida sankcijas, piemēram, naudas sodus, ko nosaka fiziskām personām, un citas fizisko personu sankcijas. Ja gan pārsūtītājas iestādes, gan saņēmējas iestādes tiesību sistēma paredz līdzīga veida sankcijas (piemēram, abās dalībvalstīs uzņēmuma darbiniekam, kas ir bijis iesaistīts Līguma 81. vai 82. panta pārkāpumā, var uzlikt naudas sodu), saņēmēja iestāde var izmantot informāciju, kuras apmaiņa veikta saskaņā ar Padomes regulas 12. pantu. Šajā gadījumā procesuālās garantijas abās sistēmās ir uzskatāmas par līdzvērtīgām. Turpretī, ja abas tiesību sistēmas neparedz līdzīgas sankcijas, informāciju var izmantot tikai tad, ja konkrētajā lietā fiziskās personas tiesību aizsardzība tiek nodrošināta tādā pašā līmenī (skatīt Padomes regulas 12. panta 3. punktu). Tomēr pēdējā gadījumā brīvības atņemšanas sodu var piemērot tikai tad, ja gan pārsūtītājai iestādei, gan saņēmējai iestādei ir pilnvaras piemērot šādu sodu. |
| --- | --- |

c)

trešais aizsardzības pasākums, ko paredz Padomes regula, attiecas uz sankcijām pret fiziskām personām, kas pamatojas uz informācijas apmaiņu saskaņā ar 12. panta 1. punktu. Padomes regulā sankcijas par Līguma 81. un 82. panta pārkāpumiem paredzētas tikai uzņēmumiem. Dažu valstu tiesību aktos sankcijas saistībā ar Līguma 81. un 82. panta pārkāpumiem paredzētas arī fiziskām personām. Fiziskām personām parasti ir plašākas aizstāvības tiesības (piemēram, tiesības klusēt salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kas var tikai atteikties atbildēt uz jautājumiem, kuri liktu tiem atzīt pārkāpuma izdarīšanu (11)). Padomes regulas 12. panta 3. punkts nodrošina, ka no uzņēmumiem ievākto informāciju nevar izmantot tā, ka tiktu apieta fizisko personu aizsardzība, kuras līmenis ir augstāks. Šis noteikums liedz noteikt sankcijas pret fiziskām personām, pamatojoties uz informāciju, ar kuru apmaiņa notikusi saskaņā ar Padomes regulu, ja pārsūtītājas iestādes un saņēmējas iestādes tiesību akti neparedz līdzīga veida sankcijas attiecībā uz fiziskām personām, izņemot, ja pārsūtītāja iestāde ir ievērojusi attiecīgās fiziskās personas tiesības pierādījumu vākšanas jomā atbilstoši tādiem pašiem standartiem, kādus garantē saņēmēja iestāde. Sankciju raksturojumam valsts tiesību aktos (“administratīvas” vai “kriminālas”) Padomes regulas 12. panta 3. punkta piemērošanas mērķiem nav nozīmes. Ar Padomes regulu ir paredzēts nošķirt sankcijas, kuru rezultāts ir brīvības atņemšana, un attiecīgi cita veida sankcijas, piemēram, naudas sodus, ko nosaka fiziskām personām, un citas fizisko personu sankcijas. Ja gan pārsūtītājas iestādes, gan saņēmējas iestādes tiesību sistēma paredz līdzīga veida sankcijas (piemēram, abās dalībvalstīs uzņēmuma darbiniekam, kas ir bijis iesaistīts Līguma 81. vai 82. panta pārkāpumā, var uzlikt naudas sodu), saņēmēja iestāde var izmantot informāciju, kuras apmaiņa veikta saskaņā ar Padomes regulas 12. pantu. Šajā gadījumā procesuālās garantijas abās sistēmās ir uzskatāmas par līdzvērtīgām. Turpretī, ja abas tiesību sistēmas neparedz līdzīgas sankcijas, informāciju var izmantot tikai tad, ja konkrētajā lietā fiziskās personas tiesību aizsardzība tiek nodrošināta tādā pašā līmenī (skatīt Padomes regulas 12. panta 3. punktu). Tomēr pēdējā gadījumā brīvības atņemšanas sodu var piemērot tikai tad, ja gan pārsūtītājai iestādei, gan saņēmējai iestādei ir pilnvaras piemērot šādu sodu.

2.2.4.   Izmeklēšana (Padomes regulas 22. pants)

| 29. | Padomes regulā ir paredzēts, ka VKI var lūgt citas VKI palīdzību, lai šī VKI ievāktu informāciju tās vārdā. VKI var lūgt citai VKI arī veikt faktu vākšanas pasākumus tās vārdā. Ar Padomes regulas 12. pantu palīdzību sniedzošajai VKI ir dotas pilnvaras pārsūtīt ievākto informāciju pieprasījumu iesniegušajai VKI. Visu informācijas apmaiņu starp divām vai vairākām VKI un šīs informācijas izmantošanu pierādījumu statusā pieprasījumu iesniegušajā VKI veic saskaņā ar Padomes regulas 12. pantu. Ja VKI rīkojas citas VKI vārdā, tā rīkojas saskaņā ar saviem procedūras noteikumiem un saskaņā ar savām izmeklēšanas pilnvarām. |
| --- | --- |

29.

Padomes regulā ir paredzēts, ka VKI var lūgt citas VKI palīdzību, lai šī VKI ievāktu informāciju tās vārdā. VKI var lūgt citai VKI arī veikt faktu vākšanas pasākumus tās vārdā. Ar Padomes regulas 12. pantu palīdzību sniedzošajai VKI ir dotas pilnvaras pārsūtīt ievākto informāciju pieprasījumu iesniegušajai VKI. Visu informācijas apmaiņu starp divām vai vairākām VKI un šīs informācijas izmantošanu pierādījumu statusā pieprasījumu iesniegušajā VKI veic saskaņā ar Padomes regulas 12. pantu. Ja VKI rīkojas citas VKI vārdā, tā rīkojas saskaņā ar saviem procedūras noteikumiem un saskaņā ar savām izmeklēšanas pilnvarām.

| 30. | Saskaņā ar Padomes regulas 22. panta 2. punktu Komisija var lūgt VKI veikt pārbaudi tās vārdā. Komisija var vai nu pieņemt lēmumu saskaņā ar Padomes regulas 20. panta 4. punktu, vai vienkārši izteikt pieprasījumu VKI. VKI ierēdņi izmanto savas pilnvaras saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem. Pārbaudes laikā Komisijas darbinieki var palīdzēt VKI. |
| --- | --- |

30.

Saskaņā ar Padomes regulas 22. panta 2. punktu Komisija var lūgt VKI veikt pārbaudi tās vārdā. Komisija var vai nu pieņemt lēmumu saskaņā ar Padomes regulas 20. panta 4. punktu, vai vienkārši izteikt pieprasījumu VKI. VKI ierēdņi izmanto savas pilnvaras saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem. Pārbaudes laikā Komisijas darbinieki var palīdzēt VKI.

2.3.   Uzņēmumu stāvoklis

2.3.1.   Vispārīga informācija

| 31. | Visi tīkla dalībnieki cenšas padarīt lietu sadali par ātru un efektīvu procesu. Ievērojot to, ka ar Padomes regulu ir radīta paralēlu kompetenču sistēma, lietu sadale starp tīkla dalībniekiem izpaužas tikai kā darba dalīšana, kurā dažas iestādes atturas no rīcības. Tāpēc uzņēmumiem, kuri iesaistīti pārkāpumā vai kurus pārkāpums ietekmējis, lietu sadale nerada individuālas tiesības izvēlēties konkrētu iestādi, kura izskatīs lietu. |
| --- | --- |

31.

Visi tīkla dalībnieki cenšas padarīt lietu sadali par ātru un efektīvu procesu. Ievērojot to, ka ar Padomes regulu ir radīta paralēlu kompetenču sistēma, lietu sadale starp tīkla dalībniekiem izpaužas tikai kā darba dalīšana, kurā dažas iestādes atturas no rīcības. Tāpēc uzņēmumiem, kuri iesaistīti pārkāpumā vai kurus pārkāpums ietekmējis, lietu sadale nerada individuālas tiesības izvēlēties konkrētu iestādi, kura izskatīs lietu.

| 32. | Ja lieta ir nodota konkrētajai konkurences iestādei, tas ir tāpēc, ka iepriekš noteikto sadales kritēriju piemērošanas rezultātā ir secināts, ka šī iestāde var sekmīgi uzņemties šīs lietas izskatīšanu, rīkojoties individuāli vai paralēli. Konkurences iestāde, kurai lieta ir nodota, jebkurā gadījumā attiecībā uz šo pārkāpumu būtu varējusi sākt procedūru pēc savas iniciatīvas. |
| --- | --- |

32.

Ja lieta ir nodota konkrētajai konkurences iestādei, tas ir tāpēc, ka iepriekš noteikto sadales kritēriju piemērošanas rezultātā ir secināts, ka šī iestāde var sekmīgi uzņemties šīs lietas izskatīšanu, rīkojoties individuāli vai paralēli. Konkurences iestāde, kurai lieta ir nodota, jebkurā gadījumā attiecībā uz šo pārkāpumu būtu varējusi sākt procedūru pēc savas iniciatīvas.

| 33. | Turklāt visas konkurences iestādes piemēro Kopienas konkurences tiesības, un Padomes regula nosaka mehānismus, ar kuriem nodrošināt noteikumu konsekventu piemērošanu. |
| --- | --- |

33.

Turklāt visas konkurences iestādes piemēro Kopienas konkurences tiesības, un Padomes regula nosaka mehānismus, ar kuriem nodrošināt noteikumu konsekventu piemērošanu.

| 34. | Ja lietu pārdala starp tīkla dalībniekiem, iesaistītās konkurences iestādes pēc iespējas drīz informē attiecīgos uzņēmumus un sūdzības iesniedzēju(-us). |
| --- | --- |

34.

Ja lietu pārdala starp tīkla dalībniekiem, iesaistītās konkurences iestādes pēc iespējas drīz informē attiecīgos uzņēmumus un sūdzības iesniedzēju(-us).

2.3.2.   Sūdzības iesniedzēju stāvoklis

| 35. | Ja saskaņā ar Padomes regulas 7. pantu sūdzība ir iesniegta Komisijā un ja Komisija sūdzību neizmeklē vai neaizliedz nolīgumu vai praksi, par ko ir iesniegta sūdzība, sūdzības iesniedzējam ir tiesības saņemt lēmumu par sūdzības noraidīšanu. Minētais neskar Komisijas īstenošanas regulas (12) 7. panta 3. punktu. To sūdzības iesniedzēju tiesības, kuri sūdzību iesniedz VKI, nosaka attiecīgie valsts tiesību akti. |
| --- | --- |

35.

Ja saskaņā ar Padomes regulas 7. pantu sūdzība ir iesniegta Komisijā un ja Komisija sūdzību neizmeklē vai neaizliedz nolīgumu vai praksi, par ko ir iesniegta sūdzība, sūdzības iesniedzējam ir tiesības saņemt lēmumu par sūdzības noraidīšanu. Minētais neskar Komisijas īstenošanas regulas (12) 7. panta 3. punktu. To sūdzības iesniedzēju tiesības, kuri sūdzību iesniedz VKI, nosaka attiecīgie valsts tiesību akti.

| 36. | Papildus tam Padomes regulas 13. pantā visām VKI ir paredzēta iespēja apturēt vai izbeigt sūdzības izskatīšanu, pamatojoties uz to, ka to pašu lietu ir izskatījusi vai izskata cita konkurences iestāde. Minētais pants turklāt dod Komisijai iespēju noraidīt sūdzību, pamatojoties uz to, ka lietu ir izskatījusi vai izskata dalībvalsts konkurences iestāde. Ar Padomes regulas 12. pantu konkurences iestādēm ir atļauts tīklā pārsūtīt informāciju, ja ir ievēroti minētajā pantā paredzētie aizsardzības pasākumi (skatīt 28. punktu). |
| --- | --- |

36.

Papildus tam Padomes regulas 13. pantā visām VKI ir paredzēta iespēja apturēt vai izbeigt sūdzības izskatīšanu, pamatojoties uz to, ka to pašu lietu ir izskatījusi vai izskata cita konkurences iestāde. Minētais pants turklāt dod Komisijai iespēju noraidīt sūdzību, pamatojoties uz to, ka lietu ir izskatījusi vai izskata dalībvalsts konkurences iestāde. Ar Padomes regulas 12. pantu konkurences iestādēm ir atļauts tīklā pārsūtīt informāciju, ja ir ievēroti minētajā pantā paredzētie aizsardzības pasākumi (skatīt 28. punktu).

2.3.3.   To pieteikuma iesniedzēju stāvoklis, kuri iesniedz pieteikumu par iecietības programmas izmantošanu

| 37. | Komisija uzskata (13), ka Kopienas interesēs ir nodrošināt labvēlīgu režīmu uzņēmumiem, kuri sadarbojas ar Komisiju karteļu pārkāpumu izmeklēšanā. Arī virkne dalībvalstu ir pieņēmušas iecietības programmas (14), kas attiecas uz karteļu izmeklēšanām. Šo iecietības programmu mērķis ir atvieglot konkurences iestādēm karteļu atklāšanu un tādējādi darboties kā līdzeklim, kas attur no dalības nelikumīgos karteļos. |
| --- | --- |

37.

Komisija uzskata (13), ka Kopienas interesēs ir nodrošināt labvēlīgu režīmu uzņēmumiem, kuri sadarbojas ar Komisiju karteļu pārkāpumu izmeklēšanā. Arī virkne dalībvalstu ir pieņēmušas iecietības programmas (14), kas attiecas uz karteļu izmeklēšanām. Šo iecietības programmu mērķis ir atvieglot konkurences iestādēm karteļu atklāšanu un tādējādi darboties kā līdzeklim, kas attur no dalības nelikumīgos karteļos.

| 38. | Tā kā Eiropas Savienības līmenī nav pilnībā saskaņotas iecietības programmu sistēmas, vienai iestādei iesniegts pieteikums par iecietību nav uzskatāms par šādu pieteikumu kādai citai iestādei. Tāpēc pieteikuma iesniedzēja interesēs ir lūgt iecietības piemērošanu visām konkurences iestādēm, kuru kompetencē ir Līguma 81. panta piemērošana teritorijā, ko ietekmē pārkāpums, un kuras var uzskatīt par iestādēm, kas var sekmīgi rīkoties attiecībā uz konkrēto pārkāpumu (15). Ņemot vērā laika faktora nozīmīgumu vairākumā esošo iecietības programmu, pieteikuma iesniedzējiem jāapsver, vai nebūtu lietderīgi savus iecietības pieteikumus attiecīgajām iestādēm iesniegt vienlaikus. Pieteikuma iesniedzēja ziņā ir veikt pasākumus, kas tam šķiet piemēroti savu tiesību aizsargāšanai saistībā ar iespējamo procedūras sākšanu šajās iestādēs. |
| --- | --- |

38.

Tā kā Eiropas Savienības līmenī nav pilnībā saskaņotas iecietības programmu sistēmas, vienai iestādei iesniegts pieteikums par iecietību nav uzskatāms par šādu pieteikumu kādai citai iestādei. Tāpēc pieteikuma iesniedzēja interesēs ir lūgt iecietības piemērošanu visām konkurences iestādēm, kuru kompetencē ir Līguma 81. panta piemērošana teritorijā, ko ietekmē pārkāpums, un kuras var uzskatīt par iestādēm, kas var sekmīgi rīkoties attiecībā uz konkrēto pārkāpumu (15). Ņemot vērā laika faktora nozīmīgumu vairākumā esošo iecietības programmu, pieteikuma iesniedzējiem jāapsver, vai nebūtu lietderīgi savus iecietības pieteikumus attiecīgajām iestādēm iesniegt vienlaikus. Pieteikuma iesniedzēja ziņā ir veikt pasākumus, kas tam šķiet piemēroti savu tiesību aizsargāšanai saistībā ar iespējamo procedūras sākšanu šajās iestādēs.

| 39. | Tāpat kā attiecībā uz visām lietām, kurās piemēro Līguma 81. un 82. pantu, ja VKI izskata lietu, kas ierosināta, pamatojoties uz iecietības pieteikumu, tai ir jāinformē Komisija, un tā var šo informāciju darīt pieejamu citiem tīkla dalībniekiem saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 3. punktu (skatīt 16. un turpmākos punktus). Komisija saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 2. punktu ir uzņēmusies tādu pašu pienākumu informēt VKI. Tomēr šādos gadījumos tīklam saskaņā ar 11. pantu iesniegto informāciju citi tīkla dalībnieki neizmanto kā pamatu izmeklēšanas sākšanai savā vārdā vai nu saskaņā ar Līguma konkurences noteikumiem, vai VKI gadījumā – saskaņā ar attiecīgās valsts konkurences tiesību aktiem vai citiem tiesību aktiem (16). Tas neskar iestādes pilnvaras sākt izmeklēšanu, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no citiem avotiem, vai, ievērojot 40. un 41. punktu, saskaņā ar 12. pantu pieprasīt, saņemt un izmantot informāciju no jebkura tīkla dalībnieka, tostarp no tā tīkla dalībnieka, kam iesniegts iecietības pieteikums. |
| --- | --- |

39.

Tāpat kā attiecībā uz visām lietām, kurās piemēro Līguma 81. un 82. pantu, ja VKI izskata lietu, kas ierosināta, pamatojoties uz iecietības pieteikumu, tai ir jāinformē Komisija, un tā var šo informāciju darīt pieejamu citiem tīkla dalībniekiem saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 3. punktu (skatīt 16. un turpmākos punktus). Komisija saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 2. punktu ir uzņēmusies tādu pašu pienākumu informēt VKI. Tomēr šādos gadījumos tīklam saskaņā ar 11. pantu iesniegto informāciju citi tīkla dalībnieki neizmanto kā pamatu izmeklēšanas sākšanai savā vārdā vai nu saskaņā ar Līguma konkurences noteikumiem, vai VKI gadījumā – saskaņā ar attiecīgās valsts konkurences tiesību aktiem vai citiem tiesību aktiem (16). Tas neskar iestādes pilnvaras sākt izmeklēšanu, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no citiem avotiem, vai, ievērojot 40. un 41. punktu, saskaņā ar 12. pantu pieprasīt, saņemt un izmantot informāciju no jebkura tīkla dalībnieka, tostarp no tā tīkla dalībnieka, kam iesniegts iecietības pieteikums.

| 40. | Izņemot 41. punktā noteikto, informācija, ko brīvprātīgi iesniedzis iecietības pieteikuma iesniedzējs, var saskaņā ar Padomes regulas 12. pantu tikt pārsūtīta citam tīkla dalībniekam vienīgi ar pieteikuma iesniedzēja piekrišanu. Līdzīgi citu informāciju, kura iegūta pārbaudes gaitā vai pēc tās vai ar citiem faktu vākšanas pasākumiem vai pēc tiem, kas nevarētu tikt veikti nekā citādi kā tikai iecietības pieteikuma rezultātā, pārsūta citai iestādei saskaņā ar Padomes regulas 12. pantu tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs ir piekritis, ka minētajai iestādei pārsūta informāciju, ko tas ir brīvprātīgi sniedzis savā iecietības pieteikumā. Tīkla dalībnieki iedrošina iecietības pieteikuma iesniedzējus sniegt šādu piekrišanu, jo īpaši attiecībā uz informācijas izpaušanu iestādēm, kuras pieteikuma iesniedzējam varētu piemērot iecietību. Ja iecietības pieteikuma iesniedzējs ir piekritis, ka informāciju pārsūta citai iestādei, šo piekrišanu vairs nevar atsaukt. Tomēr šis punkts neskar pieteikuma iesniedzēja pienākumu iesniegt iecietības pieteikumus jebkurai pēc tā ieskatiem atbilstīgai iestādei. |
| --- | --- |

40.

Izņemot 41. punktā noteikto, informācija, ko brīvprātīgi iesniedzis iecietības pieteikuma iesniedzējs, var saskaņā ar Padomes regulas 12. pantu tikt pārsūtīta citam tīkla dalībniekam vienīgi ar pieteikuma iesniedzēja piekrišanu. Līdzīgi citu informāciju, kura iegūta pārbaudes gaitā vai pēc tās vai ar citiem faktu vākšanas pasākumiem vai pēc tiem, kas nevarētu tikt veikti nekā citādi kā tikai iecietības pieteikuma rezultātā, pārsūta citai iestādei saskaņā ar Padomes regulas 12. pantu tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs ir piekritis, ka minētajai iestādei pārsūta informāciju, ko tas ir brīvprātīgi sniedzis savā iecietības pieteikumā. Tīkla dalībnieki iedrošina iecietības pieteikuma iesniedzējus sniegt šādu piekrišanu, jo īpaši attiecībā uz informācijas izpaušanu iestādēm, kuras pieteikuma iesniedzējam varētu piemērot iecietību. Ja iecietības pieteikuma iesniedzējs ir piekritis, ka informāciju pārsūta citai iestādei, šo piekrišanu vairs nevar atsaukt. Tomēr šis punkts neskar pieteikuma iesniedzēja pienākumu iesniegt iecietības pieteikumus jebkurai pēc tā ieskatiem atbilstīgai iestādei.

| 41. | Neatkarīgi no iepriekšminētā, pieteikuma iesniedzēja piekrišana informācijas pārsūtīšanai citai iestādei saskaņā ar Padomes regulas 12. pantu nav nepieciešama jebkurā no šādiem gadījumiem:






  (1) | piekrišana nav nepieciešama, ja arī saņēmēja iestāde ir saņēmusi iecietības pieteikumu attiecībā uz to pašu pārkāpumu no tā paša pieteikuma iesniedzēja kā pārsūtītāja iestāde, ar noteikumu, ka informācijas pārsūtīšanas brīdī pieteikuma iesniedzējs nevar atsaukt informāciju, ko tas iesniedzis saņēmējai iestādei; |
| --- | --- | --- |

41.

Neatkarīgi no iepriekšminētā, pieteikuma iesniedzēja piekrišana informācijas pārsūtīšanai citai iestādei saskaņā ar Padomes regulas 12. pantu nav nepieciešama jebkurā no šādiem gadījumiem:

(1)

piekrišana nav nepieciešama, ja arī saņēmēja iestāde ir saņēmusi iecietības pieteikumu attiecībā uz to pašu pārkāpumu no tā paša pieteikuma iesniedzēja kā pārsūtītāja iestāde, ar noteikumu, ka informācijas pārsūtīšanas brīdī pieteikuma iesniedzējs nevar atsaukt informāciju, ko tas iesniedzis saņēmējai iestādei;

| (2) | piekrišana nav nepieciešama, ja saņēmēja iestāde ir rakstiski uzņēmusies saistības par to, ka ne tā, ne arī jebkura cita iestāde, kurai informācija pārsūtīta vēlāk, neizmantos tai(tām) pārsūtīto informāciju un jebkādu citu informāciju, ko tā(tās) varētu iegūt pēc pārsūtīšanas datuma un laika, ko atzīmējusi pārsūtītāja iestāde, lai noteiktu sankcijas:






  a) | iecietības pieteikuma iesniedzējam; |
| --- | --- | --- |

(2)

piekrišana nav nepieciešama, ja saņēmēja iestāde ir rakstiski uzņēmusies saistības par to, ka ne tā, ne arī jebkura cita iestāde, kurai informācija pārsūtīta vēlāk, neizmantos tai(tām) pārsūtīto informāciju un jebkādu citu informāciju, ko tā(tās) varētu iegūt pēc pārsūtīšanas datuma un laika, ko atzīmējusi pārsūtītāja iestāde, lai noteiktu sankcijas:

a)

iecietības pieteikuma iesniedzējam;

| b) | jebkurai citai juridiskai vai fiziskai personai, uz kuru attiecas labvēlības režīms, ko pārsūtītāja iestāde piedāvā sakarā ar pieteikumu, kuru tā iesniedzējs iesniedzis saskaņā ar iecietības programmu; |
| --- | --- |

b)

jebkurai citai juridiskai vai fiziskai personai, uz kuru attiecas labvēlības režīms, ko pārsūtītāja iestāde piedāvā sakarā ar pieteikumu, kuru tā iesniedzējs iesniedzis saskaņā ar iecietības programmu;

| c) | to personu jebkuram darbiniekam vai bijušajam darbiniekam, kas minētas a) vai b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

to personu jebkuram darbiniekam vai bijušajam darbiniekam, kas minētas a) vai b) apakšpunktā.

Pieteikuma iesniedzējam nodrošina saņemošās iestādes rakstisko saistību kopiju;

| (3) | gadījumā, ja kāds tīkla dalībnieks saskaņā ar Padomes regulas 22. panta 1. punktu informāciju vāc tā tīkla dalībnieka vārdā un uzdevumā, kuram ir iesniegts iecietības pieteikums, nav nepieciešama piekrišana, lai šādu informāciju pārsūtītu un to izmantotu tīkla dalībnieks, kam tika iesniegts pieteikums. |
| --- | --- |

(3)

gadījumā, ja kāds tīkla dalībnieks saskaņā ar Padomes regulas 22. panta 1. punktu informāciju vāc tā tīkla dalībnieka vārdā un uzdevumā, kuram ir iesniegts iecietības pieteikums, nav nepieciešama piekrišana, lai šādu informāciju pārsūtītu un to izmantotu tīkla dalībnieks, kam tika iesniegts pieteikums.

| 42. | Informāciju, kas attiecas uz lietām, kuras ierosinātas, pamatojoties uz iecietības pieteikumu, un kas iesniegta Komisijai saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 3. punktu (17), dara pieejamu vienīgi tām VKI, kas ir apņēmušās ievērot iepriekš minētos principus (skatīt 72. punktu). Tas pats princips piemērojams, ja lietu ierosinājusi Komisija, pamatojoties uz tai iesniegtu iecietības pieteikumu. Minētais neskar nevienas iestādes pilnvaras saņemt informāciju saskaņā ar Padomes regulas 12. pantu, tomēr ar noteikumu, ka tiek ievēroti 40. un 41. punkta noteikumi. |
| --- | --- |

42.

Informāciju, kas attiecas uz lietām, kuras ierosinātas, pamatojoties uz iecietības pieteikumu, un kas iesniegta Komisijai saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 3. punktu (17), dara pieejamu vienīgi tām VKI, kas ir apņēmušās ievērot iepriekš minētos principus (skatīt 72. punktu). Tas pats princips piemērojams, ja lietu ierosinājusi Komisija, pamatojoties uz tai iesniegtu iecietības pieteikumu. Minētais neskar nevienas iestādes pilnvaras saņemt informāciju saskaņā ar Padomes regulas 12. pantu, tomēr ar noteikumu, ka tiek ievēroti 40. un 41. punkta noteikumi.

3.   EK KONKURENCES NOTEIKUMU KONSEKVENTA PIEMĒROŠANA
   (18)

3.1.   Sadarbības mehānisms (Padomes regulas 11. panta 4. un 5. punkts)

| 43. | Padomes Regulas mērķis ir Līguma 81. un 82. panta konsekventa piemērošana visā Kopienā. Saistībā ar šo VKI ir jāievēro konverģences noteikums, kas ietverts Padomes regulas 3. panta 2. punktā. Saskaņā ar 16. panta 2. punktu VKI, atbilstoši Līguma 81. vai 82. pantam lemjot par nolīgumiem, lēmumiem un darbībām, uz kuriem jau attiecas Komisijas lēmums, nevar pieņemt lēmumus, kas būtu pretrunā Komisijas pieņemtajiem lēmumiem. Konkurences iestāžu tīklā Komisija kā Līguma uzraudzītāja ir pēdējā, bet ne vienīgā iestāde, kas atbild par politikas izstrādi un konsekvences nodrošināšanu attiecībā uz EK konkurences tiesību aktu piemērošanu. |
| --- | --- |

43.

Padomes Regulas mērķis ir Līguma 81. un 82. panta konsekventa piemērošana visā Kopienā. Saistībā ar šo VKI ir jāievēro konverģences noteikums, kas ietverts Padomes regulas 3. panta 2. punktā. Saskaņā ar 16. panta 2. punktu VKI, atbilstoši Līguma 81. vai 82. pantam lemjot par nolīgumiem, lēmumiem un darbībām, uz kuriem jau attiecas Komisijas lēmums, nevar pieņemt lēmumus, kas būtu pretrunā Komisijas pieņemtajiem lēmumiem. Konkurences iestāžu tīklā Komisija kā Līguma uzraudzītāja ir pēdējā, bet ne vienīgā iestāde, kas atbild par politikas izstrādi un konsekvences nodrošināšanu attiecībā uz EK konkurences tiesību aktu piemērošanu.

| 44. | Saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 4. punktu VKI informē Komisiju ne vēlāk kā 30 dienas pirms tam, kad tā pieņem Līguma 81. vai 82. panta piemērošanas lēmumu, ar kuru pieprasa pārkāpuma izbeigšanu, pieņem saistības vai atsauc grupu atbrīvojuma regulas piemērošanu. Vismaz 30 dienas pirms lēmuma pieņemšanas tās nosūta Komisijai lietas kopsavilkumu un paredzēto lēmumu vai, ja tāda nav, jebkādu citu dokumentu, kurā norādīta iecerētā rīcība. |
| --- | --- |

44.

Saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 4. punktu VKI informē Komisiju ne vēlāk kā 30 dienas pirms tam, kad tā pieņem Līguma 81. vai 82. panta piemērošanas lēmumu, ar kuru pieprasa pārkāpuma izbeigšanu, pieņem saistības vai atsauc grupu atbrīvojuma regulas piemērošanu. Vismaz 30 dienas pirms lēmuma pieņemšanas tās nosūta Komisijai lietas kopsavilkumu un paredzēto lēmumu vai, ja tāda nav, jebkādu citu dokumentu, kurā norādīta iecerētā rīcība.

| 45. | Tāpat kā saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 3. punktu, pienākums attiecas uz Komisijas informēšanu, taču VKI, kas informē Komisiju, var šajā informācijā dalīties ar citiem tīkla dalībniekiem. |
| --- | --- |

45.

Tāpat kā saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 3. punktu, pienākums attiecas uz Komisijas informēšanu, taču VKI, kas informē Komisiju, var šajā informācijā dalīties ar citiem tīkla dalībniekiem.

| 46. | Ja VKI ir informējusi Komisiju saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 4. punktu, bet nav ievērots 30 dienu termiņš, lēmumu var pieņemt, ja vien Komisija nav sākusi savu procedūru. Komisija var sniegt rakstiskus apsvērumus par lietu, pirms VKI pieņem lēmumu. VKI un Komisija pienācīgi gādā par to, lai nodrošinātu Kopienas tiesību konsekventu piemērošanu (skatīt 3. punktu). |
| --- | --- |

46.

Ja VKI ir informējusi Komisiju saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 4. punktu, bet nav ievērots 30 dienu termiņš, lēmumu var pieņemt, ja vien Komisija nav sākusi savu procedūru. Komisija var sniegt rakstiskus apsvērumus par lietu, pirms VKI pieņem lēmumu. VKI un Komisija pienācīgi gādā par to, lai nodrošinātu Kopienas tiesību konsekventu piemērošanu (skatīt 3. punktu).

| 47. | Ja īpašu apstākļu dēļ valsts lēmumu nepieciešams pieņemt mazāk nekā 30 dienu laikā no informācijas nosūtīšanas saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 4. punktu, attiecīgā VKI var lūgt Komisiju reaģēt ātrāk. Komisija centīsies reaģēt, cik ātri vien iespējams. |
| --- | --- |

47.

Ja īpašu apstākļu dēļ valsts lēmumu nepieciešams pieņemt mazāk nekā 30 dienu laikā no informācijas nosūtīšanas saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 4. punktu, attiecīgā VKI var lūgt Komisiju reaģēt ātrāk. Komisija centīsies reaģēt, cik ātri vien iespējams.

| 48. | Arī cita veida lēmumi, t. i., lēmumi, ar kuriem noraida sūdzības, lēmumi, ar kuriem izbeidz pēc savas iniciatīvas sāktu procedūru, vai lēmumi, ar kuriem nosaka pagaidu noregulējuma pasākumus, var būt svarīgi no konkurences politikas viedokļa, un tīkla dalībnieki var būt ieinteresēti informēt viens otru par tiem un, iespējams, tos apspriest. Tāpēc VKI var, pamatojoties uz Padomes regulas 11. panta 5. punktu, informēt Komisiju un tīklu par visām citām lietām, kurās piemēro EK konkurences tiesību aktus. |
| --- | --- |

48.

Arī cita veida lēmumi, t. i., lēmumi, ar kuriem noraida sūdzības, lēmumi, ar kuriem izbeidz pēc savas iniciatīvas sāktu procedūru, vai lēmumi, ar kuriem nosaka pagaidu noregulējuma pasākumus, var būt svarīgi no konkurences politikas viedokļa, un tīkla dalībnieki var būt ieinteresēti informēt viens otru par tiem un, iespējams, tos apspriest. Tāpēc VKI var, pamatojoties uz Padomes regulas 11. panta 5. punktu, informēt Komisiju un tīklu par visām citām lietām, kurās piemēro EK konkurences tiesību aktus.

| 49. | Visiem tīkla dalībniekiem būtu jāinformē vienam otru par to savu procedūru izbeigšanu, par kurām tīklam paziņots saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 2. un 3. punktu (19). |
| --- | --- |

49.

Visiem tīkla dalībniekiem būtu jāinformē vienam otru par to savu procedūru izbeigšanu, par kurām tīklam paziņots saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 2. un 3. punktu (19).

3.2.   Procedūras sākšana Komisijā saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 6. punktu

| 50. | Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru Komisija, kurai ar Līguma 85. panta 1. punktu ir uzticēts uzdevums nodrošināt Līguma 81. un 82. pantā noteikto principu piemērošanu, ir atbildīga par Kopienas konkurences politikas virzības noteikšanu un īstenošanu (20). Tā jebkurā laikā var pieņemt individuālus lēmumus saskaņā ar Līguma 81. un 82. pantu. |
| --- | --- |

50.

Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru Komisija, kurai ar Līguma 85. panta 1. punktu ir uzticēts uzdevums nodrošināt Līguma 81. un 82. pantā noteikto principu piemērošanu, ir atbildīga par Kopienas konkurences politikas virzības noteikšanu un īstenošanu (20). Tā jebkurā laikā var pieņemt individuālus lēmumus saskaņā ar Līguma 81. un 82. pantu.

| 51. | Padomes regulas 11. panta 6. punktā ir noteikts, ka, ja Komisija sāk procedūru ar mērķi pieņemt lēmumu saskaņā ar Padomes regulu, visas VKI ir atbrīvotas no to kompetences piemērot Līguma 81. un 82. pantu. Tas nozīmē, ka tad, ja Komisija ir sākusi procedūru, VKI nevar rīkoties saskaņā ar to pašu juridisko pamatu attiecībā uz tā(to) paša(-u) uzņēmuma(-u) to(tiem) pašu(-iem) nolīgumu(-iem) vai praksi(-ēm) tajā pašā konkrētajā ģeogrāfiskajā un produktu tirgū. |
| --- | --- |

51.

Padomes regulas 11. panta 6. punktā ir noteikts, ka, ja Komisija sāk procedūru ar mērķi pieņemt lēmumu saskaņā ar Padomes regulu, visas VKI ir atbrīvotas no to kompetences piemērot Līguma 81. un 82. pantu. Tas nozīmē, ka tad, ja Komisija ir sākusi procedūru, VKI nevar rīkoties saskaņā ar to pašu juridisko pamatu attiecībā uz tā(to) paša(-u) uzņēmuma(-u) to(tiem) pašu(-iem) nolīgumu(-iem) vai praksi(-ēm) tajā pašā konkrētajā ģeogrāfiskajā un produktu tirgū.

| 52. | Procedūras sākšana Komisijā ir oficiāla darbība (21), ar kuru Komisija norāda uz savu nodomu pieņemt lēmumu saskaņā ar Padomes regulas III nodaļu. Procedūru var sākt jebkurā lietas izmeklēšanas posmā, ko veic Komisija. Ar to vien, ka Komisija ir saņēmusi sūdzību, nepietiek, lai VKI atbrīvotu no to kompetences. |
| --- | --- |

52.

Procedūras sākšana Komisijā ir oficiāla darbība (21), ar kuru Komisija norāda uz savu nodomu pieņemt lēmumu saskaņā ar Padomes regulas III nodaļu. Procedūru var sākt jebkurā lietas izmeklēšanas posmā, ko veic Komisija. Ar to vien, ka Komisija ir saņēmusi sūdzību, nepietiek, lai VKI atbrīvotu no to kompetences.

| 53. | Ir iespējamas divu veidu situācijas. Pirmajā situācijā, ja Komisija ir pirmā konkurences iestāde, kas sākusi procedūru šajā lietā, lai pieņemtu lēmumu saskaņā ar Padomes regulu, valstu konkurences iestādes vairs nevar veikt šīs lietas izskatīšanu. Padomes regulas 11. panta 6. punkts paredz, ka tad, ja Komisija ir sākusi procedūru, VKI vairs nevar sākt savas procedūras, lai piemērotu Līguma 81. un 82. pantu attiecībā uz tā(to) paša(-u) uzņēmuma(-u) to(tiem) pašu(-iem) nolīgumu(-iem) vai praksi(-ēm) tajā pašā konkrētajā ģeogrāfiskajā un produktu tirgū.. |
| --- | --- |

53.

Ir iespējamas divu veidu situācijas. Pirmajā situācijā, ja Komisija ir pirmā konkurences iestāde, kas sākusi procedūru šajā lietā, lai pieņemtu lēmumu saskaņā ar Padomes regulu, valstu konkurences iestādes vairs nevar veikt šīs lietas izskatīšanu. Padomes regulas 11. panta 6. punkts paredz, ka tad, ja Komisija ir sākusi procedūru, VKI vairs nevar sākt savas procedūras, lai piemērotu Līguma 81. un 82. pantu attiecībā uz tā(to) paša(-u) uzņēmuma(-u) to(tiem) pašu(-iem) nolīgumu(-iem) vai praksi(-ēm) tajā pašā konkrētajā ģeogrāfiskajā un produktu tirgū..

| 54. | Otrā situācija ir tad, ja viena vai vairākas VKI saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 3. punktu ir informējušas tīklu, ka tās izskata konkrētu lietu. Sākotnējā lietu nodošanas periodā (orientējoši divu mēnešu periods, skatīt 18. punktu) Komisija var sākt procedūru ar Padomes regulas 11. panta 6. punktā paredzētajām sekām, vispirms apspriedusies ar attiecīgajām iestādēm. Pēc lietu nodošanas perioda Komisija Padomes regulas 11. panta 6. punktu principā piemēro tikai tad, ja izveidojas kāda no šādām situācijām:






  a) | tīkla dalībnieki paredz pieņemt pretrunīgus lēmumus vienā un tajā pašā lietā; |
| --- | --- | --- |

54.

Otrā situācija ir tad, ja viena vai vairākas VKI saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 3. punktu ir informējušas tīklu, ka tās izskata konkrētu lietu. Sākotnējā lietu nodošanas periodā (orientējoši divu mēnešu periods, skatīt 18. punktu) Komisija var sākt procedūru ar Padomes regulas 11. panta 6. punktā paredzētajām sekām, vispirms apspriedusies ar attiecīgajām iestādēm. Pēc lietu nodošanas perioda Komisija Padomes regulas 11. panta 6. punktu principā piemēro tikai tad, ja izveidojas kāda no šādām situācijām:

a)

tīkla dalībnieki paredz pieņemt pretrunīgus lēmumus vienā un tajā pašā lietā;

| b) | tīkla dalībnieki paredz pieņemt lēmumu, kas nepārprotami ir pretrunā iedibinātajai judikatūrai. Kritērijs ir standarti, kas noteikti Kopienas tiesu spriedumos un iepriekšējos Komisijas lēmumos un regulās. Attiecībā uz faktu novērtējumu (piemēram, tirgus definīcija) Komisijas iejaukšanos izraisa tikai būtiska novirze; |
| --- | --- |

b)

tīkla dalībnieki paredz pieņemt lēmumu, kas nepārprotami ir pretrunā iedibinātajai judikatūrai. Kritērijs ir standarti, kas noteikti Kopienas tiesu spriedumos un iepriekšējos Komisijas lēmumos un regulās. Attiecībā uz faktu novērtējumu (piemēram, tirgus definīcija) Komisijas iejaukšanos izraisa tikai būtiska novirze;

| c) | tīkla dalībnieks(-i) nepamatoti velk garumā procedūru konkrētajā lietā; |
| --- | --- |

c)

tīkla dalībnieks(-i) nepamatoti velk garumā procedūru konkrētajā lietā;

| d) | ir nepieciešams pieņemt Komisijas lēmumu, ar ko tiek pilnveidota Kopienas konkurences politika, īpaši, ja vairākās dalībvalstīs radusies līdzīga konkurences problēma vai nepieciešams nodrošināt tiesību aktu efektīvu izpildi; |
| --- | --- |

d)

ir nepieciešams pieņemt Komisijas lēmumu, ar ko tiek pilnveidota Kopienas konkurences politika, īpaši, ja vairākās dalībvalstīs radusies līdzīga konkurences problēma vai nepieciešams nodrošināt tiesību aktu efektīvu izpildi;

| e) | attiecīgās VKI neiebilst. |
| --- | --- |

e)

attiecīgās VKI neiebilst.

| 55. | Ja VKI jau izskata lietu, Komisija attiecīgajai VKI un pārējiem tīkla dalībniekiem rakstiski paskaidro iemeslus Padomes regulas 11. panta 6. punkta piemērošanai (22). |
| --- | --- |

55.

Ja VKI jau izskata lietu, Komisija attiecīgajai VKI un pārējiem tīkla dalībniekiem rakstiski paskaidro iemeslus Padomes regulas 11. panta 6. punkta piemērošanai (22).

| 56. | Komisija savu nodomu piemērot Padomes regulas 11. panta 6. punktu tīklam paziņo laikus, lai tīkla dalībniekiem būtu iespēja pieprasīt padomdevējas komitejas sanāksmi šajā jautājumā, pirms Komisija sāk savu procedūru. |
| --- | --- |

56.

Komisija savu nodomu piemērot Padomes regulas 11. panta 6. punktu tīklam paziņo laikus, lai tīkla dalībniekiem būtu iespēja pieprasīt padomdevējas komitejas sanāksmi šajā jautājumā, pirms Komisija sāk savu procedūru.

| 57. | Izņemot gadījumus, kad ir apdraudētas Kopienas intereses, Komisija pēc tam, kad saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 3. un 4. punktu ir notikusi atbilstīga informēšana un Komisija nav izmantojusi Padomes regulas 11. panta 6. punktu, parasti nepieņem tādu lēmumu, kurš ir pretrunā VKI lēmumam. |
| --- | --- |

57.

Izņemot gadījumus, kad ir apdraudētas Kopienas intereses, Komisija pēc tam, kad saskaņā ar Padomes regulas 11. panta 3. un 4. punktu ir notikusi atbilstīga informēšana un Komisija nav izmantojusi Padomes regulas 11. panta 6. punktu, parasti nepieņem tādu lēmumu, kurš ir pretrunā VKI lēmumam.

4.   PADOMDEVĒJAS KOMITEJAS LOMA UN DARBĪBA JAUNAJĀ SISTĒMĀ

| 58. | Padomdevēja komiteja ir forums, kurā konkurences iestāžu eksperti apspriež konkrētas lietas un ar Kopienas konkurences tiesībām saistītus vispārīgus jautājumus (23). |
| --- | --- |

58.

Padomdevēja komiteja ir forums, kurā konkurences iestāžu eksperti apspriež konkrētas lietas un ar Kopienas konkurences tiesībām saistītus vispārīgus jautājumus (23).

4.1.   Apspriežu tvērums

4.1.1.   Komisijas lēmumi

| 59. | Apspriešanos ar padomdevēju komiteju veic, pirms Komisija pieņem jebkādu lēmumu saskaņā ar Padomes regulas 7., 8., 9., 10., 23. pantu, 24. panta 2. punktu vai 29. panta 1. punktu. Komisija maksimāli ņem vērā padomdevējas komitejas atzinumu un informē komiteju par to, kā tās atzinums ņemts vērā. |
| --- | --- |

59.

Apspriešanos ar padomdevēju komiteju veic, pirms Komisija pieņem jebkādu lēmumu saskaņā ar Padomes regulas 7., 8., 9., 10., 23. pantu, 24. panta 2. punktu vai 29. panta 1. punktu. Komisija maksimāli ņem vērā padomdevējas komitejas atzinumu un informē komiteju par to, kā tās atzinums ņemts vērā.

| 60. | Par lēmumiem, ar kuriem pieņem pagaidu noregulējuma pasākumus, apspriešanos ar padomdevēju komiteju veic, ievērojot ātrāku un vienkāršāku procedūru un pamatojoties uz īsu paskaidrojuma rakstu un lēmuma rezolutīvo daļu. |
| --- | --- |

60.

Par lēmumiem, ar kuriem pieņem pagaidu noregulējuma pasākumus, apspriešanos ar padomdevēju komiteju veic, ievērojot ātrāku un vienkāršāku procedūru un pamatojoties uz īsu paskaidrojuma rakstu un lēmuma rezolutīvo daļu.

4.1.2.   VKI lēmumi

| 61. | Tīkla interesēs ir paredzēt iespēju, ka nozīmīgas lietas, ko saskaņā ar Līguma 81. un 82. pantu izskata VKI, apspriež padomdevējā komitejā. Padomes regula dod Komisijai iespēju iekļaut padomdevējas komitejas darba kārtībā konkrētu lietu, kuru izskata VKI. Apspriešanu var pieprasīt Komisija vai jebkura dalībvalsts. Abos gadījumos Komisija iekļauj lietu darba kārtībā pēc tam, kad ir informējusi attiecīgo(-ās) VKI. Šī apspriešana padomdevējā komitejā nenoved pie oficiāla atzinuma. |
| --- | --- |

61.

Tīkla interesēs ir paredzēt iespēju, ka nozīmīgas lietas, ko saskaņā ar Līguma 81. un 82. pantu izskata VKI, apspriež padomdevējā komitejā. Padomes regula dod Komisijai iespēju iekļaut padomdevējas komitejas darba kārtībā konkrētu lietu, kuru izskata VKI. Apspriešanu var pieprasīt Komisija vai jebkura dalībvalsts. Abos gadījumos Komisija iekļauj lietu darba kārtībā pēc tam, kad ir informējusi attiecīgo(-ās) VKI. Šī apspriešana padomdevējā komitejā nenoved pie oficiāla atzinuma.

| 62. | Nozīmīgās lietās padomdevēja komiteja var darboties arī kā forums diskusijām par lietu sadali. Īpaši gadījumos, kad Komisija pēc sākotnējā nodošanas perioda plāno piemērot Padomes regulas 11. panta 6. punktu, lietu var apspriest padomdevējā komitejā, pirms Komisija sāk procedūru. Padomdevēja komiteja var izdot neoficiālu paziņojumu par šo jautājumu. |
| --- | --- |

62.

Nozīmīgās lietās padomdevēja komiteja var darboties arī kā forums diskusijām par lietu sadali. Īpaši gadījumos, kad Komisija pēc sākotnējā nodošanas perioda plāno piemērot Padomes regulas 11. panta 6. punktu, lietu var apspriest padomdevējā komitejā, pirms Komisija sāk procedūru. Padomdevēja komiteja var izdot neoficiālu paziņojumu par šo jautājumu.

4.1.3.   Īstenošanas pasākumi, grupu atbrīvojuma regulas, pamatnostādnes un citi paziņojumi (Padomes regulas 33. pants)

| 63. | Par Komisijas regulu projektiem ar padomdevēju komiteju apspriežas, kā paredzēts attiecīgajās Padomes regulās. |
| --- | --- |

63.

Par Komisijas regulu projektiem ar padomdevēju komiteju apspriežas, kā paredzēts attiecīgajās Padomes regulās.

| 64. | Papildus regulām Komisija var pieņemt arī paziņojumus un pamatnostādnes. Šie elastīgākie instrumenti ir ļoti noderīgi, lai paskaidrotu un paziņotu Komisijas politiku un lai paskaidrotu tās interpretāciju par konkurences noteikumiem. Arī par šiem paziņojumiem un pamatnostādnēm apspriežas ar padomdevēju komiteju. |
| --- | --- |

64.

Papildus regulām Komisija var pieņemt arī paziņojumus un pamatnostādnes. Šie elastīgākie instrumenti ir ļoti noderīgi, lai paskaidrotu un paziņotu Komisijas politiku un lai paskaidrotu tās interpretāciju par konkurences noteikumiem. Arī par šiem paziņojumiem un pamatnostādnēm apspriežas ar padomdevēju komiteju.

4.2.   Procedūra

4.2.1.   Parastā procedūra

| 65. | Attiecībā uz apspriešanos par Komisijas lēmumu projektiem padomdevējas komitejas sanāksme notiek agrākais 14 dienas pēc tam, kad Komisija nosūtījusi uzaicinājumu uz sanāksmi. Komisija uzaicinājumam pievieno lietas kopsavilkumu, sarakstu ar svarīgākajiem dokumentiem, t. i., dokumentiem, kas vajadzīgi, lai izvērtētu lietu, un lēmuma projektu. Padomdevēja komiteja sniedz atzinumu par Komisijas lēmuma projektu. Pēc viena vai vairāku dalībnieku pieprasījuma pieņem argumentētu atzinumu. |
| --- | --- |

65.

Attiecībā uz apspriešanos par Komisijas lēmumu projektiem padomdevējas komitejas sanāksme notiek agrākais 14 dienas pēc tam, kad Komisija nosūtījusi uzaicinājumu uz sanāksmi. Komisija uzaicinājumam pievieno lietas kopsavilkumu, sarakstu ar svarīgākajiem dokumentiem, t. i., dokumentiem, kas vajadzīgi, lai izvērtētu lietu, un lēmuma projektu. Padomdevēja komiteja sniedz atzinumu par Komisijas lēmuma projektu. Pēc viena vai vairāku dalībnieku pieprasījuma pieņem argumentētu atzinumu.

| 66. | Padomes regula dod dalībvalstīm iespēju vienoties par īsāku laikposmu no uzaicinājuma nosūtīšanas līdz sanāksmei. |
| --- | --- |

66.

Padomes regula dod dalībvalstīm iespēju vienoties par īsāku laikposmu no uzaicinājuma nosūtīšanas līdz sanāksmei.

4.2.2.   Rakstiskā procedūra

| 67. | Padomes regula paredz rakstiskas apspriežu procedūras iespēju. Ja neviena dalībvalsts neiebilst, Komisija var apspriesties ar dalībvalstīm, nosūtot tām dokumentus un nosakot termiņu, kurā tās var iesniegt piezīmes par projektu. Šis termiņš parasti nav īsāks par 14 dienām, izņemot attiecībā uz lēmumiem par pagaidu noregulējuma pasākumiem saskaņā ar Padomes regulas 8. pantu. Ja kāda dalībvalsts pieprasa noturēt sanāksmi, Komisija organizē šādu sanāksmi. |
| --- | --- |

67.

Padomes regula paredz rakstiskas apspriežu procedūras iespēju. Ja neviena dalībvalsts neiebilst, Komisija var apspriesties ar dalībvalstīm, nosūtot tām dokumentus un nosakot termiņu, kurā tās var iesniegt piezīmes par projektu. Šis termiņš parasti nav īsāks par 14 dienām, izņemot attiecībā uz lēmumiem par pagaidu noregulējuma pasākumiem saskaņā ar Padomes regulas 8. pantu. Ja kāda dalībvalsts pieprasa noturēt sanāksmi, Komisija organizē šādu sanāksmi.

4.3.   Padomdevējas komitejas atzinuma publicēšana

| 68. | Padomdevēja komiteja var ieteikt sava atzinuma publicēšanu. Tādā gadījumā Komisija to publicē vienlaikus ar attiecīgo lēmumu, ņemot vērā uzņēmumu likumīgās intereses attiecībā uz komercnoslēpumu aizsardzību. |
| --- | --- |

68.

Padomdevēja komiteja var ieteikt sava atzinuma publicēšanu. Tādā gadījumā Komisija to publicē vienlaikus ar attiecīgo lēmumu, ņemot vērā uzņēmumu likumīgās intereses attiecībā uz komercnoslēpumu aizsardzību.

5.   NOSLĒGUMA PIEZĪMES

| 69. | Šis paziņojums neskar piemērojamo Līguma un normatīvo aktu noteikumu interpretāciju, ko sniedz Pirmās instances tiesa un Eiropas Kopienu Tiesa. |
| --- | --- |

69.

Šis paziņojums neskar piemērojamo Līguma un normatīvo aktu noteikumu interpretāciju, ko sniedz Pirmās instances tiesa un Eiropas Kopienu Tiesa.

| 70. | VKI un Komisija šo paziņojumu periodiski kopīgi pārskata. Pamatojoties uz gūto pieredzi, to pārskata ne vēlāk kā trešā gada beigās no tā pieņemšanas. |
| --- | --- |

70.

VKI un Komisija šo paziņojumu periodiski kopīgi pārskata. Pamatojoties uz gūto pieredzi, to pārskata ne vēlāk kā trešā gada beigās no tā pieņemšanas.

| 71. | Šis paziņojums aizstāj 1997. gadā publicēto Komisijas paziņojumu par sadarbību starp valstu konkurences iestādēm un Komisiju, izskatot lietas, kas ietilpst Līguma 81. un 82. panta darbības jomā (24). |
| --- | --- |

71.

Šis paziņojums aizstāj 1997. gadā publicēto Komisijas paziņojumu par sadarbību starp valstu konkurences iestādēm un Komisiju, izskatot lietas, kas ietilpst Līguma 81. un 82. panta darbības jomā (24).

6.   CITU TĪKLA DALĪBNIEKU DEKLARĀCIJA

| 72. | Šajā paziņojumā noteiktos principus ievēro arī to dalībvalstu konkurences iestādes, kuras ir parakstījušas deklarāciju, kas pievienota šā paziņojuma pielikumā. Ar šo deklarāciju tās atzīst šā paziņojuma principus, tostarp principus, kas attiecas uz to pieteikuma iesniedzēju aizsardzību, kuri iesniedz pieteikumu par iecietības programmas piemērošanu (25), un deklarē, ka tos ievēros. Šo iestāžu saraksts ir publicēts Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē. Vajadzības gadījumā to atjaunina. |
| --- | --- |

72.

Šajā paziņojumā noteiktos principus ievēro arī to dalībvalstu konkurences iestādes, kuras ir parakstījušas deklarāciju, kas pievienota šā paziņojuma pielikumā. Ar šo deklarāciju tās atzīst šā paziņojuma principus, tostarp principus, kas attiecas uz to pieteikuma iesniedzēju aizsardzību, kuri iesniedz pieteikumu par iecietības programmas piemērošanu (25), un deklarē, ka tos ievēros. Šo iestāžu saraksts ir publicēts Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē. Vajadzības gadījumā to atjaunina.

PIELIKUMS

DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ KOMISIJAS PAZIŅOJUMU PAR SADARBĪBU KONKURENCES IESTĀŽU TĪKLĀ

Lai cieši sadarbotos ar mērķi patērētāju interesēs aizsargāt konkurenci Eiropas Savienībā, apakšā parakstījusies konkurences iestāde:

| (1) | atzīst principus, kas noteikti Komisijas Paziņojumā par sadarbību konkurences iestāžu tīklā; un |
| --- | --- |

(1)

atzīst principus, kas noteikti Komisijas Paziņojumā par sadarbību konkurences iestāžu tīklā; un

| (2) | deklarē, ka tā ievēros šos principus, tostarp principus, kas attiecas uz to pieteikuma iesniedzēju aizsardzību, kuri iesniedz pieteikumu par iecietības programmas piemērošanu, ikvienā lietā, kurā tā rīkojas vai var rīkoties un uz kuru attiecas šie principi. |
| --- | --- |

(2)

deklarē, ka tā ievēros šos principus, tostarp principus, kas attiecas uz to pieteikuma iesniedzēju aizsardzību, kuri iesniedz pieteikumu par iecietības programmas piemērošanu, ikvienā lietā, kurā tā rīkojas vai var rīkoties un uz kuru attiecas šie principi.

| ...
  (vieta), | ...
  (datums) |
| --- | --- |

...

(vieta),

...

(datums)

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.

1

(2)  Šajā paziņojumā Eiropas Komisija un NKI kopā dēvētas par “konkurences iestādēm”.

2

(3)  Skatīt EKT spriedumu lietā 68/88 Komisija/Grieķija, Recueil 1989, 2965. lpp. (23.–25. punkts).

3

Recueil

(4)  Skatīt 8. punktu Padomes un Komisijas Kopīgajā paziņojumā par tīkla darbību, pieejams Padomes reģistrā http://register.consilium.eu.int (dokuments Nr. 15435/02 ADD 1).

4

(5)  Šajā paziņojumā ar terminu “procedūra” apzīmētas attiecīgi VKI vai Komisijas veiktās izmeklēšanas un/vai oficiālās procedūras ar mērķi pieņemt lēmumu saskaņā ar Padomes regulu.

5

(6)  Skatīt Padomes regulas 18. apsvērumu.

6

(7)  Attiecībā uz lietām, kas sāktas, pamatojoties uz pieteikumu par iecietību, skatīt 37. un turpmākos punktus.

7

(8)  Tomēr 4. zemsvītras piezīmē minētajā Kopīgajā paziņojumā par tīkla darbību ir pausts nodoms visiem tīkla dalībniekiem darīt pieejamu un viegli iegūstamu visu informāciju, kuras apmaiņa veikta saskaņā ar 11. pantu.

8

(9)  Skatīt Komisijas paziņojumu par sūdzībām, OV ....

9

(10)  Skatīt EKT spriedumu lietā 85/87 Dow Benelux, Recueil 1989, 3137. lpp. (17.–20. punkts).

10

Dow Benelux

Recueil

(11)  Skatīt EKT spriedumu lietā 374/87 Orkem, Recueil 1989, 3283. lpp., un PIT spriedumu lietā T-112/98 Mannesmannröhren-Werke AG, Recueil 2001, II-729. lpp.

11

Orkem

Recueil

Mannesmannröhren-Werke AG

Recueil

(12)  Komisijas Regula (EK) Nr. .../2004, ..., OV L ..., ... 2004.

12

(13)  OV C 45, 19.2.2002., 3. lpp., 3. punkts.

13

(14)  Šajā paziņojumā termins “iecietības programma” lietots, lai raksturotu visas programmas (tostarp Komisijas programmu), kas piedāvā vai nu pilnu atbrīvojumu no soda, vai būtiski samazināt naudas sodu, kurš pretējā gadījumā tiktu piemērots karteļa dalībniekam, apmaiņā pret brīvprātīgu konkrētiem kritērijiem atbilstīgas informācijas izpaušanu par karteli pirms lietas izmeklēšanas posma vai tā laikā. Šis termins neaptver naudas soda samazinājumus, kurus piešķir citu iemeslu dēļ. Komisija savā tīmekļa vietnē publicē to iestāžu sarakstu, kuras izmanto iecietības programmu.

14

(15)  Skatīt 8.–15. punktu.

15

(16)  Līdzīgi informāciju, kas pārsūtīta, lai saņemtu palīdzību no saņēmējas iestādes saskaņā ar Padomes regulas 20. vai 21. pantu vai veiktu izmeklēšanu vai citu faktu vākšanas pasākumu saskaņā ar Padomes regulas 22. pantu, var izmantot vienīgi minēto pantu piemērošanai.

16

(17)  Skatīt 17. punktu.

17

(18)  Ar Padomes regulas 15. pantu VKI un Komisija ir pilnvarotas iesniegt rakstiskus un, ar Tiesas atļauju, mutiskus apsvērumus tiesas procesos par Līguma 81. un 82. panta piemērošanu. Šis ir ļoti svarīgs instruments Kopienas noteikumu konsekventas piemērošanas nodrošināšanai. Izmantojot šīs pilnvaras, VKI un Komisija cieši sadarbojas.

18

(19)  Skatīt 24. punktu 4. zemsvītras piezīmē minētajā Kopīgajā paziņojumā par tīkla darbību.

19

(20)  Skatīt EKT spriedumu lietā C-344/98 Masterfoods Ltd, Recueil 2000, I-11369. lpp.

20

Masterfoods Ltd

Recueil

(21)  EKT šo jēdzienu ir noteikusi spriedumā lietā 48/72 SA Brasserie de Haecht, Recueil 1973, 77. lpp.: “procedūras sākšana Regulas Nr. 17 9. panta izpratnē nozīmē Komisijas autoritatīvu darbību, kas apliecina tās nodomu pieņemt lēmumu.”

21

SA Brasserie de Haecht

Recueil

(22)  Skatīt 22. punktu 4. zemsvītras piezīmē minētajā Kopīgajā paziņojumā.

22

(23)  Saskaņā ar Padomes regulas 14. panta 2. punktu, ja tiek apspriesti horizontāli jautājumi, piemēram, grupu atbrīvojuma regulas un pamatnostādnes, dalībvalstis var norīkot papildu pārstāvi, kas ir kompetents konkurences jautājumos, bet kam nav obligāti jābūt no konkurences iestādes.

23

(24)  OV C 313, 15.10.1997., 3. lpp.

24

(25)  Skatīt 37. un turpmākos punktus.

25

---