# Az Európai Unió C 374/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 374 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. október 13. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 374

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. október 13.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 374/01 | Eljárásindítás (Ügyszám M.7878 – HeidelbergCement/Schwenk/Cemex Hungary/Cemex Croatia) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2016/C 374/01

Eljárásindítás (Ügyszám M.7878 – HeidelbergCement/Schwenk/Cemex Hungary/Cemex Croatia) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 374/02 | Euroátváltási árfolyamok | 2 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2016/C 374/03 | Állami támogatás – Engedélyező határozat | 3 |
| 2016/C 374/04 | Állami támogatás – Engedélyező határozat | 4 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 374/02

Euroátváltási árfolyamok

2

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2016/C 374/03

Állami támogatás – Engedélyező határozat

3

2016/C 374/04

Állami támogatás – Engedélyező határozat

4

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 374/05 | Pályázati felhívás az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) Közlekedési ágazat programja végrehajtásának finanszírozását célzó 2016. évi munkaprogram alapján (A C(2016) 1775 bizottsági végrehajtási határozatot módosító C(2016) 6380 bizottsági végrehajtási határozat) | 5 |
| 2016/C 374/06 | Pályázati felhívás az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) Közlekedési ágazat programjának a 2014–2020 közötti időszakra nyújtandó pénzügyi támogatást célzó többéves munkaprogram alapján (A C(2014) 1921 bizottsági végrehajtási határozatot módosító C(2016) 6388 bizottsági végrehajtási határozat) | 6 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 374/07 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 7 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 374/05

Pályázati felhívás az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) Közlekedési ágazat programja végrehajtásának finanszírozását célzó 2016. évi munkaprogram alapján (A C(2016) 1775 bizottsági végrehajtási határozatot módosító C(2016) 6380 bizottsági végrehajtási határozat)

5

2016/C 374/06

Pályázati felhívás az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) Közlekedési ágazat programjának a 2014–2020 közötti időszakra nyújtandó pénzügyi támogatást célzó többéves munkaprogram alapján (A C(2014) 1921 bizottsági végrehajtási határozatot módosító C(2016) 6388 bizottsági végrehajtási határozat)

6

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2016/C 374/07

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

7

---

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2016/C 374/08 | Kiegészítés az Európai Unió Hivatalos Lapja C 101., 2004. április 27-i számához | 10 |

Helyesbítések

2016/C 374/08

Kiegészítés az Európai Unió Hivatalos Lapja C 101., 2004. április 27-i számához

Európai Unió Hivatalos Lapja

10

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 13.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/1

---

Eljárásindítás

(Ügyszám M.7878 – HeidelbergCement/Schwenk/Cemex Hungary/Cemex Croatia)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 374/01)

2016. október 10-én a Bizottság határozatot hozott, hogy eljárást indít a fent említett ügyben miután a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban a Bizottság komoly kételyeket állapított meg. Jelen eljárásindítás a vizsgálat második fázisát nyitja meg a bejelentett összefonódás tekintetében, azonban nincs kihatással az ügyben hozandó végső határozatra. A határozat a Tanács 139/2004/EK rendelete (1) 6. cikke (1) bekezdésének c) pontján alapszik.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz az említett összefonódás kapcsán.

Annak érdekében, hogy az észrevételeket az eljárás során teljes értékűen figyelembe lehessen venni, ezen közlemény megjelenését követő 15. napon belül az észrevételeknek el kell jutniuk a Bizottsághoz. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal M.7878 – HeidelbergCement/Schwenk/Cemex Hungary/Cemex Croatia a következő címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 13.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/2

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2016. október 12.

(2016/C 374/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1020 |
| JPY | Japán yen | 114,50 |
| DKK | Dán korona | 7,4399 |
| GBP | Angol font | 0,89990 |
| SEK | Svéd korona | 9,7318 |
| CHF | Svájci frank | 1,0906 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,0290 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,025 |
| HUF | Magyar forint | 306,05 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2974 |
| RON | Román lej | 4,4970 |
| TRY | Török líra | 3,4039 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4553 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4598 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5494 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5621 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5240 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 239,66 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 15,8622 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,4029 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5120 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 359,41 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6229 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 53,557 |
| RUB | Orosz rubel | 68,9576 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,397 |
| BRL | Brazil real | 3,5256 |
| MXN | Mexikói peso | 20,8564 |
| INR | Indiai rúpia | 73,6100 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1020

JPY

Japán yen

114,50

DKK

Dán korona

7,4399

GBP

Angol font

0,89990

SEK

Svéd korona

9,7318

CHF

Svájci frank

1,0906

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,0290

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,025

HUF

Magyar forint

306,05

PLN

Lengyel zloty

4,2974

RON

Román lej

4,4970

TRY

Török líra

3,4039

AUD

Ausztrál dollár

1,4553

CAD

Kanadai dollár

1,4598

HKD

Hongkongi dollár

8,5494

NZD

Új-zélandi dollár

1,5621

SGD

Szingapúri dollár

1,5240

KRW

Dél-Koreai won

1 239,66

ZAR

Dél-Afrikai rand

15,8622

CNY

Kínai renminbi

7,4029

HRK

Horvát kuna

7,5120

IDR

Indonéz rúpia

14 359,41

MYR

Maláj ringgit

4,6229

PHP

Fülöp-szigeteki peso

53,557

RUB

Orosz rubel

68,9576

THB

Thaiföldi baht

39,397

BRL

Brazil real

3,5256

MXN

Mexikói peso

20,8564

INR

Indiai rúpia

73,6100

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 13.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/3

---

Állami támogatás – Engedélyező határozat

(2016/C 374/03)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem emel kifogást a következő állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban:

| A határozat elfogadásának időpontja | : | 2016. május 25. |
| --- | --- | --- |
| Ügyszám | : | 78956 |
| A határozat száma | : | 124/16/COL |
| EFTA-állam | : | Norvégia |
| Régió | : | Lista vagy MosjØen városa |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | : | Egyedi támogatás az Alcoa Norway ANS javára egy demonstrációs erőmű megépítéséhez |
| Jogalap | : | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 248/11/COL határozatában jóváhagyott Energiaalap program |
| Az intézkedés típusa | : | Az Energiaalap program keretében nyújtott egyedi támogatás, amely részletes értékelés alá esik |
| Célkitűzés | : | Környezet és innováció |
| A támogatás formája | : | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | : | 280 448 695 NOK |
| Intenzitás | : | 40,3 % |
| Időtartam | : | A támogatás szétosztása a 2016–2017-es időszakra esik |
| Gazdasági ágazatok | : | Elsődleges alumínium előállítása |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | : | Enova SF |
| Professor Brochs gate 2 |
| N-7030 Trondheim |
| NORVÉGIA |

A határozat elfogadásának időpontja

:

2016. május 25.

Ügyszám

:

78956

A határozat száma

:

124/16/COL

EFTA-állam

:

Norvégia

Régió

:

Lista vagy MosjØen városa

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

:

Egyedi támogatás az Alcoa Norway ANS javára egy demonstrációs erőmű megépítéséhez

Jogalap

:

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 248/11/COL határozatában jóváhagyott Energiaalap program

Az intézkedés típusa

:

Az Energiaalap program keretében nyújtott egyedi támogatás, amely részletes értékelés alá esik

Célkitűzés

:

Környezet és innováció

A támogatás formája

:

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

:

280 448 695 NOK

Intenzitás

:

40,3 %

Időtartam

:

A támogatás szétosztása a 2016–2017-es időszakra esik

Gazdasági ágazatok

:

Elsődleges alumínium előállítása

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

:

Enova SF

Professor Brochs gate 2

N-7030 Trondheim

NORVÉGIA

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján található:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/.

---

| 13.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/4

---

Állami támogatás – Engedélyező határozat

(2016/C 374/04)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem emel kifogást a következő állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban:

| A határozat elfogadásának időpontja | : | 2016. május 25. |
| --- | --- | --- |
| Ügyszám | : | 78958 |
| A határozat száma | : | 125/16/COL |
| EFTA-állam | : | Norvégia |
| Régió | : | Kristiansand helyi önkormányzat |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | : | Egyedi támogatás a Glencore Nikkelverk AS javára egy demonstrációs erőmű megépítéséhez |
| Jogalap | : | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 248/11/COL határozatában jóváhagyott Energiaalap program |
| Az intézkedés típusa | : | Az Energiaalap program keretében nyújtott egyedi támogatás, amely részletes értékelés alá esik |
| Célkitűzés | : | Környezet és innováció |
| A támogatás formája | : | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | : | 380 000 000 NOK |
| Intenzitás | : | 44,3 % |
| Időtartam | : | A támogatás szétosztása a 2016–2021-es időszakra esik |
| Gazdasági ágazatok | : | Rézgyártás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | : | Enova SF |
| Professor Brochs gate 2 |
| N-7030 Trondheim |
| NORVÉGIA |

A határozat elfogadásának időpontja

:

2016. május 25.

Ügyszám

:

78958

A határozat száma

:

125/16/COL

EFTA-állam

:

Norvégia

Régió

:

Kristiansand helyi önkormányzat

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

:

Egyedi támogatás a Glencore Nikkelverk AS javára egy demonstrációs erőmű megépítéséhez

Jogalap

:

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 248/11/COL határozatában jóváhagyott Energiaalap program

Az intézkedés típusa

:

Az Energiaalap program keretében nyújtott egyedi támogatás, amely részletes értékelés alá esik

Célkitűzés

:

Környezet és innováció

A támogatás formája

:

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

:

380 000 000 NOK

Intenzitás

:

44,3 %

Időtartam

:

A támogatás szétosztása a 2016–2021-es időszakra esik

Gazdasági ágazatok

:

Rézgyártás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

:

Enova SF

Professor Brochs gate 2

N-7030 Trondheim

NORVÉGIA

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján található:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 13.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/5

---

Pályázati felhívás az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) Közlekedési ágazat programja végrehajtásának finanszírozását célzó 2016. évi munkaprogram alapján

(A C(2016) 1775 bizottsági végrehajtási határozatot módosító C(2016) 6380 bizottsági végrehajtási határozat (1))

(2016/C 374/05)

Az Európai Bizottság Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatósága két pályázati felhívást tesz közzé olyan pályázatok támogatása céljából, amelyek megfelelnek az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) Közlekedési ágazat programja végrehajtásának finanszírozását célzó 2016. évi munkaprogramban meghatározott prioritásoknak és célkitűzéseknek:

| — | CEF – Közlekedés – 2016 – Éves munkaprogram – Kohéziós keret, 250 millió EUR indikatív költségvetéssel. |
| --- | --- |

—

CEF – Közlekedés – 2016 – Éves munkaprogram – Kohéziós keret, 250 millió EUR indikatív költségvetéssel.

| — | CEF – Közlekedés – 2016 – Éves munkaprogram – Általános keret, 190 millió EUR indikatív költségvetéssel. |
| --- | --- |

—

CEF – Közlekedés – 2016 – Éves munkaprogram – Általános keret, 190 millió EUR indikatív költségvetéssel.

A pályázatok benyújtási határideje 2017. február 7.

A pályázati felhívások teljes szövege a következő internetcímen olvasható:

https://ec.europa.eu/inea/en/connecting-europe-facility/cef-transport/apply-funding/2016-cef-transport-calls-proposals

---

(1)  A Bizottság 2016. október 7-i C(2016) 6380 végrehajtási határozata az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) Közlekedési ágazat programja végrehajtásának finanszírozását célzó 2016. évi munkaprogram meghatározásáról szóló C(2016) 1775 bizottsági végrehajtási határozat módosításáról.

---

| 13.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/6

---

Pályázati felhívás az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) Közlekedési ágazat programjának a 2014–2020 közötti időszakra nyújtandó pénzügyi támogatást célzó többéves munkaprogram alapján

(A C(2014) 1921 bizottsági végrehajtási határozatot módosító C(2016) 6388 bizottsági végrehajtási határozat (1))

(2016/C 374/06)

Az Európai Bizottság Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatósága két pályázati felhívást tesz közzé olyan pályázatok támogatása céljából, amelyek megfelelnek az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) Közlekedési ágazat programjának nyújtandó pénzügyi támogatást célzó többéves munkaprogramban meghatározott prioritásoknak és célkitűzéseknek:

| — | CEF – Közlekedés – 2016 – Többéves munkaprogram – Kohéziós keret, 849,5 millió EUR indikatív költségvetéssel. |
| --- | --- |

—

CEF – Közlekedés – 2016 – Többéves munkaprogram – Kohéziós keret, 849,5 millió EUR indikatív költségvetéssel.

| — | CEF – Közlekedés – 2016 – Többéves munkaprogram – Általános keret, 650 millió EUR indikatív költségvetéssel. |
| --- | --- |

—

CEF – Közlekedés – 2016 – Többéves munkaprogram – Általános keret, 650 millió EUR indikatív költségvetéssel.

A pályázatok benyújtási határideje 2017. február 7.

A pályázati felhívások teljes szövege a következő internetcímen olvasható:

https://ec.europa.eu/inea/en/connecting-europe-facility/cef-transport/apply-funding/2016-cef-transport-calls-proposals

---

(1)  A Bizottság 2016. október 7-i C(2016) 6388 végrehajtási határozata az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) Közlekedési ágazat programjának a 2014–2020 közötti időszakra nyújtandó pénzügyi támogatást célzó többéves munkaprogram 2014. évi programjának meghatározásáról szóló C(2014) 1921 bizottsági végrehajtási határozat módosításáról.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 13.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/7

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2016/C 374/07)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„LUCQUES DU LANGUEDOC”

EU-szám: FR-PDO-0005-01375 – 24.9.2015

OEM ( X ) OFJ ( )

1.   Elnevezés

„Lucques du Languedoc”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék, nyersen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Lucques du Languedoc” zöld, egész, nem bevagdalt és nem tört olajbogyó. A keserű íz semlegesítése alkáli-oldatban történik, és az olajbogyó hűtött vagy pasztőrözött sós lében kerül forgalomba.

A bogyó és a mag kinézete jellegzetes: a bogyó zöld színű, aszimmetrikus, félhold formájú. A gyümölcshús világoszöld. A mag félhold alakú.

A bogyó héja vékony, nem ráncolt. A héj kissé rücskös lehet.

A „Lucques du Languedoc” ízjellemzői:

| — | különleges textúra: a Nemzetközi Olívatanács érzékszervi vizsgálati módszere szerint a szilárdság ≥ 2,5/10, a rostosság ≤ 3,5/10, a ropogósság pedig ≥ 2/10, |
| --- | --- |

—

különleges textúra: a Nemzetközi Olívatanács érzékszervi vizsgálati módszere szerint a szilárdság ≥ 2,5/10, a rostosság ≤ 3,5/10, a ropogósság pedig ≥ 2/10,

| — | enyhe vagy nem érzékelhető kesernyés és savanykás íz, |
| --- | --- |

—

enyhe vagy nem érzékelhető kesernyés és savanykás íz,

| — | enyhén avokádóra, zsíros avokádóra és esetenként friss mogyoróra vagy vágott szénára emlékeztető zamat, |
| --- | --- |

—

enyhén avokádóra, zsíros avokádóra és esetenként friss mogyoróra vagy vágott szénára emlékeztető zamat,

| — | közepesen érezhető sós íz. |
| --- | --- |

—

közepesen érezhető sós íz.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Az olajbogyó kizárólag a Lucques fajtából származik.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az olajbogyót a földrajzi területen kell termeszteni, betakarítani és feldolgozni.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A pasztőrözést, amennyiben arra sor kerül, a földrajzi területeken kell elvégezni.

A „Lucques du Languedoc” valójában sérülékeny, a kezelésre érzékeny termék: ezért az olajbogyót a betakarítás helyének közvetlen közelében kell sós lébe tenni, majd esetlegesen pasztörizálni. Azt, hogy a pasztörizálást a térségben kell elvégezni, az indokolja, hogy a termelők ismerik a termék érzékszervi jellemzőit és azok sérülékenységét. Így az ellátási lánc termelőinek szakszerű irányítása mellett még pasztörizálás után is megőrizhetők a termék jellemzői. Ezenfelül a pasztörizálás földrajzi területen történő elvégzése a termékkel kapcsolatos ellenőrzések gyors elvégzését is lehetővé teszi annak érdekében, hogy mérsékelni lehessen e műveletnek a termék minőségére gyakorolt hatását.

A méret szempontjából a 100 gramm termékre vonatkozóan engedélyezett mennyiség legfeljebb 37 bogyó.

A tételeknek mind méretben, mind színben homogén jellegűnek kell lenniük.

A következő hibákat mutató olajbogyók aránya nem haladhatja meg a feldolgozott olajbogyók 3 %-át:

| — | ráncos gyümölcs, |
| --- | --- |

—

ráncos gyümölcs,

| — | a húst nem érintő bőrhiba, |
| --- | --- |

—

a húst nem érintő bőrhiba,

| — | az olajbogyó-fúrólégy (Bactrocera oleae) által okozott sérülések, |
| --- | --- |

—

az olajbogyó-fúrólégy (Bactrocera oleae) által okozott sérülések,

| — | a héj fagy okozta sérülései, |
| --- | --- |

—

a héj fagy okozta sérülései,

| — | kocsány jelenléte, |
| --- | --- |

—

kocsány jelenléte,

| — | színváltó olajbogyók. |
| --- | --- |

—

színváltó olajbogyók.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

—

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Lucques du Languedoc” földrajzi területe Aude megye nyugati részén és Hérault megye keleti részén terül el. A terület az alábbi járások településeit foglalja magában (Az Insee 2015. január 1-jei hivatalos földrajzi kódja alapján):

Aude megye:

Coursan, Narbonne-1, Narbonne-2, Narbonne-3, Sallèles-d'Aude, Fabrezan (Luc-sur-Orbieu, Saint-André-de-Roquelongue települések); Lézignan-Corbières (Argens-Minervois, Cruscades, Homps, Ornaisons, Tourouzelle települések); Rieux-Minervois (Cabrespine, Castans, Citou, Lespinassière, Limousis, Trassanel települések kivételével); Sigean (La Palme, Peyriac-de-Mer, Portel-des-Corbières, Roquefort-des-Corbières, Sigean települések); Trèbes (Badens, Blomac, Bouilhonnac, Floure, Marseillette, Trèbes települések); Villemoustaussou (Malves-en-Minervois, Aniane település).

Hérault megye:

Agde, Béziers-2, Béziers-3, Cazouls-lès-Béziers, Frontignan, Lattes, Mèze, Montpellier-1, Montpellier-2, Montpellier-3, Montpellier-4, Montpellier-5, Montpellier - Castelnau-le-Lez, Pézenas, Pignan, Béziers-1 (Valras-Plage település kivételével); Clermont-l'Hérault (Aspiran, Bédarieux, Bousquet-d'Orb, Brignac, Canet, Ceyras, Clermont-l'Hérault, Lacoste, Liausson, Mérifons, Mourèze, Nébian, Octon, Paulhan, Saint-Félix-de-Lodez, Salasc, La Tour-sur-Orb, Valmascle, Villemagne-l'Argentière, Villeneuvette települések); Le Crès (Le Crès, Vendargues települések); Gignac (Argelliers, La Boissière települések kivételével); Lodève (Le Bosc, Brissac, Causse-de-la-Selle, Celles, Fozières, Lauroux, Lavalette, Lodève, Olmet-et-Villecun, Pégairolles-de-Buèges, Pégairolles-de-l'Escalette, Poujols, Le Puech, Saint-André-de-Buèges, Saint-Étienne-de-Gourgas, Saint-Jean-de-Buèges, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Privat, Soubès, Soumont, Usclas-du-Bosc települések); Lunel (Saint-Just, Saint-Nazaire-de-Pézan települések); Mauguio (La Grande-Motte, Palavas-les-Flots, Valergues települések kivételével); Saint-Gély-du-Fesc (Combaillaux, Murles, Prades-le-Lez, Saint-Clément-de-Rivière, Saint-Gély-du-Fesc, Teyran, Le Triadou, Vailhauquès települések); Saint-Pons-de-Thomières (Boisset, Cambon-et-Salvergues, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Colombières-sur-Orb, Courniou, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Fraisse-sur-Agout, Mons, Olargues, Pardailhan, Prémian, Rieussec, Riols, Rosis, Saint-Étienne-d'Albagnan, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Vincent-d'Olargues, Salvetat-sur-Agout, Le Soulié, Vélieux, Verreries-de-Moussans települések kivételével).

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület sajátosságai:

Természeti tényezők:

A „Lucques du Languedoc” földrajzi területe dél-keletről a tengerre nyílik, északról pedig hegy határolja. A terület sajátosságai a következők:

| — | Közepes tengerszint feletti magasság és különleges talaj: az amfiteátrum-szerűen elterülő dombos vidék a Földközi-tengerre nyílik. A terület főként mészköves, talaja vízáteresztő és kis mértékben hidromorf, kedvező a Lucquier számára.
  A „Lucques du Languedoc” termesztése 400 métert meg nem haladó tengerszint feletti magasságban, inkább déli fekvésű, napsütötte, mérsékelten lejtős területeken, vagy esetlegesen – ha a talaj nagyon kedvező – északi fekvésű területen, vagy napos fekvésű régi ültetvényeken, sorba ültetve történik. |
| --- | --- |

—

Közepes tengerszint feletti magasság és különleges talaj: az amfiteátrum-szerűen elterülő dombos vidék a Földközi-tengerre nyílik. A terület főként mészköves, talaja vízáteresztő és kis mértékben hidromorf, kedvező a Lucquier számára.

A „Lucques du Languedoc” termesztése 400 métert meg nem haladó tengerszint feletti magasságban, inkább déli fekvésű, napsütötte, mérsékelten lejtős területeken, vagy esetlegesen – ha a talaj nagyon kedvező – északi fekvésű területen, vagy napos fekvésű régi ültetvényeken, sorba ültetve történik.

| — | Mediterrán éghajlat: az esős napok alacsony száma következtében a napsütéses időtartam jelentős, évi 2 500-2 900 óra között mozog. E két tényező együttes hatása, valamint a kétféle széljárás, az észak-kelet felől fújó Misztrál és az észak-nyugati irányú Tramontana a Lucques fajta tavaszi beporzásának kedvező éghajlati viszonyokat teremtenek. A növény ugyanis az egyik legkorábban virágzó fajta, beporzása május folyamán történik, közel 15 nappal korábban, mint más fajtáknál. |
| --- | --- |

—

Mediterrán éghajlat: az esős napok alacsony száma következtében a napsütéses időtartam jelentős, évi 2 500-2 900 óra között mozog. E két tényező együttes hatása, valamint a kétféle széljárás, az észak-kelet felől fújó Misztrál és az észak-nyugati irányú Tramontana a Lucques fajta tavaszi beporzásának kedvező éghajlati viszonyokat teremtenek. A növény ugyanis az egyik legkorábban virágzó fajta, beporzása május folyamán történik, közel 15 nappal korábban, mint más fajtáknál.

Emberi tényezők:

A „Lucques du Languedoc” földrajzilag a Hérault folyó szorosokkal szabdalt szakaszának (Gorges de l'Hérault) végénél elterülő területről származik. Ez a Lucques fajta és a Languedoc-i zöld olajbogyó tartósításának történelmi bölcsője.

A Lucques fajta a többi helyi fajtánál érzékenyebb a hőmérsékletre (rosszul bírja a hideget), a szélre és a beporzásra (a fa nem önbeporzó, így külső beporzást igényel).

A sajátos termesztési körülmények ellenére az előállított termékek minősége, a földművesek kötődése ehhez a fához és annak terméséhez, majd később az exportált olajbogyóból származó jövedelem elegendőek voltak ahhoz, hogy a fajta termesztése helyileg fejlődhessen, anélkül, hogy más franciaországi régiókra átterjedne.

A termést hagyományosan zölden takarítják be, mivel könnyebben tartósítható, mint a fekete olajbogyó. A „Lucques du Languedoc” héja rendkívül vékony, minek következtében mind a betakarítása (kézzel történik), mind a feldolgozása gondosságot igényel (az ún. „csökkentett idejű tejsavas érlelés” eljárás szerint végzett hosszas szódaoldatban áztatás, átmosás és sós lébe helyezés során kerülni kell az ütődést). A Languedoc-i kézművesek az idők folyamán tettek szert erre a tökéletes szaktudásra, amely egyedülálló jelleget kölcsönöz ennek az olajbogyónak.

A termék sajátosságai:

A „Lucques du Languedoc” zöld színű, egész étkezési olajbogyó. Mindegyik olajbogyó-tétel méret szerint osztályozott, és mind méretben, mind színben homogén.

Ízjellemzőit tekintve a „Lucques du Languedoc”-ot különleges textúra jellemzi: az olajbogyó feszes, de nem ropogós. Textúrája kevéssé rostos. Enyhén avokádóra, zsíros avokádóra és esetenként friss mogyoróra vagy vágott szénára emlékeztető zamat jellemzi, közepesen sós érzettel.

Ezenfelül a „Lucques du Languedoc”-ot aszimmetrikus formája és félhold alakú magja különbözteti meg a többi olajbogyótól.

A földrajzi terület és a termék minősége vagy jellemzői közötti ok-okozati viszony:

A különleges természeti adottságokkal rendelkező földrajzi területen állnak fenn azok az ideális feltételek, amelyek természetes módon segítették elő, hogy a „Lucques du Languedoc” évszázadok óta fennmaradjon Languedoc területén.

Ahhoz ugyanis, hogy a „Lucques du Languedoc” szépen fejlődjön, az olajfának lehetőség szerint különleges éghajlati feltételekre van szüksége, köztük a Misztrálra és a Tramontanára, amelyek együttes hatása elősegíti, hogy a beporzás kényes és rendkívül rövid időszakát siker koronázza (a 2-3 napig tartó beporzás szél által történik). Ez a fajta tehát különösen jól alkalmazkodott a földrajzi terület éghajlati viszonyaihoz.

Ezek a különleges természeti feltételek az olajbogyó-termelők szaktudásával párosulva biztosítják a „Lucques du Languedoc” tulajdonságait: így pl. a fák egyforma mérete lehetővé teszi, hogy az eltevéshez megfelelő méretű terméseket takarítsanak be. Ezenfelül a zölden leszedett Lucques kézi betakarítása elősegíti a rendkívül vékony héjú és sérülékeny olajbogyó épségének megőrzését. Végül az olajbogyók keserű ízének semlegesítése az ún. „csökkentett idejű tejsavas érlelés” módszer szerint, alkáli-oldattal történik, amelynek töménysége, valamint az áztatási idő az adott olajbogyóktól függően változó. A „Lucques du Languedoc” jellegzetes ízének megőrzése érdekében a sós lébe helyezéskor ugyanilyen nagy figyelmet fordítanak a sókoncentrációra.

Az olajbogyók ilyen módon történő feldolgozásával, amely az évek folyamán professzionális szintre fejlődött, jellegzetes textúrájú és zamatú olajbogyó állítható elő.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6b536fcc-24f9-46c4-ac48-f03ca2b93099/telechargement

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---

Helyesbítések

| 13.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/10

---

Kiegészítés az

  Európai Unió Hivatalos Lapja C 101., 2004. április 27-i
  számához

(2016/C 374/08)

A magyar nyelvű kiadás a következő bizottsági közleménnyel egészül ki:

A Bizottság közleménye a versenyhatóságok hálózatán belüli együttműködésről

(2004/C 101/03)

(EGT-vonatkozású szöveg)

1.   BEVEZETÉS

| 1. | A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: a tanácsi rendelet) létrehozza a párhuzamos hatáskörök rendszerét, melynek keretében a Bizottság és a tagállamok versenyhatóságai (a továbbiakban: NVH-k) (2) alkalmazhatják az EK-Szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 81. és 82. cikkét. Az NVH-k és a Bizottság együttesen alkotják a hatóságok összefogó hálózatát: a közérdek szolgálatában járnak el, és szorosan együttműködnek a verseny védelme érdekében. A hálózat az EK versenypolitikájának alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos konzultációk és együttműködés fóruma. Keretet biztosít az európai versenyhatóságok számára a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazása esetén, és a közös európai versenykultúra létrehozásának és fenntartásának alapjául szolgál. A hálózat neve „Európai Versenyhatóságok Hálózata” (ECN). |
| --- | --- |

1.

A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: a tanácsi rendelet) létrehozza a párhuzamos hatáskörök rendszerét, melynek keretében a Bizottság és a tagállamok versenyhatóságai (a továbbiakban: NVH-k) (2) alkalmazhatják az EK-Szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 81. és 82. cikkét. Az NVH-k és a Bizottság együttesen alkotják a hatóságok összefogó hálózatát: a közérdek szolgálatában járnak el, és szorosan együttműködnek a verseny védelme érdekében. A hálózat az EK versenypolitikájának alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos konzultációk és együttműködés fóruma. Keretet biztosít az európai versenyhatóságok számára a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazása esetén, és a közös európai versenykultúra létrehozásának és fenntartásának alapjául szolgál. A hálózat neve „Európai Versenyhatóságok Hálózata” (ECN).

| 2. | Az NVH-k szerkezete tagállamonként változik. Egyes tagállamokban egyetlen testület vizsgálja ki az ügyeket és hozza meg a különböző típusú határozatokat. Más tagállamokban két testület között oszlanak meg a funkciók: az egyik az ügy kivizsgálásáért, a másik pedig – amely gyakran kollegiális testület – a határozathozatalért felel. Végül bizonyos tagállamokban csak bíróság hozhat tiltó és/vagy bírság kiszabásáról szóló határozatot: míg a versenyhatóság ügyészként jár el annak érdekében, hogy az ügy a bíróság elé kerüljön. A hatékonyság általános alapelvének figyelembevételével a tanácsi rendelet 35. cikke lehetővé teszi az EU-tagállamok számára, hogy kiválasszák azt a testületet vagy azokat a testületeket, amelyeket nemzeti versenyhatóságnak jelölnek ki, és ezek között osszák el a funkciókat. A közösségi jog általános elvei alapján a tagállamok kötelezettsége a hatékony, arányos és az EK–jogszabályok megsértésétől visszatartó szankciókat biztosító rendszer létrehozása (3). A tagállamok végrehajtási rendszere eltérő, de az együttműködés alapjaként elismerték egymás rendszerének alapvető normáit (4). |
| --- | --- |

2.

Az NVH-k szerkezete tagállamonként változik. Egyes tagállamokban egyetlen testület vizsgálja ki az ügyeket és hozza meg a különböző típusú határozatokat. Más tagállamokban két testület között oszlanak meg a funkciók: az egyik az ügy kivizsgálásáért, a másik pedig – amely gyakran kollegiális testület – a határozathozatalért felel. Végül bizonyos tagállamokban csak bíróság hozhat tiltó és/vagy bírság kiszabásáról szóló határozatot: míg a versenyhatóság ügyészként jár el annak érdekében, hogy az ügy a bíróság elé kerüljön. A hatékonyság általános alapelvének figyelembevételével a tanácsi rendelet 35. cikke lehetővé teszi az EU-tagállamok számára, hogy kiválasszák azt a testületet vagy azokat a testületeket, amelyeket nemzeti versenyhatóságnak jelölnek ki, és ezek között osszák el a funkciókat. A közösségi jog általános elvei alapján a tagállamok kötelezettsége a hatékony, arányos és az EK–jogszabályok megsértésétől visszatartó szankciókat biztosító rendszer létrehozása (3). A tagállamok végrehajtási rendszere eltérő, de az együttműködés alapjaként elismerték egymás rendszerének alapvető normáit (4).

| 3. | A versenyhatóságok hálózatának biztosítania kell a feladatok hatékony elosztását, valamint az EK versenyszabályainak hatékony és következetes alkalmazását. A hálózat működésének legfontosabb alapelveit a tanácsi rendelet, illetve az Európai Versenyhatóságok Hálózata működéséről szóló együttes tanácsi és bizottsági nyilatkozat állapítja meg. A jelen közlemény a rendszert részleteiben mutatja be. |
| --- | --- |

3.

A versenyhatóságok hálózatának biztosítania kell a feladatok hatékony elosztását, valamint az EK versenyszabályainak hatékony és következetes alkalmazását. A hálózat működésének legfontosabb alapelveit a tanácsi rendelet, illetve az Európai Versenyhatóságok Hálózata működéséről szóló együttes tanácsi és bizottsági nyilatkozat állapítja meg. A jelen közlemény a rendszert részleteiben mutatja be.

| 4. | A hálózaton belüli konzultációk és eszmecserék a versenyjog érvényesítéséért felelős hatóságokra tartoznak, és nem módosítják a vállalatok közösségi vagy nemzeti jogszabályokból eredő jogait és kötelezettségeit. A versenyhatóságok teljes körűen felelősek azért, hogy az általuk vizsgált ügyekben biztosítsák a megfelelő és tisztességes eljárást. |
| --- | --- |

4.

A hálózaton belüli konzultációk és eszmecserék a versenyjog érvényesítéséért felelős hatóságokra tartoznak, és nem módosítják a vállalatok közösségi vagy nemzeti jogszabályokból eredő jogait és kötelezettségeit. A versenyhatóságok teljes körűen felelősek azért, hogy az általuk vizsgált ügyekben biztosítsák a megfelelő és tisztességes eljárást.

2.   A FELADATOK ELOSZTÁSA

2.1.   Az elosztás elvei

| 5. | A tanácsi rendelet a párhuzamos hatáskörök rendszerére épül, amelynek keretében minden versenyhatóságnak joga van a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazására, és felelős a feladatok hatékony elosztásért azokban az esetekben, amikor vizsgálat szükségessége merül fel. Ugyanakkor a hálózat minden tagja teljes körű mérlegelési jogkörrel bír annak eldöntésében, hogy egy konkrét ügyet kivizsgáljanak-e. A párhuzamos hatáskörök rendszerében az ügyekkel a következők foglalkoznak:






  — | egyetlen NVH, esetleg más tagállamok NVH-i segítségével; vagy |
| --- | --- | --- |

5.

A tanácsi rendelet a párhuzamos hatáskörök rendszerére épül, amelynek keretében minden versenyhatóságnak joga van a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazására, és felelős a feladatok hatékony elosztásért azokban az esetekben, amikor vizsgálat szükségessége merül fel. Ugyanakkor a hálózat minden tagja teljes körű mérlegelési jogkörrel bír annak eldöntésében, hogy egy konkrét ügyet kivizsgáljanak-e. A párhuzamos hatáskörök rendszerében az ügyekkel a következők foglalkoznak:

—

egyetlen NVH, esetleg más tagállamok NVH-i segítségével; vagy

| — | több NVH párhuzamosan; vagy |
| --- | --- |

—

több NVH párhuzamosan; vagy

| — | a Bizottság. |
| --- | --- |

—

a Bizottság.

| 6. | Az ügyben az esetek többségében az a hatóság marad illetékes, amelyikhez a panasz érkezett vagy amelyik hivatalból, ex officio az eljárást (5) kezdeményezte. Az ügy átadásának lehetőségét csak az eljárás kezdetén veszik tekintetbe (lásd a 18. bekezdést), amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy nincs megfelelő helyzetben az intézkedéshez, vagy ha más hatóságok is úgy ítélik meg, hogy megfelelő helyzetben vannak az intézkedéshez (lásd a 8–15. bekezdést). |
| --- | --- |

6.

Az ügyben az esetek többségében az a hatóság marad illetékes, amelyikhez a panasz érkezett vagy amelyik hivatalból, ex officio az eljárást (5) kezdeményezte. Az ügy átadásának lehetőségét csak az eljárás kezdetén veszik tekintetbe (lásd a 18. bekezdést), amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy nincs megfelelő helyzetben az intézkedéshez, vagy ha más hatóságok is úgy ítélik meg, hogy megfelelő helyzetben vannak az intézkedéshez (lásd a 8–15. bekezdést).

| 7. | Amennyiben a verseny és a közösségi érdek hatékony védelme érdekében szükség van az ügy átadására, a hálózat tagjai – a lehető leggyakrabban – megkísérlik egyetlen olyan hatóságnak átadni az ügyet, amely helyzetéből fakadóan a megfelelő módon foglalkozhat az üggyel (6). Az ügy átadásának minden esetben gyors és hatékony folyamatnak kell lennie, és nem hátráltathatja a folyamatban lévő vizsgálatokat. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben a verseny és a közösségi érdek hatékony védelme érdekében szükség van az ügy átadására, a hálózat tagjai – a lehető leggyakrabban – megkísérlik egyetlen olyan hatóságnak átadni az ügyet, amely helyzetéből fakadóan a megfelelő módon foglalkozhat az üggyel (6). Az ügy átadásának minden esetben gyors és hatékony folyamatnak kell lennie, és nem hátráltathatja a folyamatban lévő vizsgálatokat.

| 8. | Egy hatóság akkor alkalmas arra, hogy egy adott ügyben eljárjon, ha a következő három feltétel együttesen teljesül:






  (1) | a megállapodás vagy magatartás számottevő, közvetlen, jelenleg vagy előreláthatóan jelentkező hatást gyakorol a területén zajló versenyre, a megállapodás vagy magatartás a területén valósul meg, illetve a területéről származik; |
| --- | --- | --- |

8.

Egy hatóság akkor alkalmas arra, hogy egy adott ügyben eljárjon, ha a következő három feltétel együttesen teljesül:

(1)

a megállapodás vagy magatartás számottevő, közvetlen, jelenleg vagy előreláthatóan jelentkező hatást gyakorol a területén zajló versenyre, a megállapodás vagy magatartás a területén valósul meg, illetve a területéről származik;

| (2) | a hatóság képes arra, hogy a jogsértés egészének eredményesen véget vessen, vagyis a magatartás abbahagyására kötelező határozatot fogadhat el, amelynek hatása elégséges a jogsértés megszüntetésére, és adott esetben a jogsértést megfelelően szankcionálja; |
| --- | --- |

(2)

a hatóság képes arra, hogy a jogsértés egészének eredményesen véget vessen, vagyis a magatartás abbahagyására kötelező határozatot fogadhat el, amelynek hatása elégséges a jogsértés megszüntetésére, és adott esetben a jogsértést megfelelően szankcionálja;

| (3) | a hatóság, akár más hatóságokkal együttműködve, képes a jogsértés bizonyításához szükséges bizonyítékokat összegyűjteni. |
| --- | --- |

(3)

a hatóság, akár más hatóságokkal együttműködve, képes a jogsértés bizonyításához szükséges bizonyítékokat összegyűjteni.

| 9. | A fenti kritériumok jelzik, hogy hogy fenn kell állnia a jogsértés és a tagállam területe közötti lényeges kapcsolatnak ahhoz, hogy a tagállam versenyhatósága legyen az ügy kezelésére leginkább alkalmas hatóság. Várható, hogy a legtöbb esetben azon tagállamok hatóságai lesznek a leginkább alkalmasak, amelyek területén a jogsértés jelentős hatással van a versenyre, feltéve, hogy eredményesen meg tudják szüntetni a jogsértést, akár egyéni, akár párhuzamos intézkedések által mindaddig, amíg az intézkedésre nem a Bizottság válik a legalkalmasabbá (lásd alább a 14. és 15. bekezdést). |
| --- | --- |

9.

A fenti kritériumok jelzik, hogy hogy fenn kell állnia a jogsértés és a tagállam területe közötti lényeges kapcsolatnak ahhoz, hogy a tagállam versenyhatósága legyen az ügy kezelésére leginkább alkalmas hatóság. Várható, hogy a legtöbb esetben azon tagállamok hatóságai lesznek a leginkább alkalmasak, amelyek területén a jogsértés jelentős hatással van a versenyre, feltéve, hogy eredményesen meg tudják szüntetni a jogsértést, akár egyéni, akár párhuzamos intézkedések által mindaddig, amíg az intézkedésre nem a Bizottság válik a legalkalmasabbá (lásd alább a 14. és 15. bekezdést).

| 10. | Ebből az következik, hogy rendszerint egy adott NHV a leginkább alkalmas az olyan megállapodások vagy gyakorlatok kezelésére, amelyek főleg a területén zajló versenyt befolyásolják jelentős mértékben.





  1. példa: Az A tagállamban honos vállalkozások olyan termékek árának rögzítésére irányuló kartellben vesznek részt, amelyeket elsősorban A tagállamban értékesítenek.


  Az A tagállamban lévő NVH alkalmas az ügyben eljárni. |
| --- | --- |

10.

Ebből az következik, hogy rendszerint egy adott NHV a leginkább alkalmas az olyan megállapodások vagy gyakorlatok kezelésére, amelyek főleg a területén zajló versenyt befolyásolják jelentős mértékben.

1. példa: Az A tagállamban honos vállalkozások olyan termékek árának rögzítésére irányuló kartellben vesznek részt, amelyeket elsősorban A tagállamban értékesítenek.

Az A tagállamban lévő NVH alkalmas az ügyben eljárni.

| 11. | Ezen túlmenően, egy NVH egyéni intézkedése megfelelő lehet annak ellenére is, hogy akár több NVH is alkalmasnak tekinthető, ugyanakkor egyetlen NVH intézkedése is elégséges a teljes jogsértés megszüntetéséhez.





  2. példa: Két vállalkozás közös vállalatot hozott létre A tagállamban. A közös vállalat A és B tagállamban nyújt szolgáltatásokat, és versenyjogi aggályokat vet fel. Az ügy hatékony kezeléséhez elegendőnek ítélik a jogsértés abbahagyására kötelező határozatot, mert az megszüntetheti a teljes jogsértést. A bizonyítékok elsősorban a közös vállalat A tagállamban lévő helyiségeiben állnak rendelkezésre.


  A és B NVH-ja egyaránt alkalmas eljárni az ügyben, de A NVH-jának egyéni intézkedése elegendő és hatékonyabb, mint B NVH-jának egyéni intézkedése vagy a két NVH párhuzamos intézkedése. |
| --- | --- |

11.

Ezen túlmenően, egy NVH egyéni intézkedése megfelelő lehet annak ellenére is, hogy akár több NVH is alkalmasnak tekinthető, ugyanakkor egyetlen NVH intézkedése is elégséges a teljes jogsértés megszüntetéséhez.

2. példa: Két vállalkozás közös vállalatot hozott létre A tagállamban. A közös vállalat A és B tagállamban nyújt szolgáltatásokat, és versenyjogi aggályokat vet fel. Az ügy hatékony kezeléséhez elegendőnek ítélik a jogsértés abbahagyására kötelező határozatot, mert az megszüntetheti a teljes jogsértést. A bizonyítékok elsősorban a közös vállalat A tagállamban lévő helyiségeiben állnak rendelkezésre.

A és B NVH-ja egyaránt alkalmas eljárni az ügyben, de A NVH-jának egyéni intézkedése elegendő és hatékonyabb, mint B NVH-jának egyéni intézkedése vagy a két NVH párhuzamos intézkedése.

| 12. | Több (kettő vagy három) NVH párhuzamos intézkedése megfelelő lehet olyan esetekben, amikor egy megállapodás vagy magatartás elsősorban az egyes NVH-k saját területén zajló versenyt jelentősen befolyásolja, és egyetlen NVH intézkedése nem elégséges a teljes jogsértés egészének megszüntetéséhez és/vagy megfelelő szankcionálásához.





  3. példa: Két vállalkozás a piac felosztásáról szóló megállapodást köt: az A tagállamban honos vállalat csak A tagállamban, a B tagállamban honos vállalat csak B tagállamban tevékenykedik.


  A és B NVH-ja is alkalmas az ügyben párhuzamosan eljárni, mindkét hatóság a saját területén. |
| --- | --- |

12.

Több (kettő vagy három) NVH párhuzamos intézkedése megfelelő lehet olyan esetekben, amikor egy megállapodás vagy magatartás elsősorban az egyes NVH-k saját területén zajló versenyt jelentősen befolyásolja, és egyetlen NVH intézkedése nem elégséges a teljes jogsértés egészének megszüntetéséhez és/vagy megfelelő szankcionálásához.

3. példa: Két vállalkozás a piac felosztásáról szóló megállapodást köt: az A tagállamban honos vállalat csak A tagállamban, a B tagállamban honos vállalat csak B tagállamban tevékenykedik.

A és B NVH-ja is alkalmas az ügyben párhuzamosan eljárni, mindkét hatóság a saját területén.

| 13. | A párhuzamos intézkedést folytató hatóságok arra törekednek, hogy intézkedéseiket a lehető legnagyobb mértékben koordinálják. E célból a hatóságok számára hasznos lehet egyikük kijelölése a vezető hatóság szerepkörére, valamint az, hogy bizonyos feladatokat, mint például a vizsgálati intézkedések koordinálását, a vezető hatóságra ruházzák, miközben minden egyes hatóság továbbra is felelős saját eljárásainak lefolytatásáért. |
| --- | --- |

13.

A párhuzamos intézkedést folytató hatóságok arra törekednek, hogy intézkedéseiket a lehető legnagyobb mértékben koordinálják. E célból a hatóságok számára hasznos lehet egyikük kijelölése a vezető hatóság szerepkörére, valamint az, hogy bizonyos feladatokat, mint például a vizsgálati intézkedések koordinálását, a vezető hatóságra ruházzák, miközben minden egyes hatóság továbbra is felelős saját eljárásainak lefolytatásáért.

| 14. | A Bizottság különösen akkor a leginkább alkalmas eljárni, ha egy vagy több megállapodás vagy gyakorlat, beleértve a hasonló megállapodások vagy gyakorlatok rendszerét, három vagy annál több tagállam versenyére gyakorol hatást (három vagy annál több tagállamra kiterjedő, határokon átívelő piacok, vagy több nemzeti piac esetében).





  4. példa: Két vállalkozás a Közösség teljes területén a piacok felosztásában állapodik meg vagy rögzíti az árakat. A Bizottság alkalmas eljárni az ügyben.

  5. példa: Egy négy különböző nemzeti piacon erőfölénnyel rendelkező vállalkozás, visszaél erőfölényes helyzetével hűségkedvezményt kényszerítve a piacokon működő forgalmazóira. A Bizottság alkalmas az ügyben eljárni. A Bizottság dönthet úgy, hogy egy nemzeti piacot vizsgál és egy „irányadó” döntést hoz, ez esetben a többi nemzeti piacot az NVH-k vizsgálhatják, különösen akkor, ha minden nemzeti piac esetében külön-külön vizsgálat szükséges. |
| --- | --- |

14.

A Bizottság különösen akkor a leginkább alkalmas eljárni, ha egy vagy több megállapodás vagy gyakorlat, beleértve a hasonló megállapodások vagy gyakorlatok rendszerét, három vagy annál több tagállam versenyére gyakorol hatást (három vagy annál több tagállamra kiterjedő, határokon átívelő piacok, vagy több nemzeti piac esetében).

4. példa: Két vállalkozás a Közösség teljes területén a piacok felosztásában állapodik meg vagy rögzíti az árakat. A Bizottság alkalmas eljárni az ügyben.

5. példa: Egy négy különböző nemzeti piacon erőfölénnyel rendelkező vállalkozás, visszaél erőfölényes helyzetével hűségkedvezményt kényszerítve a piacokon működő forgalmazóira. A Bizottság alkalmas az ügyben eljárni. A Bizottság dönthet úgy, hogy egy nemzeti piacot vizsgál és egy „irányadó” döntést hoz, ez esetben a többi nemzeti piacot az NVH-k vizsgálhatják, különösen akkor, ha minden nemzeti piac esetében külön-külön vizsgálat szükséges.

| 15. | Továbbá a Bizottság különösen akkor tekinthető leginkább alkalmasnak az ügyben eljárni, amikor az szorosan kapcsolódik más közösségi rendelkezésekhez, amelyeket kizárólagosan vagy eredményesebben a Bizottság alkalmazhat, ha a közösségi érdek szükségessé teszi a közösségi versenypolitika fejlesztését szolgáló határozat elfogadását, olyan esetekben, amikor új versenypolitikai kérdés merül fel, vagy az a hatékony jogérvényesítés biztosítása érdekében szükséges. |
| --- | --- |

15.

Továbbá a Bizottság különösen akkor tekinthető leginkább alkalmasnak az ügyben eljárni, amikor az szorosan kapcsolódik más közösségi rendelkezésekhez, amelyeket kizárólagosan vagy eredményesebben a Bizottság alkalmazhat, ha a közösségi érdek szükségessé teszi a közösségi versenypolitika fejlesztését szolgáló határozat elfogadását, olyan esetekben, amikor új versenypolitikai kérdés merül fel, vagy az a hatékony jogérvényesítés biztosítása érdekében szükséges.

2.2.   Az együttműködés mechanizmusai az ügyek elosztása és a segítségnyújtás céljából

2.2.1.   Tájékoztatás az eljárás kezdetén (a tanácsi rendelet 11. cikke)

| 16. | A párhuzamos eljárások észlelése és annak biztosítása érdekében, hogy az üggyel az arra alkalmas versenyhatóság foglalkozzon, a hálózat tagjait kellő időben tájékoztatni kell a különböző versenyhatóságok előtt folyamatban lévő ügyekről (7). Amennyiben egy ügy áttételéről kell gondoskodnia hálózat és az érintett vállalkozások érdekében ezt késedelem nélkül kell megtenni. |
| --- | --- |

16.

A párhuzamos eljárások észlelése és annak biztosítása érdekében, hogy az üggyel az arra alkalmas versenyhatóság foglalkozzon, a hálózat tagjait kellő időben tájékoztatni kell a különböző versenyhatóságok előtt folyamatban lévő ügyekről (7). Amennyiben egy ügy áttételéről kell gondoskodnia hálózat és az érintett vállalkozások érdekében ezt késedelem nélkül kell megtenni.

| 17. | A tanácsi rendelet az ügyek hatékony és kellő időben történő átadása érdekében egy mechanizmust hoz létre a versenyhatóságok kölcsönös tájékoztatására. A tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése kötelezi az NVH-kat, hogy amennyiben a Szerződés 81. vagy 82. cikke alapján járnak el, az első hivatalos vizsgálati cselekmény előtt vagy annak megkezdése után késedelem nélkül értesítsék erről a Bizottságot. Megállapítja továbbá, hogy az információ más NVH-k számára is hozzáférhetővé tehető (8). A tanácsi rendelet 11. cikke (3) bekezdése azt a célt szolgálja, hogy amint a hatóság megkezdi az ügy vizsgálatát, a hálózat észlelhesse a párhuzamos eljárásokat és az ügyek esetleges áttételét megkezdhesse. Az NVH-kat és a Bizottságot tehát még az előtt vagy rögtön az után értesíteni szükséges, hogy az ügyben ahhoz hasonló vizsgálati cselekménynek megfelelő intézkedés történne, amelyet a Bizottság a tanácsi rendelet 18–21. cikke értelmében megtehet. A tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság szintén vállalta azt a kötelezettséget, hogy értesíti az NVH-kat. A hálózat tagjai anélkül, hogy az ügyet részletesen ismertetnék, egy formanyomtatvány kitöltésével értesítik egymást a folyamatban lévő ügyekről, olyan információk megadásával, mint az ügyet vizsgáló hatóság megnevezése, az érintett termék, területek és felek, a vélelmezett jogsértés, a jogsértés feltételezett időtartama és az ügy eredete. Amennyiben az üggyel kapcsolatban fontos körülmény áll be, a hálózat tagjai naprakész tájékoztatást nyújtanak egymásnak. |
| --- | --- |

17.

A tanácsi rendelet az ügyek hatékony és kellő időben történő átadása érdekében egy mechanizmust hoz létre a versenyhatóságok kölcsönös tájékoztatására. A tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése kötelezi az NVH-kat, hogy amennyiben a Szerződés 81. vagy 82. cikke alapján járnak el, az első hivatalos vizsgálati cselekmény előtt vagy annak megkezdése után késedelem nélkül értesítsék erről a Bizottságot. Megállapítja továbbá, hogy az információ más NVH-k számára is hozzáférhetővé tehető (8). A tanácsi rendelet 11. cikke (3) bekezdése azt a célt szolgálja, hogy amint a hatóság megkezdi az ügy vizsgálatát, a hálózat észlelhesse a párhuzamos eljárásokat és az ügyek esetleges áttételét megkezdhesse. Az NVH-kat és a Bizottságot tehát még az előtt vagy rögtön az után értesíteni szükséges, hogy az ügyben ahhoz hasonló vizsgálati cselekménynek megfelelő intézkedés történne, amelyet a Bizottság a tanácsi rendelet 18–21. cikke értelmében megtehet. A tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság szintén vállalta azt a kötelezettséget, hogy értesíti az NVH-kat. A hálózat tagjai anélkül, hogy az ügyet részletesen ismertetnék, egy formanyomtatvány kitöltésével értesítik egymást a folyamatban lévő ügyekről, olyan információk megadásával, mint az ügyet vizsgáló hatóság megnevezése, az érintett termék, területek és felek, a vélelmezett jogsértés, a jogsértés feltételezett időtartama és az ügy eredete. Amennyiben az üggyel kapcsolatban fontos körülmény áll be, a hálózat tagjai naprakész tájékoztatást nyújtanak egymásnak.

| 18. | Amennyiben az ügy áttételével kapcsolatos kérdések merülnek fel, azokról késedelem nélkül kell dönteni, általában a hálózatnak a tanácsi rendelet 11. cikke értelmében küldött első tájékoztatás időpontjától számított két hónapon belül. Ezalatt az időtartam alatt a versenyhatóságok megpróbálnak megállapodásra jutni az esetleges áttételről, és adott esetben a párhuzamos intézkedés feltételeiről. |
| --- | --- |

18.

Amennyiben az ügy áttételével kapcsolatos kérdések merülnek fel, azokról késedelem nélkül kell dönteni, általában a hálózatnak a tanácsi rendelet 11. cikke értelmében küldött első tájékoztatás időpontjától számított két hónapon belül. Ezalatt az időtartam alatt a versenyhatóságok megpróbálnak megállapodásra jutni az esetleges áttételről, és adott esetben a párhuzamos intézkedés feltételeiről.

| 19. | Az átadási időszak végén az ügyet vizsgáló versenyhatóság vagy versenyhatóságok általában az eljárás befejezéséig jár el/járnak el az ügyben. A kezdeti két hónapos ügyelosztási időszakot követően az ügy csak akkor tehető át, ha az azzal kapcsolatban ismert tények az eljárás során jelentősen megváltoznak. |
| --- | --- |

19.

Az átadási időszak végén az ügyet vizsgáló versenyhatóság vagy versenyhatóságok általában az eljárás befejezéséig jár el/járnak el az ügyben. A kezdeti két hónapos ügyelosztási időszakot követően az ügy csak akkor tehető át, ha az azzal kapcsolatban ismert tények az eljárás során jelentősen megváltoznak.

2.2.2.   Az eljárás felfüggesztése vagy megszüntetése (a tanácsi rendelet 13. cikke)

| 20. | Amennyiben egyazon megállapodással vagy magatartással kapcsolatban több versenyhatóság is eljár – akár azért, mert panasz érkezett hozzájuk, akár azért, mert hivatalból indított eljárásban járnak el –, a tanácsi rendelet 13. cikke jogalapot biztosít arra, hogy az eljárást felfüggesszék, vagy a panaszt elutasítsák, azzal az indokkal, hogy az ügyben valamely más versenyhatóság jár el. A tanácsi rendelet 13. cikkében „az ügyben eljár” kifejezés nem pusztán azt jelenti, hogy más hatósághoz is nyújtottak be panaszt. A kifejezés arra utal, hogy a másik hatóság a saját nevében vizsgálja vagy vizsgálta az ügyet. |
| --- | --- |

20.

Amennyiben egyazon megállapodással vagy magatartással kapcsolatban több versenyhatóság is eljár – akár azért, mert panasz érkezett hozzájuk, akár azért, mert hivatalból indított eljárásban járnak el –, a tanácsi rendelet 13. cikke jogalapot biztosít arra, hogy az eljárást felfüggesszék, vagy a panaszt elutasítsák, azzal az indokkal, hogy az ügyben valamely más versenyhatóság jár el. A tanácsi rendelet 13. cikkében „az ügyben eljár” kifejezés nem pusztán azt jelenti, hogy más hatósághoz is nyújtottak be panaszt. A kifejezés arra utal, hogy a másik hatóság a saját nevében vizsgálja vagy vizsgálta az ügyet.

| 21. | A tanácsi rendelet 13. cikke akkor alkalmazandó, ha a panaszos által megfogalmazott versenyjogi aggályokat felvető ügyben egy másik hatóság jár vagy járt el, még akkor is, ha az érintett hatóság egy másik panaszos által benyújtott panasz alapján vagy hivatalból, ex officio eljárás eredményeként járt vagy jár el. Ez azt jelenti, hogy a tanácsi rendelet 13. cikkét akkor lehet hivatkozni, ha a megállapodás vagy magatartás ugyanarra a jogsértés(ek)re, ugyanarra az érintett földrajzi és termékpiacra vonatkozik. |
| --- | --- |

21.

A tanácsi rendelet 13. cikke akkor alkalmazandó, ha a panaszos által megfogalmazott versenyjogi aggályokat felvető ügyben egy másik hatóság jár vagy járt el, még akkor is, ha az érintett hatóság egy másik panaszos által benyújtott panasz alapján vagy hivatalból, ex officio eljárás eredményeként járt vagy jár el. Ez azt jelenti, hogy a tanácsi rendelet 13. cikkét akkor lehet hivatkozni, ha a megállapodás vagy magatartás ugyanarra a jogsértés(ek)re, ugyanarra az érintett földrajzi és termékpiacra vonatkozik.

| 22. | Az NVH felfüggesztheti vagy megszüntetheti az eljárást, erre vonatkozó kötelezettség azonban nem terheli. A tanácsi rendelet 13. cikke teret enged az egyes egyedi esetek sajátosságainak figyelembevételére. Ez a fajta rugalmasság különösen fontos: amennyiben az ügy lényegi vizsgálatát követően egy hatóság elutasítja a panaszt, egy másik hatóság feltehetően nem kívánja majd az ügy újbóli vizsgálatát. Ha azonban a panaszt egyéb okból utasították el (pl. a hatóságnak nem sikerült összegyűjtenie a jogsértés bizonyításához szükséges bizonyítékokat), egy másik hatóság lefolytathatja a saját vizsgálatát, és eljárhat az ügyben. A folyamatban lévő ügyek esetében ezt a rugalmasságot az is tükrözi, hogy minden NVH eldöntheti, hogy megszünteti vagy felfüggeszti-e az eljárást. Egy hatóság adott esetben nem kívánja megszüntetni az ügyet, amíg egy másik hatóság eljárásának eredménye nem ismert. Az eljárás felfüggesztésének lehetősége megengedi a hatóság számára, hogy később határozzon az eljárás esetleges megszüntetéséről. Ez a rugalmasság a szabályok következetes alkalmazását is megkönnyíti. |
| --- | --- |

22.

Az NVH felfüggesztheti vagy megszüntetheti az eljárást, erre vonatkozó kötelezettség azonban nem terheli. A tanácsi rendelet 13. cikke teret enged az egyes egyedi esetek sajátosságainak figyelembevételére. Ez a fajta rugalmasság különösen fontos: amennyiben az ügy lényegi vizsgálatát követően egy hatóság elutasítja a panaszt, egy másik hatóság feltehetően nem kívánja majd az ügy újbóli vizsgálatát. Ha azonban a panaszt egyéb okból utasították el (pl. a hatóságnak nem sikerült összegyűjtenie a jogsértés bizonyításához szükséges bizonyítékokat), egy másik hatóság lefolytathatja a saját vizsgálatát, és eljárhat az ügyben. A folyamatban lévő ügyek esetében ezt a rugalmasságot az is tükrözi, hogy minden NVH eldöntheti, hogy megszünteti vagy felfüggeszti-e az eljárást. Egy hatóság adott esetben nem kívánja megszüntetni az ügyet, amíg egy másik hatóság eljárásának eredménye nem ismert. Az eljárás felfüggesztésének lehetősége megengedi a hatóság számára, hogy később határozzon az eljárás esetleges megszüntetéséről. Ez a rugalmasság a szabályok következetes alkalmazását is megkönnyíti.

| 23. | Amennyiben egy hatóság azért szünteti meg vagy függeszti fel az eljárást, mert egy másik hatóság jár el az ügyben, a tanácsi rendelet 12. cikke értelmében továbbíthatja a panaszostól kapott információkat az ügyben eljáró hatóságnak. |
| --- | --- |

23.

Amennyiben egy hatóság azért szünteti meg vagy függeszti fel az eljárást, mert egy másik hatóság jár el az ügyben, a tanácsi rendelet 12. cikke értelmében továbbíthatja a panaszostól kapott információkat az ügyben eljáró hatóságnak.

| 24. | A tanácsi rendelet 13. cikke a panasz egy részére vagy a valamely ügyben folyamatban lévő eljárás egy részére is alkalmazható. Előfordulhat, hogy csak a panasz vagy az ex officio eljárás egy része fedi egy másik versenyhatóság előtt folyamatban lévő vagy már korábban tárgyalt ügyet. Ebben az esetben a panaszt fogadó versenyhatóság a tanácsi rendelet 13. cikke alapján elutasíthatja a panasz egy részét, míg a panasz többi részével a megfelelő módon foglalkozhat. Ugyanez az elv alkalmazandó az eljárások megszüntetésére. |
| --- | --- |

24.

A tanácsi rendelet 13. cikke a panasz egy részére vagy a valamely ügyben folyamatban lévő eljárás egy részére is alkalmazható. Előfordulhat, hogy csak a panasz vagy az ex officio eljárás egy része fedi egy másik versenyhatóság előtt folyamatban lévő vagy már korábban tárgyalt ügyet. Ebben az esetben a panaszt fogadó versenyhatóság a tanácsi rendelet 13. cikke alapján elutasíthatja a panasz egy részét, míg a panasz többi részével a megfelelő módon foglalkozhat. Ugyanez az elv alkalmazandó az eljárások megszüntetésére.

| 25. | A tanácsi rendelet 13. cikke nem az egyetlen jogalap az ex officio eljárások felfüggesztéséhez vagy megszüntetéséhez és a panaszok elutasításához. Mindezt az NVH-k a nemzeti eljárásjog alapján is megtehetik. A Bizottság a közösségi érdek hiánya vagy a panasz jellegével összefüggő egyéb okok miatt is elutasíthatja a panaszt (9). |
| --- | --- |

25.

A tanácsi rendelet 13. cikke nem az egyetlen jogalap az ex officio eljárások felfüggesztéséhez vagy megszüntetéséhez és a panaszok elutasításához. Mindezt az NVH-k a nemzeti eljárásjog alapján is megtehetik. A Bizottság a közösségi érdek hiánya vagy a panasz jellegével összefüggő egyéb okok miatt is elutasíthatja a panaszt (9).

2.2.3.   A bizalmas információk cseréje és felhasználása (a tanácsi rendelet 12. cikke)

| 26. | A hálózat működésének egyik alapeleme, hogy a versenyhatóságok kicserélhetik és felhasználhatják a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazása céljából összegyűjtött információkat (ideértve a dokumentumokat, nyilatkozatokat, digitális információkat is). Ez a jogkör az ügyek hatékony elosztásának és kezelésének előfeltétele. |
| --- | --- |

26.

A hálózat működésének egyik alapeleme, hogy a versenyhatóságok kicserélhetik és felhasználhatják a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazása céljából összegyűjtött információkat (ideértve a dokumentumokat, nyilatkozatokat, digitális információkat is). Ez a jogkör az ügyek hatékony elosztásának és kezelésének előfeltétele.

| 27. | A tanácsi rendelet 12. cikke megállapítja, hogy a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazásában a Bizottság és a tagállamok versenyhatóságai jogosultak egymásnak bármely tényszerű vagy jogi tájékoztatást megadni, és azokat bizonyítékként felhasználni, ideértve a bizalmas jellegű információt is. Ez azt jelenti, hogy információcsere nemcsak valamely NVH és a Bizottság, hanem az NVH-k között is történhet. A tanácsi rendelet 12. cikke elsőbbséget élvez a tagállamok ellentétes jogszabályi rendelkezéseivel szemben. Azt a kérdést, hogy az átadó hatóság jogszerűen gyűjtötte-e össze az információkat, az adott hatóságra alkalmazandó jogszabályok alapján vizsgálják. Az információk átadásakor az átadó hatóság tájékoztathatja az átvevő hatóságot, hogy az információk összegyűjtését vitatják-e vagy várható-e vitatásuk. |
| --- | --- |

27.

A tanácsi rendelet 12. cikke megállapítja, hogy a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazásában a Bizottság és a tagállamok versenyhatóságai jogosultak egymásnak bármely tényszerű vagy jogi tájékoztatást megadni, és azokat bizonyítékként felhasználni, ideértve a bizalmas jellegű információt is. Ez azt jelenti, hogy információcsere nemcsak valamely NVH és a Bizottság, hanem az NVH-k között is történhet. A tanácsi rendelet 12. cikke elsőbbséget élvez a tagállamok ellentétes jogszabályi rendelkezéseivel szemben. Azt a kérdést, hogy az átadó hatóság jogszerűen gyűjtötte-e össze az információkat, az adott hatóságra alkalmazandó jogszabályok alapján vizsgálják. Az információk átadásakor az átadó hatóság tájékoztathatja az átvevő hatóságot, hogy az információk összegyűjtését vitatják-e vagy várható-e vitatásuk.

| 28. | Az információ cseréje és használata a következő biztosítékokat tartalmazza a vállalkozások és a magánszemélyek számára:






  a) | Először is, a tanácsi rendelet 28. cikke megállapítja, hogy „a Bizottság és a tagállamok versenyhatóságai, ezek tisztviselői, alkalmazottai és az e hatóságok felügyelete alatt dolgozó egyéb személyek, valamint a tagállamok egyéb hatóságainak tisztviselői és köztisztviselői nem tárhatják fel” a tanácsi rendelet alapján „általuk szerzett vagy közöttük cserélt olyan jellegű információkat, amelyek a szakmai titoktartási kötelezettség alá tartoznak”. A vállalkozások üzleti titkai megőrzéséhez fűződő jogos érdeke azonban nem érinti a Szerződés 81. és 82. cikke megsértésének bizonyításához szükséges információ feltárását. A tanácsi rendelet 28. cikkében használt „szakmai titoktartás” kifejezés a közösségi jog fogalmai közé tartozik és különösen idetartoznak az üzleti titkok és egyéb bizalmas információk. Ez az egész Közösség területén megteremti a védelem közös minimális szintjét. |
| --- | --- | --- |

28.

Az információ cseréje és használata a következő biztosítékokat tartalmazza a vállalkozások és a magánszemélyek számára:

a)

Először is, a tanácsi rendelet 28. cikke megállapítja, hogy „a Bizottság és a tagállamok versenyhatóságai, ezek tisztviselői, alkalmazottai és az e hatóságok felügyelete alatt dolgozó egyéb személyek, valamint a tagállamok egyéb hatóságainak tisztviselői és köztisztviselői nem tárhatják fel” a tanácsi rendelet alapján „általuk szerzett vagy közöttük cserélt olyan jellegű információkat, amelyek a szakmai titoktartási kötelezettség alá tartoznak”. A vállalkozások üzleti titkai megőrzéséhez fűződő jogos érdeke azonban nem érinti a Szerződés 81. és 82. cikke megsértésének bizonyításához szükséges információ feltárását. A tanácsi rendelet 28. cikkében használt „szakmai titoktartás” kifejezés a közösségi jog fogalmai közé tartozik és különösen idetartoznak az üzleti titkok és egyéb bizalmas információk. Ez az egész Közösség területén megteremti a védelem közös minimális szintjét.

| b) | A vállalkozásoknak nyújtott második biztosíték a hálózaton belül cserélt információ felhasználásával függ össze. A tanácsi rendelet 12. cikkének (2) bekezdése értelmében az átadott információ bizonyítékként kizárólag a Szerződés 81. vagy 82. cikkének alkalmazása céljából, és csak olyan tárgyban használható fel, amellyel kapcsolatban azt gyűjtötték (10). A tanácsi rendelet 12. cikke (2) bekezdésének megfelelően azonban a cserélt információ abból a célból is felhasználható, hogy ugyanazon ügyben párhuzamosan a nemzeti versenyjogot is alkalmazzák. Ez azonban csak akkor lehetséges, ha a nemzeti jog alkalmazása nem vezet eredményre a Szerződés 81. és 82. cikke szerintitől eltérő jogsértés felfedezése tekintetében. |
| --- | --- |

b)

A vállalkozásoknak nyújtott második biztosíték a hálózaton belül cserélt információ felhasználásával függ össze. A tanácsi rendelet 12. cikkének (2) bekezdése értelmében az átadott információ bizonyítékként kizárólag a Szerződés 81. vagy 82. cikkének alkalmazása céljából, és csak olyan tárgyban használható fel, amellyel kapcsolatban azt gyűjtötték (10). A tanácsi rendelet 12. cikke (2) bekezdésének megfelelően azonban a cserélt információ abból a célból is felhasználható, hogy ugyanazon ügyben párhuzamosan a nemzeti versenyjogot is alkalmazzák. Ez azonban csak akkor lehetséges, ha a nemzeti jog alkalmazása nem vezet eredményre a Szerződés 81. és 82. cikke szerintitől eltérő jogsértés felfedezése tekintetében.

| c) | A tanácsi rendelet harmadik biztosítéka a magánszemélyekre a 12. cikk (1) bekezdése értelmében cserélt információk alapján kiszabott szankciókkal függ össze. A tanácsi rendelet csak a Szerződés 81. és 82. cikkének megsértése esetében gondoskodik a vállalkozások szankcionálásáról. Egyes nemzeti jogszabályok a magánszemélyekre is szankciókat szabnak ki a Szerződés 81. és 82. cikkének megsértéséért. A magánszemélyek védelemhez való joga általában kiterjedtebb (pl. joguk van a hallgatásra, míg a vállalkozások csak azokra a kérdésekre tagadhatják meg a válaszadást, amelyek a jogsértés elkövetésének beismerését eredményeznék (11)). A tanácsi rendelet 12. cikkének (3) bekezdése biztosítja, hogy a vállalkozásoktól gyűjtött információk nem használhatók fel a magánszemélyek magasabb védelmét akadályozó módon. Ez a rendelkezés kizárja a magánszemélyekre a tanácsi rendelet szerint cserélt információk alapján kiszabandó szankciókat, amennyiben az átadó és az átvevő hatóság joga nem gondoskodik hasonló szankciókról a magánszemélyek tekintetében, kivéve, ha az érintett magánszemély bizonyíték gyűjtésével kapcsolatos jogait az átadó hatóság ugyanolyan mértékben tiszteletben tartotta, mint azt az átvevő hatóság biztosítja. A szankciók nemzeti jogban érvényes minősítése („közigazgatási” vagy „büntetőjogi”) nem számít a tanácsi rendelet 12. cikke (3) bekezdésének alkalmazása céljából. A tanácsi rendelet különbséget kíván tenni a szabadságvesztéssel járó szankciók és a szankciók egyéb fajtái – pénzbüntetés és egyéb, személyekkel szemben alkalmazható szankciók – között. Amennyiben az átadó és az átvevő hatóság jogrendszere hasonló szankciókról gondoskodik (pl. mindkét tagállamban pénzbüntetést szabhatnak ki a vállalkozás azon alkalmazottjára, aki részt vett a Szerződés 81. és 82. cikke megsértésében), az átvevő hatóság felhasználhatja a tanácsi rendelet 12. cikke értelmében cserélt információt. Ebben az esetben a két rendszer eljárási biztosítékait egyenértékűnek tekintik. Ha azonban a két jogrendszer nem gondoskodik hasonló szankciókról, az információ csak akkor használható fel, ha az ügyben tiszteletben tartották a magánszemély jogainak azonos szintű védelmét (lásd a tanácsi rendelet 12. cikkének (3) bekezdését). Ez utóbbi esetben azonban csak akkor szabható ki szabadságvesztéssel járó szankció, ha ilyen szankció kiszabására mind az átadó, mind az átvevő hatóság jogosult. |
| --- | --- |

c)

A tanácsi rendelet harmadik biztosítéka a magánszemélyekre a 12. cikk (1) bekezdése értelmében cserélt információk alapján kiszabott szankciókkal függ össze. A tanácsi rendelet csak a Szerződés 81. és 82. cikkének megsértése esetében gondoskodik a vállalkozások szankcionálásáról. Egyes nemzeti jogszabályok a magánszemélyekre is szankciókat szabnak ki a Szerződés 81. és 82. cikkének megsértéséért. A magánszemélyek védelemhez való joga általában kiterjedtebb (pl. joguk van a hallgatásra, míg a vállalkozások csak azokra a kérdésekre tagadhatják meg a válaszadást, amelyek a jogsértés elkövetésének beismerését eredményeznék (11)). A tanácsi rendelet 12. cikkének (3) bekezdése biztosítja, hogy a vállalkozásoktól gyűjtött információk nem használhatók fel a magánszemélyek magasabb védelmét akadályozó módon. Ez a rendelkezés kizárja a magánszemélyekre a tanácsi rendelet szerint cserélt információk alapján kiszabandó szankciókat, amennyiben az átadó és az átvevő hatóság joga nem gondoskodik hasonló szankciókról a magánszemélyek tekintetében, kivéve, ha az érintett magánszemély bizonyíték gyűjtésével kapcsolatos jogait az átadó hatóság ugyanolyan mértékben tiszteletben tartotta, mint azt az átvevő hatóság biztosítja. A szankciók nemzeti jogban érvényes minősítése („közigazgatási” vagy „büntetőjogi”) nem számít a tanácsi rendelet 12. cikke (3) bekezdésének alkalmazása céljából. A tanácsi rendelet különbséget kíván tenni a szabadságvesztéssel járó szankciók és a szankciók egyéb fajtái – pénzbüntetés és egyéb, személyekkel szemben alkalmazható szankciók – között. Amennyiben az átadó és az átvevő hatóság jogrendszere hasonló szankciókról gondoskodik (pl. mindkét tagállamban pénzbüntetést szabhatnak ki a vállalkozás azon alkalmazottjára, aki részt vett a Szerződés 81. és 82. cikke megsértésében), az átvevő hatóság felhasználhatja a tanácsi rendelet 12. cikke értelmében cserélt információt. Ebben az esetben a két rendszer eljárási biztosítékait egyenértékűnek tekintik. Ha azonban a két jogrendszer nem gondoskodik hasonló szankciókról, az információ csak akkor használható fel, ha az ügyben tiszteletben tartották a magánszemély jogainak azonos szintű védelmét (lásd a tanácsi rendelet 12. cikkének (3) bekezdését). Ez utóbbi esetben azonban csak akkor szabható ki szabadságvesztéssel járó szankció, ha ilyen szankció kiszabására mind az átadó, mind az átvevő hatóság jogosult.

2.2.4.   Vizsgálatok (a tanácsi rendelet 22. cikke)

| 29. | A tanácsi rendelet értelmében egy NVH segítséget kérhet egy másik NVH-tól, hogy az a nevében információt gyűjtsön. Egy NVH megkérheti a másik NVH-t, hogy a nevében tényfeltáró intézkedéseket végezzen. A tanácsi rendelet 12. cikke felhatalmazza a segítséget nyújtó NVH-t, hogy továbbítsa az összegyűjtött információt a kérelmező NVH-nak. Az NVH-k közötti információcsere és az információ bizonyítékként történő felhasználása a kérelmező NVH által a tanácsi rendelet 12. cikkének megfelelően történik. Amennyiben egy NVH egy másik NVH nevében jár el, a saját eljárási szabályai alapján és saját vizsgálati jogköre szerint jár el. |
| --- | --- |

29.

A tanácsi rendelet értelmében egy NVH segítséget kérhet egy másik NVH-tól, hogy az a nevében információt gyűjtsön. Egy NVH megkérheti a másik NVH-t, hogy a nevében tényfeltáró intézkedéseket végezzen. A tanácsi rendelet 12. cikke felhatalmazza a segítséget nyújtó NVH-t, hogy továbbítsa az összegyűjtött információt a kérelmező NVH-nak. Az NVH-k közötti információcsere és az információ bizonyítékként történő felhasználása a kérelmező NVH által a tanácsi rendelet 12. cikkének megfelelően történik. Amennyiben egy NVH egy másik NVH nevében jár el, a saját eljárási szabályai alapján és saját vizsgálati jogköre szerint jár el.

| 30. | A tanácsi rendelet 22. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság felkérheti az egyik NVH-t arra, hogy a nevében vizsgálatot végezzen. A Bizottság a tanácsi rendelet 20. cikkének (4) bekezdése szerint fogadhat el határozatot, vagy egyszerűen kérelmet nyújthat be az NVH-hoz. Az NVH tisztviselői nemzeti joguknak megfelelően gyakorolják hatáskörüket. A Bizottság alkalmazottai segítséget nyújthatnak az NVH-nak a vizsgálat során. |
| --- | --- |

30.

A tanácsi rendelet 22. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság felkérheti az egyik NVH-t arra, hogy a nevében vizsgálatot végezzen. A Bizottság a tanácsi rendelet 20. cikkének (4) bekezdése szerint fogadhat el határozatot, vagy egyszerűen kérelmet nyújthat be az NVH-hoz. Az NVH tisztviselői nemzeti joguknak megfelelően gyakorolják hatáskörüket. A Bizottság alkalmazottai segítséget nyújthatnak az NVH-nak a vizsgálat során.

2.3.   A vállalkozások helyzete

2.3.1.   Általános

| 31. | A hálózat minden tagja részt vesz abban, hogy az ügyek elosztása gyors és hatékony folyamat legyen. Mivel a tanácsi rendelet létrehozta a párhuzamos hatáskörök rendszerét, az ügyek elosztása a hálózat tagjai között pusztán a feladatok elosztását jelenti, amely során egyes hatóságok tartózkodnak az eljárás gyakorlati lépéseitől. Az ügyek elosztása tehát nem teremt egyéni jogokat a jogsértésben részt vett vagy abban érintett vállalatoknak arra, hogy az üggyel egy adott hatósághoz forduljanak. |
| --- | --- |

31.

A hálózat minden tagja részt vesz abban, hogy az ügyek elosztása gyors és hatékony folyamat legyen. Mivel a tanácsi rendelet létrehozta a párhuzamos hatáskörök rendszerét, az ügyek elosztása a hálózat tagjai között pusztán a feladatok elosztását jelenti, amely során egyes hatóságok tartózkodnak az eljárás gyakorlati lépéseitől. Az ügyek elosztása tehát nem teremt egyéni jogokat a jogsértésben részt vett vagy abban érintett vállalatoknak arra, hogy az üggyel egy adott hatósághoz forduljanak.

| 32. | Egy ügyet azért adnak át egy adott versenyhatóságnak, mert a fentebb ismertetett elosztási kritériumok alkalmazása ahhoz a következtetéshez vezet, hogy az a hatóság egyedi vagy párhuzamos intézkedéssel alkalmas az ügyben eljárni. Annak a versenyhatóságnak, amelyhez az ügyet áttették, mindenképpen módjában állt volna ex officio eljárást kezdeményezni a jogsértéssel szemben. |
| --- | --- |

32.

Egy ügyet azért adnak át egy adott versenyhatóságnak, mert a fentebb ismertetett elosztási kritériumok alkalmazása ahhoz a következtetéshez vezet, hogy az a hatóság egyedi vagy párhuzamos intézkedéssel alkalmas az ügyben eljárni. Annak a versenyhatóságnak, amelyhez az ügyet áttették, mindenképpen módjában állt volna ex officio eljárást kezdeményezni a jogsértéssel szemben.

| 33. | Ezenkívül minden versenyhatóság a közösségi versenyjogot alkalmazza, és a tanácsi rendelet mechanizmusokat állapít meg a szabályok következetes alkalmazásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

33.

Ezenkívül minden versenyhatóság a közösségi versenyjogot alkalmazza, és a tanácsi rendelet mechanizmusokat állapít meg a szabályok következetes alkalmazásának biztosítása érdekében.

| 34. | Amennyiben egy ügyet áttesznek a hálózaton belül, az érintett versenyhatóságok a lehető legrövidebb időn belül értesítik az érintett vállalkozásokat és a panaszos(oka)t. |
| --- | --- |

34.

Amennyiben egy ügyet áttesznek a hálózaton belül, az érintett versenyhatóságok a lehető legrövidebb időn belül értesítik az érintett vállalkozásokat és a panaszos(oka)t.

2.3.2.   A panaszosok helyzete

| 35. | Amennyiben a Bizottsághoz a tanácsi rendelet 7. cikke szerinti panaszt nyújtanak be, és amennyiben a Bizottság nem vizsgálja meg a panaszt vagy tiltja be a panasz tárgyát képező megállapodást vagy nem kötelez a magatartás abbahagyására, a panaszosnak joga van a panasz elutasításáról szóló határozatot kézhez venni. Ez a bizottsági végrehajtási rendelet 7. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül történik (12). Az NVH-hoz panaszt benyújtó panaszosok jogait az alkalmazandó nemzeti jog szabályozza. |
| --- | --- |

35.

Amennyiben a Bizottsághoz a tanácsi rendelet 7. cikke szerinti panaszt nyújtanak be, és amennyiben a Bizottság nem vizsgálja meg a panaszt vagy tiltja be a panasz tárgyát képező megállapodást vagy nem kötelez a magatartás abbahagyására, a panaszosnak joga van a panasz elutasításáról szóló határozatot kézhez venni. Ez a bizottsági végrehajtási rendelet 7. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül történik (12). Az NVH-hoz panaszt benyújtó panaszosok jogait az alkalmazandó nemzeti jog szabályozza.

| 36. | Ezen túlmenően, a tanácsi rendelet 13. cikke minden NVH számára lehetővé teszi, hogy felfüggesszék vagy elutasítsák a panaszt, azzal az indokkal, hogy az üggyel valamely más versenyhatóság foglalkozik vagy foglalkozott. Ez a rendelkezés a Bizottság számára is lehetővé teszi a panasz elutasítását, hogy az üggyel valamely tagállam versenyhatósága foglalkozik vagy foglalkozott. A tanácsi rendelet 12. cikke lehetővé teszi az információk átadását a hálózaton belüli versenyhatóságoknak, a cikkben említett biztosítékokkal (lásd a fenti 28. bekezdést). |
| --- | --- |

36.

Ezen túlmenően, a tanácsi rendelet 13. cikke minden NVH számára lehetővé teszi, hogy felfüggesszék vagy elutasítsák a panaszt, azzal az indokkal, hogy az üggyel valamely más versenyhatóság foglalkozik vagy foglalkozott. Ez a rendelkezés a Bizottság számára is lehetővé teszi a panasz elutasítását, hogy az üggyel valamely tagállam versenyhatósága foglalkozik vagy foglalkozott. A tanácsi rendelet 12. cikke lehetővé teszi az információk átadását a hálózaton belüli versenyhatóságoknak, a cikkben említett biztosítékokkal (lásd a fenti 28. bekezdést).

2.3.3.   Az engedékenységi program előnyeire hivatkozó kérelmezők helyzete

| 37. | A Bizottság megítélése szerint (13) közösségi érdek kedvező elbánásban részesíteni azokat a vállalkozásokat, amelyek együttműködnek a Bizottsággal a kartelljogsértések vizsgálatában. Számos tagállam fogadott el a kartellvizsgálatokkal összefüggő engedékenységi programokat (14). Az engedékenységi programok célja, hogy a versenyhatóságok könnyebben észlelhessék a kartelltevékenységet, és így visszatartó erővel lépjenek fel a jogsértő kartellekben való részvétellel szemben. |
| --- | --- |

37.

A Bizottság megítélése szerint (13) közösségi érdek kedvező elbánásban részesíteni azokat a vállalkozásokat, amelyek együttműködnek a Bizottsággal a kartelljogsértések vizsgálatában. Számos tagállam fogadott el a kartellvizsgálatokkal összefüggő engedékenységi programokat (14). Az engedékenységi programok célja, hogy a versenyhatóságok könnyebben észlelhessék a kartelltevékenységet, és így visszatartó erővel lépjenek fel a jogsértő kartellekben való részvétellel szemben.

| 38. | Az Európai Unió egészére érvényes, teljes mértékben összehangolt engedékenységi programok hiányában az egyik hatósághoz benyújtott engedékenység iránti kérelem nem tekintendő egy másik hatósághoz benyújtott kérelemnek. Ezért a kérelmező érdeke, hogy minden olyan versenyhatóságnál kérelmezze az engedékenységet, amelynek jogában áll alkalmazni a Szerződés 81. cikkét a jogsértéssel érintett területen, és amely alkalmasnak minősül a kérdéses jogsértés ügyében eljárni (15). Tekintettel arra, hogy a meglévő engedékenységi programok többségében kiemelt fontossága van a kérelem időbeli ütemezésének, a kérelmezők megfontolhatják, hogy nem lenne-e érdemes az engedékenységi kérelmeket egy időpontban benyújtani az illetékes hatóságoknak. A helyzete megvédésére a kérelmezőnek kell megtennie az általa megfelelőnek ítélt lépéseket hatóságok lehetséges eljárásai tekintetében. |
| --- | --- |

38.

Az Európai Unió egészére érvényes, teljes mértékben összehangolt engedékenységi programok hiányában az egyik hatósághoz benyújtott engedékenység iránti kérelem nem tekintendő egy másik hatósághoz benyújtott kérelemnek. Ezért a kérelmező érdeke, hogy minden olyan versenyhatóságnál kérelmezze az engedékenységet, amelynek jogában áll alkalmazni a Szerződés 81. cikkét a jogsértéssel érintett területen, és amely alkalmasnak minősül a kérdéses jogsértés ügyében eljárni (15). Tekintettel arra, hogy a meglévő engedékenységi programok többségében kiemelt fontossága van a kérelem időbeli ütemezésének, a kérelmezők megfontolhatják, hogy nem lenne-e érdemes az engedékenységi kérelmeket egy időpontban benyújtani az illetékes hatóságoknak. A helyzete megvédésére a kérelmezőnek kell megtennie az általa megfelelőnek ítélt lépéseket hatóságok lehetséges eljárásai tekintetében.

| 39. | Ahogy a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazásakor mindig, az engedékenységi kérelem eredményeként kezdeményezett eljárás kapcsán is az üggyel foglalkozó NVH-nak tájékoztatnia kell a Bizottságot, és az információt a tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a hálózat többi tagja számára is hozzáférhetővé kell tennie (lásd a 16. és az azt követő bekezdéseket). A Bizottság hasonló kötelezettséget vállalt: a tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében értesítenie kell az NVH-kat. Ezekben az esetekben azonban a hálózatnak a 11. cikk értelmében benyújtott információkat a hálózat többi tagja nem használhatja saját kezdeményezésre indított vizsgálat alapjaként, sem a Szerződés versenyszabályai, sem – NVH-k esetében – a nemzeti versenyjog vagy egyéb jogszabályok értelmében (16). Ez nem érinti a hatóság azon jogkörét, hogy egyéb forrásokból szerzett információ alapján vizsgálatot kezdeményezzen, vagy – a 40. és 41. bekezdés feltételével – a 12. cikk értelmében információt kérjen, szerezzen vagy használjon fel a hálózat bármely tagjától, beleértve azt a tagot is, amelyhez az engedékenységi kérelmet benyújtották. |
| --- | --- |

39.

Ahogy a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazásakor mindig, az engedékenységi kérelem eredményeként kezdeményezett eljárás kapcsán is az üggyel foglalkozó NVH-nak tájékoztatnia kell a Bizottságot, és az információt a tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a hálózat többi tagja számára is hozzáférhetővé kell tennie (lásd a 16. és az azt követő bekezdéseket). A Bizottság hasonló kötelezettséget vállalt: a tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében értesítenie kell az NVH-kat. Ezekben az esetekben azonban a hálózatnak a 11. cikk értelmében benyújtott információkat a hálózat többi tagja nem használhatja saját kezdeményezésre indított vizsgálat alapjaként, sem a Szerződés versenyszabályai, sem – NVH-k esetében – a nemzeti versenyjog vagy egyéb jogszabályok értelmében (16). Ez nem érinti a hatóság azon jogkörét, hogy egyéb forrásokból szerzett információ alapján vizsgálatot kezdeményezzen, vagy – a 40. és 41. bekezdés feltételével – a 12. cikk értelmében információt kérjen, szerezzen vagy használjon fel a hálózat bármely tagjától, beleértve azt a tagot is, amelyhez az engedékenységi kérelmet benyújtották.

| 40. | A 41. bekezdésben említett eset kivételével, az engedékenységi programban való részvételt kérelmező által önként szolgáltatott információkat kizárólag a kérelmező beleegyezésével továbbítják a hálózat bármely másik tagjának a tanácsi rendelet 12. cikke értelmében. Ugyanígy a vizsgálat során vagy azt követően, vagy bármely más tényfeltáró intézkedéssel vagy azt követően szerzett egyéb információ – amely vizsgálatot vagy intézkedést kizárólag az engedékenységi kérelem eredményeként lehetett elvégezni vagy megtenni – kizárólag akkor adható át a tanácsi rendelet 12. cikke értelmében egy másik hatóságnak, ha a kérelmező fél beleegyezett, hogy az engedékenységi kérelemben önként benyújtott információt továbbítsák az adott hatóságnak. A hálózat tagjai a hozzájárulás adására bátorítják az engedékenységet kérelmezőket, különösen az olyan hatóságok előtt történő feltárás esetében, amelyek nyitottak a kérelmező engedékenységi programban való részvételére. Amennyiben az engedékenységet kérelmező beleegyezését adta az információ másik hatóságnak történő továbbításához, a beleegyezés nem vonható vissza. Ez a bekezdés nem érinti azonban a kérelmező felek azon felelősségét, hogy az általuk megfelelőnek ítélt bármely hatósághoz engedékenységi kérelmet nyújtsanak be. |
| --- | --- |

40.

A 41. bekezdésben említett eset kivételével, az engedékenységi programban való részvételt kérelmező által önként szolgáltatott információkat kizárólag a kérelmező beleegyezésével továbbítják a hálózat bármely másik tagjának a tanácsi rendelet 12. cikke értelmében. Ugyanígy a vizsgálat során vagy azt követően, vagy bármely más tényfeltáró intézkedéssel vagy azt követően szerzett egyéb információ – amely vizsgálatot vagy intézkedést kizárólag az engedékenységi kérelem eredményeként lehetett elvégezni vagy megtenni – kizárólag akkor adható át a tanácsi rendelet 12. cikke értelmében egy másik hatóságnak, ha a kérelmező fél beleegyezett, hogy az engedékenységi kérelemben önként benyújtott információt továbbítsák az adott hatóságnak. A hálózat tagjai a hozzájárulás adására bátorítják az engedékenységet kérelmezőket, különösen az olyan hatóságok előtt történő feltárás esetében, amelyek nyitottak a kérelmező engedékenységi programban való részvételére. Amennyiben az engedékenységet kérelmező beleegyezését adta az információ másik hatóságnak történő továbbításához, a beleegyezés nem vonható vissza. Ez a bekezdés nem érinti azonban a kérelmező felek azon felelősségét, hogy az általuk megfelelőnek ítélt bármely hatósághoz engedékenységi kérelmet nyújtsanak be.

| 41. | A fentiektől eltérően, az információnak a tanácsi rendelet 12. cikke szerinti, egy másik hatóság részére történő átadásához az alábbi körülmények bármelyikének fennállása esetén nincs szükség a kérelmező fél beleegyezésére:






  (1) | Nincs szükség beleegyezésre, amennyiben ugyanattól a kérelmezőtől, ugyanazon jogsértés ügyében az átvevő hatósághoz és az átadó hatósághoz is érkezett engedékenységi kérelem, feltéve, hogy az információ átadásának idején a kérelmezőnek nem állt módjában visszavonni az átvevő hatósághoz benyújtott információt. |
| --- | --- | --- |

41.

A fentiektől eltérően, az információnak a tanácsi rendelet 12. cikke szerinti, egy másik hatóság részére történő átadásához az alábbi körülmények bármelyikének fennállása esetén nincs szükség a kérelmező fél beleegyezésére:

(1)

Nincs szükség beleegyezésre, amennyiben ugyanattól a kérelmezőtől, ugyanazon jogsértés ügyében az átvevő hatósághoz és az átadó hatósághoz is érkezett engedékenységi kérelem, feltéve, hogy az információ átadásának idején a kérelmezőnek nem állt módjában visszavonni az átvevő hatósághoz benyújtott információt.

| (2) | Nincs szükség beleegyezésre, amennyiben az átvevő hatóság írásban kötelezettséget vállalt arra, hogy sem az átadott információt, sem az átadás dátumát és időpontját követően tudomására jutott egyéb információt nem használja fel sem maga, sem pedig más olyan hatóság, amelynek az információt egy későbbi időpontban átadják abból a célból, hogy bírságot szabjanak ki az alábbi személyek bármelyikére:






  a) | az engedékenységet kérelmező félre; |
| --- | --- | --- |

(2)

Nincs szükség beleegyezésre, amennyiben az átvevő hatóság írásban kötelezettséget vállalt arra, hogy sem az átadott információt, sem az átadás dátumát és időpontját követően tudomására jutott egyéb információt nem használja fel sem maga, sem pedig más olyan hatóság, amelynek az információt egy későbbi időpontban átadják abból a célból, hogy bírságot szabjanak ki az alábbi személyek bármelyikére:

a)

az engedékenységet kérelmező félre;

| b) | bármely jogi vagy természetes személyre, aki a kérelmező fél által az engedékenységi program keretében benyújtott kérelem eredményeként az átadó hatóság részéről kedvező elbírálásban részesül; |
| --- | --- |

b)

bármely jogi vagy természetes személyre, aki a kérelmező fél által az engedékenységi program keretében benyújtott kérelem eredményeként az átadó hatóság részéről kedvező elbírálásban részesül;

| c) | az a) vagy b) pontba tartozó fél alkalmazottjára vagy volt alkalmazottjára. |
| --- | --- |

c)

az a) vagy b) pontba tartozó fél alkalmazottjára vagy volt alkalmazottjára.

A kérelmező fél rendelkezésére kell bocsátani az átvevő hatóság írásos kötelezettségvállalásának másolatát.

| (3) | Nincs szükség beleegyezésre, amennyiben a tanácsi rendelet 22. cikkének (1) bekezdése értelmében a hálózat egy tagja az engedékenységi kérelmet fogadó más hálózat tagja nevében és költségére gyűjt össze információt, ahhoz, hogy az ilyen információkérelmet átadják az átvevő hatóságnak, illetve, hogy az információt e hatóság felhasználja. |
| --- | --- |

(3)

Nincs szükség beleegyezésre, amennyiben a tanácsi rendelet 22. cikkének (1) bekezdése értelmében a hálózat egy tagja az engedékenységi kérelmet fogadó más hálózat tagja nevében és költségére gyűjt össze információt, ahhoz, hogy az ilyen információkérelmet átadják az átvevő hatóságnak, illetve, hogy az információt e hatóság felhasználja.

| 42. | Az engedékenységi kérelem eredményeként indított ügyekkel összefüggő és a Bizottságnak a tanácsi rendelet 11. cikke (3) bekezdésének értelmében (17) benyújtott információhoz kizárólag azok az NVH-k férhetnek hozzá, amelyek elkötelezték magukat a fent vázolt alapelvek tiszteletben tartása mellett (lásd a 72. bekezdést). Ugyanezt az alapelvet kell alkalmazni akkor is, ha a Bizottság a hozzá benyújtott engedékenységi kérelem eredményeként kezdeményezett eljárást. Ez nem érinti a hatóságok azon jogkörét, hogy a tanácsi rendelet 12. cikke értelmében információkhoz juthatnak, feltéve, hogy a 40. és 41. bekezdés rendelkezéseit tiszteletben tartják. |
| --- | --- |

42.

Az engedékenységi kérelem eredményeként indított ügyekkel összefüggő és a Bizottságnak a tanácsi rendelet 11. cikke (3) bekezdésének értelmében (17) benyújtott információhoz kizárólag azok az NVH-k férhetnek hozzá, amelyek elkötelezték magukat a fent vázolt alapelvek tiszteletben tartása mellett (lásd a 72. bekezdést). Ugyanezt az alapelvet kell alkalmazni akkor is, ha a Bizottság a hozzá benyújtott engedékenységi kérelem eredményeként kezdeményezett eljárást. Ez nem érinti a hatóságok azon jogkörét, hogy a tanácsi rendelet 12. cikke értelmében információkhoz juthatnak, feltéve, hogy a 40. és 41. bekezdés rendelkezéseit tiszteletben tartják.

3.   AZ EK VERSENYSZABÁLYAINAK KÖVETKEZETES ALKALMAZÁSA
   (18)

3.1.   Az együttműködés mechanizmusa (a tanácsi rendelet 11. cikkének (4) és (5) bekezdése)

| 43. | A tanácsi rendelet célja a Szerződés 81. és 82. cikkének a Közösség egész területén való következetes alkalmazása. E tekintetben az NVH-k tiszteletben tartják a tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megfogalmazott konvergenciaszabályt. A 16. cikk (2) bekezdésével összhangban, amennyiben a tagállamok versenyhatóságai a Szerződés 81. vagy 82. cikkének hatálya alá tartozó olyan megállapodásokról, döntésekről vagy magatartásokról határoznak, amelyek már bizottsági határozat tárgyát képezik, nem hozhatnak a Bizottság által elfogadott határozattal ellentétes határozatot. A versenyhatóságok hálózatában a Bizottság – mint a Szerződés őre – azzal a végső, de nem egyedüli kötelezettséggel rendelkezik, hogy az EK versenyjogának alkalmazásakor versenypolitikát dolgozzon ki, és biztosítsa a következetességet. |
| --- | --- |

43.

A tanácsi rendelet célja a Szerződés 81. és 82. cikkének a Közösség egész területén való következetes alkalmazása. E tekintetben az NVH-k tiszteletben tartják a tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megfogalmazott konvergenciaszabályt. A 16. cikk (2) bekezdésével összhangban, amennyiben a tagállamok versenyhatóságai a Szerződés 81. vagy 82. cikkének hatálya alá tartozó olyan megállapodásokról, döntésekről vagy magatartásokról határoznak, amelyek már bizottsági határozat tárgyát képezik, nem hozhatnak a Bizottság által elfogadott határozattal ellentétes határozatot. A versenyhatóságok hálózatában a Bizottság – mint a Szerződés őre – azzal a végső, de nem egyedüli kötelezettséggel rendelkezik, hogy az EK versenyjogának alkalmazásakor versenypolitikát dolgozzon ki, és biztosítsa a következetességet.

| 44. | A tanácsi rendelet 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően az NVH-k legkésőbb 30 nappal a Szerződés 81. vagy 82. cikkét alkalmazó és a jogsértés abbahagyására kötelező határozat elfogadása, kötelezettségvállalások elfogadása vagy a csoportmentességről szóló rendelet rendelkezései alapján való mentesülés visszavonása előtt értesítik a Bizottságot. A határozat elfogadása előtt legkésőbb harminc nappal az ügy összefoglalását, a tervezett határozatot vagy ennek hiányában a tervezett eljárás menetéről szóló bármely dokumentumot megküldik a Bizottság részére. |
| --- | --- |

44.

A tanácsi rendelet 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően az NVH-k legkésőbb 30 nappal a Szerződés 81. vagy 82. cikkét alkalmazó és a jogsértés abbahagyására kötelező határozat elfogadása, kötelezettségvállalások elfogadása vagy a csoportmentességről szóló rendelet rendelkezései alapján való mentesülés visszavonása előtt értesítik a Bizottságot. A határozat elfogadása előtt legkésőbb harminc nappal az ügy összefoglalását, a tervezett határozatot vagy ennek hiányában a tervezett eljárás menetéről szóló bármely dokumentumot megküldik a Bizottság részére.

| 45. | A tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a kötelezettség a Bizottság tájékoztatására vonatkozik, a Bizottságot tájékoztató NVH azonban megoszthatja az információt a hálózat többi tagjával. |
| --- | --- |

45.

A tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a kötelezettség a Bizottság tájékoztatására vonatkozik, a Bizottságot tájékoztató NVH azonban megoszthatja az információt a hálózat többi tagjával.

| 46. | Amennyiben az NVH a tanácsi rendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerint tájékoztatta a Bizottságot, és a harminc napos határidő lejárt, az NVH elfogadhatja a határozatot, amennyiben a Bizottság nem kezdeményezett eljárást. Mielőtt az NVH elfogadja a határozatot, a Bizottság írásbeli észrevételeket nyújthat be az ügyről. Az NVH és a Bizottság a közösségi jog következetes alkalmazásának biztosítása érdekében megteszi a megfelelő lépéseket (vö. a 3.bekezdéssel). |
| --- | --- |

46.

Amennyiben az NVH a tanácsi rendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerint tájékoztatta a Bizottságot, és a harminc napos határidő lejárt, az NVH elfogadhatja a határozatot, amennyiben a Bizottság nem kezdeményezett eljárást. Mielőtt az NVH elfogadja a határozatot, a Bizottság írásbeli észrevételeket nyújthat be az ügyről. Az NVH és a Bizottság a közösségi jog következetes alkalmazásának biztosítása érdekében megteszi a megfelelő lépéseket (vö. a 3.bekezdéssel).

| 47. | Amennyiben kivételes körülmények indokolják, hogy a tanácsi rendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében az átadott információt követő harminc napnál rövidebb időn belül fogadjanak el határozatot, az érintett NVH lehetőség szerint gyorsabb reakcióra kérheti a Bizottságot. A Bizottság arra törekszik, hogy a lehető legrövidebb időn belül választ adjon. |
| --- | --- |

47.

Amennyiben kivételes körülmények indokolják, hogy a tanácsi rendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében az átadott információt követő harminc napnál rövidebb időn belül fogadjanak el határozatot, az érintett NVH lehetőség szerint gyorsabb reakcióra kérheti a Bizottságot. A Bizottság arra törekszik, hogy a lehető legrövidebb időn belül választ adjon.

| 48. | Az egyéb típusú határozatok – pl. a panasz elutasítására vonatkozó határozatok, az ex officio eljárást lezáró határozatok vagy az ideiglenes intézkedést elrendelő határozatok – is meglehetősen fontosak lehetnek a versenypolitika szempontjából, ezért a hálózat tagjainak érdeke tájékoztatni egymást és megvitatni e határozatokat. Az NVH-k tehát a tanácsi rendelet 11. cikkének (5) bekezdése alapján tájékoztathatják a Bizottságot, és ezáltal a hálózatot, bármely más ügyről, amelyben az EK versenyjogát alkalmazzák. |
| --- | --- |

48.

Az egyéb típusú határozatok – pl. a panasz elutasítására vonatkozó határozatok, az ex officio eljárást lezáró határozatok vagy az ideiglenes intézkedést elrendelő határozatok – is meglehetősen fontosak lehetnek a versenypolitika szempontjából, ezért a hálózat tagjainak érdeke tájékoztatni egymást és megvitatni e határozatokat. Az NVH-k tehát a tanácsi rendelet 11. cikkének (5) bekezdése alapján tájékoztathatják a Bizottságot, és ezáltal a hálózatot, bármely más ügyről, amelyben az EK versenyjogát alkalmazzák.

| 49. | A hálózat tagjai tájékoztatják egymást az olyan eljárások lezárásáról, amelyekről a tanácsi rendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében értesítették a hálózatot (19). |
| --- | --- |

49.

A hálózat tagjai tájékoztatják egymást az olyan eljárások lezárásáról, amelyekről a tanácsi rendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében értesítették a hálózatot (19).

3.2.   Eljárás kezdeményezése a Bizottság részéről a tanácsi rendelet 11. cikkének (6) bekezdése értelmében

| 50. | A Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően a Bizottság – amelynek a Szerződés 85. cikkének (1) bekezdése alapján feladata a Szerződés 81. és 82. cikkében megállapított elvek alkalmazásának biztosítása – felel a közösségi versenypolitika iránya meghatározásáért és végrehajtásáért (20). A Bizottság bármikor elfogadhat a Szerződés 81. és 82. cikke szerinti egyedi határozatokat. |
| --- | --- |

50.

A Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően a Bizottság – amelynek a Szerződés 85. cikkének (1) bekezdése alapján feladata a Szerződés 81. és 82. cikkében megállapított elvek alkalmazásának biztosítása – felel a közösségi versenypolitika iránya meghatározásáért és végrehajtásáért (20). A Bizottság bármikor elfogadhat a Szerződés 81. és 82. cikke szerinti egyedi határozatokat.

| 51. | A tanácsi rendelet 11. cikkének (6) bekezdése megállapítja, hogy ha a Bizottság a tanácsi rendelet alapján hozott határozat elfogadására irányuló eljárást kezdeményez, az NVH-knak megszűnik az a jogköre, hogy a Szerződés 81. és 82. cikkét alkalmazzák. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a Bizottság megindította az eljárást, az NVH-k nem járhatnak el ugyanazon jogalapra hivatkozással, az egyazon vállalkozáshoz kapcsolódó egyazon megállapodás(ok) vagy magatartás(ok) ellen, egyazon érintett földrajzi és termékpiacon. |
| --- | --- |

51.

A tanácsi rendelet 11. cikkének (6) bekezdése megállapítja, hogy ha a Bizottság a tanácsi rendelet alapján hozott határozat elfogadására irányuló eljárást kezdeményez, az NVH-knak megszűnik az a jogköre, hogy a Szerződés 81. és 82. cikkét alkalmazzák. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a Bizottság megindította az eljárást, az NVH-k nem járhatnak el ugyanazon jogalapra hivatkozással, az egyazon vállalkozáshoz kapcsolódó egyazon megállapodás(ok) vagy magatartás(ok) ellen, egyazon érintett földrajzi és termékpiacon.

| 52. | Az eljárás kezdeményezése a Bizottság részéről formális aktus (21), amellyel a Bizottság jelzi azt a szándékát, hogy a tanácsi rendelet III. fejezete szerinti határozatot kíván elfogadni. Ez a Bizottság által folytatott vizsgálat bármely szakaszában megtörténhet. Önmagában az a tény, hogy a Bizottsághoz panasz érkezett, nem elegendő az NVH-k jogkörének megszüntetéséhez. |
| --- | --- |

52.

Az eljárás kezdeményezése a Bizottság részéről formális aktus (21), amellyel a Bizottság jelzi azt a szándékát, hogy a tanácsi rendelet III. fejezete szerinti határozatot kíván elfogadni. Ez a Bizottság által folytatott vizsgálat bármely szakaszában megtörténhet. Önmagában az a tény, hogy a Bizottsághoz panasz érkezett, nem elegendő az NVH-k jogkörének megszüntetéséhez.

| 53. | Két egymástól eltérő helyzet állhat elő. Egyrészt, ha egy ügyben a Bizottság az első versenyhatóság, amely eljárást kezdeményez a tanácsi rendelet szerinti határozat meghozatala céljából, a nemzeti versenyhatóságok már nem foglalkozhatnak az üggyel. A tanácsi rendelet 11. cikkének (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ha a Bizottság kezdeményezte az eljárást, az NVH-k nem kezdeményezhetnek saját eljárást azzal a céllal, hogy az egyazon vállalkozáshoz kapcsolódó egyazon megállapodás(ok) vagy magatartás(ok) esetében, egyazon érintett földrajzi és termékpiacon alkalmazzák a Szerződés 81. és 82. cikkét. |
| --- | --- |

53.

Két egymástól eltérő helyzet állhat elő. Egyrészt, ha egy ügyben a Bizottság az első versenyhatóság, amely eljárást kezdeményez a tanácsi rendelet szerinti határozat meghozatala céljából, a nemzeti versenyhatóságok már nem foglalkozhatnak az üggyel. A tanácsi rendelet 11. cikkének (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ha a Bizottság kezdeményezte az eljárást, az NVH-k nem kezdeményezhetnek saját eljárást azzal a céllal, hogy az egyazon vállalkozáshoz kapcsolódó egyazon megállapodás(ok) vagy magatartás(ok) esetében, egyazon érintett földrajzi és termékpiacon alkalmazzák a Szerződés 81. és 82. cikkét.

| 54. | A másik helyzet az, amikor egy vagy több NVH a tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint tájékoztatta a hálózatot arról, hogy egy bizonyos ügyben eljár. Az eredeti elosztási időszak során (az irányadó határidő két hónap, lásd a fenti 18. bekezdést), a Bizottság eljárást kezdeményezhet a tanácsi rendelet 11. cikkének (6) bekezdése szerint, amennyiben tájékoztatta az érintett hatóságokat. Az elosztási időszakot követően a Bizottság főszabály szerint az alábbi helyzetek valamelyikének fennállása esetén alkalmazza a tanácsi rendelet 11. cikkének (6) bekezdését:






  a) | a hálózat tagjai egymásnak ellentmondó határozatokat terveznek elfogadni egyazon ügyben. |
| --- | --- | --- |

54.

A másik helyzet az, amikor egy vagy több NVH a tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint tájékoztatta a hálózatot arról, hogy egy bizonyos ügyben eljár. Az eredeti elosztási időszak során (az irányadó határidő két hónap, lásd a fenti 18. bekezdést), a Bizottság eljárást kezdeményezhet a tanácsi rendelet 11. cikkének (6) bekezdése szerint, amennyiben tájékoztatta az érintett hatóságokat. Az elosztási időszakot követően a Bizottság főszabály szerint az alábbi helyzetek valamelyikének fennállása esetén alkalmazza a tanácsi rendelet 11. cikkének (6) bekezdését:

a)

a hálózat tagjai egymásnak ellentmondó határozatokat terveznek elfogadni egyazon ügyben.

| b) | a hálózat tagjai olyan határozatot terveznek, amely nyilvánvalóan ellentétes az kialakult egységes ítélkezési gyakorlattal; a közösségi bíróságok ítéleteiben, valamint a Bizottság korábbi határozataiban és rendeleteiben meghatározott iránymutatások szolgálnak mércéül; a tények értékelése tekintetében (pl. a piac meghatározása) a Bizottság csak jelentős eltérés esetén avatkozik be; |
| --- | --- |

b)

a hálózat tagjai olyan határozatot terveznek, amely nyilvánvalóan ellentétes az kialakult egységes ítélkezési gyakorlattal; a közösségi bíróságok ítéleteiben, valamint a Bizottság korábbi határozataiban és rendeleteiben meghatározott iránymutatások szolgálnak mércéül; a tények értékelése tekintetében (pl. a piac meghatározása) a Bizottság csak jelentős eltérés esetén avatkozik be;

| c) | a hálózat tagja(i)nak eljárása az ügy indokolatlan elhúzódásához vezet; |
| --- | --- |

c)

a hálózat tagja(i)nak eljárása az ügy indokolatlan elhúzódásához vezet;

| d) | a közösségi versenypolitika kidolgozását célzó bizottsági határozat elfogadására van szükség, különösen akkor, ha több tagállamban is hasonló versenyjogi problémák merülnek fel, vagy abban az esetben, ha a hatékony végrehajtást kell biztosítani; |
| --- | --- |

d)

a közösségi versenypolitika kidolgozását célzó bizottsági határozat elfogadására van szükség, különösen akkor, ha több tagállamban is hasonló versenyjogi problémák merülnek fel, vagy abban az esetben, ha a hatékony végrehajtást kell biztosítani;

| e) | az érintett NVH(k) nem emel(nek) kifogást. |
| --- | --- |

e)

az érintett NVH(k) nem emel(nek) kifogást.

| 55. | Amennyiben egy üggyel kapcsolatban egy NVH már eljár, a Bizottság írásban indokolja meg a tanácsi rendelet 11. cikke (6) bekezdése alkalmazásának okait az érintett NVH és a hálózat többi tagja felé (22). |
| --- | --- |

55.

Amennyiben egy üggyel kapcsolatban egy NVH már eljár, a Bizottság írásban indokolja meg a tanácsi rendelet 11. cikke (6) bekezdése alkalmazásának okait az érintett NVH és a hálózat többi tagja felé (22).

| 56. | A Bizottság kellő időben bejelenti a hálózatnak a tanácsi rendelet 11. cikke (6) bekezdésének alkalmazására irányuló szándékát azért, hogy a hálózat tagjai az ügyben a tanácsadó bizottság összehívását a bizottsági eljárás kezdeményezése előtt kérhessék. |
| --- | --- |

56.

A Bizottság kellő időben bejelenti a hálózatnak a tanácsi rendelet 11. cikke (6) bekezdésének alkalmazására irányuló szándékát azért, hogy a hálózat tagjai az ügyben a tanácsadó bizottság összehívását a bizottsági eljárás kezdeményezése előtt kérhessék.

| 57. | A Bizottság általában – feltéve, hogy a közösségi érdek nem kerül veszélybe – nem fogad el az NVH határozatával ellentétes határozatot, miután megtörtént az információ megfelelő átadása a tanácsi rendelet 11. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint, és a Bizottság nem élt a tanácsi rendelet 11. cikkének (6) bekezdésében megfogalmazott lehetőséggel. |
| --- | --- |

57.

A Bizottság általában – feltéve, hogy a közösségi érdek nem kerül veszélybe – nem fogad el az NVH határozatával ellentétes határozatot, miután megtörtént az információ megfelelő átadása a tanácsi rendelet 11. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint, és a Bizottság nem élt a tanácsi rendelet 11. cikkének (6) bekezdésében megfogalmazott lehetőséggel.

4.   A TANÁCSADÓ BIZOTTSÁG SZEREPE ÉS MŰKÖDÉSE AZ ÚJ RENDSZERBEN

| 58. | A tanácsadó bizottság az a fórum, ahol a különböző versenyhatóságok szakértői megvitatják az egyes ügyeket és a közösségi versenyjog általános kérdéseit (23). |
| --- | --- |

58.

A tanácsadó bizottság az a fórum, ahol a különböző versenyhatóságok szakértői megvitatják az egyes ügyeket és a közösségi versenyjog általános kérdéseit (23).

4.1.   A konzultáció terjedelme

4.1.1.   A Bizottság határozatai

| 59. | A tanácsi rendelet 7., 8., 9., 10., 23., 24. cikkének (2) bekezdése vagy 29. cikkének (1) bekezdése szerinti bizottsági határozat előtt konzultálni kell a tanácsadó bizottsággal. A Bizottságnak a lehető legteljesebb mértékben figyelembe kell vennie a tanácsadó bizottság véleményét, és tájékoztatnia kell a bizottságot arról, milyen módon vette figyelembe a véleményt. |
| --- | --- |

59.

A tanácsi rendelet 7., 8., 9., 10., 23., 24. cikkének (2) bekezdése vagy 29. cikkének (1) bekezdése szerinti bizottsági határozat előtt konzultálni kell a tanácsadó bizottsággal. A Bizottságnak a lehető legteljesebb mértékben figyelembe kell vennie a tanácsadó bizottság véleményét, és tájékoztatnia kell a bizottságot arról, milyen módon vette figyelembe a véleményt.

| 60. | Ideiglenes intézkedéseket elfogadó határozatok esetében a tanácsadó bizottsággal gyorsabb és egyszerűbb eljárást követően konzultálnak, egy röviden megfogalmazott magyarázat és a határozat rendelkező része alapján. |
| --- | --- |

60.

Ideiglenes intézkedéseket elfogadó határozatok esetében a tanácsadó bizottsággal gyorsabb és egyszerűbb eljárást követően konzultálnak, egy röviden megfogalmazott magyarázat és a határozat rendelkező része alapján.

4.1.2.   Az NVH-k határozatai

| 61. | A hálózat érdeke, hogy az NVH-k által a Szerződés 81. és 82. cikke alapján vizsgált lényeges ügyeket a tanácsadó bizottságban megvitassák. A tanácsi rendelet lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy az NVH által vizsgált ügyet a tanácsadó bizottság napirendjére tűzze. A megbeszélést kezdeményezheti a Bizottság vagy bármely tagállam. Az érintett NVH(-k) tájékoztatását követően az ügyet mindkét esetben a Bizottság tűzi napirendre. Az ügy tanácsadó bizottságban történő megvitatása nem vezet a Bizottság hivatalos állásfoglalásához. |
| --- | --- |

61.

A hálózat érdeke, hogy az NVH-k által a Szerződés 81. és 82. cikke alapján vizsgált lényeges ügyeket a tanácsadó bizottságban megvitassák. A tanácsi rendelet lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy az NVH által vizsgált ügyet a tanácsadó bizottság napirendjére tűzze. A megbeszélést kezdeményezheti a Bizottság vagy bármely tagállam. Az érintett NVH(-k) tájékoztatását követően az ügyet mindkét esetben a Bizottság tűzi napirendre. Az ügy tanácsadó bizottságban történő megvitatása nem vezet a Bizottság hivatalos állásfoglalásához.

| 62. | Jelentős ügyekben a tanácsadó bizottság az ügyek elosztásának fórumaként is szolgálhat. Amennyiben a Bizottság az eredeti ügyelosztási időszakot követően kívánja alkalmazni a tanácsi rendelet 11. cikkének (6) bekezdését, a Bizottság eljárásának kezdeményezése előtt az ügyet a tanácsadó bizottságban vitathatják meg. Az ügyről a tanácsadó bizottság nem hivatalos közleményt adhat ki. |
| --- | --- |

62.

Jelentős ügyekben a tanácsadó bizottság az ügyek elosztásának fórumaként is szolgálhat. Amennyiben a Bizottság az eredeti ügyelosztási időszakot követően kívánja alkalmazni a tanácsi rendelet 11. cikkének (6) bekezdését, a Bizottság eljárásának kezdeményezése előtt az ügyet a tanácsadó bizottságban vitathatják meg. Az ügyről a tanácsadó bizottság nem hivatalos közleményt adhat ki.

4.1.3.   Végrehajtási intézkedések, csoportmentességi rendeletek, iránymutatások és egyéb közlemények (a tanácsi rendelet 33. cikke)

| 63. | Amint azt a vonatkozó tanácsi rendeletek előírják, a bizottsági rendelettervezetekkel kapcsolatban a tanácsadó bizottsággal konzultálni szükséges. |
| --- | --- |

63.

Amint azt a vonatkozó tanácsi rendeletek előírják, a bizottsági rendelettervezetekkel kapcsolatban a tanácsadó bizottsággal konzultálni szükséges.

| 64. | A rendeleteken kívül a Bizottság közleményeket és iránymutatásokat is elfogadhat. Ezek a rugalmasabb eszközök rendkívül hasznosak a Bizottság politikájára vonatkozó magyarázatokhoz és bejelentésekhez, valamint a versenyszabályok bizottsági értelmezésének magyarázatához is. A tanácsadó bizottsággal e közlemények és iránymutatások kapcsán is konzultálnak. |
| --- | --- |

64.

A rendeleteken kívül a Bizottság közleményeket és iránymutatásokat is elfogadhat. Ezek a rugalmasabb eszközök rendkívül hasznosak a Bizottság politikájára vonatkozó magyarázatokhoz és bejelentésekhez, valamint a versenyszabályok bizottsági értelmezésének magyarázatához is. A tanácsadó bizottsággal e közlemények és iránymutatások kapcsán is konzultálnak.

4.2.   Eljárás

4.2.1.   Normál eljárás

| 65. | A Bizottság határozattervezeteivel kapcsolatos konzultáció céljából a tanácsadó bizottság legkorábban a Bizottság által küldött meghívás után 14 nappal ülésezik. A Bizottság a meghíváshoz csatolja az ügy összefoglalását, a legfontosabb dokumentumok listáját – vagyis az ügy vizsgálatához szükséges dokumentumokat –, és egy határozattervezetet. A tanácsadó bizottság véleményt készít a Bizottság határozattervezetéről. Egy vagy több tag kérésére a véleményt indokolással látják el. |
| --- | --- |

65.

A Bizottság határozattervezeteivel kapcsolatos konzultáció céljából a tanácsadó bizottság legkorábban a Bizottság által küldött meghívás után 14 nappal ülésezik. A Bizottság a meghíváshoz csatolja az ügy összefoglalását, a legfontosabb dokumentumok listáját – vagyis az ügy vizsgálatához szükséges dokumentumokat –, és egy határozattervezetet. A tanácsadó bizottság véleményt készít a Bizottság határozattervezetéről. Egy vagy több tag kérésére a véleményt indokolással látják el.

| 66. | A tanácsi rendelet lehetővé teszi, hogy a tagállamok megállapodása alapján rövidebb legyen a meghívás elküldése és az ülés megtartása között eltelt idő. |
| --- | --- |

66.

A tanácsi rendelet lehetővé teszi, hogy a tagállamok megállapodása alapján rövidebb legyen a meghívás elküldése és az ülés megtartása között eltelt idő.

4.2.2.   Írásbeli eljárás

| 67. | A tanácsi rendelet az írásbeli konzultációs eljárásra is lehetőséget ad. Amennyiben egyik tagállam sem emel kifogást, a Bizottság úgy is konzultálhat a tagállamokkal, hogy részükre elküldi a dokumentumokat, és határidőt szab a tervezettel kapcsolatos megjegyzéseik benyújtására. Ez a határidő általában nem rövidebb, mint 14 nap, kivéve a tanácsi rendelet 8. cikke szerinti ideiglenes intézkedésekkel kapcsolatos határozatok esetét. Amennyiben egy tagállam ülés megtartását látja szükségesnek, a Bizottság megszervezi az ülést. |
| --- | --- |

67.

A tanácsi rendelet az írásbeli konzultációs eljárásra is lehetőséget ad. Amennyiben egyik tagállam sem emel kifogást, a Bizottság úgy is konzultálhat a tagállamokkal, hogy részükre elküldi a dokumentumokat, és határidőt szab a tervezettel kapcsolatos megjegyzéseik benyújtására. Ez a határidő általában nem rövidebb, mint 14 nap, kivéve a tanácsi rendelet 8. cikke szerinti ideiglenes intézkedésekkel kapcsolatos határozatok esetét. Amennyiben egy tagállam ülés megtartását látja szükségesnek, a Bizottság megszervezi az ülést.

4.3.   A tanácsadó bizottság véleményének közzététele

| 68. | A tanácsadó bizottság javasolhatja véleményének közzétételét. Ebben az esetben a Bizottság a határozathozatallal egyidejűleg intézkedik a közzétételről, a vállalkozások üzleti titkainak védelméhez fűződő jogos érdekeinek figyelembevételével. |
| --- | --- |

68.

A tanácsadó bizottság javasolhatja véleményének közzétételét. Ebben az esetben a Bizottság a határozathozatallal egyidejűleg intézkedik a közzétételről, a vállalkozások üzleti titkainak védelméhez fűződő jogos érdekeinek figyelembevételével.

5.   ZÁRÓ MEGJEGYZÉSEK

| 69. | A jelen közlemény nem érinti a Szerződés és egyéb rendeletek alkalmazandó rendelkezéseinek az Elsőfokú Bíróság és a Bíróság általi értelmezését. |
| --- | --- |

69.

A jelen közlemény nem érinti a Szerződés és egyéb rendeletek alkalmazandó rendelkezéseinek az Elsőfokú Bíróság és a Bíróság általi értelmezését.

| 70. | A jelen közleményt az NVH-k és a Bizottság rendszeresen felülvizsgálják. Az addig szerzett tapasztalatok alapján, legkésőbb az elfogadását követő harmadik év végén kerül sor a közlemény felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

70.

A jelen közleményt az NVH-k és a Bizottság rendszeresen felülvizsgálják. Az addig szerzett tapasztalatok alapján, legkésőbb az elfogadását követő harmadik év végén kerül sor a közlemény felülvizsgálatára.

| 71. | A jelen közlemény az 1997-ben közzétett, a Szerződés 81. és 82. cikke hatálya alá tartozó ügyekben való eljárás esetén a nemzeti versenyhatóságok és a Bizottság közötti együttműködésről szóló bizottsági közlemény (24) helyébe lép. |
| --- | --- |

71.

A jelen közlemény az 1997-ben közzétett, a Szerződés 81. és 82. cikke hatálya alá tartozó ügyekben való eljárás esetén a nemzeti versenyhatóságok és a Bizottság közötti együttműködésről szóló bizottsági közlemény (24) helyébe lép.

6.   A HÁLÓZAT TOVÁBBI TAGJAINAK NYILATKOZATA

| 72. | A jelen közleményben megállapított alapelveket azon tagállami versenyhatóságoknak is tiszteletben kell tartaniuk, amelyek a jelen közlemény mellékletében található formában nyilatkozatot írtak alá. A nyilatkozatban elismerik e közlemény alapelveit, beleértve az engedékenységi programhoz folyamodó kérelmezők védelmével összefüggő elveket is (25), és nyilatkoznak azok tiszteletben tartásáról. E hatóságok listáját közzéteszik az Európai Bizottság weboldalán. A weboldalt szükség esetén frissítik. |
| --- | --- |

72.

A jelen közleményben megállapított alapelveket azon tagállami versenyhatóságoknak is tiszteletben kell tartaniuk, amelyek a jelen közlemény mellékletében található formában nyilatkozatot írtak alá. A nyilatkozatban elismerik e közlemény alapelveit, beleértve az engedékenységi programhoz folyamodó kérelmezők védelmével összefüggő elveket is (25), és nyilatkoznak azok tiszteletben tartásáról. E hatóságok listáját közzéteszik az Európai Bizottság weboldalán. A weboldalt szükség esetén frissítik.

MELLÉKLET

A VERSENYHATÓSÁGOK HÁLÓZATÁN BELÜLI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL SZÓLÓ BIZOTTSÁGI KÖZLEMÉNNYEL KAPCSOLATOS NYILATKOZAT

A fogyasztók érdekét szolgáló, a verseny Európai Unión belüli védelmére folytatott szoros együttműködés céljából az alulírott versenyhatóság:

| 1. | Elismeri a versenyhatóságok hálózatán belüli együttműködésről szóló bizottsági közleményben megállapított alapelveket; és |
| --- | --- |

1.

Elismeri a versenyhatóságok hálózatán belüli együttműködésről szóló bizottsági közleményben megállapított alapelveket; és

| 2. | Nyilatkozik, hogy minden olyan ügyben, amelyben eljár vagy eljárhat és amelyre a jelen közlemény elvei alkalmazandók, elismeri e közlemény alapelveit, beleértve az engedékenységi programban való részvételt kérelmező felek védelmével összefüggő alapelveket is. |
| --- | --- |

2.

Nyilatkozik, hogy minden olyan ügyben, amelyben eljár vagy eljárhat és amelyre a jelen közlemény elvei alkalmazandók, elismeri e közlemény alapelveit, beleértve az engedékenységi programban való részvételt kérelmező felek védelmével összefüggő alapelveket is.

| ...
  (hely) | ...
  (dátum) |
| --- | --- |

...

(hely)

...

(dátum)

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

1

(2)  A jelen közleményben az Európai Bizottságra és az NVH-kra együttesen versenyhatóságokként hivatkozunk.

2

(3)  Lásd a Bíróság 68/88 sz. Bizottság kontra Görögország ügyben hozott ítélet (EBHT 1989., 2965. o.), 23–25. pontját.

3

(4)  Lásd a hálózat működéséről szóló együttes tanácsi és bizottsági nyilatkozat (8) bekezdését; http://register.consilium.eu.int (a dokumentum száma: 15435/02 ADD 1).

4

(5)  A jelen közleményben az „eljárás” kifejezést a tanácsi rendelet szerinti határozat elfogadására irányuló, az NVH, illetve a Bizottság által lefolytatott vizsgálatra és/vagy hivatalos eljárásra használjuk.

5

(6)  Lásd a tanácsi rendelet (18) preambulumbekezdését.

6

(7)  Az engedékenységi kérelmet követően kezdeményezett ügyekről lásd a 37. és az azt következő bekezdéseket.

7

(8)  A 11. cikk szerint cserélt információk rendelkezésre bocsátására és a hálózat tagjai számára történő könnyebb hozzáférhetőségére irányuló szándékot a fenti 4. lábjegyzetben említett, a hálózat működéséről szóló együttes nyilatkozat fogalmazza meg.

8

(9)  Lásd a panaszokról szóló bizottsági közleményt.

9

(10)  Lásd a Bíróság 85/87. sz. Dow Benelux ügyben hozott ítélet (EBHT 1989., 3137. o.) 17–20. pontját.

10

(11)  Lásd a Bíróság 374/87. sz. Orkem ügyben hozott ítéletet (EBHT 1989., 3283. o.) és az Elsőfokú Bíróság T-112/98. sz. Mannesmannröhren-Werke AG ügyben hozott ítéletet (EBHT 2001., II-729. o.)

11

(12)  773/2004/EK bizottsági rendelet, HL L 123., 2004.4.27.

12

(13)  HL C 45., 2002.2.19., 3. o., (3) bekezdés.

13

(14)  A jelen közleményben az „engedékenységi program” kifejezést minden olyan program esetében használjuk (beleértve a Bizottság programját is), amelyek teljes mentességet vagy a kartell résztvevőjére egyébként kiszabandó pénzbírság jelentős csökkentését kínálják abban az esetben, ha az ügy vizsgálati szakaszát megelőzően vagy az alatt bizonyos konkrét kritériumoknak megfelelő információkat önként feltárnak. A kifejezés nem vonatkozik a pénzbírság egyéb okból történő csökkentésére. A Bizottság honlapján teszi közzé az engedékenységi programot működtető hatóságok listáját.

14

(15)  Lásd a 8–15. bekezdést.

15

(16)  Ugyanígy az átvevő hatóságtól a tanácsi rendelet 20. és 21. cikke értelmében kért segítség vagy a tanácsi rendelet 22. cikke értelmében lefolytatott vizsgálat vagy egyéb tényfeltáró intézkedés érdekében átadott információk kizárólag az említett cikkek alkalmazása céljából használhatók fel.

16

(17)  Lásd a 17. bekezdést.

17

(18)  A tanácsi rendelet 15. cikke felhatalmazza az NVH-kat és a Bizottságot írásbeli és – a Bíróság hozzájárulásával – szóbeli észrevételek benyújtására a bírósági eljárásokban a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazása érdekében. Ez rendkívül fontos eszköz a közösségi szabályok következetes alkalmazásának biztosításához. E hatáskör gyakorlásakor az NVH-k és a Bizottság szorosan együttműködnek.

18

(19)  Lásd a 4. lábjegyzetben említett, a hálózat működéséről szóló együttes nyilatkozat 24. bekezdését.

19

(20)  Lásd a Bíróság C-344/98. sz. Masterfoods Ltd. ügyben hozott ítéletét (EBHT 2000., I-11369. o.)

20

(21)  A Bíróság a 48/72. sz. Brasserie de Haecht ügyben (EBHT 1973., 77. o.) határozta meg ezt a fogalmat: „A 17-es rendelet 9. cikke értelmében vett eljárás kezdeményezése feltételezi a Bizottság irányadó aktusát, amellyel bizonyítja határozathozatali szándékát.”

21

(22)  Lásd a 4. lábjegyzetben említett együttes nyilatkozat 22. bekezdését.

22

(23)  A tanácsi rendelet 14. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amennyiben horizontális kérdéseket – például csoportmentességi rendeleteket és iránymutatásokat – vitatnak meg, a tagállamok egy további, versenyjogi ügyekben kiemelkedő tapasztalattal rendelkező képviselőt jelölhetnek ki, aki nem feltétlenül áll a versenyhatóság alkalmazásában.

23

(24)  HL C 313., 1997.10.15., 3. o.

24

(25)  Lásd a 37. és az azt követő bekezdéseket.

25

---