# Službeni list C 289/9. k

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 289 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.9. kolovoza 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 289

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.9. kolovoza 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2014. – 2015.Dnevne sjednice od 24. do 27. studenoga 2014.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 42, 4.2.2016.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2014. – 2015.Dnevne sjednice od 24. do 27. studenoga 2014.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 42, 4.2.2016.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 42, 4.2.2016.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 25. studenog 2014. |
| 2016/C 289/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o traženju mišljenja Suda o sukladnosti Sporazuma između Kanade i Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika s Ugovorima (2014/2966(RSP)) | 2 |
| 2016/C 289/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (2014/2143(INI)) | 5 |
| 2016/C 289/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o zapošljavanju i socijalnim aspektima strategije Europa 2020. (2014/2779(RSP)) | 19 |
| | Srijeda, 26. studenog 2014. |
| 2016/C 289/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. studenoga 2014. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2014. – COP 20 u Limi, u Peruu (1. – 12. prosinca 2014.) (2014/2777(RSP)) | 27 |
| | Četvrtak, 27. studenog 2014. |
| 2016/C 289/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o Pakistanu: zakoni o blasfemiji (2014/2969(RSP)) | 40 |
| 2016/C 289/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o Srbiji: slučaj optuženog ratnog zločinca Šešelja (2014/2970(RSP)) | 44 |
| 2016/C 289/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o Iraku: otmica i zlostavljanje žena (2014/2971(RSP)) | 46 |
| 2016/C 289/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o kašnjenju početka provedbe kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. (2014/2946(RSP)) | 50 |
| 2016/C 289/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o reviziji smjernica Komisije za procjenu učinka i ulozi testa utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća (test MSP) (2014/2967(RSP)) | 53 |
| 2016/C 289/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (2014/2919(RSP)) | 57 |
| 2016/C 289/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o potpori pravima potrošača na jedinstvenom digitalnom tržištu (2014/2973(RSP)) | 65 |
| 2016/C 289/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o pothranjenosti i malnutriciji djece u zemljama u razvoju (2014/2853(RSP)) | 71 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 25. studenog 2014.

2016/C 289/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o traženju mišljenja Suda o sukladnosti Sporazuma između Kanade i Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika s Ugovorima (2014/2966(RSP))

2

2016/C 289/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (2014/2143(INI))

5

2016/C 289/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o zapošljavanju i socijalnim aspektima strategije Europa 2020. (2014/2779(RSP))

19

Srijeda, 26. studenog 2014.

2016/C 289/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. studenoga 2014. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2014. – COP 20 u Limi, u Peruu (1. – 12. prosinca 2014.) (2014/2777(RSP))

27

Četvrtak, 27. studenog 2014.

2016/C 289/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o Pakistanu: zakoni o blasfemiji (2014/2969(RSP))

40

2016/C 289/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o Srbiji: slučaj optuženog ratnog zločinca Šešelja (2014/2970(RSP))

44

2016/C 289/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o Iraku: otmica i zlostavljanje žena (2014/2971(RSP))

46

2016/C 289/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o kašnjenju početka provedbe kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. (2014/2946(RSP))

50

2016/C 289/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o reviziji smjernica Komisije za procjenu učinka i ulozi testa utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća (test MSP) (2014/2967(RSP))

53

2016/C 289/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (2014/2919(RSP))

57

2016/C 289/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o potpori pravima potrošača na jedinstvenom digitalnom tržištu (2014/2973(RSP))

65

2016/C 289/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o pothranjenosti i malnutriciji djece u zemljama u razvoju (2014/2853(RSP))

71

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 25. studenog 2014. |
| 2016/C 289/13 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o nacrtu odluke Vijeća o odobrenju, u ime Europske unije, Protokola uz Konvenciju o međunarodnim interesima za pokretnu opremu u vezi s pitanjima specifičnima za željeznička vozila, donesenog u Luxembourgu 23. veljače 2007. (15113/2013 – C8-0004/2014 – 2013/0184(NLE)) | 77 |
| 2016/C 289/14 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o nacrtu odluke Vijeća o odobrenju, u ime Europske unije, Haške konvencije od 30. lipnja 2005. o sporazumima o izboru suda (12052/2014 – C8-0222/2014 – 2014/0021(NLE)) | 78 |
| 2016/C 289/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma, iz Finske) (COM(2014)0630 – C8-0214/2014 – 2014/2137(BUD)) | 79 |
| 2016/C 289/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/005 FR/GAD, iz Francuske) (COM(2014)0662 – C8-0226/2014 – 2014/2166(BUD)) | 83 |
| | Srijeda, 26. studenog 2014. |
| 2016/C 289/17 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. studenoga 2014. o nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2533/98 o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (11200/2014 – C8-0109/2014 – 2014/0808(CNS)) | 87 |
| 2016/C 289/18 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. studenoga 2014. o nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2532/98 o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (10896/2014 – C8-0090/2014 – 2014/0807(CNS)) | 93 |
| | Četvrtak, 27. studenog 2014. |
| 2016/C 289/19 | Odluka Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 8. listopada 2014. o privremenom sustavu djelomičnih uplata doprinosa za pokrivanje administrativnih rashoda Jedinstvenog odbora za sanaciju tijekom privremenog razdoblja (C(2014)7164 – 2014/2882(DEA)) | 101 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 25. studenog 2014.

2016/C 289/13

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o nacrtu odluke Vijeća o odobrenju, u ime Europske unije, Protokola uz Konvenciju o međunarodnim interesima za pokretnu opremu u vezi s pitanjima specifičnima za željeznička vozila, donesenog u Luxembourgu 23. veljače 2007. (15113/2013 – C8-0004/2014 – 2013/0184(NLE))

77

2016/C 289/14

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o nacrtu odluke Vijeća o odobrenju, u ime Europske unije, Haške konvencije od 30. lipnja 2005. o sporazumima o izboru suda (12052/2014 – C8-0222/2014 – 2014/0021(NLE))

78

2016/C 289/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma, iz Finske) (COM(2014)0630 – C8-0214/2014 – 2014/2137(BUD))

79

2016/C 289/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/005 FR/GAD, iz Francuske) (COM(2014)0662 – C8-0226/2014 – 2014/2166(BUD))

83

Srijeda, 26. studenog 2014.

2016/C 289/17

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. studenoga 2014. o nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2533/98 o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (11200/2014 – C8-0109/2014 – 2014/0808(CNS))

87

2016/C 289/18

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. studenoga 2014. o nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2532/98 o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (10896/2014 – C8-0090/2014 – 2014/0807(CNS))

93

Četvrtak, 27. studenog 2014.

2016/C 289/19

Odluka Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 8. listopada 2014. o privremenom sustavu djelomičnih uplata doprinosa za pokrivanje administrativnih rashoda Jedinstvenog odbora za sanaciju tijekom privremenog razdoblja (C(2014)7164 – 2014/2882(DEA))

101

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

9.8.2016

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 289/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2014. – 2015.

Dnevne sjednice od 24. do 27. studenoga 2014.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 42, 4.2.2016.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 25. studenog 2014.

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/2

---

P8_TA(2014)0058

Traženje mišljenja Suda o sukladnosti Sporazuma između Kanade i Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika s Ugovorima

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o traženju mišljenja Suda o sukladnosti Sporazuma između Kanade i Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika s Ugovorima (2014/2966(RSP))

(2016/C 289/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 6. i 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 6. i 11.,

| — | uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Kanade i Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika (12652/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Kanade i Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika (12652/2013),

| — | uzimajući u obzir Sporazum između Kanade i Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika (12657/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum između Kanade i Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika (12657/2013),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o globalnom pristupu prijenosu podataka iz popisa imena putnika (PIP) u treće zemlje (COM(2010)0492), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o globalnom pristupu prijenosu podataka iz popisa imena putnika (PIP) u treće zemlje (COM(2010)0492),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 5. svibnja 2010. o pokretanju pregovora za sklapanje sporazuma o popisu imena putnika (PIP-u) sa Sjedinjenim državama, Australijom i Kanadom (1) te od 11. studenoga 2010. o globalnom pristupu prijenosu podataka iz popisa imena putnika (PIP) u treće zemlje (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 5. svibnja 2010. o pokretanju pregovora za sklapanje sporazuma o popisu imena putnika (PIP-u) sa Sjedinjenim državama, Australijom i Kanadom (1) te od 11. studenoga 2010. o globalnom pristupu prijenosu podataka iz popisa imena putnika (PIP) u treće zemlje (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka od 19. listopada 2010. o Komunikaciji Komisije o globalnom pristupu prijenosu podataka iz popisa imena putnika (PIP) u treće zemlje (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka od 19. listopada 2010. o Komunikaciji Komisije o globalnom pristupu prijenosu podataka iz popisa imena putnika (PIP) u treće zemlje (3),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka od 30. rujna 2013. o prijedlozima odluka Vijeća o sklapanju i potpisivanju Sporazuma između Kanade i Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka od 30. rujna 2013. o prijedlozima odluka Vijeća o sklapanju i potpisivanju Sporazuma između Kanade i Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika (4),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje 7/2010 iz članka 29. radne skupine za zaštitu podataka koje je doneseno 12. studenoga 2010., o Komunikaciji Komisije o globalnom pristupu prijenosu podataka iz popisa imena putnika (PIP) u treće zemlje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje 7/2010 iz članka 29. radne skupine za zaštitu podataka koje je doneseno 12. studenoga 2010., o Komunikaciji Komisije o globalnom pristupu prijenosu podataka iz popisa imena putnika (PIP) u treće zemlje,

| — | uzimajući u obzir članak 16. UFEU-a i članke 7. i 8. te članak 52. stavak 1. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 16. UFEU-a i članke 7. i 8. te članak 52. stavak 1. Povelje o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda od 9. ožujka 2010. u predmetu C-518/07, Europska komisija protiv Savezne Republike Njemačke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda od 9. ožujka 2010. u predmetu C-518/07, Europska komisija protiv Savezne Republike Njemačke,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda od 8. travnja 2014. u spojenim predmetima C-293/12 i C-594/12, u kojoj je Direktiva o zadržavanju podataka proglašena nevažećom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda od 8. travnja 2014. u spojenim predmetima C-293/12 i C-594/12, u kojoj je Direktiva o zadržavanju podataka proglašena nevažećom,

| — | uzimajući u obzir članak 108. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 108. stavak 6. Poslovnika,

| A. | budući da je 2005. Europska unija sklopila sporazum s Kanadom o obradi podataka iz popisa imena putnika (PIP) na temelju niza obveza koje je preuzela Kanadska agencija za granične usluge (Canada Border Services Agency) u vezi s primjenom svojeg programa PIP; budući da je istovremeno s prestankom važenja odgovarajuće odluke Komisije od 22. rujna 2009. prestala postojati osnova u europskom pravu za prijenos podataka iz PIP-a Kanadskoj agenciji za granične usluge; |
| --- | --- |

A.

budući da je 2005. Europska unija sklopila sporazum s Kanadom o obradi podataka iz popisa imena putnika (PIP) na temelju niza obveza koje je preuzela Kanadska agencija za granične usluge (Canada Border Services Agency) u vezi s primjenom svojeg programa PIP; budući da je istovremeno s prestankom važenja odgovarajuće odluke Komisije od 22. rujna 2009. prestala postojati osnova u europskom pravu za prijenos podataka iz PIP-a Kanadskoj agenciji za granične usluge;

| B. | budući da se Kanadska agencija za granične usluge na svoju inicijativu odlučila zajamčiti EU-u da će te obveze i dalje ostati na snazi do primjene novog sporazuma; budući da su o tome obaviještene sve države članice i njihova tijela za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

B.

budući da se Kanadska agencija za granične usluge na svoju inicijativu odlučila zajamčiti EU-u da će te obveze i dalje ostati na snazi do primjene novog sporazuma; budući da su o tome obaviještene sve države članice i njihova tijela za zaštitu podataka;

| C. | budući da, nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009., sklapanje novih sporazuma o PIP-u zahtijeva suglasnost Europskog parlamenta prije njihovog prihvaćanja u Vijeću; |
| --- | --- |

C.

budući da, nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009., sklapanje novih sporazuma o PIP-u zahtijeva suglasnost Europskog parlamenta prije njihovog prihvaćanja u Vijeću;

| D. | budući da je Vijeće 2. prosinca 2010. donijelo odluku, zajedno s pregovaračkim smjernicama, kojom se Komisija ovlašćuje da u ime EU-a pokrene pregovore za sklapanje Sporazuma s Kanadom o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika; |
| --- | --- |

D.

budući da je Vijeće 2. prosinca 2010. donijelo odluku, zajedno s pregovaračkim smjernicama, kojom se Komisija ovlašćuje da u ime EU-a pokrene pregovore za sklapanje Sporazuma s Kanadom o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika;

| E. | budući da je Komisija 18. srpnja 2013. predložila Vijeću da donese odluku o sklapanju tog Sporazuma; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija 18. srpnja 2013. predložila Vijeću da donese odluku o sklapanju tog Sporazuma;

| F. | budući da je 30. rujna 2013. Europski nadzornik za zaštitu podataka donio mišljenje o Sporazumu u kojemu dovodi u pitanje nužnost i proporcionalnost mehanizama PIP-a i velikih prijenosa podataka iz PIP-a u treće zemlje, kao i odabir pravne osnove; |
| --- | --- |

F.

budući da je 30. rujna 2013. Europski nadzornik za zaštitu podataka donio mišljenje o Sporazumu u kojemu dovodi u pitanje nužnost i proporcionalnost mehanizama PIP-a i velikih prijenosa podataka iz PIP-a u treće zemlje, kao i odabir pravne osnove;

| G. | budući da je 5. prosinca 2013. Vijeće od Parlamenta zatražilo suglasnost za sklapanje Sporazuma; |
| --- | --- |

G.

budući da je 5. prosinca 2013. Vijeće od Parlamenta zatražilo suglasnost za sklapanje Sporazuma;

| H. | budući da je Sporazum potpisan 25. lipnja 2014.; |
| --- | --- |

H.

budući da je Sporazum potpisan 25. lipnja 2014.;

| I. | budući da je 7. srpnja 2014. Vijeće od Parlamenta zatražilo suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

I.

budući da je 7. srpnja 2014. Vijeće od Parlamenta zatražilo suglasnost za sklapanje sporazuma;

| J. | budući da je Sud 8. travnja 2014. u svojoj presudi u spojenim predmetima C-293/12 i C-594/12 proglasio nevažećom Direktivu o zadržavanju podataka; |
| --- | --- |

J.

budući da je Sud 8. travnja 2014. u svojoj presudi u spojenim predmetima C-293/12 i C-594/12 proglasio nevažećom Direktivu o zadržavanju podataka;

| K. | budući da je svrha Sporazuma, kao što je navedeno u njegovom članku 1., utvrđivanje uvjeta u skladu s kojima se podaci iz PIP-a mogu prenositi i koristiti te određivanje načina zaštite podataka; |
| --- | --- |

K.

budući da je svrha Sporazuma, kao što je navedeno u njegovom članku 1., utvrđivanje uvjeta u skladu s kojima se podaci iz PIP-a mogu prenositi i koristiti te određivanje načina zaštite podataka;

| 1. | smatra da postoji pravna nesigurnost u vezi s usklađenosti nacrta sporazuma s odredbama Ugovora (članak 16. UFEU-a) i Poveljom o temeljnim pravima Europske unije (članci 7. i 8. te članak 52. stavak 1.) u odnosu na pravo pojedinaca na zaštitu osobnih podataka; osim toga dovodi u pitanje i odabir pravne osnove, odnosno članak 82. stavak 1. točku (d) i članak 87. stavak 2. točku (a) UFEU-a (policijska i pravosudna suradnja) umjesto članka 16. UFEU-a (zaštita podataka); |
| --- | --- |

1.

smatra da postoji pravna nesigurnost u vezi s usklađenosti nacrta sporazuma s odredbama Ugovora (članak 16. UFEU-a) i Poveljom o temeljnim pravima Europske unije (članci 7. i 8. te članak 52. stavak 1.) u odnosu na pravo pojedinaca na zaštitu osobnih podataka; osim toga dovodi u pitanje i odabir pravne osnove, odnosno članak 82. stavak 1. točku (d) i članak 87. stavak 2. točku (a) UFEU-a (policijska i pravosudna suradnja) umjesto članka 16. UFEU-a (zaštita podataka);

| 2. | namjerava zatražiti mišljenje Suda o usklađenosti Sporazuma s Ugovorima; |
| --- | --- |

2.

namjerava zatražiti mišljenje Suda o usklađenosti Sporazuma s Ugovorima;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti te da poduzme potrebne mjere kako bi se od Suda dobilo navedeno mišljenje. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti te da poduzme potrebne mjere kako bi se od Suda dobilo navedeno mišljenje.

---

(1)  SL C 81 E, 15.3.2011., str.70.

(2)  SL C 74 E, 13.3.2012., str.8.

(3)  SL C 357, 30.12.2010., str.7.

(4)  SL C 51, 22.2.2014., str. 12.

---

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/5

---

P8_TA(2014)0059

EU i globalni razvojni okvir za razdoblje nakon 2015.

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (2014/2143(INI))

(2016/C 289/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda od 8. rujna 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda od 8. rujna 2000.,

| — | uzimajući u obzir izvješće koje je u srpnju 2014. usvojila otvorena radna skupina UN-a za održive razvojne ciljeve, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće koje je u srpnju 2014. usvojila otvorena radna skupina UN-a za održive razvojne ciljeve,

| — | uzimajući u obzir izvješće koje je 8. kolovoza 2014. usvojio međuvladin odbor stručnjaka za financiranje održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće koje je 8. kolovoza 2014. usvojio međuvladin odbor stručnjaka za financiranje održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju s političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju iz srpnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju s političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju iz srpnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće UN-a o milenijskim razvojnim ciljevima za 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UN-a o milenijskim razvojnim ciljevima za 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključni dokument sa sastanka na visokoj razini Globalnog partnerstva za učinkovitu razvojnu suradnju održanog u Meksiku u travnju 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključni dokument sa sastanka na visokoj razini Globalnog partnerstva za učinkovitu razvojnu suradnju održanog u Meksiku u travnju 2014.,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje koja je odobrena na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama u rujnu 1995. te kasnije zaključne dokumente, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje koja je odobrena na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama u rujnu 1995. te kasnije zaključne dokumente,

| — | uzimajući u obzir program djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD) koji je usvojen 1994. u Kairu te kasniji postupak revizije programa ICPD+20, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD) koji je usvojen 1994. u Kairu te kasniji postupak revizije programa ICPD+20,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir izvješće UN-a o jednakosti spolova za 2012., u kojem se prati napredak u vezi s aspektom rodne jednakosti osam milenijskih razvojnih ciljeva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UN-a o jednakosti spolova za 2012., u kojem se prati napredak u vezi s aspektom rodne jednakosti osam milenijskih razvojnih ciljeva,

| — | uzimajući u obzir ishod konferencije UN-a o okolišu i razvoju iz 1992. i izvješće s njoj popratne konferencije o održivom razvoju održane u Rio de Janeiru u Brazilu od 20. do 22. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod konferencije UN-a o okolišu i razvoju iz 1992. i izvješće s njoj popratne konferencije o održivom razvoju održane u Rio de Janeiru u Brazilu od 20. do 22. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o ljudskom razvoju za 2014. Programa Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP) naslovljeno „Održavanje ljudskog napretka: smanjenje ranjivosti i stvaranje otpornosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o ljudskom razvoju za 2014. Programa Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP) naslovljeno „Održavanje ljudskog napretka: smanjenje ranjivosti i stvaranje otpornosti”,

| — | uzimajući u obzir izvješće iz svibnja 2013. UN-ove Komisije uglednih osoba na visokoj razini u vezi s razvojnim programom za razdoblje nakon 2015. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće iz svibnja 2013. UN-ove Komisije uglednih osoba na visokoj razini u vezi s razvojnim programom za razdoblje nakon 2015. godine,

| — | uzimajući u obzir izvješće s konferencije UN-a o održivom razvoju održane u Rio de Janeiru u Brazilu od 20. do 22. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće s konferencije UN-a o održivom razvoju održane u Rio de Janeiru u Brazilu od 20. do 22. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebne skupine stručnjaka UN-a iz lipnja 2012. o razvojnom programu UN-a za razdoblje nakon 2015. namijenjeno glavnom tajniku UN-a i naslovljeno „Ostvarivanje budućnosti koju želimo svima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebne skupine stručnjaka UN-a iz lipnja 2012. o razvojnom programu UN-a za razdoblje nakon 2015. namijenjeno glavnom tajniku UN-a i naslovljeno „Ostvarivanje budućnosti koju želimo svima”,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju naslovljenu „Ispunjenje obećanja: ujedinjeni u postizanju milenijskih razvojnih ciljeva” koju je donijela Opća skupština UN-a na plenarnoj sjednici na visokoj razini o milenijskim razvojnim ciljevima na svom 56. zasjedanju u 2010. godini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju naslovljenu „Ispunjenje obećanja: ujedinjeni u postizanju milenijskih razvojnih ciljeva” koju je donijela Opća skupština UN-a na plenarnoj sjednici na visokoj razini o milenijskim razvojnim ciljevima na svom 56. zasjedanju u 2010. godini,

| — | uzimajući u obzir Istanbulski program djelovanja za najmanje razvijene zemlje za desetljeće 2011. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Istanbulski program djelovanja za najmanje razvijene zemlje za desetljeće 2011. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije za hranu i poljoprivredu o stanju nesigurnosti opskrbe hranom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije za hranu i poljoprivredu o stanju nesigurnosti opskrbe hranom,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju i akcijski plan s foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći koji je održan u Busanu u prosincu 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju i akcijski plan s foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći koji je održan u Busanu u prosincu 2011.,

| — | uzimajući u obzir izvješće UNDP-a naslovljeno „Beyond the Midpoint: Achieving the Millennium Development Goals” („Nakon polovice provedbenog razdoblja: ostvarenje milenijskih razvojnih ciljeva”) te objavljeno u siječnju 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UNDP-a naslovljeno „Beyond the Midpoint: Achieving the Millennium Development Goals” („Nakon polovice provedbenog razdoblja: ostvarenje milenijskih razvojnih ciljeva”) te objavljeno u siječnju 2010.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i pravni okvir o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i pravni okvir o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir rad posebne skupine stručnjaka UN-a za razvojni program UN-a za razdoblje nakon 2015. koju zajednički vode Odjel UN-a za gospodarske i socijalne poslove (UN DESA) i UNDP uz potporu svih agencija UN-a i uz savjetovanje s relevantnim zainteresiranim stranama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad posebne skupine stručnjaka UN-a za razvojni program UN-a za razdoblje nakon 2015. koju zajednički vode Odjel UN-a za gospodarske i socijalne poslove (UN DESA) i UNDP uz potporu svih agencija UN-a i uz savjetovanje s relevantnim zainteresiranim stranama,

| — | uzimajući u obzir globalnu strategiju i plan djelovanja Svjetske zdravstvene organizacije u vezi s javnim zdravljem, inovacijama i intelektualnim vlasništvom od 24. svibnja 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalnu strategiju i plan djelovanja Svjetske zdravstvene organizacije u vezi s javnim zdravljem, inovacijama i intelektualnim vlasništvom od 24. svibnja 2008.,

| — | uzimajući u obzir Parišku deklaraciju o učinkovitosti pomoći i Akcijski plan iz Accre, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Parišku deklaraciju o učinkovitosti pomoći i Akcijski plan iz Accre,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o pravu na razvoj iz 1986., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o pravu na razvoj iz 1986.,

| — | uzimajući u obzir Kodeks ponašanja EU-a o dopunjavanju i podjeli rada u okviru razvojne politike (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks ponašanja EU-a o dopunjavanju i podjeli rada u okviru razvojne politike (1),

| — | uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojim se potvrđuje da EU „osigurava dosljednost svojih politika i aktivnosti, uzimajući pritom u obzir sve svoje ciljeve”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojim se potvrđuje da EU „osigurava dosljednost svojih politika i aktivnosti, uzimajući pritom u obzir sve svoje ciljeve”,

| — | uzimajući u obzir članak 208. UFEU-a kojim se ističe da „Unija uzima u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provodi, a koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. UFEU-a kojim se ističe da „Unija uzima u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provodi, a koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju”,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2014. naslovljenu „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja” (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2014. naslovljenu „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja” (COM(2014)0335),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2014. naslovljenu „Snažnija uloga privatnog sektora u postizanju uključivog i održivog rasta u zemljama u razvoju” (COM(2014)0263), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2014. naslovljenu „Snažnija uloga privatnog sektora u postizanju uključivog i održivog rasta u zemljama u razvoju” (COM(2014)0263),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 30. travnja 2014., paket mjera naslovljen „Pristup temeljen na poštovanju prava, uključivanje svih ljudskih prava u razvojnu suradnju EU-a” (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 30. travnja 2014., paket mjera naslovljen „Pristup temeljen na poštovanju prava, uključivanje svih ljudskih prava u razvojnu suradnju EU-a” (SWD(2014)0152),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. veljače 2013. naslovljenu „Pristojan život za sve: stati na kraj siromaštvu i osigurati održivu budućnost svijetu” (COM(2013)0092),, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. veljače 2013. naslovljenu „Pristojan život za sve: stati na kraj siromaštvu i osigurati održivu budućnost svijetu” (COM(2013)0092),,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. rujna 2012. naslovljenu „Temelji demokracije i održivog razvoja: europski angažman za civilno društvo kroz vanjske odnose” (COM(2012)0492),, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. rujna 2012. naslovljenu „Temelji demokracije i održivog razvoja: europski angažman za civilno društvo kroz vanjske odnose” (COM(2012)0492),,

| — | uzimajući u obzir javno savjetovanje Komisije o pripremi nacrta stajališta EU-a naslovljeno „Prema razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015.” koje je trajalo od 15. lipnja do 15. rujna 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno savjetovanje Komisije o pripremi nacrta stajališta EU-a naslovljeno „Prema razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015.” koje je trajalo od 15. lipnja do 15. rujna 2012.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u Vijeću, Europskom parlamentu i Komisiji o razvojnoj politici EU-a naslovljenu „Europski konsenzus” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u Vijeću, Europskom parlamentu i Komisiji o razvojnoj politici EU-a naslovljenu „Europski konsenzus” (2),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. travnja 2005. naslovljenu „Politička usklađenost u interesu razvoja” (COM(2005)0134) i zaključke s 3166. sastanka Vijeća za vanjske poslove od 14. svibnja 2012. naslovljene „Povećanje učinka razvojne politike EU-a: plan za promjenu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. travnja 2005. naslovljenu „Politička usklađenost u interesu razvoja” (COM(2005)0134) i zaključke s 3166. sastanka Vijeća za vanjske poslove od 14. svibnja 2012. naslovljene „Povećanje učinka razvojne politike EU-a: plan za promjenu”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 2. travnja 2014. na 69. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 2. travnja 2014. na 69. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (4),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 2. travnja 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini razvoja (2015.) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 2. travnja 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini razvoja (2015.) (5),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. lipnja 2013. o milenijskim razvojnim ciljevima – određivanje okvira za razdoblje nakon 2015. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. lipnja 2013. o milenijskim razvojnim ciljevima – određivanje okvira za razdoblje nakon 2015. (6),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 19. svibnja 2014. o pristupu razvojnoj suradnji utemeljenom na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 19. svibnja 2014. o pristupu razvojnoj suradnji utemeljenom na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 12. prosinca 2013. o financiranju iskorjenjivanja siromaštva i održivom razvoju nakon 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 12. prosinca 2013. o financiranju iskorjenjivanja siromaštva i održivom razvoju nakon 2015.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu AKP-a i EU-a od 20. lipnja 2014. o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu AKP-a i EU-a od 20. lipnja 2014. o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 25. lipnja 2013. o sveobuhvatnom programu za razdoblje nakon 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 25. lipnja 2013. o sveobuhvatnom programu za razdoblje nakon 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0037/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0037/2014),

| A. | budući da su se svi relevantni dionici okupili 2000. godine kako bi se utvrdili milenijski razvojni ciljevi radi ostvarenja konkretnih razvojnih ciljeva i ciljeva iskorjenjivanja siromaštva do 2015.; |
| --- | --- |

A.

budući da su se svi relevantni dionici okupili 2000. godine kako bi se utvrdili milenijski razvojni ciljevi radi ostvarenja konkretnih razvojnih ciljeva i ciljeva iskorjenjivanja siromaštva do 2015.;

| B. | budući da je milenijskim razvojnim ciljevima podignuta razina osviještenosti o okončanju globalnog siromaštva kao hitnog izazova i prioriteta globalnog djelovanja; budući da je uspjeh ostvarenja milenijskih razvojnih ciljeva različit, no primjetni su pozitivni učinci na smanjenje najtežih oblika siromaštva, borbu protiv malarije i tuberkuloze, poboljšanje pristupa pitkoj vodi i smanjenje razlika u upisima u osnovnu školu; budući da je prilikom definiranja okvira za razdoblje nakon 2015. potrebno obratiti pozornost na određene manjkavosti milenijskih razvojnih ciljeva; |
| --- | --- |

B.

budući da je milenijskim razvojnim ciljevima podignuta razina osviještenosti o okončanju globalnog siromaštva kao hitnog izazova i prioriteta globalnog djelovanja; budući da je uspjeh ostvarenja milenijskih razvojnih ciljeva različit, no primjetni su pozitivni učinci na smanjenje najtežih oblika siromaštva, borbu protiv malarije i tuberkuloze, poboljšanje pristupa pitkoj vodi i smanjenje razlika u upisima u osnovnu školu; budući da je prilikom definiranja okvira za razdoblje nakon 2015. potrebno obratiti pozornost na određene manjkavosti milenijskih razvojnih ciljeva;

| C. | budući da procjene napretka u ostvarivanju sadašnjih milenijskih razvojnih ciljeva pokazuju da su za novi okvir ključni snažna povezanost između iskorjenjivanja siromaštva, borbe protiv nejednakosti i poticanja održivog razvoja te jedinstveni i univerzalni skup ciljeva s različitim pristupima njihovu ostvarenju; |
| --- | --- |

C.

budući da procjene napretka u ostvarivanju sadašnjih milenijskih razvojnih ciljeva pokazuju da su za novi okvir ključni snažna povezanost između iskorjenjivanja siromaštva, borbe protiv nejednakosti i poticanja održivog razvoja te jedinstveni i univerzalni skup ciljeva s različitim pristupima njihovu ostvarenju;

| D. | budući da se predviđa porast gradskog stanovništva sa sadašnjih 3,6 milijardi na više od 6 milijardi, a najveći će gradovi, prema predviđanjima, izrasti u megagradove s više od 100 milijuna stanovnika; budući da pretjerana urbanizacija ugrožava održivost razvoja u svim njegovim dimenzijama; |
| --- | --- |

D.

budući da se predviđa porast gradskog stanovništva sa sadašnjih 3,6 milijardi na više od 6 milijardi, a najveći će gradovi, prema predviđanjima, izrasti u megagradove s više od 100 milijuna stanovnika; budući da pretjerana urbanizacija ugrožava održivost razvoja u svim njegovim dimenzijama;

| E. | budući da su sudionici Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju održane 1994. u Kairu pozvali na pristup uslugama reproduktivnog i spolnog zdravlja, uključujući planiranje obitelji; podsjeća, s tim u vezi, da je 2013. otprilike 289 000 žena umrlo tijekom trudnoće ili porođaja; podsjeća na peti milenijski razvojni cilj i potrebu da se ženama zajamči pristup djelotvornoj metodi kontracepcije i planiranja obitelji kako bi se broj smrti trudnica i rodilja smanjio gotovo za trećinu; |
| --- | --- |

E.

budući da su sudionici Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju održane 1994. u Kairu pozvali na pristup uslugama reproduktivnog i spolnog zdravlja, uključujući planiranje obitelji; podsjeća, s tim u vezi, da je 2013. otprilike 289 000 žena umrlo tijekom trudnoće ili porođaja; podsjeća na peti milenijski razvojni cilj i potrebu da se ženama zajamči pristup djelotvornoj metodi kontracepcije i planiranja obitelji kako bi se broj smrti trudnica i rodilja smanjio gotovo za trećinu;

| F. | budući da je smanjenje siromaštva nejednako i da su nejednakosti među državama i unutar njih porasle u razvijenim zemljama i zemljama u razvoju te predstavljaju glavni razvojni izazov, posebno u zemljama s niskom i srednjom razinom dohotka; budući da 1,5 milijardi ljudi živi u siromaštvu, a istovremeno su zakinuti kada je riječ o zdravstvenim i životnim standardima te standardima obrazovanja, pogotovo u nestabilnim državama ili onima u kojima vladaju sukobi; |
| --- | --- |

F.

budući da je smanjenje siromaštva nejednako i da su nejednakosti među državama i unutar njih porasle u razvijenim zemljama i zemljama u razvoju te predstavljaju glavni razvojni izazov, posebno u zemljama s niskom i srednjom razinom dohotka; budući da 1,5 milijardi ljudi živi u siromaštvu, a istovremeno su zakinuti kada je riječ o zdravstvenim i životnim standardima te standardima obrazovanja, pogotovo u nestabilnim državama ili onima u kojima vladaju sukobi;

| G. | budući da nasilni sukobi i humanitarne krize i dalje poništavaju napore usmjerene prema razvoju; budući da se na žene u većoj mjeri odražavaju posljedice vojnih sukoba i kriza; |
| --- | --- |

G.

budući da nasilni sukobi i humanitarne krize i dalje poništavaju napore usmjerene prema razvoju; budući da se na žene u većoj mjeri odražavaju posljedice vojnih sukoba i kriza;

| H. | budući da su potrebni dodatni napori kako bi se prepolovio postotak ljudi koji pati od gladi te da je 162 milijuna male djece pothranjeno; budući da se skrivena glad može definirati kao pomanjkanje mikronutrijenata, što može imati nepovratne učinke na zdravlje i socijalno-ekonomske posljedice povezane sa smanjenjem produktivnosti ljudi; |
| --- | --- |

H.

budući da su potrebni dodatni napori kako bi se prepolovio postotak ljudi koji pati od gladi te da je 162 milijuna male djece pothranjeno; budući da se skrivena glad može definirati kao pomanjkanje mikronutrijenata, što može imati nepovratne učinke na zdravlje i socijalno-ekonomske posljedice povezane sa smanjenjem produktivnosti ljudi;

| I. | uzimajući u obzir da je 2014. međunarodna godina obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

I.

uzimajući u obzir da je 2014. međunarodna godina obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava;

| J. | budući da se Deklaracijom o pravu na razvoj iz 1986. razvoj potvrđuje kao temeljno ljudsko pravo; budući da se Deklaracija obvezuje na pristup utemeljen na ljudskim pravima čije su značajke ostvarivanje svih ljudskih prava (gospodarskih, socijalnih, kulturnih, građanskih i političkih); budući da se Deklaracija također obvezuje na jačanje međunarodne suradnje; |
| --- | --- |

J.

budući da se Deklaracijom o pravu na razvoj iz 1986. razvoj potvrđuje kao temeljno ljudsko pravo; budući da se Deklaracija obvezuje na pristup utemeljen na ljudskim pravima čije su značajke ostvarivanje svih ljudskih prava (gospodarskih, socijalnih, kulturnih, građanskih i političkih); budući da se Deklaracija također obvezuje na jačanje međunarodne suradnje;

| K. | budući da klimatske promjene i uništavanje okoliša dovode u pitanje smanjenje siromaštva time što potenciraju postojeće slabe točke, dok pritom mnoge zemlje u razvoju još uvijek ovise o poljoprivredi i klimatski osjetljivim prirodnim resursima te im nedostaju kapaciteti kojima bi se mogli nositi s klimatskim rizicima; budući da postoji hitna potreba za smanjenjem globalnih emisija stakleničkih plinova i ostvarenjem pravednijeg i održivijeg načina upravljanja i raspolaganja prirodnim resursima; |
| --- | --- |

K.

budući da klimatske promjene i uništavanje okoliša dovode u pitanje smanjenje siromaštva time što potenciraju postojeće slabe točke, dok pritom mnoge zemlje u razvoju još uvijek ovise o poljoprivredi i klimatski osjetljivim prirodnim resursima te im nedostaju kapaciteti kojima bi se mogli nositi s klimatskim rizicima; budući da postoji hitna potreba za smanjenjem globalnih emisija stakleničkih plinova i ostvarenjem pravednijeg i održivijeg načina upravljanja i raspolaganja prirodnim resursima;

| L. | budući da napredak u ostvarivanju milenijskih razvojnih ciljeva povezanih sa zdravljem uglavnom proizlazi iz ulaganja u istraživanje i razvoj otprije više godina; budući da se pravima o intelektualnom vlasništvu ne bi trebao otežavati pristup financijski pristupačnim lijekovima; |
| --- | --- |

L.

budući da napredak u ostvarivanju milenijskih razvojnih ciljeva povezanih sa zdravljem uglavnom proizlazi iz ulaganja u istraživanje i razvoj otprije više godina; budući da se pravima o intelektualnom vlasništvu ne bi trebao otežavati pristup financijski pristupačnim lijekovima;

| M. | budući da je pristup mogućnostima ranog razvoja djeteta, najvećoj dostiživoj razini obrazovanja i osposobljavanja za svako dijete te mladu ili odraslu osobu ključan preduvjet za razbijanje kruga siromaštva i nejednakosti koji se prenosi iz generacije u generaciju; |
| --- | --- |

M.

budući da je pristup mogućnostima ranog razvoja djeteta, najvećoj dostiživoj razini obrazovanja i osposobljavanja za svako dijete te mladu ili odraslu osobu ključan preduvjet za razbijanje kruga siromaštva i nejednakosti koji se prenosi iz generacije u generaciju;

| N. | budući da je postignut slab napredak u vezi s rodnom jednakošću i osnaživanjem žena; budući da su žene često izložene diskriminaciji i nasilju; |
| --- | --- |

N.

budući da je postignut slab napredak u vezi s rodnom jednakošću i osnaživanjem žena; budući da su žene često izložene diskriminaciji i nasilju;

| O. | budući da u svijetu žene i djevojčice čine većinu onih koji žive u najtežem obliku siromaštva te da su rodna jednakost i prava žena nužni preduvjeti za uspjeh globalnog razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.; budući da svaki dan oko 800 žena u svijetu premine zbog komplikacija tijekom trudnoće ili rođenja djeteta; budući da su sudionici Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju održane 1994. u Kairu pozvali na univerzalan pristup spolnom i reproduktivnom zdravlju i s time povezanim pravima čime se mogu spasiti životi; |
| --- | --- |

O.

budući da u svijetu žene i djevojčice čine većinu onih koji žive u najtežem obliku siromaštva te da su rodna jednakost i prava žena nužni preduvjeti za uspjeh globalnog razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.; budući da svaki dan oko 800 žena u svijetu premine zbog komplikacija tijekom trudnoće ili rođenja djeteta; budući da su sudionici Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju održane 1994. u Kairu pozvali na univerzalan pristup spolnom i reproduktivnom zdravlju i s time povezanim pravima čime se mogu spasiti životi;

| P. | budući da žene čine više od polovice broja migranata; |
| --- | --- |

P.

budući da žene čine više od polovice broja migranata;

| Q. | budući da Afrika nezakonitim financijskim tokovima izvozi znatno više kapitala u svijet u usporedbi s onime što prima u obliku međunarodne pomoći i novca; |
| --- | --- |

Q.

budući da Afrika nezakonitim financijskim tokovima izvozi znatno više kapitala u svijet u usporedbi s onime što prima u obliku međunarodne pomoći i novca;

| R. | budući da se novim održivim razvojnim okvirom stvara mogućnost širokog sudjelovanja organizacija civilnog društva, tijela lokalne vlasti i nacionalnih parlamenata; |
| --- | --- |

R.

budući da se novim održivim razvojnim okvirom stvara mogućnost širokog sudjelovanja organizacija civilnog društva, tijela lokalne vlasti i nacionalnih parlamenata;

| S. | budući da treba stvoriti više novih i dostojanstvenih radnih mjesta kako bi se odgovorilo na demografski rast na svjetskoj razini; budući da je u razvijenim zemljama i u zemljama u razvoju privatni sektor glavni pokretač za stvaranje radnih mjesta te stoga može biti ključan saveznik u borbi protiv siromaštva kada postoje jasni mehanizmi odgovornosti te se poštuju međunarodni propisi o socijalnoj zaštiti; |
| --- | --- |

S.

budući da treba stvoriti više novih i dostojanstvenih radnih mjesta kako bi se odgovorilo na demografski rast na svjetskoj razini; budući da je u razvijenim zemljama i u zemljama u razvoju privatni sektor glavni pokretač za stvaranje radnih mjesta te stoga može biti ključan saveznik u borbi protiv siromaštva kada postoje jasni mehanizmi odgovornosti te se poštuju međunarodni propisi o socijalnoj zaštiti;

| T. | budući da pomoć i dalje igra jedinstvenu ulogu u smanjenju siromaštva i od presudne je važnosti u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

T.

budući da pomoć i dalje igra jedinstvenu ulogu u smanjenju siromaštva i od presudne je važnosti u zemljama u razvoju;

| U. | budući da je mobilizacija domaćih sredstava važan element borbe protiv siromaštva i nejednakosti; |
| --- | --- |

U.

budući da je mobilizacija domaćih sredstava važan element borbe protiv siromaštva i nejednakosti;

| V. | budući da su EU i njezine države članice najveći donatori razvojne pomoći te bi zato trebali i dalje biti pokretačka sila tijekom sljedeće faze pregovora u okviru UN-a, posebno potičući pristup utemeljen na ljudskim pravima, čije su značajke jednakost, nediskriminacija, sudjelovanje i uključenost u izradu i provedbu okvira; |
| --- | --- |

V.

budući da su EU i njezine države članice najveći donatori razvojne pomoći te bi zato trebali i dalje biti pokretačka sila tijekom sljedeće faze pregovora u okviru UN-a, posebno potičući pristup utemeljen na ljudskim pravima, čije su značajke jednakost, nediskriminacija, sudjelovanje i uključenost u izradu i provedbu okvira;

| W. | budući da će se zaključcima Vijeća iz prosinca 2014. postaviti skup dosljednih načela i glavnih točaka pregovaračke strategije; |
| --- | --- |

W.

budući da će se zaključcima Vijeća iz prosinca 2014. postaviti skup dosljednih načela i glavnih točaka pregovaračke strategije;

| X. | budući da je člankom 208. UFEU-a utvrđeno da je iskorjenjivanje siromaštva glavni cilj razvojne politike EU-a te je uspostavljena usklađenost politika za razvoj; |
| --- | --- |

X.

budući da je člankom 208. UFEU-a utvrđeno da je iskorjenjivanje siromaštva glavni cilj razvojne politike EU-a te je uspostavljena usklađenost politika za razvoj;

I.   
  Milenijski razvojni ciljevi: procjena i novi izazovi

| 1. | ističe da se globalno okruženje tijekom posljednjih godina promijenilo, uključujući promjene u globalnoj gospodarskoj i političkoj ravnoteži, te premda su neka gospodarstva u razvoju i usponu doživjela značajan gospodarski rast, i dalje se suočavaju s visokim i rastućim razinama nejednakosti; smatra da je potreban novi pristup kojim se obuhvaća globalno upravljanje, uz snažan naglasak na usklađenost politika za razvoj i opskrbu globalnih javnih dobara; |
| --- | --- |

1.

ističe da se globalno okruženje tijekom posljednjih godina promijenilo, uključujući promjene u globalnoj gospodarskoj i političkoj ravnoteži, te premda su neka gospodarstva u razvoju i usponu doživjela značajan gospodarski rast, i dalje se suočavaju s visokim i rastućim razinama nejednakosti; smatra da je potreban novi pristup kojim se obuhvaća globalno upravljanje, uz snažan naglasak na usklađenost politika za razvoj i opskrbu globalnih javnih dobara;

| 2. | podsjeća da se, unatoč tome što je njihov izravan pristup ujedno i njihova prednost, milenijski razvojni ciljevi nisu bavili temeljnim strukturnim čimbenicima koji su doveli do siromaštva i nejednakosti; ističe da bi globalni održivi razvojni okvir za razdoblje nakon 2015. trebao biti transformacijski na način da se bavi temeljnim uzrocima siromaštva i nejednakosti i tako ispuni nedovršeni posao sadašnjih milenijskih razvojnih ciljeva; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da se, unatoč tome što je njihov izravan pristup ujedno i njihova prednost, milenijski razvojni ciljevi nisu bavili temeljnim strukturnim čimbenicima koji su doveli do siromaštva i nejednakosti; ističe da bi globalni održivi razvojni okvir za razdoblje nakon 2015. trebao biti transformacijski na način da se bavi temeljnim uzrocima siromaštva i nejednakosti i tako ispuni nedovršeni posao sadašnjih milenijskih razvojnih ciljeva;

| 3. | ističe da su milenijski razvojni ciljevi utvrđeni 2000. godine imali veliki uspjeh u zemljama sa srednjom razinom dohotka i zemljama u razvoju, ali da je napredak nejednak unutar tih zemalja i među njima te je te rezultate potrebno ispravno analizirati i iz njih donijeti zaključke prilikom oblikovanja globalnog razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.; |
| --- | --- |

3.

ističe da su milenijski razvojni ciljevi utvrđeni 2000. godine imali veliki uspjeh u zemljama sa srednjom razinom dohotka i zemljama u razvoju, ali da je napredak nejednak unutar tih zemalja i među njima te je te rezultate potrebno ispravno analizirati i iz njih donijeti zaključke prilikom oblikovanja globalnog razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.;

| 4. | podsjeća da, iako su milenijski ciljevi znatno izmijenili živote ljudi, ključna pitanja kao što su kršenja ljudskih prava, nejednakosti, uključujući rodnu nejednakost, oružani sukobi i terorizam, klimatske promjene, nesigurnost opskrbe hranom, nedostatak prava vlasništva, nedostatak prava povezanih sa zemljištem, migracija, ograničeni pristup zdravstvenim uslugama i obrazovanju, demografske promjene, manjak resursa, gubitak biološke raznolikosti, korupcija, porezna prijevara i izbjegavanje plaćanja poreza, neodrživi rast, nezaposlenost i financijska i gospodarska kriza još uvijek predstavljaju vrlo složene i međusobno povezane izazove s kojima se potrebno suočiti u narednim desetljećima, što potiče potrebu za pronalaskom novih načina razvoja koji bi mogli dovesti do uključivog i održivog razvoja za sve; |
| --- | --- |

4.

podsjeća da, iako su milenijski ciljevi znatno izmijenili živote ljudi, ključna pitanja kao što su kršenja ljudskih prava, nejednakosti, uključujući rodnu nejednakost, oružani sukobi i terorizam, klimatske promjene, nesigurnost opskrbe hranom, nedostatak prava vlasništva, nedostatak prava povezanih sa zemljištem, migracija, ograničeni pristup zdravstvenim uslugama i obrazovanju, demografske promjene, manjak resursa, gubitak biološke raznolikosti, korupcija, porezna prijevara i izbjegavanje plaćanja poreza, neodrživi rast, nezaposlenost i financijska i gospodarska kriza još uvijek predstavljaju vrlo složene i međusobno povezane izazove s kojima se potrebno suočiti u narednim desetljećima, što potiče potrebu za pronalaskom novih načina razvoja koji bi mogli dovesti do uključivog i održivog razvoja za sve;

| 5. | ističe da je ekološka održivost glavni izazov, a neuspjeh u njezinu ostvarenju vjerojatno bi ugrozio sve aspekte ljudskog razvoja; konkretno, podsjeća da uništavanje okoliša predstavlja veliku prepreku ispunjenju cilja iskorjenjivanja najtežih oblika siromaštva i gladi; podsjeća, na primjer, da su trajne nejednakosti i borbe oko oskudnih resursa među glavnim uzročnicima sukoba, gladi, nesigurnosti i nasilja, koji su pak ključni čimbenici zaustavljanja ljudskog razvoja i napora za ostvarivanjem održivog razvoja; |
| --- | --- |

5.

ističe da je ekološka održivost glavni izazov, a neuspjeh u njezinu ostvarenju vjerojatno bi ugrozio sve aspekte ljudskog razvoja; konkretno, podsjeća da uništavanje okoliša predstavlja veliku prepreku ispunjenju cilja iskorjenjivanja najtežih oblika siromaštva i gladi; podsjeća, na primjer, da su trajne nejednakosti i borbe oko oskudnih resursa među glavnim uzročnicima sukoba, gladi, nesigurnosti i nasilja, koji su pak ključni čimbenici zaustavljanja ljudskog razvoja i napora za ostvarivanjem održivog razvoja;

| 6. | ističe da bi se novim okvirom trebalo učinkovito reagirati na te izazove i riješiti važna pitanja kao što su poštovanje dostojanstva svakog ljudskog bića, pravda, jednakost, dobro upravljanje, demokracija, vladavina prava, mir i sigurnost, klimatske promjene, smanjenje rizika od katastrofa i povećanje otpornosti na njih, očuvanje biološke raznolikosti, uključivi i održivi rast, pravo vlasništva i pravo povezano sa zemljištem, zdravstvena i socijalna zaštita, obrazovanje, istraživanje i inovacije te prava žena, djece, mladeži i manjina; |
| --- | --- |

6.

ističe da bi se novim okvirom trebalo učinkovito reagirati na te izazove i riješiti važna pitanja kao što su poštovanje dostojanstva svakog ljudskog bića, pravda, jednakost, dobro upravljanje, demokracija, vladavina prava, mir i sigurnost, klimatske promjene, smanjenje rizika od katastrofa i povećanje otpornosti na njih, očuvanje biološke raznolikosti, uključivi i održivi rast, pravo vlasništva i pravo povezano sa zemljištem, zdravstvena i socijalna zaštita, obrazovanje, istraživanje i inovacije te prava žena, djece, mladeži i manjina;

| 7. | ističe činjenicu da novi razvojni okvir mora biti univerzalan i primjenjiv u svim zemljama, uključujući države članice EU-a, te stoga mora biti relevantan i pravedan i za razvijene zemlje i za zemlje u razvoju, uzimajući istovremeno u obzir različite nacionalne okolnosti, kapacitete, politike i prioritete; ističe da se nove odgovornosti i obveze moraju ravnopravno ali pravedno podijeliti među svim zemljama; poziva EU da iznese prijedloge konkretnih mjera i obveza kojima se na domaćoj i međunarodnoj razini može odgovoriti na načelo univerzalnosti; |
| --- | --- |

7.

ističe činjenicu da novi razvojni okvir mora biti univerzalan i primjenjiv u svim zemljama, uključujući države članice EU-a, te stoga mora biti relevantan i pravedan i za razvijene zemlje i za zemlje u razvoju, uzimajući istovremeno u obzir različite nacionalne okolnosti, kapacitete, politike i prioritete; ističe da se nove odgovornosti i obveze moraju ravnopravno ali pravedno podijeliti među svim zemljama; poziva EU da iznese prijedloge konkretnih mjera i obveza kojima se na domaćoj i međunarodnoj razini može odgovoriti na načelo univerzalnosti;

| 8. | naglašava da bi uzajamna odgovornost i transparentnost na svim razinama trebali biti osnova novog razvojnog okvira te da je važno da nacionalne vlade i drugi akteri, uključujući privatni sektor, budu odgovorni za provedbu okvira; |
| --- | --- |

8.

naglašava da bi uzajamna odgovornost i transparentnost na svim razinama trebali biti osnova novog razvojnog okvira te da je važno da nacionalne vlade i drugi akteri, uključujući privatni sektor, budu odgovorni za provedbu okvira;

| 9. | poziva Europsku uniju da aktivno vodi proces prema određenju jedinstvenog, sveobuhvatnog i cjelovitog globalnog razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015. te pozdravlja konsenzus kojim je zaključeno da u novom globalnom razvojnom planu treba naglasiti sredstvo provedbe te obnoviti globalno partnerstvo za održivi razvoj; |
| --- | --- |

9.

poziva Europsku uniju da aktivno vodi proces prema određenju jedinstvenog, sveobuhvatnog i cjelovitog globalnog razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015. te pozdravlja konsenzus kojim je zaključeno da u novom globalnom razvojnom planu treba naglasiti sredstvo provedbe te obnoviti globalno partnerstvo za održivi razvoj;

II.   
  Potreba za obnovljenim globalnim partnerstvom te odlučnim i dosljednim stavom EU-a

| 10. | poziva Europsku uniju da preuzme aktivnu ulogu u oblikovanju novog globalnog partnerstva kojim će se mobilizirati djelovanje svih zemalja, uključujući gospodarstva u usponu te sve relevantne dionike, uz ostalo i privatni sektor, organizacije civilnog društva, tijela lokalne vlasti i nacionalne parlamente; |
| --- | --- |

10.

poziva Europsku uniju da preuzme aktivnu ulogu u oblikovanju novog globalnog partnerstva kojim će se mobilizirati djelovanje svih zemalja, uključujući gospodarstva u usponu te sve relevantne dionike, uz ostalo i privatni sektor, organizacije civilnog društva, tijela lokalne vlasti i nacionalne parlamente;

| 11. | poziva Europsku uniju na donošenje odlučnog, dosljednog i jednoglasnog stajališta tijekom nadolazećih međuvladinih pregovora uzimajući u obzir prioritete naglašene u ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

11.

poziva Europsku uniju na donošenje odlučnog, dosljednog i jednoglasnog stajališta tijekom nadolazećih međuvladinih pregovora uzimajući u obzir prioritete naglašene u ovoj rezoluciji;

| 12. | odobrava zaključke otvorene radne skupine UN-a; smatra, ipak, da bi se okvir koji je utvrđen u njezinim zaključcima na kraju mogao podijeliti u skupine uz istodobno održavanje ravnoteže među iskorjenjivanjem siromaštva, borbe protiv nejednakosti i trima dimenzijama održivog razvoja, a da to ne ide na štetu pristupa utemeljenog na pravima odnosno nauštrb ambicioznijih i inovativnijih ciljeva; |
| --- | --- |

12.

odobrava zaključke otvorene radne skupine UN-a; smatra, ipak, da bi se okvir koji je utvrđen u njezinim zaključcima na kraju mogao podijeliti u skupine uz istodobno održavanje ravnoteže među iskorjenjivanjem siromaštva, borbe protiv nejednakosti i trima dimenzijama održivog razvoja, a da to ne ide na štetu pristupa utemeljenog na pravima odnosno nauštrb ambicioznijih i inovativnijih ciljeva;

| 13. | ističe da bi novim globalnim okvirom trebalo obuhvatiti odgovarajući institucionalni ustroj i baviti se glavnim ciljevima koji su iskorjenjivanje siromaštva, borba protiv nejednakosti i promicanje održivog razvoja, s jasnim smjernicama za nadzor njegove provedbe te da bi sam ustroj trebao obuhvatiti složenosti i međusobnu povezanost raznih dijelova budućeg okvira; |
| --- | --- |

13.

ističe da bi novim globalnim okvirom trebalo obuhvatiti odgovarajući institucionalni ustroj i baviti se glavnim ciljevima koji su iskorjenjivanje siromaštva, borba protiv nejednakosti i promicanje održivog razvoja, s jasnim smjernicama za nadzor njegove provedbe te da bi sam ustroj trebao obuhvatiti složenosti i međusobnu povezanost raznih dijelova budućeg okvira;

| 14. | smatra da je politička usklađenost u interesu održivog razvoja ključno sredstvo za provedbu okvira za razdoblje nakon 2015.; u tu svrhu poziva EU da zajamči da sve potrebne smjernice, procjene učinka te mehanizmi nadzora i izvješćivanja pridonesu tomu da politička usklađenost u interesu održivog razvoja zaživi unutar tog okvira; |
| --- | --- |

14.

smatra da je politička usklađenost u interesu održivog razvoja ključno sredstvo za provedbu okvira za razdoblje nakon 2015.; u tu svrhu poziva EU da zajamči da sve potrebne smjernice, procjene učinka te mehanizmi nadzora i izvješćivanja pridonesu tomu da politička usklađenost u interesu održivog razvoja zaživi unutar tog okvira;

| 15. | naglašava da univerzalnost globalnog razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. podrazumijeva ozbiljnije obveze za EU i države članice; ističe da će se novi ciljevi održivog razvoja sadržani u globalnom okviru morati odraziti u vanjskim i unutarnjim politikama EU-a; |
| --- | --- |

15.

naglašava da univerzalnost globalnog razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. podrazumijeva ozbiljnije obveze za EU i države članice; ističe da će se novi ciljevi održivog razvoja sadržani u globalnom okviru morati odraziti u vanjskim i unutarnjim politikama EU-a;

III.   
  Prioritetna područja

| 16. | podsjeća da iskorjenjivanje siromaštva mora ostati glavni prioritet globalnog razvojnog plana za razdoblje nakon 2015., zajedno s međusobno povezanim stupovima gospodarske, ekološke i socijalne održivosti i osnaženim globalnim partnerstvom; |
| --- | --- |

16.

podsjeća da iskorjenjivanje siromaštva mora ostati glavni prioritet globalnog razvojnog plana za razdoblje nakon 2015., zajedno s međusobno povezanim stupovima gospodarske, ekološke i socijalne održivosti i osnaženim globalnim partnerstvom;

Iskorjenjivanje siromaštva, borba protiv nejednakosti i održivi razvoj

| 17. | ističe da bi okončanje siromaštva i borba protiv nejednakosti, uz održivi razvoj, trebale biti glavne teme globalnog razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.; ističe potrebu da okvir bude usredotočen na ljude te da primjenjivanjem pristupa koji se temelji na pravima upućuje na nedostatak pravde s ciljem smanjenja nejednakosti unutar zemalja i među njima, što je jedan od ključnih prioriteta novog okvira; |
| --- | --- |

17.

ističe da bi okončanje siromaštva i borba protiv nejednakosti, uz održivi razvoj, trebale biti glavne teme globalnog razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.; ističe potrebu da okvir bude usredotočen na ljude te da primjenjivanjem pristupa koji se temelji na pravima upućuje na nedostatak pravde s ciljem smanjenja nejednakosti unutar zemalja i među njima, što je jedan od ključnih prioriteta novog okvira;

| 18. | smatra da nejednakost onemogućava razvoj i napore usmjerene prema smanjenju siromaštva; ponavlja da su iskorjenjivanje siromaštva, jednakost i održivi razvoj mogući samo ako se u obzir uzmu sve najosjetljivije skupine te ako se promiču pravedan pristup, održivo korištenje resursa i dobro upravljanje; poziva Europsku uniju i njezine države članice da podupru 10. cilj održivog razvoja, kao što je predložila otvorena radna skupina UN-a, kao zasebni cilj u sklopu novog okvira; |
| --- | --- |

18.

smatra da nejednakost onemogućava razvoj i napore usmjerene prema smanjenju siromaštva; ponavlja da su iskorjenjivanje siromaštva, jednakost i održivi razvoj mogući samo ako se u obzir uzmu sve najosjetljivije skupine te ako se promiču pravedan pristup, održivo korištenje resursa i dobro upravljanje; poziva Europsku uniju i njezine države članice da podupru 10. cilj održivog razvoja, kao što je predložila otvorena radna skupina UN-a, kao zasebni cilj u sklopu novog okvira;

| 19. | naglašava potrebu za postavljanjem cilja okončanja najtežih oblika siromaštva ljudi koji žive s dva američka dolara dnevno ako okvir namjerava donijeti istinsku promjenu; |
| --- | --- |

19.

naglašava potrebu za postavljanjem cilja okončanja najtežih oblika siromaštva ljudi koji žive s dva američka dolara dnevno ako okvir namjerava donijeti istinsku promjenu;

| 20. | naglašava činjenicu da bi se budućim okvirom trebali obuhvatiti složeni aspekti siromaštva i nejednakosti koji se ne ograničavaju na manjak prihoda, već se bave dostojanstvom ljudskog bića u svim njegovim aspektima, uključujući i socijalne aspekte; naglašava da se siromaštvo ne bi trebalo procjenjivati samo na temelju dohotka i BND-a, nego i na temelju pokazatelja kojima se mjeri blagostanje; |
| --- | --- |

20.

naglašava činjenicu da bi se budućim okvirom trebali obuhvatiti složeni aspekti siromaštva i nejednakosti koji se ne ograničavaju na manjak prihoda, već se bave dostojanstvom ljudskog bića u svim njegovim aspektima, uključujući i socijalne aspekte; naglašava da se siromaštvo ne bi trebalo procjenjivati samo na temelju dohotka i BND-a, nego i na temelju pokazatelja kojima se mjeri blagostanje;

| 21. | preporučuje da se pruži potpora konsolidaciji države pojačanom općom i/ili sektorskom proračunskom pomoći uvjetovanom kriterijima dobrog upravljanja; |
| --- | --- |

21.

preporučuje da se pruži potpora konsolidaciji države pojačanom općom i/ili sektorskom proračunskom pomoći uvjetovanom kriterijima dobrog upravljanja;

| 22. | naglašava također da je u većinski globaliziranoj ekonomiji pregovaračka snaga radnika smanjena liberalizacijom, čime se ugrožava ostvarivanje prava navedenih u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima i Programu za dostojanstven rad; u skladu s tim potiče EU da svoju strategiju trgovinske politike oblikuje tako da održi i zaštiti visoke socijalne i ekološke standarde te odvrati od svih oblika socijalnog i ekološkog dampinga; |
| --- | --- |

22.

naglašava također da je u većinski globaliziranoj ekonomiji pregovaračka snaga radnika smanjena liberalizacijom, čime se ugrožava ostvarivanje prava navedenih u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima i Programu za dostojanstven rad; u skladu s tim potiče EU da svoju strategiju trgovinske politike oblikuje tako da održi i zaštiti visoke socijalne i ekološke standarde te odvrati od svih oblika socijalnog i ekološkog dampinga;

| 23. | naglašava da postoji važna veza između dobrog upravljanja, održivog razvojnog rasta i smanjenja društvenih nejednakosti; naglašava važnost jačanja jednakih mogućnosti i prava kao i socijalnog dijaloga; poziva na širu definiciju siromaštva od one koja se temelji samo na BDP-u kako bi se obuhvatile šire mjere napretka i blagostanja; |
| --- | --- |

23.

naglašava da postoji važna veza između dobrog upravljanja, održivog razvojnog rasta i smanjenja društvenih nejednakosti; naglašava važnost jačanja jednakih mogućnosti i prava kao i socijalnog dijaloga; poziva na širu definiciju siromaštva od one koja se temelji samo na BDP-u kako bi se obuhvatile šire mjere napretka i blagostanja;

| 24. | podsjeća na važnu gospodarsku i društvenu ulogu stabilne i jake srednje klase; naglašava važnost dodatnog uključivanja srednje klase u politički proces kojim se jača uključiv rast; |
| --- | --- |

24.

podsjeća na važnu gospodarsku i društvenu ulogu stabilne i jake srednje klase; naglašava važnost dodatnog uključivanja srednje klase u politički proces kojim se jača uključiv rast;

| 25. | poziva na poticanje ekološki održivog napretka u svim zemljama, i razvijenima i onima u razvoju, i to održivom upotrebom obnovljivih prirodnih resursa i zaštitom okoliša; |
| --- | --- |

25.

poziva na poticanje ekološki održivog napretka u svim zemljama, i razvijenima i onima u razvoju, i to održivom upotrebom obnovljivih prirodnih resursa i zaštitom okoliša;

| 26. | naglašava potrebu poticanja održivog razvoja uravnoteženjem regionalnog razvoja, i to poticanjem razvoja gradića i gradova te sprečavanjem pretjeranog rasta velikih gradova; |
| --- | --- |

26.

naglašava potrebu poticanja održivog razvoja uravnoteženjem regionalnog razvoja, i to poticanjem razvoja gradića i gradova te sprečavanjem pretjeranog rasta velikih gradova;

Pristup temeljen na ljudskim pravima

| 27. | pozdravlja uvrštavanje pristupa utemeljenog na promicanju ljudskih prava i usredotočenog na ljude u održive razvojne ciljeve koje je predložila otvorena radna skupina UN-a; međutim, izražava zabrinutost zbog toga što do sada nije zauzet ambiciozniji pristup i naglašava da je takav pristup nužan kako bi se uklonili uzroci siromaštva, socijalne isključenosti i nejednakosti; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja uvrštavanje pristupa utemeljenog na promicanju ljudskih prava i usredotočenog na ljude u održive razvojne ciljeve koje je predložila otvorena radna skupina UN-a; međutim, izražava zabrinutost zbog toga što do sada nije zauzet ambiciozniji pristup i naglašava da je takav pristup nužan kako bi se uklonili uzroci siromaštva, socijalne isključenosti i nejednakosti;

| 28. | naglašava univerzalnost, nedjeljivost i međuovisnost ljudskih prava svih osoba, bez bilo kakvih oblika diskriminacije, počevši s temeljnim pravom na dostojanstvo svakog ljudskog bića, s posebnim naglaskom na ljudska prava žena i djevojčica, uključujući poticanje univerzalnog pristupa spolnom i reproduktivnom zdravlju i s time povezanim pravima, kao i zaštitu i poštovanje prava migranata i manjina, uključujući pripadnike skupine LGBT i osobe zaražene HIV-om; ističe važnost poštovanja i promicanja prava osoba s invaliditetom u sklopu novog okvira; |
| --- | --- |

28.

naglašava univerzalnost, nedjeljivost i međuovisnost ljudskih prava svih osoba, bez bilo kakvih oblika diskriminacije, počevši s temeljnim pravom na dostojanstvo svakog ljudskog bića, s posebnim naglaskom na ljudska prava žena i djevojčica, uključujući poticanje univerzalnog pristupa spolnom i reproduktivnom zdravlju i s time povezanim pravima, kao i zaštitu i poštovanje prava migranata i manjina, uključujući pripadnike skupine LGBT i osobe zaražene HIV-om; ističe važnost poštovanja i promicanja prava osoba s invaliditetom u sklopu novog okvira;

| 29. | poziva EU da naglasi važnost donošenja i provedbe odgovarajućeg pravnog okvira kao prioriteta u okviru plana za razdoblje nakon 2015. te da naglasi činjenicu da se nacionalnim i lokalnim politikama treba boriti protiv korupcije i nekažnjavanja te zajamčiti pristup nepristranim i neovisnim pravosudnim tijelima i učinkovite pravne lijekove za kršenja ljudskih prava, osobito marginaliziranih skupina, kao i zaštitu onih koji brane ljudska prava; naglašava da se globalnim razvojnim okvirom za razdoblje nakon 2015. treba jamčiti dobro upravljanje, demokracija i vladavina prava; |
| --- | --- |

29.

poziva EU da naglasi važnost donošenja i provedbe odgovarajućeg pravnog okvira kao prioriteta u okviru plana za razdoblje nakon 2015. te da naglasi činjenicu da se nacionalnim i lokalnim politikama treba boriti protiv korupcije i nekažnjavanja te zajamčiti pristup nepristranim i neovisnim pravosudnim tijelima i učinkovite pravne lijekove za kršenja ljudskih prava, osobito marginaliziranih skupina, kao i zaštitu onih koji brane ljudska prava; naglašava da se globalnim razvojnim okvirom za razdoblje nakon 2015. treba jamčiti dobro upravljanje, demokracija i vladavina prava;

| 30. | poziva EU da udvostruči svoj trud usmjeren k jamčenju toga da u nadolazećim međuvladinim pregovorima pristup utemeljen na ljudskim pravima i pravo na razvoj postanu glavne ideje globalnog razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015. te stoga poziva da stupovi pristupa utemeljenog na ljudskim pravima, univerzalnost i nedjeljivost, nediskriminacija i jednakost, odgovornost i vladavina prava, sudjelovanje i uključenost, budu sastavni dio izrade, provedbe i nadzora razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.; naglašava važnost zadržavanja 16. cilja održivog razvoja, koji je predložila otvorena radna skupina UN-a, kao zasebnog cilja u sklopu novog okvira; |
| --- | --- |

30.

poziva EU da udvostruči svoj trud usmjeren k jamčenju toga da u nadolazećim međuvladinim pregovorima pristup utemeljen na ljudskim pravima i pravo na razvoj postanu glavne ideje globalnog razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015. te stoga poziva da stupovi pristupa utemeljenog na ljudskim pravima, univerzalnost i nedjeljivost, nediskriminacija i jednakost, odgovornost i vladavina prava, sudjelovanje i uključenost, budu sastavni dio izrade, provedbe i nadzora razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.; naglašava važnost zadržavanja 16. cilja održivog razvoja, koji je predložila otvorena radna skupina UN-a, kao zasebnog cilja u sklopu novog okvira;

Prevencija sukoba, oporavak nakon sukoba, izgradnja mira i promicanje trajnog mira

| 31. | smatra da bi globalni razvojni okvir za razdoblje nakon 2015. trebao na pravi način odražavati Novi dogovor za angažman u nestabilnim državama i ciljeve za izgradnju mira i izgradnju države dogovorene u Busanu; ističe da je potrebno obratiti posebnu pozornost na nestabilne države u sklopu novog okvira; pozdravlja činjenicu da je promicanje miroljubivih društava jedan od prioriteta EU-a te jedan od sve važnijih čimbenika novog okvira; također smatra da je od ključne važnosti započeti strukturna, intenzivna i dugoročna partnerstva koja u prvi plan stavljaju reformu sigurnosnog sektora i uspostavljanje vladavine prava i demokratskih institucija; |
| --- | --- |

31.

smatra da bi globalni razvojni okvir za razdoblje nakon 2015. trebao na pravi način odražavati Novi dogovor za angažman u nestabilnim državama i ciljeve za izgradnju mira i izgradnju države dogovorene u Busanu; ističe da je potrebno obratiti posebnu pozornost na nestabilne države u sklopu novog okvira; pozdravlja činjenicu da je promicanje miroljubivih društava jedan od prioriteta EU-a te jedan od sve važnijih čimbenika novog okvira; također smatra da je od ključne važnosti započeti strukturna, intenzivna i dugoročna partnerstva koja u prvi plan stavljaju reformu sigurnosnog sektora i uspostavljanje vladavine prava i demokratskih institucija;

| 32. | ističe da novi okvir treba naći rješenje za temeljne uzročnike sukoba i nestabilnosti; poziva europske institucije da uvedu postupke koji su prilagođeniji situacijama nakon sukoba te izrade strategiju kojom će se razvojnoj pomoći omogućiti da na najbolji način bude u službi ciljeva sigurnosti; |
| --- | --- |

32.

ističe da novi okvir treba naći rješenje za temeljne uzročnike sukoba i nestabilnosti; poziva europske institucije da uvedu postupke koji su prilagođeniji situacijama nakon sukoba te izrade strategiju kojom će se razvojnoj pomoći omogućiti da na najbolji način bude u službi ciljeva sigurnosti;

| 33. | oštro osuđuje nedostatak sudskog progona i kažnjavanja u područjima sukoba, osobito u slučaju seksualnog nasilja nad ženama i djevojčicama; naglašava potrebu za udvostručenjem truda usmjerenog k zaštiti civila zahvaćenih oružanim sukobima kako bi se poboljšao pristup psihološkoj pomoći, osobito za žene i djecu, te kako bi se osnažila povezanost između pomoći, obnove i razvoja u novom globalnom okviru; |
| --- | --- |

33.

oštro osuđuje nedostatak sudskog progona i kažnjavanja u područjima sukoba, osobito u slučaju seksualnog nasilja nad ženama i djevojčicama; naglašava potrebu za udvostručenjem truda usmjerenog k zaštiti civila zahvaćenih oružanim sukobima kako bi se poboljšao pristup psihološkoj pomoći, osobito za žene i djecu, te kako bi se osnažila povezanost između pomoći, obnove i razvoja u novom globalnom okviru;

| 34. | priznaje važan doprinos žena u sprečavanju sukoba i naporima za izgradnju mira te stoga poziva na promicanje rezolucije 1325 Vijeća sigurnosti UN-a o jamčenju sudjelovanja žena u rješavanju sukoba i izgradnji demokracije; |
| --- | --- |

34.

priznaje važan doprinos žena u sprečavanju sukoba i naporima za izgradnju mira te stoga poziva na promicanje rezolucije 1325 Vijeća sigurnosti UN-a o jamčenju sudjelovanja žena u rješavanju sukoba i izgradnji demokracije;

Ublažavanje klimatskih promjena, zaštita okoliša i smanjenje rizika od katastrofa

| 35. | smatra da je potrebno na učinkovit, vidljiv i ambiciozan način uključiti prioritetno pitanje ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe u globalni razvojni okvir za razdoblje nakon 2015.; podržava širok raspon mjera za rješavanje posljedica klimatskih promjena i jamčenje bolje budućnosti novoj generaciji, uključujući postupno ukidanje subvencija koje su štetne za okoliš; ističe da treba obratiti posebnu pozornost na održivu energiju jer je ona od ključne važnosti za ublažavanje klimatskih promjena; |
| --- | --- |

35.

smatra da je potrebno na učinkovit, vidljiv i ambiciozan način uključiti prioritetno pitanje ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe u globalni razvojni okvir za razdoblje nakon 2015.; podržava širok raspon mjera za rješavanje posljedica klimatskih promjena i jamčenje bolje budućnosti novoj generaciji, uključujući postupno ukidanje subvencija koje su štetne za okoliš; ističe da treba obratiti posebnu pozornost na održivu energiju jer je ona od ključne važnosti za ublažavanje klimatskih promjena;

| 36. | ističe da usmjeravanje postupka ne smije dovesti do preusmjeravanja službene razvojne pomoći na klimatske politike kojima se ne postiže izravno ublažavanje siromaštva; |
| --- | --- |

36.

ističe da usmjeravanje postupka ne smije dovesti do preusmjeravanja službene razvojne pomoći na klimatske politike kojima se ne postiže izravno ublažavanje siromaštva;

| 37. | smatra da se mnoge siromašne zajednice već suočavaju s posljedicama klimatskih promjena, a najmanje su za njih odgovorne; ponavlja hitnu potrebu za poduzimanje mjera u vezi sa smanjenjem emisija i s naglaskom na strategijama bez ugljika; naglašava da kretanje prema gospodarstvu utemeljenom na energetskoj učinkovitosti i obnovljivim izvorima energije može dovesti do napretka u iskorjenjivanju siromaštva; vjeruje da bi EU trebao podupirati univerzalni pristup obnovljivim, pouzdanim i isplativim energetskim uslugama; |
| --- | --- |

37.

smatra da se mnoge siromašne zajednice već suočavaju s posljedicama klimatskih promjena, a najmanje su za njih odgovorne; ponavlja hitnu potrebu za poduzimanje mjera u vezi sa smanjenjem emisija i s naglaskom na strategijama bez ugljika; naglašava da kretanje prema gospodarstvu utemeljenom na energetskoj učinkovitosti i obnovljivim izvorima energije može dovesti do napretka u iskorjenjivanju siromaštva; vjeruje da bi EU trebao podupirati univerzalni pristup obnovljivim, pouzdanim i isplativim energetskim uslugama;

| 38. | pozdravlja činjenicu da su ublažavanje klimatskih promjena i održivo korištenje prirodnim resursima u velikoj mjeri prisutni u zaključnom dokumentu otvorene radne skupine koji uključuje očuvanje oceana i mora kao i očuvanje biološke raznolikosti i šuma; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja činjenicu da su ublažavanje klimatskih promjena i održivo korištenje prirodnim resursima u velikoj mjeri prisutni u zaključnom dokumentu otvorene radne skupine koji uključuje očuvanje oceana i mora kao i očuvanje biološke raznolikosti i šuma;

| 39. | naglašava važnost uključivanja mjera za humanitarnu pomoć, izgradnju kapaciteta, prevenciju i sudjelovanje prema načelu odozdo prema gore u novi okvir kako bi se učinkovito umanjio rizik od katastrofa te kako bi se povećala otpornost; ističe potrebu jačanja međunarodne pomoći, koordinacije i resursa za odgovor na krizne situacije, oporavak i ponovnu izgradnju u situacijama nakon katastrofa; |
| --- | --- |

39.

naglašava važnost uključivanja mjera za humanitarnu pomoć, izgradnju kapaciteta, prevenciju i sudjelovanje prema načelu odozdo prema gore u novi okvir kako bi se učinkovito umanjio rizik od katastrofa te kako bi se povećala otpornost; ističe potrebu jačanja međunarodne pomoći, koordinacije i resursa za odgovor na krizne situacije, oporavak i ponovnu izgradnju u situacijama nakon katastrofa;

| 40. | prepoznaje posebnu ulogu žena u doprinosu održivosti te stoga poziva na integraciju perspektive rodne jednakosti u politike o okolišu i klimatskim promjenama kako bi se zajamčilo smanjenje rodne nejednakosti kada je riječ o pristupu resursima za prilagođavanje klimatskim promjenama te nadzoru nad njima; |
| --- | --- |

40.

prepoznaje posebnu ulogu žena u doprinosu održivosti te stoga poziva na integraciju perspektive rodne jednakosti u politike o okolišu i klimatskim promjenama kako bi se zajamčilo smanjenje rodne nejednakosti kada je riječ o pristupu resursima za prilagođavanje klimatskim promjenama te nadzoru nad njima;

Sigurnost opskrbe hranom, prehrana, održiva poljoprivreda, suzbijanje degradacije tla, vodoopskrba i sanitarne usluge

| 41. | pozdravlja činjenicu što su sigurnost opskrbe hranom i sigurnost prehrane postali prioritet u novom globalnom razvojnom okviru te pozdravlja činjenicu da je zasebni cilj iskorjenjivanja gladi, postizanja sigurnosti opskrbe hranom i poboljšane prehrane te promicanja održive poljoprivrede uvršten u zaključni dokument otvorene radne skupine; prepoznaje specifične potrebe poljoprivrednica u vezi sa sigurnošću opskrbe hranom koje treba uzeti u obzir prilikom razvoja novog okvira; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja činjenicu što su sigurnost opskrbe hranom i sigurnost prehrane postali prioritet u novom globalnom razvojnom okviru te pozdravlja činjenicu da je zasebni cilj iskorjenjivanja gladi, postizanja sigurnosti opskrbe hranom i poboljšane prehrane te promicanja održive poljoprivrede uvršten u zaključni dokument otvorene radne skupine; prepoznaje specifične potrebe poljoprivrednica u vezi sa sigurnošću opskrbe hranom koje treba uzeti u obzir prilikom razvoja novog okvira;

| 42. | naglašava važnost povezivanja tog pitanja s povećanom produktivnosti u sektoru održive poljoprivrede i ribarstva što će dovesti do smanjenja gubitka i rasipanja hrane, transparentnog upravljanja prirodnim resursima i prilagodbe klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

42.

naglašava važnost povezivanja tog pitanja s povećanom produktivnosti u sektoru održive poljoprivrede i ribarstva što će dovesti do smanjenja gubitka i rasipanja hrane, transparentnog upravljanja prirodnim resursima i prilagodbe klimatskim promjenama;

| 43. | ističe da se zaštitom posjeda zemljišta za male proizvođače, pri čemu se uzimaju u obzir tradicionalna prava povezana s korištenjem zemljištem, potiču lokalna gospodarstva i povećava sigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

43.

ističe da se zaštitom posjeda zemljišta za male proizvođače, pri čemu se uzimaju u obzir tradicionalna prava povezana s korištenjem zemljištem, potiču lokalna gospodarstva i povećava sigurnost opskrbe hranom;

| 44. | poziva na potrebu da se učini više od ostvarivanja sigurne opskrbe hranom i hranu smatra temeljnim ljudskim pravom kako bi se mogao jasno zacrtati cilj „Bez gladi” i do 2025. okončati sramotni problem gladi u svijetu; ističe da bi napori za iskorjenjivanje gladi i okončanje pothranjenosti, kao i fenomena „skrivene gladi”, trebali biti posebno usmjereni na djecu i dojilje; |
| --- | --- |

44.

poziva na potrebu da se učini više od ostvarivanja sigurne opskrbe hranom i hranu smatra temeljnim ljudskim pravom kako bi se mogao jasno zacrtati cilj „Bez gladi” i do 2025. okončati sramotni problem gladi u svijetu; ističe da bi napori za iskorjenjivanje gladi i okončanje pothranjenosti, kao i fenomena „skrivene gladi”, trebali biti posebno usmjereni na djecu i dojilje;

| 45. | naglašava važnost provedbe obveza u vezi s degradacijom tla s konferencije Rio+20 u svim zemljama te smjernica Organizacije za hranu i poljoprivredu o pravu na hranu i zemljoposjedništvo; ističe važnost dobrog upravljanja na globalnoj razini u sprečavanju utrke zemalja za obradivim površinama; |
| --- | --- |

45.

naglašava važnost provedbe obveza u vezi s degradacijom tla s konferencije Rio+20 u svim zemljama te smjernica Organizacije za hranu i poljoprivredu o pravu na hranu i zemljoposjedništvo; ističe važnost dobrog upravljanja na globalnoj razini u sprečavanju utrke zemalja za obradivim površinama;

| 46. | ističe nužnost jačanja dobrog upravljanja u području zemljoposjedništva i očuvanja posjeda od rastućeg rizika njihova kupovanja po vrlo po niskim cijenama koje provode razni gospodarski subjekti; |
| --- | --- |

46.

ističe nužnost jačanja dobrog upravljanja u području zemljoposjedništva i očuvanja posjeda od rastućeg rizika njihova kupovanja po vrlo po niskim cijenama koje provode razni gospodarski subjekti;

| 47. | ukazuje na važnost određivanja univerzalnog pristupa pitkoj vodi, sanitarnih usluga i integriranog upravljanja vodama; naglašava potrebu da se poduzmu mjere za smanjenje uporabe opasnih kemikalija i sprječavanje zagađenja; |
| --- | --- |

47.

ukazuje na važnost određivanja univerzalnog pristupa pitkoj vodi, sanitarnih usluga i integriranog upravljanja vodama; naglašava potrebu da se poduzmu mjere za smanjenje uporabe opasnih kemikalija i sprječavanje zagađenja;

Zdravlje i obrazovanje

| 48. | mišljenja je da je zdravstveni sektor ključan za gospodarski i društveni razvoj društava; stoga poziva EU da se usredotoči na promicanje pravedne, univerzalne i održive zdravstvene zaštite u novom globalnom okviru, s posebnim naglaskom na financijski pristupačnu zdravstvenu skrb za djecu i majke, uključujući ambiciozan cilj u vezi s iskorjenjivanjem sprječive smrtnosti trudnica i rodilja, novorođenčadi i djece, kao i s uklanjanjem epidemija AIDS-a, tuberkuloze, malarije i drugih zaraznih bolesti; |
| --- | --- |

48.

mišljenja je da je zdravstveni sektor ključan za gospodarski i društveni razvoj društava; stoga poziva EU da se usredotoči na promicanje pravedne, univerzalne i održive zdravstvene zaštite u novom globalnom okviru, s posebnim naglaskom na financijski pristupačnu zdravstvenu skrb za djecu i majke, uključujući ambiciozan cilj u vezi s iskorjenjivanjem sprječive smrtnosti trudnica i rodilja, novorođenčadi i djece, kao i s uklanjanjem epidemija AIDS-a, tuberkuloze, malarije i drugih zaraznih bolesti;

| 49. | prihvaća da je zdravlje ljudsko pravo; naglašava važnost poboljšanja univerzalnog pristupa higijeni i visokokvalitetnoj zdravstvenoj skrbi i pokrivenosti, uključujući usluge za spolno i reproduktivno zdravlje; poziva EU da stavi poseban naglasak na sprečavanje marginalizacije i diskriminacije najugroženijih skupina u vezi sa zdravstvenim sustavima; |
| --- | --- |

49.

prihvaća da je zdravlje ljudsko pravo; naglašava važnost poboljšanja univerzalnog pristupa higijeni i visokokvalitetnoj zdravstvenoj skrbi i pokrivenosti, uključujući usluge za spolno i reproduktivno zdravlje; poziva EU da stavi poseban naglasak na sprečavanje marginalizacije i diskriminacije najugroženijih skupina u vezi sa zdravstvenim sustavima;

| 50. | ističe golemu važnost nastavka rada na poboljšanju pristupa vodi, sanitarnim uslugama i higijeni kao prioritetnim pitanjima o kojima ovisi postizanje drugih ciljeva iz programa za razdoblje nakon 2015., a u to se ubrajaju i zdravlje, obrazovanje i rodna jednakost; |
| --- | --- |

50.

ističe golemu važnost nastavka rada na poboljšanju pristupa vodi, sanitarnim uslugama i higijeni kao prioritetnim pitanjima o kojima ovisi postizanje drugih ciljeva iz programa za razdoblje nakon 2015., a u to se ubrajaju i zdravlje, obrazovanje i rodna jednakost;

| 51. | naglašava da je obrazovanje ključno za razvoj samoodrživih društava; poziva na to da se pristup svim razinama kvalitetnog obrazovanja odražava u novom globalnom razvojnom okviru te da se tim okvirom treba otvoriti pitanje pristupa obrazovanju u hitnim i kriznim situacijama; ističe potrebu za poticanjem participativnog građanstva punim ostvarivanjem građanskih i političkih prava kao i izgradnjom društava koja se zasnivaju na znanju i inovacijama; |
| --- | --- |

51.

naglašava da je obrazovanje ključno za razvoj samoodrživih društava; poziva na to da se pristup svim razinama kvalitetnog obrazovanja odražava u novom globalnom razvojnom okviru te da se tim okvirom treba otvoriti pitanje pristupa obrazovanju u hitnim i kriznim situacijama; ističe potrebu za poticanjem participativnog građanstva punim ostvarivanjem građanskih i političkih prava kao i izgradnjom društava koja se zasnivaju na znanju i inovacijama;

| 52. | potiče Komisiju da ukidanje nejednakosti u pristupu zdravlju i obrazovanju u sklopu okvira za razdoblje nakon 2015. promiče kao prioritet te da u okviru obuhvati konkretne mjere za pojedince u nepovoljnom položaju i skupine izložene riziku od diskriminacije; |
| --- | --- |

52.

potiče Komisiju da ukidanje nejednakosti u pristupu zdravlju i obrazovanju u sklopu okvira za razdoblje nakon 2015. promiče kao prioritet te da u okviru obuhvati konkretne mjere za pojedince u nepovoljnom položaju i skupine izložene riziku od diskriminacije;

Ključna uloga žena u globalnom razvojnom okviru nakon 2015.

| 53. | pozdravlja činjenicu da su osnaživanje žena i djevojčica te važnost rodne jednakosti prepoznati kao prioriteti u zaključnom dokumentu otvorene radne skupine, uzimajući u obzir središnju ulogu žena u novom okviru globalnog razvoja; poziva Europsku uniju i njezine države članice da podrže inicijativu otvorene radne skupine da se rodna jednakost izdvoji kao zaseban cilj, uz jamstvo integracije rodno osviještene politike u sve ciljeve, promicanja uključivanja ambicioznih ciljeva u vezi s pravima žena i djevojčica te bolje provedbe tih ciljeva; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja činjenicu da su osnaživanje žena i djevojčica te važnost rodne jednakosti prepoznati kao prioriteti u zaključnom dokumentu otvorene radne skupine, uzimajući u obzir središnju ulogu žena u novom okviru globalnog razvoja; poziva Europsku uniju i njezine države članice da podrže inicijativu otvorene radne skupine da se rodna jednakost izdvoji kao zaseban cilj, uz jamstvo integracije rodno osviještene politike u sve ciljeve, promicanja uključivanja ambicioznih ciljeva u vezi s pravima žena i djevojčica te bolje provedbe tih ciljeva;

| 54. | ponavlja važnost ukidanja svih vrsta diskriminacije i nasilja nad ženama i djevojčicama u sklopu novog okvira; ističe važnost potpunog uklanjanja diskriminirajućeg zakonodavstva i prakse; potiče EU da u okviru novog globalnog okvira kao glavne prioritete u području ljudskih prava postavi ukidanje svih oblika nasilja, kao što su nasilje u obitelji, trgovanje ljudima, seksualno iskorištavanje i uznemirivanje te svih štetnih praksi, uključujući rane ili prisilne brakove i dječje brakove te genitalno sakaćenje žena; |
| --- | --- |

54.

ponavlja važnost ukidanja svih vrsta diskriminacije i nasilja nad ženama i djevojčicama u sklopu novog okvira; ističe važnost potpunog uklanjanja diskriminirajućeg zakonodavstva i prakse; potiče EU da u okviru novog globalnog okvira kao glavne prioritete u području ljudskih prava postavi ukidanje svih oblika nasilja, kao što su nasilje u obitelji, trgovanje ljudima, seksualno iskorištavanje i uznemirivanje te svih štetnih praksi, uključujući rane ili prisilne brakove i dječje brakove te genitalno sakaćenje žena;

| 55. | smatra da se globalnim planom za razdoblje nakon 2015. treba odaslati jasna poruka kada je riječ o sudjelovanju žena u postupcima donošenja odluka; |
| --- | --- |

55.

smatra da se globalnim planom za razdoblje nakon 2015. treba odaslati jasna poruka kada je riječ o sudjelovanju žena u postupcima donošenja odluka;

| 56. | naglašava važnost jamčenja jednakih mogućnosti zapošljavanja žena i muškaraca te jednakih plaća za jednak rad u svim sredinama; shvaća potrebu za zaštitom prava žena na majčinstvo i rad u isto vrijeme; |
| --- | --- |

56.

naglašava važnost jamčenja jednakih mogućnosti zapošljavanja žena i muškaraca te jednakih plaća za jednak rad u svim sredinama; shvaća potrebu za zaštitom prava žena na majčinstvo i rad u isto vrijeme;

| 57. | ističe važnost poboljšanja pristupa djevojčica svim razinama obrazovanja te uklanjanja rodnih prepreka obrazovanju; |
| --- | --- |

57.

ističe važnost poboljšanja pristupa djevojčica svim razinama obrazovanja te uklanjanja rodnih prepreka obrazovanju;

| 58. | naglašava važnost jamčenja univerzalnog pristupa zdravstvenim uslugama kao što je planiranje obitelji, uključujući seksualno i reproduktivno zdravlje i s time povezana prava; |
| --- | --- |

58.

naglašava važnost jamčenja univerzalnog pristupa zdravstvenim uslugama kao što je planiranje obitelji, uključujući seksualno i reproduktivno zdravlje i s time povezana prava;

| 59. | ukazuje na to da je potrebno uspostaviti učinkovite i specifične mehanizme za zaštitu migrantica te prepoznaje važnost prava žena na migraciju i integraciju u novu kulturu; |
| --- | --- |

59.

ukazuje na to da je potrebno uspostaviti učinkovite i specifične mehanizme za zaštitu migrantica te prepoznaje važnost prava žena na migraciju i integraciju u novu kulturu;

Uključiv i održiv rast, zapošljavanje i stvaranje dostojanstvenih radnih mjesta

| 60. | ističe da je uključiv i održiv gospodarski rast popraćen stvaranjem dostojanstvenih radnih mjesta, učinkovitim korištenjem resursa s ciljem približavanja održivijoj potrošnji i modelu proizvodnje te ublažavanjem klimatskih promjena, ključan za uspjeh okvira za razdoblje nakon 2015.; smatra da će utvrđivanje kvalitativnih pokazatelja biti presudno za praćenje mjere u kojoj je razvojni napredak uključiv i održiv te mjere u kojoj se važnost daje potrebama najugroženijih i najosjetljivijih skupina; |
| --- | --- |

60.

ističe da je uključiv i održiv gospodarski rast popraćen stvaranjem dostojanstvenih radnih mjesta, učinkovitim korištenjem resursa s ciljem približavanja održivijoj potrošnji i modelu proizvodnje te ublažavanjem klimatskih promjena, ključan za uspjeh okvira za razdoblje nakon 2015.; smatra da će utvrđivanje kvalitativnih pokazatelja biti presudno za praćenje mjere u kojoj je razvojni napredak uključiv i održiv te mjere u kojoj se važnost daje potrebama najugroženijih i najosjetljivijih skupina;

| 61. | naglašava da je od ključne važnosti pratiti mjeru u kojoj gospodarski razvoj uključuje najugroženije i najosjetljivije skupine te u kojoj plaće ostaju usklađene s povećanjem proizvodnje; podsjeća na to da je država odgovorna za pružanje osnovnih socijalnih usluga svojim građanima čime se pridonosi iskorjenjivanju siromaštva; smatra da je u zemljama u razvoju ključno uspostaviti osnovnu socijalnu zaštitu na nacionalnoj razini i propis o minimalnoj plaći; |
| --- | --- |

61.

naglašava da je od ključne važnosti pratiti mjeru u kojoj gospodarski razvoj uključuje najugroženije i najosjetljivije skupine te u kojoj plaće ostaju usklađene s povećanjem proizvodnje; podsjeća na to da je država odgovorna za pružanje osnovnih socijalnih usluga svojim građanima čime se pridonosi iskorjenjivanju siromaštva; smatra da je u zemljama u razvoju ključno uspostaviti osnovnu socijalnu zaštitu na nacionalnoj razini i propis o minimalnoj plaći;

| 62. | poziva EU da promiče poticajno okruženje za poduzetništvo, trgovinu, ulaganja i inovacije, kojim se doprinosi smanjenju nejednakosti radi jačanja socijalne pravde; |
| --- | --- |

62.

poziva EU da promiče poticajno okruženje za poduzetništvo, trgovinu, ulaganja i inovacije, kojim se doprinosi smanjenju nejednakosti radi jačanja socijalne pravde;

| 63. | naglašava potrebu za postupnim ukidanjem dječjeg rada u sklopu novog globalnog razvojnog okvira; |
| --- | --- |

63.

naglašava potrebu za postupnim ukidanjem dječjeg rada u sklopu novog globalnog razvojnog okvira;

| 64. | poziva na novi globalni okvir kojim se uspostavljaju pravedniji i održiviji programi trgovinske razmjene koji se temelje na dijalogu, transparentnosti i poštovanju te kojim se želi ostvariti veća pravednost u međunarodnoj trgovini; zauzima stajalište da je pravedna trgovina primjer uspješnog partnerstva kojim se duž opskrbnog lanca i u različitim fazama uključuje mnoge dionike diljem svijeta, ostvaruje pristup tržištu proizvođačima u nepovoljnom položaju, naročito ženama, jamče održiva sredstva za život, poštuju radni standardi, ukida dječji rad i potiče ekološki održive prakse poljoprivrede i proizvodnje; |
| --- | --- |

64.

poziva na novi globalni okvir kojim se uspostavljaju pravedniji i održiviji programi trgovinske razmjene koji se temelje na dijalogu, transparentnosti i poštovanju te kojim se želi ostvariti veća pravednost u međunarodnoj trgovini; zauzima stajalište da je pravedna trgovina primjer uspješnog partnerstva kojim se duž opskrbnog lanca i u različitim fazama uključuje mnoge dionike diljem svijeta, ostvaruje pristup tržištu proizvođačima u nepovoljnom položaju, naročito ženama, jamče održiva sredstva za život, poštuju radni standardi, ukida dječji rad i potiče ekološki održive prakse poljoprivrede i proizvodnje;

| 65. | ističe potrebu da se novim globalnim razvojnim okvirom promiče univerzalan, transparentan, reguliran, otvoren i nediskriminirajući te pravedan višestrani trgovinski sustav u okviru Svjetske trgovinske organizacije; poziva Europsku uniju da preispita svoju strategiju za politike održivog razvoja, uključujući pravednu trgovinu; |
| --- | --- |

65.

ističe potrebu da se novim globalnim razvojnim okvirom promiče univerzalan, transparentan, reguliran, otvoren i nediskriminirajući te pravedan višestrani trgovinski sustav u okviru Svjetske trgovinske organizacije; poziva Europsku uniju da preispita svoju strategiju za politike održivog razvoja, uključujući pravednu trgovinu;

| 66. | poziva na pružanje podrške razvoju zelenih inicijativa kao što je stvaranje zelenih radnih mjesta; |
| --- | --- |

66.

poziva na pružanje podrške razvoju zelenih inicijativa kao što je stvaranje zelenih radnih mjesta;

| 67. | naglašava važnost bavljenja pitanjem nezaposlenosti mladih u sklopu novog globalnog okvira; |
| --- | --- |

67.

naglašava važnost bavljenja pitanjem nezaposlenosti mladih u sklopu novog globalnog okvira;

Privatni sektor

| 68. | naglašava da privatni sektor može biti ključni pokretač za uključiv i održiv rast, ako se u obzir uzmu ključna načela razvoja kao što su ljudska prava, radna prava, odgovornost poduzeća i mehanizmi transparentnosti, socijalni dijalog i obveze prema okolišu; poziva Europsku uniju da podrži izgradnju regulatornih sustava kojima bi se smanjilo preveliko administrativno opterećenje, promicalo dobro upravljanje, suzbijalo podmićivanje i korupciju te poticalo stvaranje radnih mjesta; ustraje u potrebi za poboljšanjem društvene odgovornosti međunarodnih poduzeća pravno obvezujućim pravilima; pod tim okolnostima smatra da privatni sektor treba biti ključni pokretač za uključiv i održiv gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

68.

naglašava da privatni sektor može biti ključni pokretač za uključiv i održiv rast, ako se u obzir uzmu ključna načela razvoja kao što su ljudska prava, radna prava, odgovornost poduzeća i mehanizmi transparentnosti, socijalni dijalog i obveze prema okolišu; poziva Europsku uniju da podrži izgradnju regulatornih sustava kojima bi se smanjilo preveliko administrativno opterećenje, promicalo dobro upravljanje, suzbijalo podmićivanje i korupciju te poticalo stvaranje radnih mjesta; ustraje u potrebi za poboljšanjem društvene odgovornosti međunarodnih poduzeća pravno obvezujućim pravilima; pod tim okolnostima smatra da privatni sektor treba biti ključni pokretač za uključiv i održiv gospodarski razvoj;

| 69. | poziva na donošenje transparentnih i pravednih pravila u vezi s pristupom lokalnim i međunarodnim tržištima, pružajući pritom jednake mogućnosti svim uključenim dionicima; |
| --- | --- |

69.

poziva na donošenje transparentnih i pravednih pravila u vezi s pristupom lokalnim i međunarodnim tržištima, pružajući pritom jednake mogućnosti svim uključenim dionicima;

| 70. | ističe da bi društvena odgovornost poduzeća trebala biti važan dio novog okvira; |
| --- | --- |

70.

ističe da bi društvena odgovornost poduzeća trebala biti važan dio novog okvira;

| 71. | poziva EU da se pobrine da sva pomoć privatnom sektoru bude u skladu s načelima djelotvornog razvoja te da privatni sektor u zemljama u razvoju bude usredotočen na izbavljenje ljudi iz siromaštva; |
| --- | --- |

71.

poziva EU da se pobrine da sva pomoć privatnom sektoru bude u skladu s načelima djelotvornog razvoja te da privatni sektor u zemljama u razvoju bude usredotočen na izbavljenje ljudi iz siromaštva;

| 72. | pozdravlja preporuku Vijeća da se pruži veća podrška malim i srednjim poduzećima stvaranjem poticajnog okruženja za male poduzetnike te pojednostavljenjem pristupa financiranju i osposobljavanju; |
| --- | --- |

72.

pozdravlja preporuku Vijeća da se pruži veća podrška malim i srednjim poduzećima stvaranjem poticajnog okruženja za male poduzetnike te pojednostavljenjem pristupa financiranju i osposobljavanju;

| 73. | podupire posebno daljnji razvoj inicijative za socijalno poduzetništvo na području razvojne suradnje; poziva na izradu novih instrumenata koji podupiru bolju suradnju između malih i srednjih poduzeća u razvijenim zemljama i zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

73.

podupire posebno daljnji razvoj inicijative za socijalno poduzetništvo na području razvojne suradnje; poziva na izradu novih instrumenata koji podupiru bolju suradnju između malih i srednjih poduzeća u razvijenim zemljama i zemljama u razvoju;

| 74. | potiče EU da u sklopu programa za razdoblje nakon 2015. prioritet dodijeli poreznoj pravednosti i mobilizaciji nacionalnih sredstava jer bi to trebalo imati važnu ulogu u promjeni društva, iskorjenjivanju siromaštva i smanjenju nejednakosti; |
| --- | --- |

74.

potiče EU da u sklopu programa za razdoblje nakon 2015. prioritet dodijeli poreznoj pravednosti i mobilizaciji nacionalnih sredstava jer bi to trebalo imati važnu ulogu u promjeni društva, iskorjenjivanju siromaštva i smanjenju nejednakosti;

Civilno društvo

| 75. | prepoznavajući u novom okviru potrebu za participativnim pristupom koji bi trebao za cilj imati uključenost dionika na svim razinama, ističe ključnu ulogu koju imaju organizacije civilnog društva, uključujući organizacije žena u vezi sa središnjom ulogom žena u globalnom razvoju, u smislu katalizatora razvoja i promicatelja univerzalnosti, jednakosti, uključivosti, odgovornosti i transparentnosti; naglašava važnost pokretanja dijaloga s organizacijama na terenu te pojednostavljenja izravnog sudjelovanja ljudi i zajednica; |
| --- | --- |

75.

prepoznavajući u novom okviru potrebu za participativnim pristupom koji bi trebao za cilj imati uključenost dionika na svim razinama, ističe ključnu ulogu koju imaju organizacije civilnog društva, uključujući organizacije žena u vezi sa središnjom ulogom žena u globalnom razvoju, u smislu katalizatora razvoja i promicatelja univerzalnosti, jednakosti, uključivosti, odgovornosti i transparentnosti; naglašava važnost pokretanja dijaloga s organizacijama na terenu te pojednostavljenja izravnog sudjelovanja ljudi i zajednica;

| 76. | naglašava specifičnu ulogu organizacija civilnog društva u promicanju vladavine prava, pravde, ljudskih prava i demokratskih načela, posebno u zemljama u kojima je izgradnja države u ranoj fazi i u kojima su sposobnosti vlade i države ograničene; |
| --- | --- |

76.

naglašava specifičnu ulogu organizacija civilnog društva u promicanju vladavine prava, pravde, ljudskih prava i demokratskih načela, posebno u zemljama u kojima je izgradnja države u ranoj fazi i u kojima su sposobnosti vlade i države ograničene;

Lokalne vlasti i nacionalni parlamenti

| 77. | ističe važnost uključivanja lokalnih vlasti i nacionalnih parlamenata u planiranje razvoja, provedbu i priljeve financijske pomoći; naglašava da je u tu svrhu potreban pravi participativni postupak koji bi se proveo u ranoj fazi razvoja te da u tom pogledu treba prepoznati i pojačati decentraliziranu javnu pomoć; |
| --- | --- |

77.

ističe važnost uključivanja lokalnih vlasti i nacionalnih parlamenata u planiranje razvoja, provedbu i priljeve financijske pomoći; naglašava da je u tu svrhu potreban pravi participativni postupak koji bi se proveo u ranoj fazi razvoja te da u tom pogledu treba prepoznati i pojačati decentraliziranu javnu pomoć;

IV.   
  Mobilizacija financijskih sredstava

| 78. | poziva države članice da ispune svoje obveze dodjeljivanja barem 0,7 % BND-a službenoj razvojnoj pomoći, uključujući barem 0,2 % BND-a najslabije razvijenim zemljama i drugim u velikoj mjeri ugroženim državama; poziva EU da se odluči za dosljedan i sveobuhvatan međunarodni pristup financiranju nakon 2015.; ponavlja potrebu da se nastavi bliska suradnja s drugim donatorima kako bi se razvili daljnji inovativni financijski mehanizmi, kao što je porez na financijske transakcije; |
| --- | --- |

78.

poziva države članice da ispune svoje obveze dodjeljivanja barem 0,7 % BND-a službenoj razvojnoj pomoći, uključujući barem 0,2 % BND-a najslabije razvijenim zemljama i drugim u velikoj mjeri ugroženim državama; poziva EU da se odluči za dosljedan i sveobuhvatan međunarodni pristup financiranju nakon 2015.; ponavlja potrebu da se nastavi bliska suradnja s drugim donatorima kako bi se razvili daljnji inovativni financijski mehanizmi, kao što je porez na financijske transakcije;

| 79. | naglašava važnost poštovanja načela vlasništva u okviru razvojnog postupka; ističe nužnost jačanja političkog dijaloga između donatora i partnerskih zemalja; |
| --- | --- |

79.

naglašava važnost poštovanja načela vlasništva u okviru razvojnog postupka; ističe nužnost jačanja političkog dijaloga između donatora i partnerskih zemalja;

| 80. | podsjeća Komisiju i države članice da službena razvojna pomoć mora i dalje biti kamen temeljac europske politike razvojne suradnje čiji je cilj iskorjenjivanje siromaštva; |
| --- | --- |

80.

podsjeća Komisiju i države članice da službena razvojna pomoć mora i dalje biti kamen temeljac europske politike razvojne suradnje čiji je cilj iskorjenjivanje siromaštva;

| 81. | poziva EU da ocijeni mehanizme spajanja kako bi se zajamčilo da oni budu transparentni i pouzdani te da imaju povoljan učinak na održivi razvoj; poziva Komisiju da objavi smjernice koje se temelje na strategijama ujednačenog smanjenja siromaštva; |
| --- | --- |

81.

poziva EU da ocijeni mehanizme spajanja kako bi se zajamčilo da oni budu transparentni i pouzdani te da imaju povoljan učinak na održivi razvoj; poziva Komisiju da objavi smjernice koje se temelje na strategijama ujednačenog smanjenja siromaštva;

| 82. | ponavlja svoj poziv da borba protiv korupcije, pranja novca, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza, poreznih oaza, nezakonitih protoka kapitala i štetnih poreznih struktura postane najveći prioritet u financijskom razvoju; podsjeća na to da procjene pokazuju kako su tijekom proteklog desetljeća zemlje u razvoju izgubile gotovo 6 bilijuna američkih dolara nezakonitim financijskim tokovima, a taj je iznos znatno veći od vrijednosti službene razvojne pomoći za to razdoblje, te stoga naglašava važnost jačanja transparentnosti i dobrog upravljanja na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

82.

ponavlja svoj poziv da borba protiv korupcije, pranja novca, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza, poreznih oaza, nezakonitih protoka kapitala i štetnih poreznih struktura postane najveći prioritet u financijskom razvoju; podsjeća na to da procjene pokazuju kako su tijekom proteklog desetljeća zemlje u razvoju izgubile gotovo 6 bilijuna američkih dolara nezakonitim financijskim tokovima, a taj je iznos znatno veći od vrijednosti službene razvojne pomoći za to razdoblje, te stoga naglašava važnost jačanja transparentnosti i dobrog upravljanja na svjetskoj razini;

| 83. | poziva EU da pojednostavi sklapanje javno-privatnih partnerstava te da se prednost dodijeli primjeni iskustva, stručnog znanja i sustava upravljanja iz privatnog sektora u partnerstvu s javnim sredstvima; |
| --- | --- |

83.

poziva EU da pojednostavi sklapanje javno-privatnih partnerstava te da se prednost dodijeli primjeni iskustva, stručnog znanja i sustava upravljanja iz privatnog sektora u partnerstvu s javnim sredstvima;

| 84. | poziva EU da nastavi pružati potporu zemljama u razvoju u njihovim nastojanjima za povećanjem mobilizacije javnih i privatnih nacionalnih sredstava te da im pomogne pri uvođenju pravilnih, održivih i pravednih poreznih sustava koji bi doveli do smanjenja siromaštva i ovisnosti o pomoći; |
| --- | --- |

84.

poziva EU da nastavi pružati potporu zemljama u razvoju u njihovim nastojanjima za povećanjem mobilizacije javnih i privatnih nacionalnih sredstava te da im pomogne pri uvođenju pravilnih, održivih i pravednih poreznih sustava koji bi doveli do smanjenja siromaštva i ovisnosti o pomoći;

V.   
  Pokazatelji i odgovornost

| 85. | naglašava da su pristupačni i raščlanjeni te pouzdani podaci ključni za izradu odgovarajućih politika za novi okvir i za odgovorno djelovanje vlada i međunarodne zajednice; |
| --- | --- |

85.

naglašava da su pristupačni i raščlanjeni te pouzdani podaci ključni za izradu odgovarajućih politika za novi okvir i za odgovorno djelovanje vlada i međunarodne zajednice;

| 86. | ističe potrebu za snažnim mehanizmima odgovornosti kako bi se postiglo da razvijene zemlje i zemlje u razvoju ispune svoje obveze i da se djelotvorno suoče s izazovima siromaštva i održivosti kojima će se okvir za razdoblje nakon 2015. baviti; ističe da se okvir treba temeljiti na dokazima i da treba sadržavati ciljeve u području financiranja te snažne mehanizme nadzora i odgovornosti na svim razinama; podsjeća da bi mehanizmi nadzora trebali obuhvaćati i postupak preispitivanja koji se temelji na otvorenosti i transparentnosti; |
| --- | --- |

86.

ističe potrebu za snažnim mehanizmima odgovornosti kako bi se postiglo da razvijene zemlje i zemlje u razvoju ispune svoje obveze i da se djelotvorno suoče s izazovima siromaštva i održivosti kojima će se okvir za razdoblje nakon 2015. baviti; ističe da se okvir treba temeljiti na dokazima i da treba sadržavati ciljeve u području financiranja te snažne mehanizme nadzora i odgovornosti na svim razinama; podsjeća da bi mehanizmi nadzora trebali obuhvaćati i postupak preispitivanja koji se temelji na otvorenosti i transparentnosti;

o

o o

| 87. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Europske komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i predsjedatelju otvorene radne skupine za ciljeve održivog razvoja. |
| --- | --- |

87.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Europske komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i predsjedatelju otvorene radne skupine za ciljeve održivog razvoja.

---

(1)  Zaključci Vijeća 9558/07, 15.5.2007.

(2)  SL C 46, 24.2.2006., str. 1.

(3)  SL L 77, 15.3.2014., str. 44.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0259.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0269.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0283.

---

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/19

---

P8_TA(2014)0060

Zapošljavanje i socijalni aspekti strategije Europa 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o zapošljavanju i socijalnim aspektima strategije Europa 2020. (2014/2779(RSP))

(2016/C 289/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. ožujka 2014. naslovljenu „Provjera napretka strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. ožujka 2014. naslovljenu „Provjera napretka strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2014)0130),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. i 21. ožujka 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. i 21. ožujka 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 16. lipnja 2010. o strategiji Europa 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 16. lipnja 2010. o strategiji Europa 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 13. studenog 2013. naslovljeno „Jedinstveno tržište za rast i radna mjesta: Analiza postignutog napretka i preostale prepreke u državama članicama – Doprinos godišnjem pregledu rasta 2014.” (COM(2013)0785), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 13. studenog 2013. naslovljeno „Jedinstveno tržište za rast i radna mjesta: Analiza postignutog napretka i preostale prepreke u državama članicama – Doprinos godišnjem pregledu rasta 2014.” (COM(2013)0785),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. studenog 2011. o europskoj platformi protiv siromaštva i društvene isključenosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. studenog 2011. o europskoj platformi protiv siromaštva i društvene isključenosti (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. srpnja 2014. o zapošljavanju mladih (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. srpnja 2014. o zapošljavanju mladih (3),

| — | uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o zapošljavanju i socijalnim aspektima strategije Europa 2020. (O-000076/2014 – B8-0035/2014 i O-000077/2014 – B8-0036/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o zapošljavanju i socijalnim aspektima strategije Europa 2020. (O-000076/2014 – B8-0035/2014 i O-000077/2014 – B8-0036/2014),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da cjeloviti pristup strategije Europa 2020. naglašava načelo da se pametan, održiv i uključiv rast ne može postići bez ostvarenja svih pet glavnih ciljeva; |
| --- | --- |

A.

budući da cjeloviti pristup strategije Europa 2020. naglašava načelo da se pametan, održiv i uključiv rast ne može postići bez ostvarenja svih pet glavnih ciljeva;

| B. | budući da unatoč sveobuhvatnosti strategije Europa 2020. društveni učinak mjera fiskalne konsolidacije i potrebe da se očuva odgovarajuća razina socijalnih ulaganja kao čimbenika za poticanje razvoja i rasta još uvijek nije dovoljno prepoznat na drugim područjima politike; |
| --- | --- |

B.

budući da unatoč sveobuhvatnosti strategije Europa 2020. društveni učinak mjera fiskalne konsolidacije i potrebe da se očuva odgovarajuća razina socijalnih ulaganja kao čimbenika za poticanje razvoja i rasta još uvijek nije dovoljno prepoznat na drugim područjima politike;

| C. | budući da EU još uvijek nije postigao glavne ciljeve strategije Europa 2020. za zapošljavanje i smanjenje siromaštva; |
| --- | --- |

C.

budući da EU još uvijek nije postigao glavne ciljeve strategije Europa 2020. za zapošljavanje i smanjenje siromaštva;

| D. | budući da od uvođenja strategije Europa 2020., 2010. godine, razina nezaposlenosti u nekim državama članicama kontinuirano raste, a stopa nezaposlenosti u 28 država članica EU-a u 2014. je dostigla zabrinjavajuću razinu od 10,1 %, s 24,6 milijuna nezaposlenih u Uniji i porastom broja zaposlenih osoba na rubu siromaštva; budući da je još veća razina nezaposlenosti zabilježena u najudaljenijim regijama u kojima prosječna stopa nezaposlenosti iznosi 24 %, a prosječna stopa nezaposlenosti mladih 51 % (4); |
| --- | --- |

D.

budući da od uvođenja strategije Europa 2020., 2010. godine, razina nezaposlenosti u nekim državama članicama kontinuirano raste, a stopa nezaposlenosti u 28 država članica EU-a u 2014. je dostigla zabrinjavajuću razinu od 10,1 %, s 24,6 milijuna nezaposlenih u Uniji i porastom broja zaposlenih osoba na rubu siromaštva; budući da je još veća razina nezaposlenosti zabilježena u najudaljenijim regijama u kojima prosječna stopa nezaposlenosti iznosi 24 %, a prosječna stopa nezaposlenosti mladih 51 % (4);

| E. | budući da se broj osoba kojima prijete siromaštvo ili društvena isključenost od 2008. povećao za 10 milijuna odnosno na više od 122,6 milijuna te da je danas time pogođena svaka četvrta osoba; budući da su u porastu i razlike među državama članicama; budući da prosječna stopa rizika od siromaštva u EU-u iznosi 24,8 %, a ista stopa za djecu (do 18. godine starosti) iznosi 28 %, te budući da su te brojke porasle otkad je 2010. uvedena strategija Europa 2020.; |
| --- | --- |

E.

budući da se broj osoba kojima prijete siromaštvo ili društvena isključenost od 2008. povećao za 10 milijuna odnosno na više od 122,6 milijuna te da je danas time pogođena svaka četvrta osoba; budući da su u porastu i razlike među državama članicama; budući da prosječna stopa rizika od siromaštva u EU-u iznosi 24,8 %, a ista stopa za djecu (do 18. godine starosti) iznosi 28 %, te budući da su te brojke porasle otkad je 2010. uvedena strategija Europa 2020.;

| F. | budući da je stopa siromaštva osoba s invaliditetom 70 % viša od prosječne, dijelom i zbog ograničena pristupa zapošljavanju; |
| --- | --- |

F.

budući da je stopa siromaštva osoba s invaliditetom 70 % viša od prosječne, dijelom i zbog ograničena pristupa zapošljavanju;

| G. | budući da je potrebno zapošljavanje dodatnih 16 milijuna građana za postizanje cilja stope zaposlenosti od 75 % u 2020. godini; |
| --- | --- |

G.

budući da je potrebno zapošljavanje dodatnih 16 milijuna građana za postizanje cilja stope zaposlenosti od 75 % u 2020. godini;

| H. | budući da se, prema posljednjim predviđanjima Komisije, očekuje da će pad stope nezaposlenosti biti zanemariv, to jest 10,4 % u 2015.; |
| --- | --- |

H.

budući da se, prema posljednjim predviđanjima Komisije, očekuje da će pad stope nezaposlenosti biti zanemariv, to jest 10,4 % u 2015.;

| I. | budući da su visoke stope nezaposlenosti u Europske unije povezane sa smanjenjem njezinih industrijskih i proizvodnih temelja; |
| --- | --- |

I.

budući da su visoke stope nezaposlenosti u Europske unije povezane sa smanjenjem njezinih industrijskih i proizvodnih temelja;

| J. | budući da se mora nastaviti s reformama kako bi se ispunili zahtjevi građana koji se odnose na zapošljavanje i socijalna pitanja; |
| --- | --- |

J.

budući da se mora nastaviti s reformama kako bi se ispunili zahtjevi građana koji se odnose na zapošljavanje i socijalna pitanja;

| K. | budući da razlike u stopama zaposlenosti između država članica i regija rastu, što dovodi do polarizacije EU-a na središte i periferiju zbog čega postoji rizik od stvaranja dugoročnih socijalnih neravnoteža; |
| --- | --- |

K.

budući da razlike u stopama zaposlenosti između država članica i regija rastu, što dovodi do polarizacije EU-a na središte i periferiju zbog čega postoji rizik od stvaranja dugoročnih socijalnih neravnoteža;

| L. | budući da u članku 174. UFEU-a stoji da EU treba razvijati i provoditi aktivnosti koje vode jačanju njegove ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, uključujući u regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama; |
| --- | --- |

L.

budući da u članku 174. UFEU-a stoji da EU treba razvijati i provoditi aktivnosti koje vode jačanju njegove ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, uključujući u regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama;

| M. | budući da su neke države članice, kako bi prevladale krizu, znatno smanjile javnu potrošnju u trenutku kada je porasla potreba za socijalnom zaštitom uslijed povećanja broja nezaposlenih; budući da je unutar nacionalnih proračuna iznos sredstava namijenjenih za socijalno osiguranje dodatno smanjen zbog smanjenja iznosa uplaćenih doprinosa nakon gubitka velikog broja radnih mjesta ili smanjenja plaća, čime se ozbiljno ugrožava europski socijalni model; |
| --- | --- |

M.

budući da su neke države članice, kako bi prevladale krizu, znatno smanjile javnu potrošnju u trenutku kada je porasla potreba za socijalnom zaštitom uslijed povećanja broja nezaposlenih; budući da je unutar nacionalnih proračuna iznos sredstava namijenjenih za socijalno osiguranje dodatno smanjen zbog smanjenja iznosa uplaćenih doprinosa nakon gubitka velikog broja radnih mjesta ili smanjenja plaća, čime se ozbiljno ugrožava europski socijalni model;

| N. | budući da regije izložene ozbiljnim prirodnim ili demografskim poteškoćama često imaju niže stope zaposlenosti i teži pristup javnim uslugama kao što su obrazovanje ili zdravstvo; |
| --- | --- |

N.

budući da regije izložene ozbiljnim prirodnim ili demografskim poteškoćama često imaju niže stope zaposlenosti i teži pristup javnim uslugama kao što su obrazovanje ili zdravstvo;

| O. | budući da stopa nezaposlenosti mladih ostaje pitanje koje uzrokuje sve veću zabrinutost i da je dostigla zabrinjavajuću razinu od 23,3 % (prosjek u EU-u u 2013.), dok više od 40 % mladih radi na ugovore na određeno vrijeme, a gotovo 25 % njih radi na pola radnog vremena; |
| --- | --- |

O.

budući da stopa nezaposlenosti mladih ostaje pitanje koje uzrokuje sve veću zabrinutost i da je dostigla zabrinjavajuću razinu od 23,3 % (prosjek u EU-u u 2013.), dok više od 40 % mladih radi na ugovore na određeno vrijeme, a gotovo 25 % njih radi na pola radnog vremena;

| P. | budući da su nezaposlenost i nezaposlenost mladih povezane i s nedostatkom učinkovitih mjera za poticanje javnih ulaganja na području inovacija, istraživanja i razvoja, stručnog osposobljavanja i vještina, koje pokreću gospodarski rast i ekonomiju razmjera; |
| --- | --- |

P.

budući da su nezaposlenost i nezaposlenost mladih povezane i s nedostatkom učinkovitih mjera za poticanje javnih ulaganja na području inovacija, istraživanja i razvoja, stručnog osposobljavanja i vještina, koje pokreću gospodarski rast i ekonomiju razmjera;

| Q. | budući da je Komisija u veljači 2013. donijela paket mjera za socijalna ulaganja; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Komisija u veljači 2013. donijela paket mjera za socijalna ulaganja;

| R. | budući da su u okviru strategije Europa 2020. preporuke po državama članicama čiji je cilj bilo promicanje zaposlenosti žena upućene na 13 država članica; |
| --- | --- |

R.

budući da su u okviru strategije Europa 2020. preporuke po državama članicama čiji je cilj bilo promicanje zaposlenosti žena upućene na 13 država članica;

| S. | budući da je za povećanje stope zaposlenosti žena u nekim državama uglavnom zaslužan porast rada sa skraćenim radnim vremenom; budući da, kad se računa u ekvivalentima punog radnog vremena, u EU-u je zaposleno tek 53,5 % ženske radne snage; budući da je 2012. bilo 32,9 % žena koje rade na skraćeno radno vrijeme, u usporedbi s 8,4 % muškaraca; |
| --- | --- |

S.

budući da je za povećanje stope zaposlenosti žena u nekim državama uglavnom zaslužan porast rada sa skraćenim radnim vremenom; budući da, kad se računa u ekvivalentima punog radnog vremena, u EU-u je zaposleno tek 53,5 % ženske radne snage; budući da je 2012. bilo 32,9 % žena koje rade na skraćeno radno vrijeme, u usporedbi s 8,4 % muškaraca;

| T. | budući da se sredstvima Europskog socijalnog fonda podupiru nastojanja da se ciljevi strategije Europa 2020. ostvare mjerama za borbu protiv nezaposlenosti s posebnim naglaskom na mlade; budući da bi se paket investicija vrijedan 300 milijardi EUR koji je obećao Jean-Claude Juncker trebao iskoristiti za ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020.; budući da treba posvetiti posebnu pažnju smanjenju siromaštva i stvaranju kvalitetnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

T.

budući da se sredstvima Europskog socijalnog fonda podupiru nastojanja da se ciljevi strategije Europa 2020. ostvare mjerama za borbu protiv nezaposlenosti s posebnim naglaskom na mlade; budući da bi se paket investicija vrijedan 300 milijardi EUR koji je obećao Jean-Claude Juncker trebao iskoristiti za ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020.; budući da treba posvetiti posebnu pažnju smanjenju siromaštva i stvaranju kvalitetnih radnih mjesta;

| U. | budući da je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 27. lipnja 2014. naglasilo da je trenutna razina nezaposlenosti u EU-u neprihvatljivo visoka te se stoga dogovorilo oko strateškog programa s posebnim naglaskom na zapošljavanje, rast i konkurentnost; |
| --- | --- |

U.

budući da je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 27. lipnja 2014. naglasilo da je trenutna razina nezaposlenosti u EU-u neprihvatljivo visoka te se stoga dogovorilo oko strateškog programa s posebnim naglaskom na zapošljavanje, rast i konkurentnost;

| V. | budući da, unatoč tome što će EU prema planu ostvariti ciljeve povezane s prekidom školovanja, i dalje postoje velike razlike u stopama prekida školovanja u državama članicama; budući da će se smanjenjem stope prekida školovanja povećati zapošljivost mladih; |
| --- | --- |

V.

budući da, unatoč tome što će EU prema planu ostvariti ciljeve povezane s prekidom školovanja, i dalje postoje velike razlike u stopama prekida školovanja u državama članicama; budući da će se smanjenjem stope prekida školovanja povećati zapošljivost mladih;

| W. | budući da nejednakost dohotka raste s obzirom na to da je 20 % onih s najvišom stopom dohotka 2012. zaradilo 5,1 puta više nego 20 % onih s najnižom stopom dohotka, što je još jedan pokazatelj sve većih socijalnih razlika unutar i između država članica; budući da takav rast nejednakosti predstavlja rizik od destabilizacije društava u Europi te mu se mora pristupiti donošenjem mjera za pokretanje rasta u području zapošljavanja i pristupa javnom znanju te stvaranjem kvalitetnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

W.

budući da nejednakost dohotka raste s obzirom na to da je 20 % onih s najvišom stopom dohotka 2012. zaradilo 5,1 puta više nego 20 % onih s najnižom stopom dohotka, što je još jedan pokazatelj sve većih socijalnih razlika unutar i između država članica; budući da takav rast nejednakosti predstavlja rizik od destabilizacije društava u Europi te mu se mora pristupiti donošenjem mjera za pokretanje rasta u području zapošljavanja i pristupa javnom znanju te stvaranjem kvalitetnih radnih mjesta;

| X. | budući da se posebna pažnja treba posvetiti rodno osviještenoj politici i politikama usmjerenima na žene kako bi se postigli glavni ciljevi strategije Europa 2020. koji se odnose na zapošljavanje i smanjenje siromaštva i uklonile ukorijenjene rodne nejednakosti u smislu nezaposlenosti i siromaštva; |
| --- | --- |

X.

budući da se posebna pažnja treba posvetiti rodno osviještenoj politici i politikama usmjerenima na žene kako bi se postigli glavni ciljevi strategije Europa 2020. koji se odnose na zapošljavanje i smanjenje siromaštva i uklonile ukorijenjene rodne nejednakosti u smislu nezaposlenosti i siromaštva;

| Y. | budući da će demografski izazovi i starenje stanovništva i dalje utjecati na sposobnost država članica za ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

Y.

budući da će demografski izazovi i starenje stanovništva i dalje utjecati na sposobnost država članica za ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020.;

| Z. | budući da Komisija upućuje na makroekonomsku neravnotežu i razlike u uspješnosti tržišta rada u pojedinim državama članicama, posebno u vezi s nezaposlenošću mladih; |
| --- | --- |

Z.

budući da Komisija upućuje na makroekonomsku neravnotežu i razlike u uspješnosti tržišta rada u pojedinim državama članicama, posebno u vezi s nezaposlenošću mladih;

| AA. | budući da samo povećanje gospodarskog rasta ne jamči dostojnija radna mjesta, smanjenje siromaštva ili društvenih nejednakosti, nego zahtijeva odgovarajuće političke odluke da bi se postigli ti ciljevi; |
| --- | --- |

AA.

budući da samo povećanje gospodarskog rasta ne jamči dostojnija radna mjesta, smanjenje siromaštva ili društvenih nejednakosti, nego zahtijeva odgovarajuće političke odluke da bi se postigli ti ciljevi;

| AB. | budući da se unatoč bliskoj međusobnoj povezanosti socijalne politike, politike zapošljavanja te fiskalne i gospodarske politike Odbor za socijalnu zaštitu, Odbor za zapošljavanje, Odbor za ekonomsku politiku i Gospodarski i financijski odbor tim pitanjima i dalje bave relativno odvojeno te sprečavaju objedinjeno oblikovanje politike; |
| --- | --- |

AB.

budući da se unatoč bliskoj međusobnoj povezanosti socijalne politike, politike zapošljavanja te fiskalne i gospodarske politike Odbor za socijalnu zaštitu, Odbor za zapošljavanje, Odbor za ekonomsku politiku i Gospodarski i financijski odbor tim pitanjima i dalje bave relativno odvojeno te sprečavaju objedinjeno oblikovanje politike;

| 1. | izražava žaljenje zbog toga što su postojeće politike isključivo usmjerene ka gospodarskom rastu, a ne naglašava se potreba za uključivim, održivim pristupom utemeljenim na pravima; naglašava da se korist koja proizlazi iz rasta mora osjetiti u cijelom društvu kako bi on postao održiv; |
| --- | --- |

1.

izražava žaljenje zbog toga što su postojeće politike isključivo usmjerene ka gospodarskom rastu, a ne naglašava se potreba za uključivim, održivim pristupom utemeljenim na pravima; naglašava da se korist koja proizlazi iz rasta mora osjetiti u cijelom društvu kako bi on postao održiv;

| 2. | izražava žaljenje što godišnji pregledi rasta i preporuke po državama članicama koji su dosad donošeni kao dio godišnjih ciklusa Europskog semestra nisu dovoljno usklađeni s ciljevima zapošljavanja, smanjenja siromaštva i obrazovnim ciljevima strategije Europa 2020.; žali što se nije uzela u obzir važnost sustava socijalnog osiguranja kao ključnih instrumenata za stabilizaciju gospodarstva i društva i za smanjenje siromaštva; poziva na odlučnija nastojanja u usmjeravanju i usklađivanju politika EU-a kako bi se pridonijelo jačanju jedinstvenog tržišta u smislu uklanjanja prepreka u njegovu djelovanju i korištenju njegova potencijala za pokretanje pametnog, održivog i uključivog rasta i stvaranje radnih mjesta; poziva Komisiju da osigura ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020. kao prioritet budućih preporuka po državama članicama; |
| --- | --- |

2.

izražava žaljenje što godišnji pregledi rasta i preporuke po državama članicama koji su dosad donošeni kao dio godišnjih ciklusa Europskog semestra nisu dovoljno usklađeni s ciljevima zapošljavanja, smanjenja siromaštva i obrazovnim ciljevima strategije Europa 2020.; žali što se nije uzela u obzir važnost sustava socijalnog osiguranja kao ključnih instrumenata za stabilizaciju gospodarstva i društva i za smanjenje siromaštva; poziva na odlučnija nastojanja u usmjeravanju i usklađivanju politika EU-a kako bi se pridonijelo jačanju jedinstvenog tržišta u smislu uklanjanja prepreka u njegovu djelovanju i korištenju njegova potencijala za pokretanje pametnog, održivog i uključivog rasta i stvaranje radnih mjesta; poziva Komisiju da osigura ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020. kao prioritet budućih preporuka po državama članicama;

| 3. | potvrđuje trenutačni rad na „nadilaženju rasta”, što se vidi na primjeru rada talijanskoga predsjedništva, i smatra da bi to trebalo pridonijeti reviziji strategije Europa 2020.; podsjeća na svoje stajalište izraženo u rezoluciji od 8. lipnja 2011. o „BDP-u i ostalom – mjerenje napretka u svijetu koji se mijenja” (5); |
| --- | --- |

3.

potvrđuje trenutačni rad na „nadilaženju rasta”, što se vidi na primjeru rada talijanskoga predsjedništva, i smatra da bi to trebalo pridonijeti reviziji strategije Europa 2020.; podsjeća na svoje stajalište izraženo u rezoluciji od 8. lipnja 2011. o „BDP-u i ostalom – mjerenje napretka u svijetu koji se mijenja” (5);

| 4. | poziva na to da se u strategiju Europa 2020. uvede obvezno načelo komparativnog učenja u politikama država članica EU-a, posebno u pogledu europskoga tržišta rada; to bi značilo provođenje učinkovitog praćenja i bilježenja modela i metoda najbolje prakse u Europi koji su usmjereni na smanjenje stope nezaposlenosti, posebno nezaposlenosti mladih; to bi trebalo rezultirati postavljanjem mjerila i poretka svih odgovarajućih nacionalnih primjera, što bi trebalo dovesti do konkretnih političkih posljedica koje će sve države članice EU-a izvući iz tih spoznaja; |
| --- | --- |

4.

poziva na to da se u strategiju Europa 2020. uvede obvezno načelo komparativnog učenja u politikama država članica EU-a, posebno u pogledu europskoga tržišta rada; to bi značilo provođenje učinkovitog praćenja i bilježenja modela i metoda najbolje prakse u Europi koji su usmjereni na smanjenje stope nezaposlenosti, posebno nezaposlenosti mladih; to bi trebalo rezultirati postavljanjem mjerila i poretka svih odgovarajućih nacionalnih primjera, što bi trebalo dovesti do konkretnih političkih posljedica koje će sve države članice EU-a izvući iz tih spoznaja;

| 5. | poziva države članice na ambiciozniji i konkretniji pristup prilikom prenošenja ciljeva strategije EU-a u vlastite ciljeve na nacionalnoj razini; posebice poziva da se ciljevi zapošljavanja, ciljevi za smanjenje siromaštva i obrazovni ciljevi podijele po dobnim i rodnim skupinama kako bi se olakšala usporedba s referentnim vrijednostima; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice na ambiciozniji i konkretniji pristup prilikom prenošenja ciljeva strategije EU-a u vlastite ciljeve na nacionalnoj razini; posebice poziva da se ciljevi zapošljavanja, ciljevi za smanjenje siromaštva i obrazovni ciljevi podijele po dobnim i rodnim skupinama kako bi se olakšala usporedba s referentnim vrijednostima;

| 6. | smatra da je ostvarenje ciljeva ponovne industrijalizacije najvažnije za konkurentnost EU-a te da bi ponovno pokretanje prave europske industrijske politike moglo potaknuti rast i stvoriti nova kvalitetna radna mjesta; |
| --- | --- |

6.

smatra da je ostvarenje ciljeva ponovne industrijalizacije najvažnije za konkurentnost EU-a te da bi ponovno pokretanje prave europske industrijske politike moglo potaknuti rast i stvoriti nova kvalitetna radna mjesta;

| 7. | poziva na uvođenje sustava dvojnog obrazovanja, u fleksibilnom obliku na nacionalnoj ili regionalnoj razini, i na osnivanje učinkovite službe za zapošljavanje povezane s europskom mrežom; nadalje poziva na primjenu istinskih ideja i mjera cjeloživotnog učenja na tržištu rada kako bi se poboljšala razina stručnosti starijih radnika; |
| --- | --- |

7.

poziva na uvođenje sustava dvojnog obrazovanja, u fleksibilnom obliku na nacionalnoj ili regionalnoj razini, i na osnivanje učinkovite službe za zapošljavanje povezane s europskom mrežom; nadalje poziva na primjenu istinskih ideja i mjera cjeloživotnog učenja na tržištu rada kako bi se poboljšala razina stručnosti starijih radnika;

| 8. | podsjeća na važnost socijalnih partnera kada se radi o politikama tržišta rada te naglašava da bi savjetovanje s njima trebalo biti sastavni dio procesa; stoga poziva Vijeće, Komisiju i države članice da više uključe socijalne partnere kako bi se osigurala uspješna provedba strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

8.

podsjeća na važnost socijalnih partnera kada se radi o politikama tržišta rada te naglašava da bi savjetovanje s njima trebalo biti sastavni dio procesa; stoga poziva Vijeće, Komisiju i države članice da više uključe socijalne partnere kako bi se osigurala uspješna provedba strategije Europa 2020.;

| 9. | poziva na stvaranje platforme socijalnih partnera radi udruživanja interesa poslodavaca i zaposlenika; |
| --- | --- |

9.

poziva na stvaranje platforme socijalnih partnera radi udruživanja interesa poslodavaca i zaposlenika;

| 10. | poziva Komisiju i države članice da svako povećanje stope zaposlenosti osiguraju povećanjem broja kvalitetnih radnih mjesta u europskome gospodarstvu; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju i države članice da svako povećanje stope zaposlenosti osiguraju povećanjem broja kvalitetnih radnih mjesta u europskome gospodarstvu;

| 11. | žali zbog činjenice što su do povećanja stope zaposlenosti dosad uvelike doveli nesigurni oblici zapošljavanja kao što su ugovori bez radnog vremena, lažno samozapošljavanje i nedobrovoljno zapošljavanje na pola radnog vremena; boji se da takva radna mjesta radnicima ne omogućuju dostojan život i odgovarajuća radnička prava; |
| --- | --- |

11.

žali zbog činjenice što su do povećanja stope zaposlenosti dosad uvelike doveli nesigurni oblici zapošljavanja kao što su ugovori bez radnog vremena, lažno samozapošljavanje i nedobrovoljno zapošljavanje na pola radnog vremena; boji se da takva radna mjesta radnicima ne omogućuju dostojan život i odgovarajuća radnička prava;

| 12. | naglašava da je kvaliteta radnog mjesta važna da bi se zaposlio veliki broj osoba i da bi im se omogućilo da duže rade, te je stoga presudan čimbenik za postizanje cilja strategije Europa 2020. koji se odnosi na zapošljavanje; stoga smatra da bi se pokazatelji zaposlenosti trebali usredotočiti ne samo na broj osoba koje se zaposle, nego i na kvalitetu rada kako bi se pružila prava slika nacionalnih tržišta rada; |
| --- | --- |

12.

naglašava da je kvaliteta radnog mjesta važna da bi se zaposlio veliki broj osoba i da bi im se omogućilo da duže rade, te je stoga presudan čimbenik za postizanje cilja strategije Europa 2020. koji se odnosi na zapošljavanje; stoga smatra da bi se pokazatelji zaposlenosti trebali usredotočiti ne samo na broj osoba koje se zaposle, nego i na kvalitetu rada kako bi se pružila prava slika nacionalnih tržišta rada;

| 13. | smatra da bi sve države članice trebale podnijeti nacionalna izvješća o godišnjem napretku k ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.; osim toga poziva Komisiju da dostavi godišnje izvješće o napretku provedbe strategije Europa 2020. i svih glavnih ciljeva; |
| --- | --- |

13.

smatra da bi sve države članice trebale podnijeti nacionalna izvješća o godišnjem napretku k ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.; osim toga poziva Komisiju da dostavi godišnje izvješće o napretku provedbe strategije Europa 2020. i svih glavnih ciljeva;

| 14. | pozdravlja prvu primjenu tablice ključnih pokazatelja zaposlenosti i socijalnih pokazatelja u ovogodišnjem ciklusu; poziva na uključenje dodatnih pokazatelja poput razine siromaštva među djecom, pristupa zdravstvu i beskućništva; poziva na provođenje dodatne analize karakteristika podskupina stanovništva država članica koje žive u siromaštvu kako bi politička nastojanja bila usmjerenija; poziva države članice i EU da se koriste tablicom ključnih pokazatelja kao mehanizmom ranog upozoravanja u cilju razrade primjerenih politika; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja prvu primjenu tablice ključnih pokazatelja zaposlenosti i socijalnih pokazatelja u ovogodišnjem ciklusu; poziva na uključenje dodatnih pokazatelja poput razine siromaštva među djecom, pristupa zdravstvu i beskućništva; poziva na provođenje dodatne analize karakteristika podskupina stanovništva država članica koje žive u siromaštvu kako bi politička nastojanja bila usmjerenija; poziva države članice i EU da se koriste tablicom ključnih pokazatelja kao mehanizmom ranog upozoravanja u cilju razrade primjerenih politika;

| 15. | poziva na rebalans strategije Europa 2020. u pogledu financijskih i ekonomskih prioriteta s jakim socijalnim prioritetima kako bi se omogućile socijalne politike; naglašava da u procesu Europskog semestra razmatranja o zapošljavanju i socijalna razmatranja treba staviti na istu razinu s makroekonomskim razmatranjima; nadalje poziva na organiziranje zajedničkih sjednica Vijeća EPSCO i ECOFIN s ciljem postizanja usklađenog stajališta; |
| --- | --- |

15.

poziva na rebalans strategije Europa 2020. u pogledu financijskih i ekonomskih prioriteta s jakim socijalnim prioritetima kako bi se omogućile socijalne politike; naglašava da u procesu Europskog semestra razmatranja o zapošljavanju i socijalna razmatranja treba staviti na istu razinu s makroekonomskim razmatranjima; nadalje poziva na organiziranje zajedničkih sjednica Vijeća EPSCO i ECOFIN s ciljem postizanja usklađenog stajališta;

| 16. | smatra da se cilj stvaranja kvalitetnog zapošljavanja i kvalitetnih radnih mjesta, kao i učinkovitost resursa, mora učiniti djelotvornijim i vidljivijim u vodećim inicijativama u okviru Europe 2020., posebice u okviru inicijativa Resursno učinkovita Europa, Unija inovacija, Digitalni plan i Industrijska politika, između ostalog, uvrštavanjem mjerljivih pokazatelja zapošljavanja u mjerodavnim barometrima; |
| --- | --- |

16.

smatra da se cilj stvaranja kvalitetnog zapošljavanja i kvalitetnih radnih mjesta, kao i učinkovitost resursa, mora učiniti djelotvornijim i vidljivijim u vodećim inicijativama u okviru Europe 2020., posebice u okviru inicijativa Resursno učinkovita Europa, Unija inovacija, Digitalni plan i Industrijska politika, između ostalog, uvrštavanjem mjerljivih pokazatelja zapošljavanja u mjerodavnim barometrima;

| 17. | nadalje, smatra da je veoma važno da se u budućoj provedbi ključnih pokazatelja zapošljavanja i socijalnih pokazatelja uključenih u tablicu pokazatelja sustavno razlikuje između muškaraca i žena; |
| --- | --- |

17.

nadalje, smatra da je veoma važno da se u budućoj provedbi ključnih pokazatelja zapošljavanja i socijalnih pokazatelja uključenih u tablicu pokazatelja sustavno razlikuje između muškaraca i žena;

| 18. | poziva Europsko vijeće da pod hitno dovrši reformu ekonomske i monetarne Unije (EMU), posebno putem ex-ante usklađivanja glavnih budućih gospodarskih reformnih planova, procjene socijalnog utjecaja i povezanih mehanizama solidarnosti; poziva na potporu takvoj koordinaciji putem opsežne ex-ante i ex-post procjene socijalnog utjecaja i rodnog utjecaja; |
| --- | --- |

18.

poziva Europsko vijeće da pod hitno dovrši reformu ekonomske i monetarne Unije (EMU), posebno putem ex-ante usklađivanja glavnih budućih gospodarskih reformnih planova, procjene socijalnog utjecaja i povezanih mehanizama solidarnosti; poziva na potporu takvoj koordinaciji putem opsežne ex-ante i ex-post procjene socijalnog utjecaja i rodnog utjecaja;

| 19. | podsjeća da se, prema Eurofoundu, trošak NEET-ova (gubici prihoda, gubici poreznih prihoda i povećano trošenje za isplatu socijalne pomoći) u EU-u povećao sa 153 milijarde u 2011. godini na 162 milijarde u 2012. te je, prema Međunarodnoj organizaciji rada, potrebna ukupno 21 milijarda EUR kako bi se pridonijelo rješenju problema nezaposlenosti mladih u europodručju; stoga smatra da je potrebno veće financiranje EU-a kako bi se postigao cilj zaposlenosti od 75 % koji je određen u strategiji Europa 2020.; naglašava da pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja nije svjež novac i sa sobom nosi opasnost da se financiranje koncentrira na početku kada je potrošnja niska te prestaje u vrijeme visoke potrošnje, čime se korisnicima projekta na terenu otežava posao i čini ga nepredvidljivim; nadalje, smatra da postoji potreba za sveobuhvatnim i preciznim smjernicama Komisije za države članice i njihove javne službe za zapošljavanje o prihvatljivosti njihovih programa u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

19.

podsjeća da se, prema Eurofoundu, trošak NEET-ova (gubici prihoda, gubici poreznih prihoda i povećano trošenje za isplatu socijalne pomoći) u EU-u povećao sa 153 milijarde u 2011. godini na 162 milijarde u 2012. te je, prema Međunarodnoj organizaciji rada, potrebna ukupno 21 milijarda EUR kako bi se pridonijelo rješenju problema nezaposlenosti mladih u europodručju; stoga smatra da je potrebno veće financiranje EU-a kako bi se postigao cilj zaposlenosti od 75 % koji je određen u strategiji Europa 2020.; naglašava da pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja nije svjež novac i sa sobom nosi opasnost da se financiranje koncentrira na početku kada je potrošnja niska te prestaje u vrijeme visoke potrošnje, čime se korisnicima projekta na terenu otežava posao i čini ga nepredvidljivim; nadalje, smatra da postoji potreba za sveobuhvatnim i preciznim smjernicama Komisije za države članice i njihove javne službe za zapošljavanje o prihvatljivosti njihovih programa u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih;

| 20. | smatra da države članice moraju bolje reagirati na potrebe tržišta rada, naročito osiguravanjem snažnih poveznica između svijeta obrazovanja i svijeta rada; |
| --- | --- |

20.

smatra da države članice moraju bolje reagirati na potrebe tržišta rada, naročito osiguravanjem snažnih poveznica između svijeta obrazovanja i svijeta rada;

| 21. | poziva Europsku komisiju da usko poveže Europski socijalni fond i druge europske strukturne i investicijske fondove s glavnim zadaćama politike strategije Europa 2020. kako bi se ojačala njihova uloga financijskih stupova te strategije; |
| --- | --- |

21.

poziva Europsku komisiju da usko poveže Europski socijalni fond i druge europske strukturne i investicijske fondove s glavnim zadaćama politike strategije Europa 2020. kako bi se ojačala njihova uloga financijskih stupova te strategije;

| 22. | naglašava da je potrebno nadzirati provedbu Jamstva za mlade kako bi države članice bile odgovorne za ono što su potpisale u preporuci Jamstva za mlade; |
| --- | --- |

22.

naglašava da je potrebno nadzirati provedbu Jamstva za mlade kako bi države članice bile odgovorne za ono što su potpisale u preporuci Jamstva za mlade;

| 23. | poziva države članice da, radi postizanja ciljeva zapošljavanja od 75 %, poboljšaju rukovoditeljske, upravljačke i poduzetničke vještine među mladima kako bi se novoosnovanim poduzećima omogućilo da iskoriste nova tržišta i tako ostvare svoj potencijal rasta da bi mlade osobe mogle postati poslodavci, a ne samo zaposlenici; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice da, radi postizanja ciljeva zapošljavanja od 75 %, poboljšaju rukovoditeljske, upravljačke i poduzetničke vještine među mladima kako bi se novoosnovanim poduzećima omogućilo da iskoriste nova tržišta i tako ostvare svoj potencijal rasta da bi mlade osobe mogle postati poslodavci, a ne samo zaposlenici;

| 24. | pozdravlja usvajanje programa Inicijative za zapošljavanje mladih u nekim državama članicama; naglašava da iznos od 6 milijardi EUR nije dovoljan za rješavanje problema nezaposlenosti mladih u EU-u; stoga poziva Komisiju da riješi pitanje financiranja nakon razdoblja 2014. – 2015.; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja usvajanje programa Inicijative za zapošljavanje mladih u nekim državama članicama; naglašava da iznos od 6 milijardi EUR nije dovoljan za rješavanje problema nezaposlenosti mladih u EU-u; stoga poziva Komisiju da riješi pitanje financiranja nakon razdoblja 2014. – 2015.;

| 25. | pozdravlja priopćenje predsjednika Komisije Jean-Claudea Junckera u vezi sa sveobuhvatnim investicijskim programom za borbu protiv nezaposlenosti; naglašava potrebu za povećanjem ulaganja (u infrastrukturu, istraživanje i razvoj, zelena radna mjesta, inovacije i dovršenje procesa stvaranja unutarnjeg digitalnog tržišta) koja za cilj imaju održavanje i otvaranje radnih mjesta u skladu s ulaganjima strategije Europa 2020. i ne vodi računa samo o inputu kako bi uzela u obzir stvarne političke rezultate; naglašava da bi se takva ulaganja u svrhu dugoročne koristi mogla usmjeriti prema kvalitetnim infrastrukturama formalnog i neformalnog obrazovanja kao i uklanjanju prepreka kako bi se poboljšala jednakost pristupa; potiče na povezivanje tih ulaganja s konkretnim ciljevima zapošljavanja i borbom protiv siromaštva, s obzirom na to da su ulaganja u područja poput kvalitetnih javnih službi također bitna za postizanje ciljeva uključivog društva; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja priopćenje predsjednika Komisije Jean-Claudea Junckera u vezi sa sveobuhvatnim investicijskim programom za borbu protiv nezaposlenosti; naglašava potrebu za povećanjem ulaganja (u infrastrukturu, istraživanje i razvoj, zelena radna mjesta, inovacije i dovršenje procesa stvaranja unutarnjeg digitalnog tržišta) koja za cilj imaju održavanje i otvaranje radnih mjesta u skladu s ulaganjima strategije Europa 2020. i ne vodi računa samo o inputu kako bi uzela u obzir stvarne političke rezultate; naglašava da bi se takva ulaganja u svrhu dugoročne koristi mogla usmjeriti prema kvalitetnim infrastrukturama formalnog i neformalnog obrazovanja kao i uklanjanju prepreka kako bi se poboljšala jednakost pristupa; potiče na povezivanje tih ulaganja s konkretnim ciljevima zapošljavanja i borbom protiv siromaštva, s obzirom na to da su ulaganja u područja poput kvalitetnih javnih službi također bitna za postizanje ciljeva uključivog društva;

| 26. | poziva Komisiju i države članice da osobito vode računa o najudaljenijim regijama čiji prirodni nedostatci, kao što su udaljenost, geografska rascjepkanost, nestabilna gospodarstva i prirodna ograničenja, vode k povećanim nejednakostima u pogledu pristupa zapošljavanju, radnih mjesta i obrazovanja za stanovništvo u tim regijama; naglašava da te regije stoga trebaju konkretne poboljšane mehanizme za provedbu programa ulaganja da bi se ostvarili ciljevi strategije Europa 2020. i oslobodio njihov potencijal u smislu ekonomskog i socijalnog razvoja; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisiju i države članice da osobito vode računa o najudaljenijim regijama čiji prirodni nedostatci, kao što su udaljenost, geografska rascjepkanost, nestabilna gospodarstva i prirodna ograničenja, vode k povećanim nejednakostima u pogledu pristupa zapošljavanju, radnih mjesta i obrazovanja za stanovništvo u tim regijama; naglašava da te regije stoga trebaju konkretne poboljšane mehanizme za provedbu programa ulaganja da bi se ostvarili ciljevi strategije Europa 2020. i oslobodio njihov potencijal u smislu ekonomskog i socijalnog razvoja;

| 27. | poziva države članice da se usredotoče na sektore s visokim potencijalom za rast i otvaranje radnih mjesta poput zelenog sektora, bijelog sektora i informacijskih i komunikacijskih tehnologija; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice da se usredotoče na sektore s visokim potencijalom za rast i otvaranje radnih mjesta poput zelenog sektora, bijelog sektora i informacijskih i komunikacijskih tehnologija;

| 28. | predlaže, u kontekstu novog programa ulaganja usmjerenog na borbu protiv nezaposlenosti, usredotočenost na borbu protiv nezaposlenosti mladih koja je danas jedan od najozbiljnijih problema u EU-u; u tu svrhu trebalo bi izdvojiti više sredstava za Erasmus za mlade poduzetnike kako bi se pružila učinkovitija potpora poduzetništvu i mobilnosti mladih, djelotvornom načinu borbe protiv nezaposlenosti mladih, siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

28.

predlaže, u kontekstu novog programa ulaganja usmjerenog na borbu protiv nezaposlenosti, usredotočenost na borbu protiv nezaposlenosti mladih koja je danas jedan od najozbiljnijih problema u EU-u; u tu svrhu trebalo bi izdvojiti više sredstava za Erasmus za mlade poduzetnike kako bi se pružila učinkovitija potpora poduzetništvu i mobilnosti mladih, djelotvornom načinu borbe protiv nezaposlenosti mladih, siromaštva i socijalne isključenosti;

| 29. | poziva Vijeće, Komisiju i države članice da u okvir Europa 2020. uključe i stup koji se odnosi na rod kako bi se mjerio napredak u smanjivanju rodnog jaza u zapošljavanju te iznjedrila preinaka mjera politika iz Godišnjeg pregleda rasta u preporuke po državama članicama; |
| --- | --- |

29.

poziva Vijeće, Komisiju i države članice da u okvir Europa 2020. uključe i stup koji se odnosi na rod kako bi se mjerio napredak u smanjivanju rodnog jaza u zapošljavanju te iznjedrila preinaka mjera politika iz Godišnjeg pregleda rasta u preporuke po državama članicama;

| 30. | ponavlja svoj poziv na provedbu Paketa mjera za socijalno ulaganje, uključujući sljedeće: komunikaciju o socijalnom ulaganju za rast i koheziju; preporuku „Ulaganje u djecu – prekidanje kruga prikraćenosti”; radne dokumente službi Komisije o dokazima o demografskim i socijalnim trendovima, o aktivnom uključenju osoba isključenih s tržišta rada, o socijalnim uslugama od općeg interesa, o dugoročnoj skrbi u društvima koja stare, o suočavanju s beskućništvom u Europskoj uniji, o ulaganju u zdravlje i o socijalnom ulaganju preko Europskog socijalnog fonda; |
| --- | --- |

30.

ponavlja svoj poziv na provedbu Paketa mjera za socijalno ulaganje, uključujući sljedeće: komunikaciju o socijalnom ulaganju za rast i koheziju; preporuku „Ulaganje u djecu – prekidanje kruga prikraćenosti”; radne dokumente službi Komisije o dokazima o demografskim i socijalnim trendovima, o aktivnom uključenju osoba isključenih s tržišta rada, o socijalnim uslugama od općeg interesa, o dugoročnoj skrbi u društvima koja stare, o suočavanju s beskućništvom u Europskoj uniji, o ulaganju u zdravlje i o socijalnom ulaganju preko Europskog socijalnog fonda;

| 31. | napominje da su se raspored i procedure Europskog semestra razvili na način koji Parlamentu ne osigurava formalnu ulogu u ciklusu te mu stoga ne dopušta dovoljno vremena za raspravu prije proljetnog Europskog vijeća; |
| --- | --- |

31.

napominje da su se raspored i procedure Europskog semestra razvili na način koji Parlamentu ne osigurava formalnu ulogu u ciklusu te mu stoga ne dopušta dovoljno vremena za raspravu prije proljetnog Europskog vijeća;

| 32. | poziva države članice da uklone nepotrebno administrativno opterećenje i birokraciju za samozaposlene, mikropoduzeća i mala i srednja poduzeća te da olakšaju uvjete za novoosnovana poduzeća; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice da uklone nepotrebno administrativno opterećenje i birokraciju za samozaposlene, mikropoduzeća i mala i srednja poduzeća te da olakšaju uvjete za novoosnovana poduzeća;

| 33. | ističe potrebu za prebacivanjem poreznog opterećenja s rada na druge oblike održivog oporezivanja radi poticanja rasta i otvaranja radnih mjesta; |
| --- | --- |

33.

ističe potrebu za prebacivanjem poreznog opterećenja s rada na druge oblike održivog oporezivanja radi poticanja rasta i otvaranja radnih mjesta;

| 34. | poziva države članice i Komisiju da promiču i poboljšaju mehanizme za mobilnost radne snage, posebice europski portal za poslovnu mobilnost EURES i javne službe za zapošljavanje radi povećanja zaposlenosti i zapošljavanja mladih; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice i Komisiju da promiču i poboljšaju mehanizme za mobilnost radne snage, posebice europski portal za poslovnu mobilnost EURES i javne službe za zapošljavanje radi povećanja zaposlenosti i zapošljavanja mladih;

| 35. | napominje da se ciljevi strategije Europa 2020. tek trebaju ostvariti i smatra da bi se, imajući u vidu ostvarenje tih ciljeva, trebale poduzeti jače mjere da bi se premostio sadašnji jaz; stoga poziva Komisiju da otvori postupak javne rasprave za reviziju Europskog semestra kako bi se poboljšala njegova djelotvornost i legitimnost kao dijela srednjoročnog pregleda, uzimajući u obzir da bi proces Europskog semestra trebao pomoći u provedbi strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

35.

napominje da se ciljevi strategije Europa 2020. tek trebaju ostvariti i smatra da bi se, imajući u vidu ostvarenje tih ciljeva, trebale poduzeti jače mjere da bi se premostio sadašnji jaz; stoga poziva Komisiju da otvori postupak javne rasprave za reviziju Europskog semestra kako bi se poboljšala njegova djelotvornost i legitimnost kao dijela srednjoročnog pregleda, uzimajući u obzir da bi proces Europskog semestra trebao pomoći u provedbi strategije Europa 2020.;

| 36. | izražava žaljenje što Europsko vijeće u svojoj preliminarnoj raspravi o ocjeni strategije Europa 2020. održanoj 20. i 21. ožujka 2014. nije raspravljalo o glavnom cilju koji se odnosi na smanjenje siromaštva; |
| --- | --- |

36.

izražava žaljenje što Europsko vijeće u svojoj preliminarnoj raspravi o ocjeni strategije Europa 2020. održanoj 20. i 21. ožujka 2014. nije raspravljalo o glavnom cilju koji se odnosi na smanjenje siromaštva;

| 37. | traži od Europske komisije da razvije strategiju koja bi integriranim politikama i odgovarajućim socijalnim ulaganjima podržala države članice u rješavanju problema beskućništva; |
| --- | --- |

37.

traži od Europske komisije da razvije strategiju koja bi integriranim politikama i odgovarajućim socijalnim ulaganjima podržala države članice u rješavanju problema beskućništva;

| 38. | naglašava da rast nejednakosti kakva se osjeća u EU-u i kakva je dokumentirana u izvješćima država u sklopu Europskog semestra predstavlja veliku opasnost za demokraciju; ukazuje na upozorenja iz MMF-a i Međunarodne organizacije rada da bi daljnji porast nejednakosti u EU-u mogao destabilizirati naša društva; ponavlja svoj poziv za ambicioznijim ciljevima te preciznijim i objektivnijim oblicima mjerenja imajući s ciljem smanjenja nejednakosti, siromaštva i socijalne isključenosti, unutar i između država članica, osobito u svjetlu sve većih socijalnih razlika u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

38.

naglašava da rast nejednakosti kakva se osjeća u EU-u i kakva je dokumentirana u izvješćima država u sklopu Europskog semestra predstavlja veliku opasnost za demokraciju; ukazuje na upozorenja iz MMF-a i Međunarodne organizacije rada da bi daljnji porast nejednakosti u EU-u mogao destabilizirati naša društva; ponavlja svoj poziv za ambicioznijim ciljevima te preciznijim i objektivnijim oblicima mjerenja imajući s ciljem smanjenja nejednakosti, siromaštva i socijalne isključenosti, unutar i između država članica, osobito u svjetlu sve većih socijalnih razlika u nekim državama članicama;

| 39. | poziva države članice da poduzmu hitne mjere kako bi se preokrenuo trend povećanja stope rizika od siromaštva i socijalne isključenosti radi postizanja glavnog cilja strategije Europa 2020., a to je da se broj osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti smanji za najmanje 20 milijuna; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice da poduzmu hitne mjere kako bi se preokrenuo trend povećanja stope rizika od siromaštva i socijalne isključenosti radi postizanja glavnog cilja strategije Europa 2020., a to je da se broj osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti smanji za najmanje 20 milijuna;

| 40. | poziva države članice da zajamče pristup tržištu rada i prikladnoj socijalnoj zaštiti za najugroženije društvene skupine; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice da zajamče pristup tržištu rada i prikladnoj socijalnoj zaštiti za najugroženije društvene skupine;

| 41. | poziva Komisiju da poduzme nove konkretne mjere u području politika obrazovanja i inovacija kako bi se ojačala komplementarnost između rasta i borbe protiv nejednakosti; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da poduzme nove konkretne mjere u području politika obrazovanja i inovacija kako bi se ojačala komplementarnost između rasta i borbe protiv nejednakosti;

| 42. | poziva na postavljanje potcilja smanjenja siromaštva djece tijekom srednjoročnog pregleda strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

42.

poziva na postavljanje potcilja smanjenja siromaštva djece tijekom srednjoročnog pregleda strategije Europa 2020.;

| 43. | stoga poziva na upotrebu objektivnih pokazatelja „siromaštva” koji će se moći koristiti u mjerenju stopa siromaštva država članica kako bi se lakše identificiralo one kojima prijeti opasnost od isključenosti; |
| --- | --- |

43.

stoga poziva na upotrebu objektivnih pokazatelja „siromaštva” koji će se moći koristiti u mjerenju stopa siromaštva država članica kako bi se lakše identificiralo one kojima prijeti opasnost od isključenosti;

| 44. | međutim, podsjeća da pokazatelj siromaštva ne pruža nikakav izravan dokaz doživljene socijalne isključenosti te stoga poziva na poboljšanje mjerila uočene socijalne isključenosti kako bi se bolje razumjeli razlozi socijalne isključenosti i koje skupine su posebno pogođene; |
| --- | --- |

44.

međutim, podsjeća da pokazatelj siromaštva ne pruža nikakav izravan dokaz doživljene socijalne isključenosti te stoga poziva na poboljšanje mjerila uočene socijalne isključenosti kako bi se bolje razumjeli razlozi socijalne isključenosti i koje skupine su posebno pogođene;

| 45. | priznaje da su države članice odgovorne za postizanje ciljeva Europa 2020., u skladu s načelom supsidijarnosti, a EU ih podržava u njihovim aktivnostima; smatra da taj proces ima potencija da, uz pomoć stručne revizije i širenjem najbolje prakse, podrži države članice u provedbi neophodnih strukturnih reformi, povećanju fleksibilnosti tržišta rada i osiguravanju uvjeta da bi poduzetnici mogli otvarati radna mjesta; međutim, naglašava važnost pravovremenog djelovanja države članice jer bi izostanak djelovanja imao ozbiljne posljedice diljem EU-a; poziva na uključivanje nacionalnih parlamenata, lokalnih i regionalnih vlasti u osmišljavanje i provedbu nacionalnih programa reforme, između ostalog i mehanizmima upravljanja na više razina; |
| --- | --- |

45.

priznaje da su države članice odgovorne za postizanje ciljeva Europa 2020., u skladu s načelom supsidijarnosti, a EU ih podržava u njihovim aktivnostima; smatra da taj proces ima potencija da, uz pomoć stručne revizije i širenjem najbolje prakse, podrži države članice u provedbi neophodnih strukturnih reformi, povećanju fleksibilnosti tržišta rada i osiguravanju uvjeta da bi poduzetnici mogli otvarati radna mjesta; međutim, naglašava važnost pravovremenog djelovanja države članice jer bi izostanak djelovanja imao ozbiljne posljedice diljem EU-a; poziva na uključivanje nacionalnih parlamenata, lokalnih i regionalnih vlasti u osmišljavanje i provedbu nacionalnih programa reforme, između ostalog i mehanizmima upravljanja na više razina;

| 46. | žali što je usvojeni višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020., s izdvajanjem proračunskih sredstava u iznosu od 960 milijardi EUR, predstavljao prvo neto smanjenje u proračunu EU-a dosad; smatra da VFO nije dostatan za pružanje pomoći u postizanju ciljeva zapošljavanja i socijalnih ciljeva strategije Europa 2020.; stoga smatra da je srednjoročni pregled VFO-a iznimno važan za preoblikovanje strateške orijentacije rashoda EU-a u smjeru gospodarskog oporavka s brojnim radnim mjestima; |
| --- | --- |

46.

žali što je usvojeni višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020., s izdvajanjem proračunskih sredstava u iznosu od 960 milijardi EUR, predstavljao prvo neto smanjenje u proračunu EU-a dosad; smatra da VFO nije dostatan za pružanje pomoći u postizanju ciljeva zapošljavanja i socijalnih ciljeva strategije Europa 2020.; stoga smatra da je srednjoročni pregled VFO-a iznimno važan za preoblikovanje strateške orijentacije rashoda EU-a u smjeru gospodarskog oporavka s brojnim radnim mjestima;

| 47. | podsjeća na ulogu Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja u nadzoru učinkovitog trošenja sredstava Europskog socijalnog fonda, posebice 20 % sredstava dostupnih za socijalnu uključenost i načina na koji su države članice djelotvorno iskoristile ova sredstva ulaganja u postizanju ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

47.

podsjeća na ulogu Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja u nadzoru učinkovitog trošenja sredstava Europskog socijalnog fonda, posebice 20 % sredstava dostupnih za socijalnu uključenost i načina na koji su države članice djelotvorno iskoristile ova sredstva ulaganja u postizanju ciljeva strategije Europa 2020.;

| 48. | naglašava potrebu za preciznijim praćenjem ciljeva zapošljavanja, smanjenja siromaštva te naobrazbe, i za ažurnijom izradom usporedive statistike; stoga poziva na dostavu ažuriranih podataka o nezaposlenosti i pokazatelja „rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti”, osobito na razini NUTS 3, kako bi se ocijenilo stvarno stanje na nacionalnim tržištima rada; |
| --- | --- |

48.

naglašava potrebu za preciznijim praćenjem ciljeva zapošljavanja, smanjenja siromaštva te naobrazbe, i za ažurnijom izradom usporedive statistike; stoga poziva na dostavu ažuriranih podataka o nezaposlenosti i pokazatelja „rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti”, osobito na razini NUTS 3, kako bi se ocijenilo stvarno stanje na nacionalnim tržištima rada;

| 49. | poziva Komisiju da postavi poseban cilj za zapošljavanje mladih i/ili posebne integrirane smjernice za zapošljavanje mladih u sklopu srednjoročnog pregleda strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisiju da postavi poseban cilj za zapošljavanje mladih i/ili posebne integrirane smjernice za zapošljavanje mladih u sklopu srednjoročnog pregleda strategije Europa 2020.;

| 50. | poziva na smisleno savjetovanje s civilnim društvom pored socijalnih partnera kako bi ono postalo sustavni element strategije Europa 2020. u svim fazama procesa; poziva Komisiju da izradi smjernice za taj postupak; |
| --- | --- |

50.

poziva na smisleno savjetovanje s civilnim društvom pored socijalnih partnera kako bi ono postalo sustavni element strategije Europa 2020. u svim fazama procesa; poziva Komisiju da izradi smjernice za taj postupak;

| 51. | naglašava da bi istinsko savjetovanje s dionicima civilnog društva ne samo povećalo demokratsku legitimnost procesa i vjerojatnost za prihvaćenost reformi među građanima te za uspješnost njihove provedbe, nego bi i osnažilo bazu dokaza za procjenu reformi; smatra da bi u tu svrhu Godišnja konvencija o siromaštvu i socijalnoj isključenosti trebala bi biti više usklađena s Europskim semestrom; |
| --- | --- |

51.

naglašava da bi istinsko savjetovanje s dionicima civilnog društva ne samo povećalo demokratsku legitimnost procesa i vjerojatnost za prihvaćenost reformi među građanima te za uspješnost njihove provedbe, nego bi i osnažilo bazu dokaza za procjenu reformi; smatra da bi u tu svrhu Godišnja konvencija o siromaštvu i socijalnoj isključenosti trebala bi biti više usklađena s Europskim semestrom;

| 52. | poziva Komisiju da uzme u obzir ishod tekuće javne rasprave prije nego objavi konkretne prijedloge za reviziju strategije na pola provedbenog razdoblja; jednako je ustrajan u tome da se o konačnoj odluci prije usvajanja mora savjetovati s Parlamentom |
| --- | --- |

52.

poziva Komisiju da uzme u obzir ishod tekuće javne rasprave prije nego objavi konkretne prijedloge za reviziju strategije na pola provedbenog razdoblja; jednako je ustrajan u tome da se o konačnoj odluci prije usvajanja mora savjetovati s Parlamentom

| 53. | poziva na jaku ambiciju za postizanje ciljeva koji se odnose na klimatske promjene i energetsku održivost jer su oni sastavni dio pametnog, održivog i uključivog rasta; |
| --- | --- |

53.

poziva na jaku ambiciju za postizanje ciljeva koji se odnose na klimatske promjene i energetsku održivost jer su oni sastavni dio pametnog, održivog i uključivog rasta;

| 54. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, parlamentima država članica i Europskom vijeću. |
| --- | --- |

54.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, parlamentima država članica i Europskom vijeću.

---

(1)  SL C 236 E, 12. 8. 2011., str. 57.

(2)  SL C 153 E, 31. 5. 2013., str. 57.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0010.

(4)  Eurostat, Tromjesečni pregled stanja zapošljavanja i socijalne situacije u EU-u, rujan 2014.

(5)  SL C 380 E, 11. 12. 2012., str. 81.

---

Srijeda, 26. studenog 2014.

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/27

---

P8_TA(2014)0063

Konferencija UN-a o klimatskim promjenama 2014. – COP 20 u Limi, u Peruu (1. – 12. prosinca 2014.)

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. studenoga 2014. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2014. – COP 20 u Limi, u Peruu (1. – 12. prosinca 2014.) (2014/2777(RSP))

(2016/C 289/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Protokol iz Kyota toj Okvirnoj konvenciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Protokol iz Kyota toj Okvirnoj konvenciji,

| — | uzimajući u obzir 13. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka UNFCCC-a (COP 13) i 3. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP3) održano na Baliju 2007. te Akcijski plan iz Balija (Odluka 1/COP 13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 13. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka UNFCCC-a (COP 13) i 3. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP3) održano na Baliju 2007. te Akcijski plan iz Balija (Odluka 1/COP 13),

| — | uzimajući u obzir 15. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka UNFCCC-a (COP 15) i 5. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP5) održano u Kopenhagenu, u Danskoj, od 7. do 18. prosinca 2009. te Sporazum iz Kopenhagena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 15. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka UNFCCC-a (COP 15) i 5. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP5) održano u Kopenhagenu, u Danskoj, od 7. do 18. prosinca 2009. te Sporazum iz Kopenhagena,

| — | uzimajući u obzir 16. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka UNFCCC-a (COP 16) i 6. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP6) održano u Cancúnu, u Meksiku, od 29. studenog do 10. prosinca 2010. te sporazume iz Cancúna, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 16. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka UNFCCC-a (COP 16) i 6. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP6) održano u Cancúnu, u Meksiku, od 29. studenog do 10. prosinca 2010. te sporazume iz Cancúna,

| — | uzimajući u obzir 17. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka UNFCCC-a (COP 17) i 7. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP7) održano u Durbanu, u Južnoj Africi, od 28. studenog do 9. prosinca 2011., a posebice odluke koje uključuju Durbansku platformu za poboljšano djelovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 17. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka UNFCCC-a (COP 17) i 7. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP7) održano u Durbanu, u Južnoj Africi, od 28. studenog do 9. prosinca 2011., a posebice odluke koje uključuju Durbansku platformu za poboljšano djelovanje,

| — | uzimajući u obzir 18. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka UNFCCC-a (COP 18) i 8. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP6) održano u Dohi, u Kataru, od 26. studenog do 8. prosinca 2012. te usvajanje Klimatskog dogovora iz Dohe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 18. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka UNFCCC-a (COP 18) i 8. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP6) održano u Dohi, u Kataru, od 26. studenog do 8. prosinca 2012. te usvajanje Klimatskog dogovora iz Dohe,

| — | uzimajući u obzir 19. zasjedanje konferencije stranaka UNFCCC-a (COP 19) i 9. zasjedanje konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP9) održano u Varšavi, u Poljskoj, od 11. do 23. studenog 2013. te uspostavu Varšavskog međunarodnog mehanizma za gubitke i štetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 19. zasjedanje konferencije stranaka UNFCCC-a (COP 19) i 9. zasjedanje konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP9) održano u Varšavi, u Poljskoj, od 11. do 23. studenog 2013. te uspostavu Varšavskog međunarodnog mehanizma za gubitke i štetu,

| — | uzimajući u obzir 20. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka UNFCCC-a (COP 20) i 10. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP10) koja će se održati u Limi, u Peruu, od 1. do 12. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 20. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka UNFCCC-a (COP 20) i 10. zasjedanje konferencije ugovornih stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP10) koja će se održati u Limi, u Peruu, od 1. do 12. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir klimatski i energetski paket EU-a iz prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir klimatski i energetski paket EU-a iz prosinca 2008.,

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 27. ožujka 2013. naslovljenu „Okvir za klimatske i energetske politike do 2030.” (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 27. ožujka 2013. naslovljenu „Okvir za klimatske i energetske politike do 2030.” (COM(2013)0169),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi uključivanja zrakoplovnih djelatnosti u sustav trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi uključivanja zrakoplovnih djelatnosti u sustav trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice (1),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 25. studenog 2009. o strategiji EU-a za konferenciju o klimatskim promjenama koja će se održati u Kopenhagenu (COP 15) (2), od 10. veljače 2010. o ishodu konferencije UN-a o klimatskim promjenama održane u Kopenhagenu (COP 15) (3), od 25. studenog 2010. o konferenciji o klimatskim promjenama koja će se održati u Cancúnu (COP 16) (4), i od 16. studenog 2011. o konferenciji o klimatskim promjenama koja će se održati u Durbanu (COP 17) (5), od 22. studenog 2012. o konferenciji o klimatskim promjenama koja će se održati u Dohi, u Kataru (COP 18) (6) te od 23. listopada 2013. o konferenciji o klimatskim promjenama koja će se održati u Varšavi, u Poljskoj (COP 19) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 25. studenog 2009. o strategiji EU-a za konferenciju o klimatskim promjenama koja će se održati u Kopenhagenu (COP 15) (2), od 10. veljače 2010. o ishodu konferencije UN-a o klimatskim promjenama održane u Kopenhagenu (COP 15) (3), od 25. studenog 2010. o konferenciji o klimatskim promjenama koja će se održati u Cancúnu (COP 16) (4), i od 16. studenog 2011. o konferenciji o klimatskim promjenama koja će se održati u Durbanu (COP 17) (5), od 22. studenog 2012. o konferenciji o klimatskim promjenama koja će se održati u Dohi, u Kataru (COP 18) (6) te od 23. listopada 2013. o konferenciji o klimatskim promjenama koja će se održati u Varšavi, u Poljskoj (COP 19) (7),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 4. veljače 2009. pod naslovom „2050.: budućnost počinje danas – Preporuke za buduću integriranu politiku EU-a na području klimatskih promjena” (8), rezoluciju od 15. ožujka 2012. o Planu za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika u 2050. (9) te od 5. veljače 2014. o okviru za energetske i klimatske politike do 2030. godine (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 4. veljače 2009. pod naslovom „2050.: budućnost počinje danas – Preporuke za buduću integriranu politiku EU-a na području klimatskih promjena” (8), rezoluciju od 15. ožujka 2012. o Planu za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika u 2050. (9) te od 5. veljače 2014. o okviru za energetske i klimatske politike do 2030. godine (10),

| — | uzimajući u obzir Savjetodavnu komunikaciju Komisije od 26. ožujka 2013. naslovljenu „Međunarodni sporazum o klimatskim promjenama za 2015.: oblikovanje međunarodne klimatske politike nakon 2020.” (SWD(2013)0097), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Savjetodavnu komunikaciju Komisije od 26. ožujka 2013. naslovljenu „Međunarodni sporazum o klimatskim promjenama za 2015.: oblikovanje međunarodne klimatske politike nakon 2020.” (SWD(2013)0097),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. ožujka 2012. o mjerama nakon COP 17/CMP7, zaključke Vijeća od 15. svibnja 2012. o „financijskim sredstvima za borbu protiv klimatskih promjena – brzi početak financiranja”, zaključke Vijeća od 18. srpnja 2011. i zaključke Vijeća od 24. lipnja 2013. o klimatskoj diplomaciji EU-a te zaključke Vijeća od 15. listopada 2013. o obvezama EU-a i njegovih država članica koje se odnose na povećanu mobilizaciju sredstava za borbu protiv klimatskih promjena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. ožujka 2012. o mjerama nakon COP 17/CMP7, zaključke Vijeća od 15. svibnja 2012. o „financijskim sredstvima za borbu protiv klimatskih promjena – brzi početak financiranja”, zaključke Vijeća od 18. srpnja 2011. i zaključke Vijeća od 24. lipnja 2013. o klimatskoj diplomaciji EU-a te zaključke Vijeća od 15. listopada 2013. o obvezama EU-a i njegovih država članica koje se odnose na povećanu mobilizaciju sredstava za borbu protiv klimatskih promjena,

| — | uzimajući u obzir strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama iz travnja 2013. i prateći radni dokument službi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama iz travnja 2013. i prateći radni dokument službi,

| — | uzimajući u obzir sažeto izvješće Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) iz studenog 2012. naslovljeno „Izvješće o odstupanju emisija za 2012.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažeto izvješće Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) iz studenog 2012. naslovljeno „Izvješće o odstupanju emisija za 2012.”,

| — | uzimajući u obzir izvješća Svjetske banke naslovljena „Snizimo temperaturu: zašto svijet mora izbjeći porast temperature od 4 oC”, „Snizimo temperaturu: klimatski ekstremi, regionalne posljedice te razlozi za otpor” i „Pametan razvoj u pitanjima klime: koristi od klimatskog djelovanja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Svjetske banke naslovljena „Snizimo temperaturu: zašto svijet mora izbjeći porast temperature od 4 oC”, „Snizimo temperaturu: klimatski ekstremi, regionalne posljedice te razlozi za otpor” i „Pametan razvoj u pitanjima klime: koristi od klimatskog djelovanja”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Globalne komisije za gospodarstvo i klimu naslovljeno „Bolji rast, bolja klima: izvješće o novom klimatskom gospodarstvu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Globalne komisije za gospodarstvo i klimu naslovljeno „Bolji rast, bolja klima: izvješće o novom klimatskom gospodarstvu”,

| — | uzimajući u obzir tri izvješća radnih skupina u okviru 5. izvješća o procjeni (AR5) Međuvladina tijela za klimatske promjene (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) i njegovo objedinjeno izvješće, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tri izvješća radnih skupina u okviru 5. izvješća o procjeni (AR5) Međuvladina tijela za klimatske promjene (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) i njegovo objedinjeno izvješće,

| — | uzimajući u obzir poziv koji je glavni tajnik UN-a Ban Ki-Moon uputio čelnicima država da prisustvuju sastanku na vrhu u rujnu 2014., imajući u vidu preuzimanje jasnih obveza za daljnje djelovanje na području klimatskih promjena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poziv koji je glavni tajnik UN-a Ban Ki-Moon uputio čelnicima država da prisustvuju sastanku na vrhu u rujnu 2014., imajući u vidu preuzimanje jasnih obveza za daljnje djelovanje na području klimatskih promjena,

| — | uzimajući u obzir Bilten o stakleničkim plinovima Svjetske meteorološke organizacije br. 10 od 9. rujna 2014. te ishod sastanka Social PreCOP o klimatskim promjenama održanog u Venezueli od 4. do 7. studenog 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bilten o stakleničkim plinovima Svjetske meteorološke organizacije br. 10 od 9. rujna 2014. te ishod sastanka Social PreCOP o klimatskim promjenama održanog u Venezueli od 4. do 7. studenog 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da klimatske promjene predstavljaju hitnu i moguće nepovratnu prijetnju za ljudska društva, biološku raznolikost i za planet te stoga zahtijevaju da se sve stranke njima pozabave na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

A.

budući da klimatske promjene predstavljaju hitnu i moguće nepovratnu prijetnju za ljudska društva, biološku raznolikost i za planet te stoga zahtijevaju da se sve stranke njima pozabave na međunarodnoj razini;

| B. | budući da klimatske promjene predstavljaju nezapamćenu prijetnju za biosferu, dostupnost i zalihe hrane i vode, posebno za siromašne na većini kontinenata, te za zdravlje, sredstva za život i gospodarski razvoj diljem svijeta; budući da zbog događaja povezanih s klimatskim promjenama može doći do destabilizacije zajednica i društava te oni mogu biti uzrok problematičnih migracijskih tokova i okidač tenzija i sukoba; |
| --- | --- |

B.

budući da klimatske promjene predstavljaju nezapamćenu prijetnju za biosferu, dostupnost i zalihe hrane i vode, posebno za siromašne na većini kontinenata, te za zdravlje, sredstva za život i gospodarski razvoj diljem svijeta; budući da zbog događaja povezanih s klimatskim promjenama može doći do destabilizacije zajednica i društava te oni mogu biti uzrok problematičnih migracijskih tokova i okidač tenzija i sukoba;

| C. | budući da su posljednjih desetljeća klimatske promjene prouzročile učinak na prirodne i ljudske sustave na svim kontinentima i u oceanima; budući da se u mnogim regijama zbog promjena u količini padalina ili topljenja snijega i leda mijenjaju i hidrološki sustavi, što utječe na vodne resurse u pogledu količine i kvalitete; budući da se gotovo u cijelom svijetu zbog klimatskih promjena i dalje smanjuju ledenjaci, što utječe na oborinske vode i vodne resurse nizvodno; |
| --- | --- |

C.

budući da su posljednjih desetljeća klimatske promjene prouzročile učinak na prirodne i ljudske sustave na svim kontinentima i u oceanima; budući da se u mnogim regijama zbog promjena u količini padalina ili topljenja snijega i leda mijenjaju i hidrološki sustavi, što utječe na vodne resurse u pogledu količine i kvalitete; budući da se gotovo u cijelom svijetu zbog klimatskih promjena i dalje smanjuju ledenjaci, što utječe na oborinske vode i vodne resurse nizvodno;

| D. | budući da klimatske promjene utječu i na floru i faunu planeta; budući da su mnoge kopnene, slatkovodne i morske vrste kao odgovor na klimatske promjene koje su u tijeku promijenile svoje geografsko područje, sezonske aktivnosti, selidbene obrasce i brojnost te su se promijenile i interakcije među vrstama; |
| --- | --- |

D.

budući da klimatske promjene utječu i na floru i faunu planeta; budući da su mnoge kopnene, slatkovodne i morske vrste kao odgovor na klimatske promjene koje su u tijeku promijenile svoje geografsko područje, sezonske aktivnosti, selidbene obrasce i brojnost te su se promijenile i interakcije među vrstama;

| E. | budući da je prema znanstvenim dokazima iznesenima u izvješćima radnih skupina za 2014. u okviru 5. izvješća o procjeni (AR5) Međuvladina tijela za klimatske promjene (IPCC) zagrijavanje klimatskog sustava nedvojbeno; klimatske se promjene događaju, a ljudske aktivnosti glavni su uzrok zabilježenog zagrijavanja od sredine 20. stoljeća; rasprostranjene i znatne posljedice klimatskih promjena već su jasno vidljive u prirodnim i ljudskim sustavima na svim kontinentima i u svim oceanima; trajne emisije stakleničkih plinova prouzročit će daljnje zagrijavanje i promjene na površini zemlje, u atmosferi i oceanima na svim krajevima svijeta; sve će zemlje, neovisno o svojem bogatstvu, biti pogođene posljedicama klimatskih promjena; u razdoblju od 2000. do 2010. globalne emisije stakleničkih plinova bile su najviše u ljudskoj povijesti; ako se ne poduzmu znatne mjere za ublažavanje emisija stakleničkih plinova, prosječna globalna temperatura vjerojatno će do kraja stoljeća biti i do 5_ oC viša; budući da se u zaključcima Međuvladina tijela za klimatske promjene navodi da postoje ozbiljni rizici od klimatskih promjena koji se nerazmjerno povećavaju uz rast temperature između 1 i 2 oC; |
| --- | --- |

E.

budući da je prema znanstvenim dokazima iznesenima u izvješćima radnih skupina za 2014. u okviru 5. izvješća o procjeni (AR5) Međuvladina tijela za klimatske promjene (IPCC) zagrijavanje klimatskog sustava nedvojbeno; klimatske se promjene događaju, a ljudske aktivnosti glavni su uzrok zabilježenog zagrijavanja od sredine 20. stoljeća; rasprostranjene i znatne posljedice klimatskih promjena već su jasno vidljive u prirodnim i ljudskim sustavima na svim kontinentima i u svim oceanima; trajne emisije stakleničkih plinova prouzročit će daljnje zagrijavanje i promjene na površini zemlje, u atmosferi i oceanima na svim krajevima svijeta; sve će zemlje, neovisno o svojem bogatstvu, biti pogođene posljedicama klimatskih promjena; u razdoblju od 2000. do 2010. globalne emisije stakleničkih plinova bile su najviše u ljudskoj povijesti; ako se ne poduzmu znatne mjere za ublažavanje emisija stakleničkih plinova, prosječna globalna temperatura vjerojatno će do kraja stoljeća biti i do 5_ oC viša; budući da se u zaključcima Međuvladina tijela za klimatske promjene navodi da postoje ozbiljni rizici od klimatskih promjena koji se nerazmjerno povećavaju uz rast temperature između 1 i 2 oC;

| F. | budući da prema zaključcima 5. izvješća o procjeni Međuvladina tijela za klimatske promjene preostali globalni proračun ugljika nakon 2011. iznosi 1 010 gigatona CO2 želi li se ostvariti cilj zadržavanja rasta prosječne globalne temperature ispod 2 oC, budući da razina trenutnih godišnjih globalnih emisija iznosi otprilike 36 gigatona CO2, što znači da će se globalni proračun ugljika sukladan s ciljem od 2 oC iscrpiti za 28 godina ako emisije ostanu na sadašnjoj razini; |
| --- | --- |

F.

budući da prema zaključcima 5. izvješća o procjeni Međuvladina tijela za klimatske promjene preostali globalni proračun ugljika nakon 2011. iznosi 1 010 gigatona CO2 želi li se ostvariti cilj zadržavanja rasta prosječne globalne temperature ispod 2 oC, budući da razina trenutnih godišnjih globalnih emisija iznosi otprilike 36 gigatona CO2, što znači da će se globalni proračun ugljika sukladan s ciljem od 2 oC iscrpiti za 28 godina ako emisije ostanu na sadašnjoj razini;

| G. | budući da je međunarodno dogovoreni cilj ograničavanja globalnog zagrijavanja na manje od 2 oC i dalje izuzetno važan; budući da se u petom izvješću Međuvladinog tijela za klimatske promjene jasno navodi da do 2050. trebamo slijediti „agresivno” ublažavanje radi sprečavanja porasta globalne temperature za više od 2 oC; budući da je Parlament pozvao da cilj sporazuma za 2015. bude postupno ukidanje globalnih emisija ugljika do 2050., te budući da je za postizanje tog cilja sukladno tome potrebno hitno doseći vrhunac emisije stakleničkih plinova, a zatim uspostaviti stalan trend njezina smanjivanja; budući da nema naznaka tog vrhunca i da je koncentracija stakleničkih plinova u atmosferi u 2013. rasla brže nego u bilo kojoj drugoj godini nakon 1984.; |
| --- | --- |

G.

budući da je međunarodno dogovoreni cilj ograničavanja globalnog zagrijavanja na manje od 2 oC i dalje izuzetno važan; budući da se u petom izvješću Međuvladinog tijela za klimatske promjene jasno navodi da do 2050. trebamo slijediti „agresivno” ublažavanje radi sprečavanja porasta globalne temperature za više od 2 oC; budući da je Parlament pozvao da cilj sporazuma za 2015. bude postupno ukidanje globalnih emisija ugljika do 2050., te budući da je za postizanje tog cilja sukladno tome potrebno hitno doseći vrhunac emisije stakleničkih plinova, a zatim uspostaviti stalan trend njezina smanjivanja; budući da nema naznaka tog vrhunca i da je koncentracija stakleničkih plinova u atmosferi u 2013. rasla brže nego u bilo kojoj drugoj godini nakon 1984.;

| H. | budući da je Europska unija svoje emisije u 2012. smanjila za 19 % u odnosu na 1990. u skladu s Protokolom iz Kyota, dok je istodobno njezin BDP porastao za više od 45 % te je kao posljedica njezin prosječni intenzitet emisija između 1990. i 2012. gotovo prepolovljen, a emisije po glavi stanovnika smanjene su za 25 % te iznose 9 tona CO2e (uključujući sve plinove i sve izvore emisija, osim ponora); budući da bi to trebalo uzeti u obzir u raspravama o klimatskim ciljevima do 2020. i za pripremu ambicioznih ciljeva za 2030.; |
| --- | --- |

H.

budući da je Europska unija svoje emisije u 2012. smanjila za 19 % u odnosu na 1990. u skladu s Protokolom iz Kyota, dok je istodobno njezin BDP porastao za više od 45 % te je kao posljedica njezin prosječni intenzitet emisija između 1990. i 2012. gotovo prepolovljen, a emisije po glavi stanovnika smanjene su za 25 % te iznose 9 tona CO2e (uključujući sve plinove i sve izvore emisija, osim ponora); budući da bi to trebalo uzeti u obzir u raspravama o klimatskim ciljevima do 2020. i za pripremu ambicioznih ciljeva za 2030.;

| I. | budući da mnoge zemlje iz različitih razloga poduzimaju korake prema ozelenjivanju gospodarstva u industrijskim i energetskim sektorima, uključujući zaštitu klime, pomanjkanje resursa i njihovu učinkovitost, sigurnost opskrbe energijom, inovacije i konkurentnost; budući da se prema podacima Međunarodne agencije za energiju razina svjetskih emisija CO2 2012. povećala na rekordnu razinu, a prema Međuvladinom tijelu za klimatske promjene nastavlja se rast prosječnih globalnih temperatura površine i razine mora; |
| --- | --- |

I.

budući da mnoge zemlje iz različitih razloga poduzimaju korake prema ozelenjivanju gospodarstva u industrijskim i energetskim sektorima, uključujući zaštitu klime, pomanjkanje resursa i njihovu učinkovitost, sigurnost opskrbe energijom, inovacije i konkurentnost; budući da se prema podacima Međunarodne agencije za energiju razina svjetskih emisija CO2 2012. povećala na rekordnu razinu, a prema Međuvladinom tijelu za klimatske promjene nastavlja se rast prosječnih globalnih temperatura površine i razine mora;

| J. | budući da se prema izvješću naslovljenom „Međunarodna energetska perspektiva za 2014.” predviđa porast svjetske potražnje za energijom od 56 % između 2010. i 2040 (11). te bi zadovoljavanje te potražnje dovelo do znatnih povećanja emisija CO2; budući da će se većina povećane potražnje i porasta emisija ostvariti u gospodarstvima u razvoju; budući da su prema podacima MMF-a diljem svijeta postojale subvencije za fosilna goriva u vrijednosti od 1,9 bilijuna USD, sa SAD-om, Kinom i Rusijom kao glavnim davateljima subvencija koje obuhvaćaju otprilike pola tog iznosa (12); |
| --- | --- |

J.

budući da se prema izvješću naslovljenom „Međunarodna energetska perspektiva za 2014.” predviđa porast svjetske potražnje za energijom od 56 % između 2010. i 2040 (11). te bi zadovoljavanje te potražnje dovelo do znatnih povećanja emisija CO2; budući da će se većina povećane potražnje i porasta emisija ostvariti u gospodarstvima u razvoju; budući da su prema podacima MMF-a diljem svijeta postojale subvencije za fosilna goriva u vrijednosti od 1,9 bilijuna USD, sa SAD-om, Kinom i Rusijom kao glavnim davateljima subvencija koje obuhvaćaju otprilike pola tog iznosa (12);

| K. | budući da su ukupne antropogene emisije stakleničkih plinova od 1970. do 2010. nastavile rasti, pri čemu se apsolutni rast po desetljeću povećao krajem tog razdoblja; budući da emisije CO2 nastale izgaranjem fosilnih goriva i industrijskim procesima čine oko 78 % ukupnog povećanja emisija stakleničkih plinova od 1970. do 2010., uz sličan postotak njihova udjela u razdoblju 2000. – 2010.; |
| --- | --- |

K.

budući da su ukupne antropogene emisije stakleničkih plinova od 1970. do 2010. nastavile rasti, pri čemu se apsolutni rast po desetljeću povećao krajem tog razdoblja; budući da emisije CO2 nastale izgaranjem fosilnih goriva i industrijskim procesima čine oko 78 % ukupnog povećanja emisija stakleničkih plinova od 1970. do 2010., uz sličan postotak njihova udjela u razdoblju 2000. – 2010.;

| L. | budući da su dva najveća svjetska proizvođača stakleničkih plinova, Kina i SAD, nedavno ojačala svoju klimatsku politiku i počela rasprave u vezi s ukidanjem fosilnih goriva; budući da se EU obvezao na plan kojim bi se do 2050. postiglo smanjenje emisija stakleničkih plinova od najmanje 80 %; |
| --- | --- |

L.

budući da su dva najveća svjetska proizvođača stakleničkih plinova, Kina i SAD, nedavno ojačala svoju klimatsku politiku i počela rasprave u vezi s ukidanjem fosilnih goriva; budući da se EU obvezao na plan kojim bi se do 2050. postiglo smanjenje emisija stakleničkih plinova od najmanje 80 %;

| M. | budući da u Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama još uvijek nije priznata ključna uloga reforme subvencija za fosilna goriva, unatoč tome što bi njihovo ukidanje donijelo veliku korist za klimu u smislu smanjenja globalnih troškova stabilizacije koncentracije stakleničkih plinova i preusmjeravanja gospodarstava s aktivnosti s visokim emisijama ugljika; budući da bi to moglo donijeti znatne ekološke i zdravstvene koristi kao što su smanjenje lokalnog onečišćenja zraka, manje zastoja u prometu, prometnih nesreća i oštećenja prometnica te može pružiti dodatne poticaje za ulaganje u energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju te održivo upravljanje resursima; |
| --- | --- |

M.

budući da u Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama još uvijek nije priznata ključna uloga reforme subvencija za fosilna goriva, unatoč tome što bi njihovo ukidanje donijelo veliku korist za klimu u smislu smanjenja globalnih troškova stabilizacije koncentracije stakleničkih plinova i preusmjeravanja gospodarstava s aktivnosti s visokim emisijama ugljika; budući da bi to moglo donijeti znatne ekološke i zdravstvene koristi kao što su smanjenje lokalnog onečišćenja zraka, manje zastoja u prometu, prometnih nesreća i oštećenja prometnica te može pružiti dodatne poticaje za ulaganje u energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju te održivo upravljanje resursima;

| N. | budući da Svjetska banka (13) tvrdi da bi suprotstavljanje klimatskim promjenama rezultiralo dodatnim godišnjim rastom BDP-a do najviše 2,6 bilijarde USD (1,9 bilijarde EUR) do 2030. godine; budući da bi primjenjivanje inovacija povezanih s klimom u energetskom i industrijskom sektoru, posebno na području energetske učinkovitosti, predstavljalo prednost za Europu kao ranog ponuđača na rastućem svjetskom tržištu roba i usluga povezanih s energijom, otvaranjem radnih mjesta, poticanjem gospodarskog rasta, povećavanjem energetske neovisnosti te osiguravanjem pristupačnih cijena energije za sve uz istodobno rješavanje problema energetskog siromaštva te ublažavanje klimatskih promjena i ostvarenje napretka prema održivom gospodarstvu; |
| --- | --- |

N.

budući da Svjetska banka (13) tvrdi da bi suprotstavljanje klimatskim promjenama rezultiralo dodatnim godišnjim rastom BDP-a do najviše 2,6 bilijarde USD (1,9 bilijarde EUR) do 2030. godine; budući da bi primjenjivanje inovacija povezanih s klimom u energetskom i industrijskom sektoru, posebno na području energetske učinkovitosti, predstavljalo prednost za Europu kao ranog ponuđača na rastućem svjetskom tržištu roba i usluga povezanih s energijom, otvaranjem radnih mjesta, poticanjem gospodarskog rasta, povećavanjem energetske neovisnosti te osiguravanjem pristupačnih cijena energije za sve uz istodobno rješavanje problema energetskog siromaštva te ublažavanje klimatskih promjena i ostvarenje napretka prema održivom gospodarstvu;

| O. | budući da se ponovnim korištenjem i recikliranjem materijala doprinosi smanjenju emisija stakleničkih plinova, ali i konkurentnom kružnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

O.

budući da se ponovnim korištenjem i recikliranjem materijala doprinosi smanjenju emisija stakleničkih plinova, ali i konkurentnom kružnom gospodarstvu;

| P. | budući da se ciljevi politika u vezi s klimatskim promjenama mogu postići samo promjenom općeg smjera razvoja prema ekološkoj održivosti i u razvijenim zemljama i u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

P.

budući da se ciljevi politika u vezi s klimatskim promjenama mogu postići samo promjenom općeg smjera razvoja prema ekološkoj održivosti i u razvijenim zemljama i u zemljama u razvoju;

| Q. | budući da potpora zemljama u razvoju kako bi se one mogle prilagoditi klimatskim promjenama i ublažiti ih mora biti dio globalnog djelovanja; |
| --- | --- |

Q.

budući da potpora zemljama u razvoju kako bi se one mogle prilagoditi klimatskim promjenama i ublažiti ih mora biti dio globalnog djelovanja;

| R. | budući da je izazov povezan s financiranjem borbe protiv klimatskih promjena neodvojiv od širih izazova povezanih s financiranjem održivog globalnog razvoja; |
| --- | --- |

R.

budući da je izazov povezan s financiranjem borbe protiv klimatskih promjena neodvojiv od širih izazova povezanih s financiranjem održivog globalnog razvoja;

| S. | budući da su osjetni rezultati u rješavanju klimatskih izazova ključni za ostvarivanje velikog broja ciljeva EU-a u politikama na području okoliša, razvoja, humanitarne pomoći i smanjenja rizika od katastrofa, gospodarstva, sigurnosti, ljudskih prava te vanjskoj politici, a također i za dugoročnu perspektivu migracijskih tokova prema EU-u koji se mogu kontrolirati; |
| --- | --- |

S.

budući da su osjetni rezultati u rješavanju klimatskih izazova ključni za ostvarivanje velikog broja ciljeva EU-a u politikama na području okoliša, razvoja, humanitarne pomoći i smanjenja rizika od katastrofa, gospodarstva, sigurnosti, ljudskih prava te vanjskoj politici, a također i za dugoročnu perspektivu migracijskih tokova prema EU-u koji se mogu kontrolirati;

| T. | budući da je u planu razvoja za razdoblje nakon 2015. naglasak stavljen na održivost radi pomoći pri rješavanju globalnih problema kao što su siromaštvo, nejednakost, zdravlje, sigurnost opskrbe hranom i vodom; |
| --- | --- |

T.

budući da je u planu razvoja za razdoblje nakon 2015. naglasak stavljen na održivost radi pomoći pri rješavanju globalnih problema kao što su siromaštvo, nejednakost, zdravlje, sigurnost opskrbe hranom i vodom;

| U. | budući da se predviđa da će se tijekom 21. stoljeća uslijed klimatskih promjena povećati raseljavanje ljudi; budući da se opasnost od raseljavanja povećava kad stanovništvu nedostaje zemlja, osnovne prehrambene namirnice ili smještaj; budući da se očekuje da će učinak klimatskih promjena na kritičnu infrastrukturu i teritorijalni integritet mnogih država utjecati na politiku nacionalne sigurnosti i teritorijalnog integriteta malih otočnih država i država s velikim obalnim područjima; budući da raseljavanje prouzročeno klimatskim promjenama može neizravno povećati opasnost od nasilnih sukoba u obliku građanskih ratova i nasilja među skupinama; |
| --- | --- |

U.

budući da se predviđa da će se tijekom 21. stoljeća uslijed klimatskih promjena povećati raseljavanje ljudi; budući da se opasnost od raseljavanja povećava kad stanovništvu nedostaje zemlja, osnovne prehrambene namirnice ili smještaj; budući da se očekuje da će učinak klimatskih promjena na kritičnu infrastrukturu i teritorijalni integritet mnogih država utjecati na politiku nacionalne sigurnosti i teritorijalnog integriteta malih otočnih država i država s velikim obalnim područjima; budući da raseljavanje prouzročeno klimatskim promjenama može neizravno povećati opasnost od nasilnih sukoba u obliku građanskih ratova i nasilja među skupinama;

| V. | budući da se predviđa da će tijekom 21. stoljeća učinci klimatskih promjena usporiti gospodarski rast, otežati smanjenje siromaštva, dodatno narušiti sigurnost opskrbe hranom te produžiti postojeće i stvoriti nove zamke siromaštva; budući da se očekuje da će učinci klimatskih promjena povećati siromaštvo u većini zemalja u razvoju te stvoriti nova siromašna područja u zemljama s porastom nejednakosti, kako u razvijenim zemljama tako i u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

V.

budući da se predviđa da će tijekom 21. stoljeća učinci klimatskih promjena usporiti gospodarski rast, otežati smanjenje siromaštva, dodatno narušiti sigurnost opskrbe hranom te produžiti postojeće i stvoriti nove zamke siromaštva; budući da se očekuje da će učinci klimatskih promjena povećati siromaštvo u većini zemalja u razvoju te stvoriti nova siromašna područja u zemljama s porastom nejednakosti, kako u razvijenim zemljama tako i u zemljama u razvoju;

| W. | budući da klimatske promjene predstavljaju golem i složen izazov na koji svijet mora hitno odgovoriti provođenjem korjenite promjene u pokušajima da ublaži klimatske promjene i prilagodi im se, kojom će se obuhvatiti sljedeće:






  — | sporazum na klimatskoj konferenciji u Parizu u prosincu 2015. (COP 21) o ambicioznom pravno obvezujućem međunarodnom sporazumu u pogledu klimatskog djelovanja nakon 2020. koji je usklađen s ciljem ograničenja zagrijavanja od 2 oC, dok se istodobno u okviru sporazuma poštuje pravo na pravedan i održiv razvoj; |
| --- | --- | --- |

W.

budući da klimatske promjene predstavljaju golem i složen izazov na koji svijet mora hitno odgovoriti provođenjem korjenite promjene u pokušajima da ublaži klimatske promjene i prilagodi im se, kojom će se obuhvatiti sljedeće:

—

sporazum na klimatskoj konferenciji u Parizu u prosincu 2015. (COP 21) o ambicioznom pravno obvezujućem međunarodnom sporazumu u pogledu klimatskog djelovanja nakon 2020. koji je usklađen s ciljem ograničenja zagrijavanja od 2 oC, dok se istodobno u okviru sporazuma poštuje pravo na pravedan i održiv razvoj;

| — | hitno jačanje i proširivanje postojećih mjera ograničavanja emisije stakleničkih plinova do 2020., ali i nakon toga; te |
| --- | --- |

—

hitno jačanje i proširivanje postojećih mjera ograničavanja emisije stakleničkih plinova do 2020., ali i nakon toga; te

| — | povećanje sredstava koja razvijene zemlje izdvajaju za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih, za razvoj i prijenos tehnologije te za izgradnju kapaciteta u zemljama u razvoju, u skladu s osnivanjem Zelenog klimatskog fonda i obvezivanjem na izdvajanje novih i dodatnih sredstava u iznosu od 100 milijardi USD godišnje do 2020. godine te istodobno povećanje službene razvojne pomoći kako bi se ispunila davno preuzeta obveza dostizanja razine od 0,7 % bruto nacionalnog dohotka razvijenih zemalja; |
| --- | --- |

—

povećanje sredstava koja razvijene zemlje izdvajaju za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih, za razvoj i prijenos tehnologije te za izgradnju kapaciteta u zemljama u razvoju, u skladu s osnivanjem Zelenog klimatskog fonda i obvezivanjem na izdvajanje novih i dodatnih sredstava u iznosu od 100 milijardi USD godišnje do 2020. godine te istodobno povećanje službene razvojne pomoći kako bi se ispunila davno preuzeta obveza dostizanja razine od 0,7 % bruto nacionalnog dohotka razvijenih zemalja;

Potreba za hitnim djelovanjem

| 1. | uviđa izuzetne razmjere i ozbiljnost prijetnji izazvanih klimatskim promjenama i izražava duboku zabrinutost zbog kontinuirano slabe međunarodne reakcije na izazov klimatskih promjena; izuzetno je zabrinut da se svijet nalazi na potpuno krivom putu u pogledu ograničavanja globalnog zagrijavanja na 2 oC i poziva vlade da radi postizanja tog cilja bez odgode poduzmu konkretne mjere protiv klimatskih promjena i usmjere napore na globalni sporazum u Parizu 2015.; |
| --- | --- |

1.

uviđa izuzetne razmjere i ozbiljnost prijetnji izazvanih klimatskim promjenama i izražava duboku zabrinutost zbog kontinuirano slabe međunarodne reakcije na izazov klimatskih promjena; izuzetno je zabrinut da se svijet nalazi na potpuno krivom putu u pogledu ograničavanja globalnog zagrijavanja na 2 oC i poziva vlade da radi postizanja tog cilja bez odgode poduzmu konkretne mjere protiv klimatskih promjena i usmjere napore na globalni sporazum u Parizu 2015.;

| 2. | napominje da, u skladu s nalazima 5. izvješća o procjeni Međuvladina tijela za klimatske promjene, raspoloživi globalni proračun ugljika nakon 2011., uz zadržavanje mogućnosti da porast prosječne globalne temperature ostane manji od 2 oC, iznosi 1 010 gigatona CO2; naglašava da sve zemlje moraju dati svoj doprinos te da će se odgađanjem povećati troškovi i smanjiti mogućnosti; |
| --- | --- |

2.

napominje da, u skladu s nalazima 5. izvješća o procjeni Međuvladina tijela za klimatske promjene, raspoloživi globalni proračun ugljika nakon 2011., uz zadržavanje mogućnosti da porast prosječne globalne temperature ostane manji od 2 oC, iznosi 1 010 gigatona CO2; naglašava da sve zemlje moraju dati svoj doprinos te da će se odgađanjem povećati troškovi i smanjiti mogućnosti;

| 3. | sa zabrinutošću primjećuje da će prema rezultatima najnovijih znanstvenih istraživanja Centra za istraživanje klimatskih promjena Tyndall emisije CO2 2014. doseći rekordnu razinu od 40 milijardi tona (godišnje) i da ukupne buduće emisije CO2 ne smiju premašiti 1 200 milijardi tona želimo li zadržati vjerojatnost od 66 % da će prosječno globalno zagrijavanje ostati ispod razine od 2 oC; |
| --- | --- |

3.

sa zabrinutošću primjećuje da će prema rezultatima najnovijih znanstvenih istraživanja Centra za istraživanje klimatskih promjena Tyndall emisije CO2 2014. doseći rekordnu razinu od 40 milijardi tona (godišnje) i da ukupne buduće emisije CO2 ne smiju premašiti 1 200 milijardi tona želimo li zadržati vjerojatnost od 66 % da će prosječno globalno zagrijavanje ostati ispod razine od 2 oC;

| 4. | naglašava da se sporazumom za 2015. treba ispuniti cilj smanjenja globalnih emisija kako bi se zadržala razina proračuna ugljika uz pomoć koje je cilj od 2 oC ostvariv i težiti postupnom ukidanju globalnih emisija ugljika do 2050.; |
| --- | --- |

4.

naglašava da se sporazumom za 2015. treba ispuniti cilj smanjenja globalnih emisija kako bi se zadržala razina proračuna ugljika uz pomoć koje je cilj od 2 oC ostvariv i težiti postupnom ukidanju globalnih emisija ugljika do 2050.;

| 5. | podsjeća da će se u procesu UNFCCC-a razmotriti mogućnost jačanja dugoročnog cilja postavljanjem ograničenja porasta temperature na 1,5 oC; |
| --- | --- |

5.

podsjeća da će se u procesu UNFCCC-a razmotriti mogućnost jačanja dugoročnog cilja postavljanjem ograničenja porasta temperature na 1,5 oC;

| 6. | ističe da prema izvješću o novom klimatsku gospodarstvu „Bolji rast, bolja klima” zemlje svih razina dohotka imaju priliku ostvariti dugotrajan gospodarski rast i pritom umanjiti golem rizik od klimatskih promjena; |
| --- | --- |

6.

ističe da prema izvješću o novom klimatsku gospodarstvu „Bolji rast, bolja klima” zemlje svih razina dohotka imaju priliku ostvariti dugotrajan gospodarski rast i pritom umanjiti golem rizik od klimatskih promjena;

| 7. | očekuje od novog sastava Komisije da preuzme proaktivnu ulogu u rješavanju globalne klimatske krize, uključujući dodatnim financiranjem na području borbe protiv klimatskih promjena; poziva Komisiju da jasno obznani da je izazov klimatskih promjena jedan od njezinih glavnih strateških prioriteta i da se organizira na način kojim će to odražavati na svim razinama i u svim sektorima u djelovanjima i politikama na domaćoj i vanjskoj razini, između ostalog ulaganjem u održivu poljoprivredu, u skladu s preporukama posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na hranu, i u održiv promet; |
| --- | --- |

7.

očekuje od novog sastava Komisije da preuzme proaktivnu ulogu u rješavanju globalne klimatske krize, uključujući dodatnim financiranjem na području borbe protiv klimatskih promjena; poziva Komisiju da jasno obznani da je izazov klimatskih promjena jedan od njezinih glavnih strateških prioriteta i da se organizira na način kojim će to odražavati na svim razinama i u svim sektorima u djelovanjima i politikama na domaćoj i vanjskoj razini, između ostalog ulaganjem u održivu poljoprivredu, u skladu s preporukama posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na hranu, i u održiv promet;

| 8. | ističe da se globalne politike u vezi s klimatskim promjenama temelje na Konferenciji UN-a o okolišu i razvoju (UNCED) održanoj 1992. te da su sastavni dio globalnih napora za promicanje održivog razvoja u cijelom svijetu; naglašava da se politike povezane s klimatskim promjenama moraju promatrati u tom širem kontekstu te u vezi s daljnjim radnjama koje se odnose na Konferenciju iz Rija, milenijske ciljeve razvoja program za razdoblje nakon 2015. godine; |
| --- | --- |

8.

ističe da se globalne politike u vezi s klimatskim promjenama temelje na Konferenciji UN-a o okolišu i razvoju (UNCED) održanoj 1992. te da su sastavni dio globalnih napora za promicanje održivog razvoja u cijelom svijetu; naglašava da se politike povezane s klimatskim promjenama moraju promatrati u tom širem kontekstu te u vezi s daljnjim radnjama koje se odnose na Konferenciju iz Rija, milenijske ciljeve razvoja program za razdoblje nakon 2015. godine;

Razvoj Durbanske platforme

| 9. | podsjeća na sažeti prikaz UN-ova sastanka na vrhu o klimi u kojem je glavni tajnik UN-a istaknuo da se mnogi vođe, iz svih regija i sa svih razina gospodarskog razvoja, zalažu za prestanak porasta emisija stakleničkih plinova prije 2020., za znatno smanjenje emisije nakon toga i za klimatsku neutralnost u drugoj polovici stoljeća; |
| --- | --- |

9.

podsjeća na sažeti prikaz UN-ova sastanka na vrhu o klimi u kojem je glavni tajnik UN-a istaknuo da se mnogi vođe, iz svih regija i sa svih razina gospodarskog razvoja, zalažu za prestanak porasta emisija stakleničkih plinova prije 2020., za znatno smanjenje emisije nakon toga i za klimatsku neutralnost u drugoj polovici stoljeća;

| 10. | očekuje od EU-a i njegovih država članica da preuzmu neke od glavnih konstruktivnih uloga na konferenciji COP 20 u Limi radi stvaranja potrebnih uvjeta za uspješan obvezujući globalni sporazum o klimi u Parizu 2015.; naglašava da je na svjetskim vladama kolektivna odgovornost, i prema budućim generacijama, za odgovarajuće klimatsko djelovanje; |
| --- | --- |

10.

očekuje od EU-a i njegovih država članica da preuzmu neke od glavnih konstruktivnih uloga na konferenciji COP 20 u Limi radi stvaranja potrebnih uvjeta za uspješan obvezujući globalni sporazum o klimi u Parizu 2015.; naglašava da je na svjetskim vladama kolektivna odgovornost, i prema budućim generacijama, za odgovarajuće klimatsko djelovanje;

| 11. | podsjeća da su se u Varšavi sve stranke suglasile s odlukom UNFCCC-a br. 1/CP.19 kojom se sve stranke pozivaju da započnu ili pojačaju domaće pripreme za svoje planirane nacionalne doprinose te da o njima izvijeste dovoljno vremena prije konferencije COP 21 (do prvog tromjesečja 2015. za stranke koje su spremne na to) na jasan i transparentan način koji će omogućiti razumijevanje planiranih nacionalnih doprinosa kao i njihovo kvantificiranje; poziva stranke da svoje planirane nacionalne doprinose osmisle tako da budu u skladu s proračunom ugljika koji će rezultirati ograničavanjem globalnog zagrijavanja proizašlog iz emisija ugljičnog dioksida na 2 oC i da osiguraju prestanak rasta svjetskih emisija što je prije moguće; |
| --- | --- |

11.

podsjeća da su se u Varšavi sve stranke suglasile s odlukom UNFCCC-a br. 1/CP.19 kojom se sve stranke pozivaju da započnu ili pojačaju domaće pripreme za svoje planirane nacionalne doprinose te da o njima izvijeste dovoljno vremena prije konferencije COP 21 (do prvog tromjesečja 2015. za stranke koje su spremne na to) na jasan i transparentan način koji će omogućiti razumijevanje planiranih nacionalnih doprinosa kao i njihovo kvantificiranje; poziva stranke da svoje planirane nacionalne doprinose osmisle tako da budu u skladu s proračunom ugljika koji će rezultirati ograničavanjem globalnog zagrijavanja proizašlog iz emisija ugljičnog dioksida na 2 oC i da osiguraju prestanak rasta svjetskih emisija što je prije moguće;

| 12. | poziva da se na konferenciji u Limi postigne dogovor o zahtjevima za davanje informacija unaprijed tako da doprinosi određeni na nacionalnoj razini budu transparentni, mjerljivi i usporedivi, te razlučivi prema vrsti doprinosa; nadalje poziva da se na konferenciji u Limi postigne dogovor o fazi procjene prije COP-a u Parizu kako bi se razmotrilo jesu li predloženi doprinosi određeni na nacionalnoj razini zajedno dovoljni za postizanje cilja „ispod 2 oC” te jesu li na pojedinačnoj razini pravedni; |
| --- | --- |

12.

poziva da se na konferenciji u Limi postigne dogovor o zahtjevima za davanje informacija unaprijed tako da doprinosi određeni na nacionalnoj razini budu transparentni, mjerljivi i usporedivi, te razlučivi prema vrsti doprinosa; nadalje poziva da se na konferenciji u Limi postigne dogovor o fazi procjene prije COP-a u Parizu kako bi se razmotrilo jesu li predloženi doprinosi određeni na nacionalnoj razini zajedno dovoljni za postizanje cilja „ispod 2 oC” te jesu li na pojedinačnoj razini pravedni;

| 13. | naglašava da bi zemlje koje su već započele s ostvarenjem cilja smanjenja emisija u cijelom gospodarstvu trebale nastaviti s još većim smanjenjem emisija, a da bi druge, osobito one koje proizvode najviše emisija i one s najvećim odgovornostima i mogućnostima, također trebale preuzeti ciljeve koji se odnose na cijelo gospodarstvo i kojima se utvrđuju kvote emisija i smanjuje intenzitet stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

13.

naglašava da bi zemlje koje su već započele s ostvarenjem cilja smanjenja emisija u cijelom gospodarstvu trebale nastaviti s još većim smanjenjem emisija, a da bi druge, osobito one koje proizvode najviše emisija i one s najvećim odgovornostima i mogućnostima, također trebale preuzeti ciljeve koji se odnose na cijelo gospodarstvo i kojima se utvrđuju kvote emisija i smanjuje intenzitet stakleničkih plinova;

| 14. | poziva na ponovno oživljavanje klimatske politike EU-a i na hitan dogovor o ambicioznim, obvezujućim ciljevima za smanjenje emisija, energetsku učinkovitost i upotrebu obnovljivih izvora energije, osim poljoprivrednih goriva štetnih za društvo i okoliš, do 2030., čime bi se dao zamah međunarodnim raspravama o klimi i što je u skladu s obvezom koju je EU preuzeo da do 2050. smanji emisije stakleničkih plinova na razinu između 80 i 95 % ispod one iz 1990. godine; |
| --- | --- |

14.

poziva na ponovno oživljavanje klimatske politike EU-a i na hitan dogovor o ambicioznim, obvezujućim ciljevima za smanjenje emisija, energetsku učinkovitost i upotrebu obnovljivih izvora energije, osim poljoprivrednih goriva štetnih za društvo i okoliš, do 2030., čime bi se dao zamah međunarodnim raspravama o klimi i što je u skladu s obvezom koju je EU preuzeo da do 2050. smanji emisije stakleničkih plinova na razinu između 80 i 95 % ispod one iz 1990. godine;

| 15. | ponavlja da će ambiciozan klimatski i energetski okvir za 2030. omogućiti EU-u da zauzme položaj ranog ponuđača na tržištu te bi se njime moglo potaknuti međunarodne partnere da u skladu s time ojačaju svoje ambicije; |
| --- | --- |

15.

ponavlja da će ambiciozan klimatski i energetski okvir za 2030. omogućiti EU-u da zauzme položaj ranog ponuđača na tržištu te bi se njime moglo potaknuti međunarodne partnere da u skladu s time ojačaju svoje ambicije;

| 16. | ističe da je Europski parlament pozvao Komisiju i države članice da u kontekstu okvira EU-a za 2030. postave obvezujući cilj smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % u odnosu na razine iz 1990., obvezujući cilj energetske učinkovitosti od 40 %, u skladu s istraživanjima o isplativom potencijalu energetske uštede, te obvezujući cilj proizvodnje barem 30 % energije iz ukupne konačne energetske potrošnje iz obnovljivih izvora energije; potiče države članice da u svojim aktualnim raspravama uzmu u obzir te ciljeve; |
| --- | --- |

16.

ističe da je Europski parlament pozvao Komisiju i države članice da u kontekstu okvira EU-a za 2030. postave obvezujući cilj smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % u odnosu na razine iz 1990., obvezujući cilj energetske učinkovitosti od 40 %, u skladu s istraživanjima o isplativom potencijalu energetske uštede, te obvezujući cilj proizvodnje barem 30 % energije iz ukupne konačne energetske potrošnje iz obnovljivih izvora energije; potiče države članice da u svojim aktualnim raspravama uzmu u obzir te ciljeve;

Elementi Sporazuma za 2015.

| 17. | ističe da sporazum za 2015. mora biti ambiciozan već od samog usvajanja u Parizu kako bi svijet ostao na putu prema ostvarenju cilja „ispod 2 oC” i poziva EU da u tu svrhu surađuje s međunarodnim partnerima; |
| --- | --- |

17.

ističe da sporazum za 2015. mora biti ambiciozan već od samog usvajanja u Parizu kako bi svijet ostao na putu prema ostvarenju cilja „ispod 2 oC” i poziva EU da u tu svrhu surađuje s međunarodnim partnerima;

| 18. | smatra da bi se na konferenciji u Limi trebali utvrditi glavni elementi sporazuma za 2015., korištenjem napretka postignutog tijekom 2014. u okviru Durbanske platforme i ponavlja da će ublažavanje, prilagodba, financijska sredstva za borbu protiv klimatskih promjena i način provedbe biti osnovni dijelovi sporazuma iz 2015.; |
| --- | --- |

18.

smatra da bi se na konferenciji u Limi trebali utvrditi glavni elementi sporazuma za 2015., korištenjem napretka postignutog tijekom 2014. u okviru Durbanske platforme i ponavlja da će ublažavanje, prilagodba, financijska sredstva za borbu protiv klimatskih promjena i način provedbe biti osnovni dijelovi sporazuma iz 2015.;

| 19. | poziva EU da uključi sve stranke u svoj rad na ambicioznom i pravednom sporazumu za 2015. koji je usklađen s najnovijim znanstvenim dostignućima i prilagodljiv novim znanstvenim spoznajama i promjenjivim okolnostima, kako bi ostao prikladan cilju i održiv i mnogo godina nakon 2020.; stoga naglašava potrebu za mehanizmom kojim će se omogućiti redovita procjena obveza ublažavanja klimatskih promjena, na temelju čega će stranke moći unaprijediti svoje predložene doprinose s obzirom na cilj „ispod 2 oC”, bez potrebe za ponovnim revidiranjem sporazuma; |
| --- | --- |

19.

poziva EU da uključi sve stranke u svoj rad na ambicioznom i pravednom sporazumu za 2015. koji je usklađen s najnovijim znanstvenim dostignućima i prilagodljiv novim znanstvenim spoznajama i promjenjivim okolnostima, kako bi ostao prikladan cilju i održiv i mnogo godina nakon 2020.; stoga naglašava potrebu za mehanizmom kojim će se omogućiti redovita procjena obveza ublažavanja klimatskih promjena, na temelju čega će stranke moći unaprijediti svoje predložene doprinose s obzirom na cilj „ispod 2 oC”, bez potrebe za ponovnim revidiranjem sporazuma;

| 20. | ističe potrebu za djelotvornim sustavom sukladnosti primjenjivim na sve stranke u okviru sporazuma za 2015.; naglašava da se sporazumom za 2015. mora promicati transparentnost i odgovornost uključivanjem zajedničkog sustava temeljenog na pravilima kojim su obuhvaćena pravila obračuna te načini praćenja, izvješćivanja i provjere; naglašava da bi se, na temelju iskustva stečenog iz Konvencije i njezina Protokola iz Kyota, pravila trebala razlikovati prema vrsti obveze koju je stranka odlučila preuzeti; |
| --- | --- |

20.

ističe potrebu za djelotvornim sustavom sukladnosti primjenjivim na sve stranke u okviru sporazuma za 2015.; naglašava da se sporazumom za 2015. mora promicati transparentnost i odgovornost uključivanjem zajedničkog sustava temeljenog na pravilima kojim su obuhvaćena pravila obračuna te načini praćenja, izvješćivanja i provjere; naglašava da bi se, na temelju iskustva stečenog iz Konvencije i njezina Protokola iz Kyota, pravila trebala razlikovati prema vrsti obveze koju je stranka odlučila preuzeti;

| 21. | smatra da bi se raspodjela zajedničkih napora trebala temeljiti na načelima jednakosti, s posebnim naglaskom na trenutačnoj i ukupnoj dosadašnjoj emisiji stakleničkih plinova i na mogućnostima, koje se mogu procijeniti, primjerice, uz pomoć podataka o BDP-u po stanovniku, indeksa ljudskog razvoja i siromaštva te podataka koji pokazuju koliko bi bilo teško smanjiti ili ograničiti emisije; napominje važnost napredovanja na području financiranja borbe protiv klimatskih promjena kako bi se poboljšao cjelokupni napredak prema novom sporazumu o klimi; |
| --- | --- |

21.

smatra da bi se raspodjela zajedničkih napora trebala temeljiti na načelima jednakosti, s posebnim naglaskom na trenutačnoj i ukupnoj dosadašnjoj emisiji stakleničkih plinova i na mogućnostima, koje se mogu procijeniti, primjerice, uz pomoć podataka o BDP-u po stanovniku, indeksa ljudskog razvoja i siromaštva te podataka koji pokazuju koliko bi bilo teško smanjiti ili ograničiti emisije; napominje važnost napredovanja na području financiranja borbe protiv klimatskih promjena kako bi se poboljšao cjelokupni napredak prema novom sporazumu o klimi;

Ambicije do 2020. i Protokol iz Kyota

| 22. | stavlja poseban naglasak na hitnu potrebu za ostvarenjem napretka u smanjenju golemog odstupanja između znanstvenih saznanja i trenutačnih obveza strana za razdoblje do 2020.; poziva one strane koje još nisu preuzele obveze da to učine; naglašava važnost uloge ostalih političkih mjera u smanjenju tog golemog odstupanja, uključujući energetsku učinkovitost, znatne energetske uštede, obnovljivu energiju, učinkovitost resursa i postupno smanjivanje fluorougljikovodika, postupno ukidanje subvencija za fosilna goriva te jačanje uloge određivanja opće cijene ugljika; |
| --- | --- |

22.

stavlja poseban naglasak na hitnu potrebu za ostvarenjem napretka u smanjenju golemog odstupanja između znanstvenih saznanja i trenutačnih obveza strana za razdoblje do 2020.; poziva one strane koje još nisu preuzele obveze da to učine; naglašava važnost uloge ostalih političkih mjera u smanjenju tog golemog odstupanja, uključujući energetsku učinkovitost, znatne energetske uštede, obnovljivu energiju, učinkovitost resursa i postupno smanjivanje fluorougljikovodika, postupno ukidanje subvencija za fosilna goriva te jačanje uloge određivanja opće cijene ugljika;

| 23. | poziva sve stranke, međunarodne organizacije, podnacionalne aktere i nevladine organizacije da, kako bi se smanjilo golemo odstupanje, hitno osmisle, ojačaju i provedu domaće politike i inicijative međunarodne suradnje, posebice nadovezujući se na inicijative utvrđene na UN-ovu sastanku na vrhu o klimi (poput Koalicije za klimu i čisti zrak) i na političke dijaloge na tehničkoj i političkoj razini u okviru UNFCCC-a u kojima se utvrđuju učinkovite prilike za klimu, razvoj i rast; |
| --- | --- |

23.

poziva sve stranke, međunarodne organizacije, podnacionalne aktere i nevladine organizacije da, kako bi se smanjilo golemo odstupanje, hitno osmisle, ojačaju i provedu domaće politike i inicijative međunarodne suradnje, posebice nadovezujući se na inicijative utvrđene na UN-ovu sastanku na vrhu o klimi (poput Koalicije za klimu i čisti zrak) i na političke dijaloge na tehničkoj i političkoj razini u okviru UNFCCC-a u kojima se utvrđuju učinkovite prilike za klimu, razvoj i rast;

| 24. | uzimajući u obzir znatan višak jedinica Protokola iz Kyota (jedinica AAU, CER i ERU) koji će se prenijeti na račune EU-a i država članica u drugom obvezujućem razdoblju Protokola iz Kyota, poziva EU i države članice da, u skladu s Odlukom 1/CMP.8 prema kojoj su stranke dužne do 2014. preispitati svoje obveze za drugo obvezujuće razdoblje, ponište određeni broj jedinica kako bi se uskladile s predviđenim stvarnim emisijama i s isplativom krivuljom domaćih u svrhu ostvarenja klimatskog cilja Unije za 2050.; |
| --- | --- |

24.

uzimajući u obzir znatan višak jedinica Protokola iz Kyota (jedinica AAU, CER i ERU) koji će se prenijeti na račune EU-a i država članica u drugom obvezujućem razdoblju Protokola iz Kyota, poziva EU i države članice da, u skladu s Odlukom 1/CMP.8 prema kojoj su stranke dužne do 2014. preispitati svoje obveze za drugo obvezujuće razdoblje, ponište određeni broj jedinica kako bi se uskladile s predviđenim stvarnim emisijama i s isplativom krivuljom domaćih u svrhu ostvarenja klimatskog cilja Unije za 2050.;

| 25. | sa zanimanjem iščekuje višestranu ocjenu napretka EU-a i nekoliko njezinih država članica, kao i drugih stranaka, u ostvarenju ciljeva smanjenja do 2020. na Konferenciji u Limi, što je dio postupka međunarodne procjene i revizije; smatra da je takva transparentnost nužna da bi sve stranke razumjele međusobne napore i izgradile međusobno povjerenje; |
| --- | --- |

25.

sa zanimanjem iščekuje višestranu ocjenu napretka EU-a i nekoliko njezinih država članica, kao i drugih stranaka, u ostvarenju ciljeva smanjenja do 2020. na Konferenciji u Limi, što je dio postupka međunarodne procjene i revizije; smatra da je takva transparentnost nužna da bi sve stranke razumjele međusobne napore i izgradile međusobno povjerenje;

| 26. | napominje da je EU na pravom putu u postizanju smanjenja emisija znatno ispod trenutnog cilja od 20 % i ponavlja da je EU ponudio da poveća svoj cilj smanjenja emisija na 30 % do 2020. ako se druge zemlje s visokim razinama emisije obvežu na postizanje sličnih ciljeva smanjenja; |
| --- | --- |

26.

napominje da je EU na pravom putu u postizanju smanjenja emisija znatno ispod trenutnog cilja od 20 % i ponavlja da je EU ponudio da poveća svoj cilj smanjenja emisija na 30 % do 2020. ako se druge zemlje s visokim razinama emisije obvežu na postizanje sličnih ciljeva smanjenja;

| 27. | pojašnjava da drugo obvezujuće razdoblje protokola iz Kyota, premda će biti ograničeno u svojem trajanju, treba shvatiti kao vrlo važan međukorak te stoga poziva sve strane, uključujući države članice EU-a, da brzo ratificiraju drugo obvezujuće razdoblje; |
| --- | --- |

27.

pojašnjava da drugo obvezujuće razdoblje protokola iz Kyota, premda će biti ograničeno u svojem trajanju, treba shvatiti kao vrlo važan međukorak te stoga poziva sve strane, uključujući države članice EU-a, da brzo ratificiraju drugo obvezujuće razdoblje;

| 28. | naglašava da se ponovnim korištenjem i recikliranjem može doprinijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova s obzirom na to da je upotreba sirovina znatan izvor emisija stakleničkih plinova; ponovno ističe važnost prelaska na kružno gospodarstvo s većim stopama recikliranja; |
| --- | --- |

28.

naglašava da se ponovnim korištenjem i recikliranjem može doprinijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova s obzirom na to da je upotreba sirovina znatan izvor emisija stakleničkih plinova; ponovno ističe važnost prelaska na kružno gospodarstvo s većim stopama recikliranja;

| 29. | napominje da EU mora ispuniti svoju ključnu ulogu u smanjenju emisija provedbom politika kojima bi se zaustavio razvoj nekonvencionalnih fosilnih goriva s pojačanim emisijama stakleničkih plinova, kao što su katranski pijesci; |
| --- | --- |

29.

napominje da EU mora ispuniti svoju ključnu ulogu u smanjenju emisija provedbom politika kojima bi se zaustavio razvoj nekonvencionalnih fosilnih goriva s pojačanim emisijama stakleničkih plinova, kao što su katranski pijesci;

| 30. | napominje da mnoge zemlje već pružaju dobar primjer kako se niskougljične razvojne strategije nadopunjuju s gospodarskim rastom; ističe da će se snažnim međunarodnim sporazumom potaknuti daljnje ambiciozno domaće djelovanje; |
| --- | --- |

30.

napominje da mnoge zemlje već pružaju dobar primjer kako se niskougljične razvojne strategije nadopunjuju s gospodarskim rastom; ističe da će se snažnim međunarodnim sporazumom potaknuti daljnje ambiciozno domaće djelovanje;

Financijska sredstva za borbu protiv klimatskih promjena

| 31. | podsjeća na obvezu Europske unije i njezinih država članica da pojačaju mobilizaciju sredstava za borbu protiv klimatskih promjena kako bi doprinijele obvezama Sporazuma iz Kopenhagena o nabavi sredstava za Zeleni klimatski fond i zajedno do 2020. mobilizirale 100 milijardi USD godišnje iz različitih izvora, javnih i privatnih, bilateralnih, multilateralnih, uključujući alternativne izvore financiranja; poziva ostale donatorske zemlje da učine ono što trebaju kako bi potakle daljnju mobilizaciju sredstava za borbu protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

31.

podsjeća na obvezu Europske unije i njezinih država članica da pojačaju mobilizaciju sredstava za borbu protiv klimatskih promjena kako bi doprinijele obvezama Sporazuma iz Kopenhagena o nabavi sredstava za Zeleni klimatski fond i zajedno do 2020. mobilizirale 100 milijardi USD godišnje iz različitih izvora, javnih i privatnih, bilateralnih, multilateralnih, uključujući alternativne izvore financiranja; poziva ostale donatorske zemlje da učine ono što trebaju kako bi potakle daljnju mobilizaciju sredstava za borbu protiv klimatskih promjena;

| 32. | zahtijeva da EU pristane na novi plan za povećanje predvidivih, novih i dodatnih sredstava, u skladu s postojećim obvezama, kako bi ostvario svoj udio u iznosu od 100 milijardi USD godišnje do 2020., te da uspostavi mehanizam kojim će se povećati odgovornost i olakšati praćenje; pozdravlja nedavno preuzete obveze izdvajanja sredstava za Zeleni klimatski fond i poziva druge zemlje da također daju svoj doprinos, kako bi sredstva koja će razvijene zemlje uplatiti u Zeleni klimatski fond u sljedeće tri godine iznosila 15 milijardi USD; |
| --- | --- |

32.

zahtijeva da EU pristane na novi plan za povećanje predvidivih, novih i dodatnih sredstava, u skladu s postojećim obvezama, kako bi ostvario svoj udio u iznosu od 100 milijardi USD godišnje do 2020., te da uspostavi mehanizam kojim će se povećati odgovornost i olakšati praćenje; pozdravlja nedavno preuzete obveze izdvajanja sredstava za Zeleni klimatski fond i poziva druge zemlje da također daju svoj doprinos, kako bi sredstva koja će razvijene zemlje uplatiti u Zeleni klimatski fond u sljedeće tri godine iznosila 15 milijardi USD;

| 33. | poziva države članice da svoje financijske doprinose daju dovoljno prije konferencija i da svoje izjave u vezi s financijskim sredstvima za borbu protiv klimatskih promjena bolje usklade s EU-om kako bi se olakšala komunikacija s trećim stranama o ukupnom doprinosu EU-a i ostvario najveći mogući pozitivan učinak na pregovore; ističe činjenicu da su financijske obveze preuzete na UN-ovu sastanku na vrhu predvođenom Ban Ki-moonom bile dobar znak i da su pozitivno utjecale na dojam koji EU ostavlja uoči pregovora u Limi; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice da svoje financijske doprinose daju dovoljno prije konferencija i da svoje izjave u vezi s financijskim sredstvima za borbu protiv klimatskih promjena bolje usklade s EU-om kako bi se olakšala komunikacija s trećim stranama o ukupnom doprinosu EU-a i ostvario najveći mogući pozitivan učinak na pregovore; ističe činjenicu da su financijske obveze preuzete na UN-ovu sastanku na vrhu predvođenom Ban Ki-moonom bile dobar znak i da su pozitivno utjecale na dojam koji EU ostavlja uoči pregovora u Limi;

| 34. | podsjeća da će možda biti potrebni inovativni financijski izvori kako bi se zajamčilo dostizanje cilja od 100 milijardi USD godišnje do 2020. i nakon toga te poziva nacije da u Limi razmotre moguće opcije; |
| --- | --- |

34.

podsjeća da će možda biti potrebni inovativni financijski izvori kako bi se zajamčilo dostizanje cilja od 100 milijardi USD godišnje do 2020. i nakon toga te poziva nacije da u Limi razmotre moguće opcije;

| 35. | ponovno poziva da se prihodi od tržišnih instrumenata za smanjivanje globalnih emisija iz zračnog i brodskog prometa iskoriste za financiranje međunarodne borbe protiv klimatskih promjena nakon 2020. i za Zeleni klimatski fond; smatra da bi EU trebao predložiti odgovarajuće i unaprijed definirano financiranje međunarodne borbe protiv klimatskih promjena za sporazum za 2015.; |
| --- | --- |

35.

ponovno poziva da se prihodi od tržišnih instrumenata za smanjivanje globalnih emisija iz zračnog i brodskog prometa iskoriste za financiranje međunarodne borbe protiv klimatskih promjena nakon 2020. i za Zeleni klimatski fond; smatra da bi EU trebao predložiti odgovarajuće i unaprijed definirano financiranje međunarodne borbe protiv klimatskih promjena za sporazum za 2015.;

| 36. | poziva države članice da se koriste
  dijelom prihoda ostvarenih
  na tržištima ugljika za financiranje borbe protiv klimatskih promjena i razvojnu pomoć u zemljama u razvoju; no ističe da se taj mehanizam suočava s velikim problemima budući da su se prihodi naglo smanjili istodobno s padom globalne cijene ugljika te u tom kontekstu smatra da treba poduzeti mjere kojima će sustav trgovanja emisijama (ETS) EU-a postati puno učinkovitiji,
  radi usklađivanja
  s predviđenim stvarnim emisijama i s troškovno učinkovitom krivuljom domaćih emisija u pogledu ostvarivanja klimatskih ciljeva EU-a do 2050. čime se mogu stvoriti znatni resursi koji bi trebali poslužiti za financiranje mjera ublažavanja i prilagodbe; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice da se koriste
  dijelom prihoda ostvarenih
  na tržištima ugljika za financiranje borbe protiv klimatskih promjena i razvojnu pomoć u zemljama u razvoju; no ističe da se taj mehanizam suočava s velikim problemima budući da su se prihodi naglo smanjili istodobno s padom globalne cijene ugljika te u tom kontekstu smatra da treba poduzeti mjere kojima će sustav trgovanja emisijama (ETS) EU-a postati puno učinkovitiji,
  radi usklađivanja
  s predviđenim stvarnim emisijama i s troškovno učinkovitom krivuljom domaćih emisija u pogledu ostvarivanja klimatskih ciljeva EU-a do 2050. čime se mogu stvoriti znatni resursi koji bi trebali poslužiti za financiranje mjera ublažavanja i prilagodbe;

| 37. | poziva EU i njegove države članice da jasno utvrde ulogu privatnog financiranja u kontekstu dodatnog povećanja sredstava te da istodobno priznaju da to ne može zamijeniti potrebu za javnim financiranjem, posebno prilagodbe, kako bi se naglasila potreba za transparentnim izvještavanjem i odgovornošću u pogledu takvog financiranja te kako bi se jamčila provedba relevantnih socijalnih i ekoloških zaštitnih mjera; |
| --- | --- |

37.

poziva EU i njegove države članice da jasno utvrde ulogu privatnog financiranja u kontekstu dodatnog povećanja sredstava te da istodobno priznaju da to ne može zamijeniti potrebu za javnim financiranjem, posebno prilagodbe, kako bi se naglasila potreba za transparentnim izvještavanjem i odgovornošću u pogledu takvog financiranja te kako bi se jamčila provedba relevantnih socijalnih i ekoloških zaštitnih mjera;

Prilagodba; gubitak i šteta

| 38. | poziva zemlje s najrazvijenijim gospodarstvima da iskoriste postojeću naprednu infrastrukturu za promicanje, jačanje i razvijanje održivog rasta i da se obvežu na potporu zemljama u razvoju u jačanju vlastitih kapaciteta da u budućnosti zajamče da se gospodarski rast u svim dijelovima svijeta ostvaruje bez dodatnih negativnih posljedica za okoliš; |
| --- | --- |

38.

poziva zemlje s najrazvijenijim gospodarstvima da iskoriste postojeću naprednu infrastrukturu za promicanje, jačanje i razvijanje održivog rasta i da se obvežu na potporu zemljama u razvoju u jačanju vlastitih kapaciteta da u budućnosti zajamče da se gospodarski rast u svim dijelovima svijeta ostvaruje bez dodatnih negativnih posljedica za okoliš;

| 39. | naglašava da je djelovanje usmjereno na prilagodbu klimatskim promjenama neizbježno potrebno te mora imati središnju ulogu u novom sporazumu; ističe da će trenutačno djelovanje u cilju smanjenja emisije stakleničkih plinova biti jeftinije za svjetsko gospodarstvo i nacionalna gospodarstva i da će se njime smanjiti trošak prilagodbe; poziva sve zemlje da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi predvidjele učinke klimatskih promjena, prilagodile se njima i reagirale u cilju zaštite svojih naroda, društava, gospodarstava i okoliša te postizanja održivog razvoja otpornog na klimatske promjene; primjećuje da reakcija na opasnosti povezane s klimatskim promjenama uključuje donošenje odluka u svijetu koji se mijenja uz stalnu neizvjesnost u pogledu ozbiljnosti i trenutka nastupanja učinaka klimatskih promjena te uz ograničenu učinkovitost prilagodbe; |
| --- | --- |

39.

naglašava da je djelovanje usmjereno na prilagodbu klimatskim promjenama neizbježno potrebno te mora imati središnju ulogu u novom sporazumu; ističe da će trenutačno djelovanje u cilju smanjenja emisije stakleničkih plinova biti jeftinije za svjetsko gospodarstvo i nacionalna gospodarstva i da će se njime smanjiti trošak prilagodbe; poziva sve zemlje da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi predvidjele učinke klimatskih promjena, prilagodile se njima i reagirale u cilju zaštite svojih naroda, društava, gospodarstava i okoliša te postizanja održivog razvoja otpornog na klimatske promjene; primjećuje da reakcija na opasnosti povezane s klimatskim promjenama uključuje donošenje odluka u svijetu koji se mijenja uz stalnu neizvjesnost u pogledu ozbiljnosti i trenutka nastupanja učinaka klimatskih promjena te uz ograničenu učinkovitost prilagodbe;

| 40. | podsjeća da su zemlje u razvoju, posebice najnerazvijenije zemlje i male otočne zemlje u razvoju, najmanje doprinijele povećanju koncentracije stakleničkih plinova u atmosferi, a najosjetljivije su na štetne učinke klimatskih promjena i imaju najmanju mogućnost prilagodbe; poziva sve zemlje koje to mogu učiniti da podrže najranjivije države u njihovim nastojanjima da se prilagode učincima klimatskih promjena i reagiraju na njih u cilju postizanja održivog razvoja otpornog na klimatske promjene i da potiču sklapanje sporazuma o jačanju nacionalnih procesa planiranja prilagodbe, financiranju borbe protiv klimatskih promjena, prijenosu tehnologije i izgradnji kapaciteta; |
| --- | --- |

40.

podsjeća da su zemlje u razvoju, posebice najnerazvijenije zemlje i male otočne zemlje u razvoju, najmanje doprinijele povećanju koncentracije stakleničkih plinova u atmosferi, a najosjetljivije su na štetne učinke klimatskih promjena i imaju najmanju mogućnost prilagodbe; poziva sve zemlje koje to mogu učiniti da podrže najranjivije države u njihovim nastojanjima da se prilagode učincima klimatskih promjena i reagiraju na njih u cilju postizanja održivog razvoja otpornog na klimatske promjene i da potiču sklapanje sporazuma o jačanju nacionalnih procesa planiranja prilagodbe, financiranju borbe protiv klimatskih promjena, prijenosu tehnologije i izgradnji kapaciteta;

| 41. | priznaje važnost koja je na posljednjim dvjema konferencijama COP pridana pitanju gubitka i štete u vezi s utjecajima klimatskih promjena u zemljama u razvoju i najnerazvijenijim zemljama koje su posebno osjetljive na negativne posljedice klimatskih promjena; napominje da je potrebno u potpunosti provesti odluke donesene u Varšavi i ponovno razmotriti ta pitanja u Limi; |
| --- | --- |

41.

priznaje važnost koja je na posljednjim dvjema konferencijama COP pridana pitanju gubitka i štete u vezi s utjecajima klimatskih promjena u zemljama u razvoju i najnerazvijenijim zemljama koje su posebno osjetljive na negativne posljedice klimatskih promjena; napominje da je potrebno u potpunosti provesti odluke donesene u Varšavi i ponovno razmotriti ta pitanja u Limi;

| 42. | naglašava potrebu jamčenja predvidljivosti financiranja borbe protiv klimatskih promjena za zemlje u razvoju kako bi im se pomoglo u naporima za prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje; u tom kontekstu naglašava da će zemlje koje daju svoj doprinos Zelenom klimatskom fondu trebati pojasniti kojim će se izvorima financiranja koristiti te kako će prikupiti ta sredstva s obzirom na to da bi se takvim informacijama jamčila predvidivost prihoda za zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

42.

naglašava potrebu jamčenja predvidljivosti financiranja borbe protiv klimatskih promjena za zemlje u razvoju kako bi im se pomoglo u naporima za prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje; u tom kontekstu naglašava da će zemlje koje daju svoj doprinos Zelenom klimatskom fondu trebati pojasniti kojim će se izvorima financiranja koristiti te kako će prikupiti ta sredstva s obzirom na to da bi se takvim informacijama jamčila predvidivost prihoda za zemlje u razvoju;

| 43. | uviđa poteškoće pri razdvajanju klimatskih i razvojnih aktivnosti te njihovih brojnih sinergija na državnoj razini, no ustraje u tome da je vjerodostojno i transparentno ocjenjivanje pridržavanja pravila o dodatnim sredstvima i dalje moguće; |
| --- | --- |

43.

uviđa poteškoće pri razdvajanju klimatskih i razvojnih aktivnosti te njihovih brojnih sinergija na državnoj razini, no ustraje u tome da je vjerodostojno i transparentno ocjenjivanje pridržavanja pravila o dodatnim sredstvima i dalje moguće;

| 44. | žali zbog toga što je unatoč povećanju sredstava za aktivnosti ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe istima, ono zasjenjeno činjenicom da većina vlada, uključujući i vlade razvijenih zemalja, još uvijek aktivno subvencionira proizvodnju i potrošnju fosilnih goriva; |
| --- | --- |

44.

žali zbog toga što je unatoč povećanju sredstava za aktivnosti ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe istima, ono zasjenjeno činjenicom da većina vlada, uključujući i vlade razvijenih zemalja, još uvijek aktivno subvencionira proizvodnju i potrošnju fosilnih goriva;

| 45. | ističe da je potrebno temeljiti klimatsko djelovanje na uključivim pristupima kojima se poštuju načela rodne jednakosti i prava te početi rješavati pitanje učinaka klimatskih promjena, posebno kako bi se pružila potpora siromašnim i marginaliziranim pojedincima i zajednicama; |
| --- | --- |

45.

ističe da je potrebno temeljiti klimatsko djelovanje na uključivim pristupima kojima se poštuju načela rodne jednakosti i prava te početi rješavati pitanje učinaka klimatskih promjena, posebno kako bi se pružila potpora siromašnim i marginaliziranim pojedincima i zajednicama;

Sektor upotrebe zemljišta

| 46. | naglašava da je u skladu s nalazima Međuvladina tijela za klimatske promjene upotreba zemljišta (poljoprivrednog, šumskog i drugog) jedan od najizloženijih i najosjetljivijih segmenata naših gospodarstava, no istodobno ima znatan i isplativ potencijal za ublažavanje klimatskih promjena i jačanje otpornosti; napominje da je važno da sve stranke u svoje nacionalne doprinose uključe zemljišnu komponentu s odgovarajućom zajedničkom metrijom kako bi se pratio mjerljivi napredak k ostvarenju nekoliko međusobno povezanih ciljeva (npr. ublažavanje, produktivnost i otpornost) te kako bi se o njemu izvješćivalo i kako bi ga se provjeravalo; ističe činjenicu da bi se sporazumom trebao postaviti sveobuhvatni okvir obračuna za emisije i uklanjanje stakleničkih plinova koji nastaju zbog upotrebe zemljišta; |
| --- | --- |

46.

naglašava da je u skladu s nalazima Međuvladina tijela za klimatske promjene upotreba zemljišta (poljoprivrednog, šumskog i drugog) jedan od najizloženijih i najosjetljivijih segmenata naših gospodarstava, no istodobno ima znatan i isplativ potencijal za ublažavanje klimatskih promjena i jačanje otpornosti; napominje da je važno da sve stranke u svoje nacionalne doprinose uključe zemljišnu komponentu s odgovarajućom zajedničkom metrijom kako bi se pratio mjerljivi napredak k ostvarenju nekoliko međusobno povezanih ciljeva (npr. ublažavanje, produktivnost i otpornost) te kako bi se o njemu izvješćivalo i kako bi ga se provjeravalo; ističe činjenicu da bi se sporazumom trebao postaviti sveobuhvatni okvir obračuna za emisije i uklanjanje stakleničkih plinova koji nastaju zbog upotrebe zemljišta;

| 47. | naglašava da se treba posebno pobrinuti za sigurnost opskrbe hranom i ishrane osjetljivog stanovništva suočenog s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

47.

naglašava da se treba posebno pobrinuti za sigurnost opskrbe hranom i ishrane osjetljivog stanovništva suočenog s klimatskim promjenama;

Međunarodni zračni i pomorski promet

| 48. | ponovno ukazuje na važnost pomorskog i zračnog prometa u kontekstu smanjenja emisija stakleničkih plinova i potrebu za brzim napretkom i težnjom da i Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodna organizacija za civilno zrakoplovstvo postignu zadovoljavajuće i pravovremene rezultate, u skladu s opsegom i hitnošću klimatskog izazova; |
| --- | --- |

48.

ponovno ukazuje na važnost pomorskog i zračnog prometa u kontekstu smanjenja emisija stakleničkih plinova i potrebu za brzim napretkom i težnjom da i Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodna organizacija za civilno zrakoplovstvo postignu zadovoljavajuće i pravovremene rezultate, u skladu s opsegom i hitnošću klimatskog izazova;

Klimatska diplomacija

| 49. | naglašava da je u tom kontekstu bitno da Europska unija, kao važan dionik, nastupi jednoglasno na Konferenciji te da traži ostvarenje napretka u sklapanju međunarodnog sporazuma i ostane ujedinjena u tom pogledu; poziva države članice da učinkovito usklade svoja stajališta sa stajalištem EU-a; naglašava da Europska unija mora izvršiti pritisak na stranke koje nisu usklađene s ciljem od 2 oC; poziva izaslanstvo EU-a da istakne one obveze koje su ostale vlade preuzele potpisivanjem Protokola iz Kyota; |
| --- | --- |

49.

naglašava da je u tom kontekstu bitno da Europska unija, kao važan dionik, nastupi jednoglasno na Konferenciji te da traži ostvarenje napretka u sklapanju međunarodnog sporazuma i ostane ujedinjena u tom pogledu; poziva države članice da učinkovito usklade svoja stajališta sa stajalištem EU-a; naglašava da Europska unija mora izvršiti pritisak na stranke koje nisu usklađene s ciljem od 2 oC; poziva izaslanstvo EU-a da istakne one obveze koje su ostale vlade preuzele potpisivanjem Protokola iz Kyota;

| 50. | poziva države članice da započnu intenzivnu diplomatsku suradnju sa zemljama partnerima kako bi se unaprijedio položaj EU-a u pregovorima, u suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom, među ostalim i preko Mreže za zelenu diplomaciju; |
| --- | --- |

50.

poziva države članice da započnu intenzivnu diplomatsku suradnju sa zemljama partnerima kako bi se unaprijedio položaj EU-a u pregovorima, u suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom, među ostalim i preko Mreže za zelenu diplomaciju;

| 51. | pozdravlja činjenicu da se na UN-ovu sastanku na vrhu o klimi održanom u New Yorku 23. rujna 2014. prvi put nakon Kopenhagena raspravljalo o klimatskim promjenama, a prisustvovalo mu je više od 130 predsjednika i premijera te brojni akteri iz civilnog društva i iz sektora poduzeća; posebno pozdravlja najave za konkretno djelovanje kojim vođe planiraju smanjiti emisije, ulagati u čistu energiju i niskougljični rast, podržati određivanje cijene ugljika i doprinijeti financiranju borbe protiv klimatskih promjena; naglašava da će provedba obveza koje su vođe preuzeli u New Yorku biti ključna za održavanje zamaha ususret konferencijama u Limi i Parizu; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja činjenicu da se na UN-ovu sastanku na vrhu o klimi održanom u New Yorku 23. rujna 2014. prvi put nakon Kopenhagena raspravljalo o klimatskim promjenama, a prisustvovalo mu je više od 130 predsjednika i premijera te brojni akteri iz civilnog društva i iz sektora poduzeća; posebno pozdravlja najave za konkretno djelovanje kojim vođe planiraju smanjiti emisije, ulagati u čistu energiju i niskougljični rast, podržati određivanje cijene ugljika i doprinijeti financiranju borbe protiv klimatskih promjena; naglašava da će provedba obveza koje su vođe preuzeli u New Yorku biti ključna za održavanje zamaha ususret konferencijama u Limi i Parizu;

| 52. | smatra da vjerodostojnost EU-a u kontekstu pregovora o klimi ovisi o ambicioznosti djelovanja unutar EU-a; |
| --- | --- |

52.

smatra da vjerodostojnost EU-a u kontekstu pregovora o klimi ovisi o ambicioznosti djelovanja unutar EU-a;

| 53. | naglašava da bi se sveobuhvatnim planom za razdoblje nakon 2015. trebala ojačati obveza međunarodne zajednice na održivi razvoj te da bi se trebale podržati međunarodne obveze i ciljevi, uključujući one povezane s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

53.

naglašava da bi se sveobuhvatnim planom za razdoblje nakon 2015. trebala ojačati obveza međunarodne zajednice na održivi razvoj te da bi se trebale podržati međunarodne obveze i ciljevi, uključujući one povezane s klimatskim promjenama;

| 54. | ističe da je konferencija COP 21 jedinstvena prilika za rješavanje pitanja klimatskih promjena i stvaranje poveznice s radom UN-a na razvojnom planu za razdoblje nakon 2015. godine te s pripremama za konferenciju koja će se održati u ožujku 2015. o Okviru iz Hyogoa za smanjenje rizika od katastrofa; poziva na pojačano diplomatsko djelovanje EU-a na području klime kako bi se ti procesi povezali radi dosljednog i ambicioznog pristupanja ciljevima održivog razvoja; |
| --- | --- |

54.

ističe da je konferencija COP 21 jedinstvena prilika za rješavanje pitanja klimatskih promjena i stvaranje poveznice s radom UN-a na razvojnom planu za razdoblje nakon 2015. godine te s pripremama za konferenciju koja će se održati u ožujku 2015. o Okviru iz Hyogoa za smanjenje rizika od katastrofa; poziva na pojačano diplomatsko djelovanje EU-a na području klime kako bi se ti procesi povezali radi dosljednog i ambicioznog pristupanja ciljevima održivog razvoja;

Industrija i konkurentnost

| 55. | zabrinut je zbog povećanja svjetskih emisija CO2 u 2013., prema podacima Međunarodne agencije za energiju, unatoč smanjenju emisija u Europi i Sjedinjenim Američkim Državama; stoga predlaže da se razmotri preuzimanje diferenciranih obveza kako bi svaka država doprinijela svjetskim naporima u području industrijske i energetske politike; poziva na bolju upotrebu tehnologija, kao što su svemirski sateliti, za točno prikupljanje podataka o emisijama i temperaturama, kao i na transparentnu suradnju i razmjenu informacija među državama; |
| --- | --- |

55.

zabrinut je zbog povećanja svjetskih emisija CO2 u 2013., prema podacima Međunarodne agencije za energiju, unatoč smanjenju emisija u Europi i Sjedinjenim Američkim Državama; stoga predlaže da se razmotri preuzimanje diferenciranih obveza kako bi svaka država doprinijela svjetskim naporima u području industrijske i energetske politike; poziva na bolju upotrebu tehnologija, kao što su svemirski sateliti, za točno prikupljanje podataka o emisijama i temperaturama, kao i na transparentnu suradnju i razmjenu informacija među državama;

| 56. | ističe da bi Europa trebala povećati prisutnost svojih ekološki prihvatljivih tehnologija na tržištu, uključujući one u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija, obnovljivih energija, inovativnih i učinkovitih tehnologija niske emisije te posebice energetski učinkovitih tehnologija; naglašava da bi se stabilnim međunarodnim pravnim okvirom potaknula ulaganja u smanjenje emisija ugljika, energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju te bi se otvorile nove prilike za poduzeća u EU-u koja predvode u tim sektorima; napominje da se inovativnim održivim ulaganjima ostvaruje rast i otvaraju radna mjesta; |
| --- | --- |

56.

ističe da bi Europa trebala povećati prisutnost svojih ekološki prihvatljivih tehnologija na tržištu, uključujući one u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija, obnovljivih energija, inovativnih i učinkovitih tehnologija niske emisije te posebice energetski učinkovitih tehnologija; naglašava da bi se stabilnim međunarodnim pravnim okvirom potaknula ulaganja u smanjenje emisija ugljika, energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju te bi se otvorile nove prilike za poduzeća u EU-u koja predvode u tim sektorima; napominje da se inovativnim održivim ulaganjima ostvaruje rast i otvaraju radna mjesta;

| 57. | smatra da bi se ambicioznim i pravno obvezujućim međunarodnim sporazumom doprinijelo rješavanju problema izmještanja emisija ugljika i konkurentnosti relevantnih sektora te posebice energetski intenzivnih sektora; |
| --- | --- |

57.

smatra da bi se ambicioznim i pravno obvezujućim međunarodnim sporazumom doprinijelo rješavanju problema izmještanja emisija ugljika i konkurentnosti relevantnih sektora te posebice energetski intenzivnih sektora;

Istraživanje i inovacije

| 58. | naglašava da su razvoj i uvođenje održivih naprednih tehnologija ključni za borbu s klimatskim promjenama te istovremeno i za uvjeravanje partnera EU-a diljem svijeta da je smanjenje emisija izvedivo uz povećanje konkurentnosti i broja radnih mjesta; |
| --- | --- |

58.

naglašava da su razvoj i uvođenje održivih naprednih tehnologija ključni za borbu s klimatskim promjenama te istovremeno i za uvjeravanje partnera EU-a diljem svijeta da je smanjenje emisija izvedivo uz povećanje konkurentnosti i broja radnih mjesta;

| 59. | poziva na međunarodnu obvezu na povećanje ulaganja u istraživanje i razvoj održivih naprednih tehnologija u relevantnim sektorima; smatra da je ključno da EU služi kao primjer ostalima usmjeravajući izdatke za istraživanje u demonstraciju inovativnih tehnologija koje su klimatski prihvatljive i energetski učinkovite te da razvije blisku znanstvenu suradnju u tom području s međunarodnim partnerima poput zemalja skupine BRIC i SAD-a; |
| --- | --- |

59.

poziva na međunarodnu obvezu na povećanje ulaganja u istraživanje i razvoj održivih naprednih tehnologija u relevantnim sektorima; smatra da je ključno da EU služi kao primjer ostalima usmjeravajući izdatke za istraživanje u demonstraciju inovativnih tehnologija koje su klimatski prihvatljive i energetski učinkovite te da razvije blisku znanstvenu suradnju u tom području s međunarodnim partnerima poput zemalja skupine BRIC i SAD-a;

Energetska politika

| 60. | pozdravlja nedavne poteze vlada SAD-a i Kine u vezi s klimatskim djelovanjem i njihovom spremnošću da preuzmu važniju ulogu u svjetskim naporima za suočavanje s klimatskim promjenama; izražava žaljenje zbog toga što neke razvijene zemlje nastavljaju povećavati svoje emisije po glavi stanovnika; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja nedavne poteze vlada SAD-a i Kine u vezi s klimatskim djelovanjem i njihovom spremnošću da preuzmu važniju ulogu u svjetskim naporima za suočavanje s klimatskim promjenama; izražava žaljenje zbog toga što neke razvijene zemlje nastavljaju povećavati svoje emisije po glavi stanovnika;

| 61. | primjećuje da cijene različitih izvora energije igraju važnu ulogu u određivanju ponašanja tržišnih aktera, uključujući i industriju i potrošače, te primjećuje da nemogućnost trenutnog okvira međunarodne politike da u potpunosti internalizira vanjske troškove potiče neodržive obrasce potrošnje; nadalje ponavlja da bi svjetsko tržište ugljičnog dioksida s dovoljno visokom tržišnom cijenom predstavljalo čvrstu osnovu za postizanje znatnih smanjenja emisija i jednakih prilika za industriju; poziva EU i njegove partnere da u skoroj budućnosti pronađu najučinkovitiji način za poticanje veza između sustava EU-a za trgovanje emisijama i drugih sustava trgovanja usmjerenih na svjetsko tržište ugljika, kako bi se osigurala veća raznolikost mogućnosti smanjenja emisija, veće tržište i likvidnost, transparentnost te konačno učinkovitije dodjeljivanje sredstava za energetski sektor i industriju; |
| --- | --- |

61.

primjećuje da cijene različitih izvora energije igraju važnu ulogu u određivanju ponašanja tržišnih aktera, uključujući i industriju i potrošače, te primjećuje da nemogućnost trenutnog okvira međunarodne politike da u potpunosti internalizira vanjske troškove potiče neodržive obrasce potrošnje; nadalje ponavlja da bi svjetsko tržište ugljičnog dioksida s dovoljno visokom tržišnom cijenom predstavljalo čvrstu osnovu za postizanje znatnih smanjenja emisija i jednakih prilika za industriju; poziva EU i njegove partnere da u skoroj budućnosti pronađu najučinkovitiji način za poticanje veza između sustava EU-a za trgovanje emisijama i drugih sustava trgovanja usmjerenih na svjetsko tržište ugljika, kako bi se osigurala veća raznolikost mogućnosti smanjenja emisija, veće tržište i likvidnost, transparentnost te konačno učinkovitije dodjeljivanje sredstava za energetski sektor i industriju;

| 62. | poziva na bližu suradnju Vijeća, Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje kako bi se omogućilo EU-u da jedinstveno nastupa prema međunarodnim organizacijama, poput Međunarodne agencije za energiju (IEA), Međunarodne agencije za obnovljivu energiju (IRENA), Međunarodnog partnerstva za suradnju u području energetske učinkovitosti (IPEEC) i Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA), čime bi dobila aktivniju i utjecajniju ulogu, posebice u poticanju politika kojima se podupiru održiva energija, energetska učinkovitost i energetska sigurnost; |
| --- | --- |

62.

poziva na bližu suradnju Vijeća, Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje kako bi se omogućilo EU-u da jedinstveno nastupa prema međunarodnim organizacijama, poput Međunarodne agencije za energiju (IEA), Međunarodne agencije za obnovljivu energiju (IRENA), Međunarodnog partnerstva za suradnju u području energetske učinkovitosti (IPEEC) i Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA), čime bi dobila aktivniju i utjecajniju ulogu, posebice u poticanju politika kojima se podupiru održiva energija, energetska učinkovitost i energetska sigurnost;

| 63. | poziva Komisiju i države članice da, pod vodstvom Komisije, uz pristup usmjeren na djelovanje i nadzor u okviru Europskog semestra, bez odgode donesu konkretne mjere za postupno ukidanje svih ekološki štetnih subvencija do 2020., uključujući subvencije za fosilna goriva; uz to poziva na međunarodno usklađenu provedbu cilja dogovorenog na sastanku na vrhu G20 u Pittsburghu, to jest postupno ukidanje subvencija za fosilna goriva koje su prema podacima Međunarodne agencije za energiju iznosile 544 milijarde USD na svjetskoj razini u 2012., a čime bi se znatno smanjile emisije CO2 i pomoglo smanjiti javni deficit u mnogim zemljama; pozdravlja namjeru skupine G-20 iznesenu u Sankt Peterburgu da se uspostavi sustav stručnog ocjenjivanja postupnog ukidanja subvencija za fosilna goriva; žali zbog nedostatka napretka u konkretnim mjerama usmjerenim na provedbu ovog cilja; poziva na reviziju mehanizma čistog razvoja (CDM) s posebnim naglaskom na sprečavanje negativnih utjecaja projekata u sklopu tog mehanizma o ljudskim pravima, o sigurnosti opskrbe hranom i o okolišu; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisiju i države članice da, pod vodstvom Komisije, uz pristup usmjeren na djelovanje i nadzor u okviru Europskog semestra, bez odgode donesu konkretne mjere za postupno ukidanje svih ekološki štetnih subvencija do 2020., uključujući subvencije za fosilna goriva; uz to poziva na međunarodno usklađenu provedbu cilja dogovorenog na sastanku na vrhu G20 u Pittsburghu, to jest postupno ukidanje subvencija za fosilna goriva koje su prema podacima Međunarodne agencije za energiju iznosile 544 milijarde USD na svjetskoj razini u 2012., a čime bi se znatno smanjile emisije CO2 i pomoglo smanjiti javni deficit u mnogim zemljama; pozdravlja namjeru skupine G-20 iznesenu u Sankt Peterburgu da se uspostavi sustav stručnog ocjenjivanja postupnog ukidanja subvencija za fosilna goriva; žali zbog nedostatka napretka u konkretnim mjerama usmjerenim na provedbu ovog cilja; poziva na reviziju mehanizma čistog razvoja (CDM) s posebnim naglaskom na sprečavanje negativnih utjecaja projekata u sklopu tog mehanizma o ljudskim pravima, o sigurnosti opskrbe hranom i o okolišu;

| 64. | žali što potencijal energetskih ušteda nije primjereno uzet u obzir ni međunarodno ni u EU-u; ističe činjenicu da se energetskim uštedama omogućuje otvaranje radnih mjesta, gospodarska ušteda i sigurnost opskrbe energijom, povećanje konkurentnosti i smanjenje emisija te da su uštede ključ odvajanja emisija od gospodarskog rasta; poziva EU da usmjeri napore na davanje više pozornosti i poduzimanje više mjera u vezi s energetskim uštedama u međunarodnim pregovorima, bez obzira na to raspravlja li se o prijenosu tehnologije, razvojnim planovima za zemlje u razvoju ili financijskoj pomoći; ističe da EU i države članice moraju zacrtati i ostvariti ambiciozne ciljeve energetske učinkovitosti kako bi zadržali kredibilitet; naglašava važnost smanjenja rasipanja energije u građevinskom i prometnom sektoru, u električnim instalacijama u kućanstvima i kućanskim aparatima, u cilju maksimiziranja uštede energije i energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

64.

žali što potencijal energetskih ušteda nije primjereno uzet u obzir ni međunarodno ni u EU-u; ističe činjenicu da se energetskim uštedama omogućuje otvaranje radnih mjesta, gospodarska ušteda i sigurnost opskrbe energijom, povećanje konkurentnosti i smanjenje emisija te da su uštede ključ odvajanja emisija od gospodarskog rasta; poziva EU da usmjeri napore na davanje više pozornosti i poduzimanje više mjera u vezi s energetskim uštedama u međunarodnim pregovorima, bez obzira na to raspravlja li se o prijenosu tehnologije, razvojnim planovima za zemlje u razvoju ili financijskoj pomoći; ističe da EU i države članice moraju zacrtati i ostvariti ambiciozne ciljeve energetske učinkovitosti kako bi zadržali kredibilitet; naglašava važnost smanjenja rasipanja energije u građevinskom i prometnom sektoru, u električnim instalacijama u kućanstvima i kućanskim aparatima, u cilju maksimiziranja uštede energije i energetske učinkovitosti;

| 65. | naglašava potrebu za uvođenjem i primjenom prometnih sustava s niskom potrošnjom energije te sustava na bazi vodika; |
| --- | --- |

65.

naglašava potrebu za uvođenjem i primjenom prometnih sustava s niskom potrošnjom energije te sustava na bazi vodika;

Fluorougljikovodici i Protokol iz Montreala

| 66. | poziva stranke da razmotre mehanizme glasovanja i odlučivanja u okviru uspješnog Protokola iz Montreala, njegove različite pristupe odgovornostima, kao i mehanizme provedbe i sankcija te financiranje kao primjer koji bi se mogao primijeniti i u okviru UNFCCC-a; poziva EU da pojača napore kako bi se reguliralo postupno globalno smanjenje fluorougljikovodika u okviru Protokola iz Montreala; |
| --- | --- |

66.

poziva stranke da razmotre mehanizme glasovanja i odlučivanja u okviru uspješnog Protokola iz Montreala, njegove različite pristupe odgovornostima, kao i mehanizme provedbe i sankcija te financiranje kao primjer koji bi se mogao primijeniti i u okviru UNFCCC-a; poziva EU da pojača napore kako bi se reguliralo postupno globalno smanjenje fluorougljikovodika u okviru Protokola iz Montreala;

| 67. | ponavlja da je EU usvojio ambiciozno zakonodavstvo o postupnom smanjivanju fluorougljikovodika za 79 % do 2030. s obzirom na to da su ekološke alternative široko dostupne i njihov se potencijal treba u potpunosti iskoristiti; napominje da smanjenje uporabe fluorougljikovodika predstavlja lako ostvarivu priliku za poduzimanje djelovanja za ublažavanje štete u i izvan EU-a te poziva EU da se aktivno uključi u olakšavanje djelovanja usmjerenih na fluorougljikovodike na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

67.

ponavlja da je EU usvojio ambiciozno zakonodavstvo o postupnom smanjivanju fluorougljikovodika za 79 % do 2030. s obzirom na to da su ekološke alternative široko dostupne i njihov se potencijal treba u potpunosti iskoristiti; napominje da smanjenje uporabe fluorougljikovodika predstavlja lako ostvarivu priliku za poduzimanje djelovanja za ublažavanje štete u i izvan EU-a te poziva EU da se aktivno uključi u olakšavanje djelovanja usmjerenih na fluorougljikovodike na svjetskoj razini;

| 68. | pozdravlja dokument EU-a za raspravu koji je podijeljen strankama Protokola iz Montreala o omogućavanju postupnog globalnog smanjenja fluorougljikovodika te, u tom kontekstu, poziva Komisiju i države članice da podnesu službeni prijedlog izmjene za razmatranje na 27. sastanku stranaka Protokola iz Montreala koji će se održati 2015. godine; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja dokument EU-a za raspravu koji je podijeljen strankama Protokola iz Montreala o omogućavanju postupnog globalnog smanjenja fluorougljikovodika te, u tom kontekstu, poziva Komisiju i države članice da podnesu službeni prijedlog izmjene za razmatranje na 27. sastanku stranaka Protokola iz Montreala koji će se održati 2015. godine;

Izaslanstvo Europskog parlamenta

| 69. | smatra da izaslanstvo EU-a ima ključnu ulogu u pregovorima o klimatskim promjenama te stoga smatra neprihvatljivim činjenicu da zastupnici u EP-u nisu mogli prisustvovati koordinacijskim sastancima EU-a na prethodnim Konferencijama stranaka; očekuje da će barem predsjedniku izaslanstva Europskog parlamenta biti dopušteno prisustvovati koordinacijskim sastancima EU-a u Limi; |
| --- | --- |

69.

smatra da izaslanstvo EU-a ima ključnu ulogu u pregovorima o klimatskim promjenama te stoga smatra neprihvatljivim činjenicu da zastupnici u EP-u nisu mogli prisustvovati koordinacijskim sastancima EU-a na prethodnim Konferencijama stranaka; očekuje da će barem predsjedniku izaslanstva Europskog parlamenta biti dopušteno prisustvovati koordinacijskim sastancima EU-a u Limi;

o

o o

| 70. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te tajništvu UNFCCC-a, sa zahtjevom da se proslijedi svim strankama koje nisu članice EU-a. |
| --- | --- |

70.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te tajništvu UNFCCC-a, sa zahtjevom da se proslijedi svim strankama koje nisu članice EU-a.

---

(1)  SL L 8, 13.1.2009., str. 3.

(2)  SL C 285 E, 21.10.2010., str.1.

(3)  SL C 341 E, 16.12.2010., str.25.

(4)  SL C 99 E, 3.4.2012., str.77.

(5)  SL C 153 E, 31.5.2013., str.83.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0452.

(7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0443.

(8)  SL C 67 E, 18.3.2010., str.44.

(9)  SL C 251 E, 31.8.2013., str.75.

(10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0094.

(11)  http://www.eia.gov/forecasts/ieo/?src=Analysis-b2

(12)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/survey/so/2013/int032713a.htm

(13)  http://documents.worldbank.org/curated/en/2014/06/19703432/climate-smart-development-adding-up-benefits-actions-help-build-prosperity-end-poverty-combat-climate-change-vol-1-2-main-report

---

Četvrtak, 27. studenog 2014.

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/40

---

P8_TA(2014)0064

Pakistan: zakoni o bogohuljenju

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o Pakistanu: zakoni o blasfemiji (2014/2969(RSP))

(2016/C 289/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Pakistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Pakistanu,

| — | uzimajući u obzir članak 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948. i članak 18. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948. i članak 18. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o uklanjanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o uklanjanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir izvješća posebnog izvjestitelja UN-a o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća posebnog izvjestitelja UN-a o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a o neovisnosti sudaca i odvjetnika Gabriele Knaul od 4. travnja 2013. sastavljeno nakon njezinog službenog posjeta Pakistanu od 19. do 29. svibnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a o neovisnosti sudaca i odvjetnika Gabriele Knaul od 4. travnja 2013. sastavljeno nakon njezinog službenog posjeta Pakistanu od 19. do 29. svibnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. godinu i politici Europske unije u tom području (1), kojom se osuđuju progoni kršćana i drugih vjerskih manjina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. godinu i politici Europske unije u tom području (1), kojom se osuđuju progoni kršćana i drugih vjerskih manjina,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjere ili uvjerenja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjere ili uvjerenja (2),

| — | uzimajući u obzir petogodišnji plan angažmana između EU-a i Pakistana od ožujka 2012. u kojemu su navedeni prioriteti kao što su dobro upravljanje i dijalog o ljudskim pravima te s njim usko povezani drugi strateški dijalog između EU-a i Pakistana od 25. ožujka 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir petogodišnji plan angažmana između EU-a i Pakistana od ožujka 2012. u kojemu su navedeni prioriteti kao što su dobro upravljanje i dijalog o ljudskim pravima te s njim usko povezani drugi strateški dijalog između EU-a i Pakistana od 25. ožujka 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Pakistanu od 11. ožujka 2013. (3) u kojima se ponavljaju očekivanja EU-a o promicanju i poštovanju ljudskih prava i kojima se osuđuje svako nasilje, uključujući i nasilje nad vjerskim manjinama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Pakistanu od 11. ožujka 2013. (3) u kojima se ponavljaju očekivanja EU-a o promicanju i poštovanju ljudskih prava i kojima se osuđuje svako nasilje, uključujući i nasilje nad vjerskim manjinama,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje od 18. listopada 2014. o odluci Visokog suda u Lahoreu da potvrdi osuđujuću presudu gđi Asiji Bibi u Pakistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje od 18. listopada 2014. o odluci Visokog suda u Lahoreu da potvrdi osuđujuću presudu gđi Asiji Bibi u Pakistanu,

| — | uzimajući u obzir priopćenje za medije izaslanstva Europske unije u Pakistanu od 29. listopada 2014. povodom posjeta posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava Pakistanu od 26. do 29. listopada 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje za medije izaslanstva Europske unije u Pakistanu od 29. listopada 2014. povodom posjeta posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava Pakistanu od 26. do 29. listopada 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o regionalnoj ulozi Pakistana i političkim odnosima s EU-om (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o regionalnoj ulozi Pakistana i političkim odnosima s EU-om (4),

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. Poslovnika,

| A. | budući da je Asia Bibi, kršćanka iz Punjaba, uhićena 2009. i osuđena na smrtnu kaznu zbog blasfemije u studenome 2010. na temelju članka 295-C pakistanskog Kaznenog zakona; budući da je Visoki sud u Lahoreu 16. listopada 2014. odbacio žalbu Asije Bibi i potvrdio odluku; budući da je 24. studenog 2014. optuženica uložila žalbu Vrhovnom sudu i da bi taj postupak mogao potrajati godinama budući da pakistanski predsjednik još uvijek može izmijeniti odluku Visokog suda u Lahoreu i amnestirati Asiju Bibi koristeći ovlast predsjedničkog pomilovanja; |
| --- | --- |

A.

budući da je Asia Bibi, kršćanka iz Punjaba, uhićena 2009. i osuđena na smrtnu kaznu zbog blasfemije u studenome 2010. na temelju članka 295-C pakistanskog Kaznenog zakona; budući da je Visoki sud u Lahoreu 16. listopada 2014. odbacio žalbu Asije Bibi i potvrdio odluku; budući da je 24. studenog 2014. optuženica uložila žalbu Vrhovnom sudu i da bi taj postupak mogao potrajati godinama budući da pakistanski predsjednik još uvijek može izmijeniti odluku Visokog suda u Lahoreu i amnestirati Asiju Bibi koristeći ovlast predsjedničkog pomilovanja;

| B. | budući da je skupina ljudi 7. studenog 2014. pretukla kršćanski par Shamu Bibi i Shahbaza Masiha zbog optužbi da su palili stranice Kurana u istočnom Pakistanu; budući da su njihova tijela spaljena u peći za pečenje opeke, a po nekim su izvješćima još uvijek bili živi u trenutku kada su bačeni u peć; |
| --- | --- |

B.

budući da je skupina ljudi 7. studenog 2014. pretukla kršćanski par Shamu Bibi i Shahbaza Masiha zbog optužbi da su palili stranice Kurana u istočnom Pakistanu; budući da su njihova tijela spaljena u peći za pečenje opeke, a po nekim su izvješćima još uvijek bili živi u trenutku kada su bačeni u peć;

| C. | budući da je u zadnje vrijeme izrečeno više smrtnih kazni pakistanskim građanima zbog kršenja zakona o blasfemiji, uključujući i kršćaninu g. Sawanu Masihu zbog navodnog vrijeđanja proroka Muhameda u razgovoru te kršćanskom paru Shafqatu Emmanuelu i Shagufti Kausar zbog navodnog vrijeđanja Proroka u SMS-poruci; |
| --- | --- |

C.

budući da je u zadnje vrijeme izrečeno više smrtnih kazni pakistanskim građanima zbog kršenja zakona o blasfemiji, uključujući i kršćaninu g. Sawanu Masihu zbog navodnog vrijeđanja proroka Muhameda u razgovoru te kršćanskom paru Shafqatu Emmanuelu i Shagufti Kausar zbog navodnog vrijeđanja Proroka u SMS-poruci;

| D. | budući da je aktivist za ljudska prava i odvjetnik Rashid Rehman ubijen 7. svibnja 2014.; budući da su tjednima prije ubojstva Rehmanu prijetili zbog zastupanja predavača protiv kojeg je podignuta optužnica na temelju pakistanskog zakona o blasfemiji; |
| --- | --- |

D.

budući da je aktivist za ljudska prava i odvjetnik Rashid Rehman ubijen 7. svibnja 2014.; budući da su tjednima prije ubojstva Rehmanu prijetili zbog zastupanja predavača protiv kojeg je podignuta optužnica na temelju pakistanskog zakona o blasfemiji;

| E. | budući da je u listopadu 2014. britanski državljanin pakistanskog porijekla Mohammad Asghar kojemu je dijagnosticirana mentalna bolest u Ujedinjenoj Kraljevini, ali je svejedno zatvoren zbog blasfemije, ranjen metkom koji je ispalio zatvorski čuvar; budući da su regionalne vlasti uhitile njegovog napadača i optužile ga za pokušaj ubojstva te da je osam drugih zatvorskih čuvara suspendirano sa svoje dužnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da je u listopadu 2014. britanski državljanin pakistanskog porijekla Mohammad Asghar kojemu je dijagnosticirana mentalna bolest u Ujedinjenoj Kraljevini, ali je svejedno zatvoren zbog blasfemije, ranjen metkom koji je ispalio zatvorski čuvar; budući da su regionalne vlasti uhitile njegovog napadača i optužile ga za pokušaj ubojstva te da je osam drugih zatvorskih čuvara suspendirano sa svoje dužnosti;

| F. | budući da je 5. studenog 2014. 45-godišnjeg šijita Tufaila Haidera ubio policajac tijekom ispitivanja koji je kasnije tvrdio da je g. Haider pogrdno govorio o „pristalicama i pratiocima proroka Muhameda”; |
| --- | --- |

F.

budući da je 5. studenog 2014. 45-godišnjeg šijita Tufaila Haidera ubio policajac tijekom ispitivanja koji je kasnije tvrdio da je g. Haider pogrdno govorio o „pristalicama i pratiocima proroka Muhameda”;

| G. | budući da je zabilježeno da je u Pakistanu sveukupno 1 438 osoba optuženo za blasfemiju između 1987. i listopada 2014., uključujući 633 muslimana, 494 ahmedija, 187 kršćana i 21 hinduista; budući da je od 1990. u slučajevima povezanima s blasfemijom u napadima nasilnih skupina ubijeno najmanje 60 osoba; |
| --- | --- |

G.

budući da je zabilježeno da je u Pakistanu sveukupno 1 438 osoba optuženo za blasfemiju između 1987. i listopada 2014., uključujući 633 muslimana, 494 ahmedija, 187 kršćana i 21 hinduista; budući da je od 1990. u slučajevima povezanima s blasfemijom u napadima nasilnih skupina ubijeno najmanje 60 osoba;

| H. | budući da se nekoliko desetaka osoba, uključujući muslimane, hinduiste, kršćane i druge, trenutačno nalazi u zatvoru zbog optužbi za blasfemiju; budući da do ovog trenutka nijedna smrtna kazna izrečena na temelju optužbi za blasfemiju nije izvšena, ali je nekoliko optuženih ubijeno u napadima nasilnih skupina; budući da određeni vjerski vođe vrše ogroman pritisak na pakistansko pravosuđe da potvrdi i izvrši smrtne kazne koje obično izriču niži sudovi; budući da sudski postupci često traju dugi niz godina i imaju razarajuće posljedice za nedužne pakistanske građane, njihove obitelji i zajednice; |
| --- | --- |

H.

budući da se nekoliko desetaka osoba, uključujući muslimane, hinduiste, kršćane i druge, trenutačno nalazi u zatvoru zbog optužbi za blasfemiju; budući da do ovog trenutka nijedna smrtna kazna izrečena na temelju optužbi za blasfemiju nije izvšena, ali je nekoliko optuženih ubijeno u napadima nasilnih skupina; budući da određeni vjerski vođe vrše ogroman pritisak na pakistansko pravosuđe da potvrdi i izvrši smrtne kazne koje obično izriču niži sudovi; budući da sudski postupci često traju dugi niz godina i imaju razarajuće posljedice za nedužne pakistanske građane, njihove obitelji i zajednice;

| I. | budući da pakistanski zakoni o bogohuljenju vjerskim manjinama otežavaju slobodno izražavanje ili otvoreno sudjelovanje u vjerskim aktivnostima; budući da je zabilježena široko rasprostranjena zlouporaba tih zakona; budući da su, umjesto da štite vjerske zajednice, posijali strah u pakistanskom društvu; budući da je svaki pokušaj reforme zakona ili njihove primjene ugušen prijetnjama i ubojstvima; budući da su pokušaji da se o tim pitanjima raspravlja u medijima, na internetu ili izvan njega, često popraćeni prijetnjama i zlostavljanjem koje često provode i vlasti; |
| --- | --- |

I.

budući da pakistanski zakoni o bogohuljenju vjerskim manjinama otežavaju slobodno izražavanje ili otvoreno sudjelovanje u vjerskim aktivnostima; budući da je zabilježena široko rasprostranjena zlouporaba tih zakona; budući da su, umjesto da štite vjerske zajednice, posijali strah u pakistanskom društvu; budući da je svaki pokušaj reforme zakona ili njihove primjene ugušen prijetnjama i ubojstvima; budući da su pokušaji da se o tim pitanjima raspravlja u medijima, na internetu ili izvan njega, često popraćeni prijetnjama i zlostavljanjem koje često provode i vlasti;

| J. | budući da Pakistan ima važnu ulogu u poticanju stabilnosti u južnoj Aziji te bi se od njega moglo očekivati da služi kao primjer ostalima u pogledu jačanja vladavine prava i ljudskih prava; |
| --- | --- |

J.

budući da Pakistan ima važnu ulogu u poticanju stabilnosti u južnoj Aziji te bi se od njega moglo očekivati da služi kao primjer ostalima u pogledu jačanja vladavine prava i ljudskih prava;

| K. | budući da je Pakistan nedavno ratificirao sedam od devet međunarodnih konvencija o temeljnim ljudskim pravima, naročito Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, koje obuhvaćaju brojne odredbe u pogledu pravilnog funkcioniranja pravosuđa, prava na pravično suđenje, jednakosti pred zakonom i nediskriminacije; |
| --- | --- |

K.

budući da je Pakistan nedavno ratificirao sedam od devet međunarodnih konvencija o temeljnim ljudskim pravima, naročito Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, koje obuhvaćaju brojne odredbe u pogledu pravilnog funkcioniranja pravosuđa, prava na pravično suđenje, jednakosti pred zakonom i nediskriminacije;

| L. | budući da se mehanizmima UN-a za ljudska prava zahtijeva od Pakistana da ukine zakone o blasfemiji ili da barem bez odgađanja provede zaštitne mjere kako bi se spriječila zlouporaba zakona kojima se građanima, koji su često iz manjinskih vjerskih zajednica, nanosi zlo; |
| --- | --- |

L.

budući da se mehanizmima UN-a za ljudska prava zahtijeva od Pakistana da ukine zakone o blasfemiji ili da barem bez odgađanja provede zaštitne mjere kako bi se spriječila zlouporaba zakona kojima se građanima, koji su često iz manjinskih vjerskih zajednica, nanosi zlo;

| M. | budući da su EU i Pakistan produbili i proširili svoje bilateralne veze, što se vidi na primjeru petogodišnjeg plana angažmana koji je pokrenut u veljači 2012. te na primjeru drugog strateškog dijaloga između EU-a i Pakistana koji je održan u ožujku 2014.; budući da je svrha petogodišnjeg plana angažmana između EU-a i Pakistana izgradnja strateškog odnosa te sklapanje partnerstva za mir i razvoj koji se temelje na zajedničkim vrijednostima i načelima; |
| --- | --- |

M.

budući da su EU i Pakistan produbili i proširili svoje bilateralne veze, što se vidi na primjeru petogodišnjeg plana angažmana koji je pokrenut u veljači 2012. te na primjeru drugog strateškog dijaloga između EU-a i Pakistana koji je održan u ožujku 2014.; budući da je svrha petogodišnjeg plana angažmana između EU-a i Pakistana izgradnja strateškog odnosa te sklapanje partnerstva za mir i razvoj koji se temelje na zajedničkim vrijednostima i načelima;

| N. | budući da je Pakistan u opći sustav povlastica prvi put ušao 1. siječnja 2014.; budući da taj sustav „treba osigurati snažan poticaj za poštovanje temeljnih ljudskih i radničkih prava, okoliša te načela dobrog upravljanja”; |
| --- | --- |

N.

budući da je Pakistan u opći sustav povlastica prvi put ušao 1. siječnja 2014.; budući da taj sustav „treba osigurati snažan poticaj za poštovanje temeljnih ljudskih i radničkih prava, okoliša te načela dobrog upravljanja”;

| 1. | duboko je zabrinut i žali zbog odluke Visokog suda u Lahoreu od 16. listopada 2014. kojom je potvrđena smrtna kazna koja je izrečena Asiji Bibi za blasfemiju; poziva Vrhovni sud da brzo i bez odgode započne postupke na slučaju te da pri donošenju presude poštuje vladavinu prava i ljudska prava; |
| --- | --- |

1.

duboko je zabrinut i žali zbog odluke Visokog suda u Lahoreu od 16. listopada 2014. kojom je potvrđena smrtna kazna koja je izrečena Asiji Bibi za blasfemiju; poziva Vrhovni sud da brzo i bez odgode započne postupke na slučaju te da pri donošenju presude poštuje vladavinu prava i ljudska prava;

| 2. | poziva pakistanske sudove da brzo pokrenu reviziju smrtnih kazni koje su izrečene Sawanu Masihu, Mohammadu Asgaru, Shafqatu Emmanuelu i njegovoj supruzi Shagufti Kausar te svim ostalim građanima koji čekaju izvršenje smrtne kazne jer su navodno prekršili zakone o blasfemiji; |
| --- | --- |

2.

poziva pakistanske sudove da brzo pokrenu reviziju smrtnih kazni koje su izrečene Sawanu Masihu, Mohammadu Asgaru, Shafqatu Emmanuelu i njegovoj supruzi Shagufti Kausar te svim ostalim građanima koji čekaju izvršenje smrtne kazne jer su navodno prekršili zakone o blasfemiji;

| 3. | oštro osuđuje ubojstva Shame Bibi i Shahbaza Masiha te izražava sućut njihovim obiteljima kao i obiteljima svih nevinih žrtava koje su u Pakistanu ubijene zbog zakona o blasfemiji; poziva da se počinitelji tih djela privedu pravdi; uzima na znanje odluku vlade u Punjabu o osnivanju posebnog odbora kako bi se ubrzala istraga ubojstava Shame Bibi i Shahbaza Masiha te kako bi se osigurala dodatna policijska zaštita kršćanskih četvrti u toj provinciji; ističe, međutim, da je potrebno ugušiti ozračje nekažnjavanja te provesti šire reforme kako bi se riješio problem nasilja nad vjerskim manjinama koji je i dalje raširen u Pakistanu; |
| --- | --- |

3.

oštro osuđuje ubojstva Shame Bibi i Shahbaza Masiha te izražava sućut njihovim obiteljima kao i obiteljima svih nevinih žrtava koje su u Pakistanu ubijene zbog zakona o blasfemiji; poziva da se počinitelji tih djela privedu pravdi; uzima na znanje odluku vlade u Punjabu o osnivanju posebnog odbora kako bi se ubrzala istraga ubojstava Shame Bibi i Shahbaza Masiha te kako bi se osigurala dodatna policijska zaštita kršćanskih četvrti u toj provinciji; ističe, međutim, da je potrebno ugušiti ozračje nekažnjavanja te provesti šire reforme kako bi se riješio problem nasilja nad vjerskim manjinama koji je i dalje raširen u Pakistanu;

| 4. | izražava duboku zabrinutost jer bi se kontroverzni zakoni o blasfemiji mogli zloupotrijebiti protiv pripadnika svih vjeroispovijesti u Pakistanu; izražava osobitu zabrinutost zbog toga što se zakoni o blasfemiji, kojima su se javno protivili pokojni ministar Shahbaz Bhatti, pokojni guverner Salman Taseer i Rashid Rehman, koji su ubijeni zato što su se zalagali za vjersku toleranciju, sve više i više koriste za napade na ranjive manjinske skupine uključujući i one na ahmedije i kršćane u Pakistanu; |
| --- | --- |

4.

izražava duboku zabrinutost jer bi se kontroverzni zakoni o blasfemiji mogli zloupotrijebiti protiv pripadnika svih vjeroispovijesti u Pakistanu; izražava osobitu zabrinutost zbog toga što se zakoni o blasfemiji, kojima su se javno protivili pokojni ministar Shahbaz Bhatti, pokojni guverner Salman Taseer i Rashid Rehman, koji su ubijeni zato što su se zalagali za vjersku toleranciju, sve više i više koriste za napade na ranjive manjinske skupine uključujući i one na ahmedije i kršćane u Pakistanu;

| 5. | poziva pakistansku vladu na detaljnu reviziju zakona o blasfemiji i njihove trenutne primjene, osobito poglavlja 295 B i C Kaznenog zakona kojima se propisuje obvezan doživotni zatvor (295 B i C) ili čak smrtna kazna (295 C) za navodna djela blasfemije, s ciljem ukidanja tih zakona; poziva pakistansku vladu da ukine smrtnu kaznu uključujući onu koja se izriče zbog blasfemije i apostazije te da provede zaštitne mjere kako bi se spriječila zlouporaba zakonskih odredbi o blasfemiji i apostaziji; |
| --- | --- |

5.

poziva pakistansku vladu na detaljnu reviziju zakona o blasfemiji i njihove trenutne primjene, osobito poglavlja 295 B i C Kaznenog zakona kojima se propisuje obvezan doživotni zatvor (295 B i C) ili čak smrtna kazna (295 C) za navodna djela blasfemije, s ciljem ukidanja tih zakona; poziva pakistansku vladu da ukine smrtnu kaznu uključujući onu koja se izriče zbog blasfemije i apostazije te da provede zaštitne mjere kako bi se spriječila zlouporaba zakonskih odredbi o blasfemiji i apostaziji;

| 6. | poziva pakistanske vlasti da jamče neovisnost sudova, vladavinu prava i pravično suđenje u skladu s međunarodnim standardima o sudskim postupcima i da pri tome uzmu u obzir nedavne preporuke posebnog izvjestitelja UN-a o neovisnosti sudaca i odvjetnika; poziva, nadalje, pakistanske vlasti da pruže odgovarajuću zaštitu svima koji su upleteni u slučajeve blasfemije, između ostalog i štićenjem sudaca od vanjskog pritiska, obranom optuženih, njihovih obitelji i zajednica od nasilnih skupina te iznalaženjem rješenja za oslobođene krivnje koji se ne mogu vratiti u mjesta iz kojih potječu; |
| --- | --- |

6.

poziva pakistanske vlasti da jamče neovisnost sudova, vladavinu prava i pravično suđenje u skladu s međunarodnim standardima o sudskim postupcima i da pri tome uzmu u obzir nedavne preporuke posebnog izvjestitelja UN-a o neovisnosti sudaca i odvjetnika; poziva, nadalje, pakistanske vlasti da pruže odgovarajuću zaštitu svima koji su upleteni u slučajeve blasfemije, između ostalog i štićenjem sudaca od vanjskog pritiska, obranom optuženih, njihovih obitelji i zajednica od nasilnih skupina te iznalaženjem rješenja za oslobođene krivnje koji se ne mogu vratiti u mjesta iz kojih potječu;

| 7. | napominje da su vjerske slobode i prava manjina zajamčeni pakistanskim ustavom; pozdravlja mjere koje je pakistanska vlada poduzela od studenog 2008. u korist vjerskih manjina kao što su uvođenje kvote za manjine od pet posto u saveznoj javnoj službi, priznavanje nemuslimanskih državnih blagdana i proglašenje nacionalnog dana manjina; |
| --- | --- |

7.

napominje da su vjerske slobode i prava manjina zajamčeni pakistanskim ustavom; pozdravlja mjere koje je pakistanska vlada poduzela od studenog 2008. u korist vjerskih manjina kao što su uvođenje kvote za manjine od pet posto u saveznoj javnoj službi, priznavanje nemuslimanskih državnih blagdana i proglašenje nacionalnog dana manjina;

| 8. | poziva, međutim, pakistansku vladu da poveća napore da se postigne bolje međuvjersko razumijevanje, da aktivno radi na rješavanju vjerske nesnošljivosti koju iskazuju sudionici u društvu, da suzbija vjersku netrpeljivost, činove nasilja i zastrašivanja i da djeluje protiv stvarnog nekažnjavanja ili percepcije nekažnjavanja; |
| --- | --- |

8.

poziva, međutim, pakistansku vladu da poveća napore da se postigne bolje međuvjersko razumijevanje, da aktivno radi na rješavanju vjerske nesnošljivosti koju iskazuju sudionici u društvu, da suzbija vjersku netrpeljivost, činove nasilja i zastrašivanja i da djeluje protiv stvarnog nekažnjavanja ili percepcije nekažnjavanja;

| 9. | oštro osuđuje svako nasilje nad vjerskim zajednicama kao i svaku diskriminaciju te nesnošljivost na temelju vjere i uvjerenja; naglašava da je pravo na slobodu mišljenja, savjesti i vjere temeljno ljudsko pravo; naglašava, nadalje, da svi Pakistanci, neovisno o vjerskoj pripadnosti i vjeri, zaslužuju jednako poštovanje te da se promiču i štite njihova ljudska prava; |
| --- | --- |

9.

oštro osuđuje svako nasilje nad vjerskim zajednicama kao i svaku diskriminaciju te nesnošljivost na temelju vjere i uvjerenja; naglašava da je pravo na slobodu mišljenja, savjesti i vjere temeljno ljudsko pravo; naglašava, nadalje, da svi Pakistanci, neovisno o vjerskoj pripadnosti i vjeri, zaslužuju jednako poštovanje te da se promiču i štite njihova ljudska prava;

| 10. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i Europsku komisiju da iskoriste sva dostupna sredstva, uključujući i ona navedena u Smjernicama EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjere ili uvjerenja, kako bi pomogle vjerskim zajednicama i izvršile pritisak na pakistansku vladu da učini više za zaštitu vjerskih manjina; cijeni, u tom pogledu, nedavni posjet posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava Pakistanu te održavanje rasprave tijekom tog posjeta; |
| --- | --- |

10.

poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i Europsku komisiju da iskoriste sva dostupna sredstva, uključujući i ona navedena u Smjernicama EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjere ili uvjerenja, kako bi pomogle vjerskim zajednicama i izvršile pritisak na pakistansku vladu da učini više za zaštitu vjerskih manjina; cijeni, u tom pogledu, nedavni posjet posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava Pakistanu te održavanje rasprave tijekom tog posjeta;

| 11. | ističe da je dodjela općeg sustava povlastica uvjetovana, između ostaloga, ratifikacijom i provedbom 27 međunarodnih konvencija, kao što je određeno Prilogom VIII. temeljnoj uredbi o općem sustavu povlastica, od kojih se većina odnosi na ljudska prava te da Europska unija može povući dodijeljene povlastice ako država ne ispuni svoje obveze; |
| --- | --- |

11.

ističe da je dodjela općeg sustava povlastica uvjetovana, između ostaloga, ratifikacijom i provedbom 27 međunarodnih konvencija, kao što je određeno Prilogom VIII. temeljnoj uredbi o općem sustavu povlastica, od kojih se većina odnosi na ljudska prava te da Europska unija može povući dodijeljene povlastice ako država ne ispuni svoje obveze;

| 12. | poziva ESVD i Komisiju da strogo nadziru ispunjavanje obveza koje Pakistan ima u pogledu općeg sustava povlastica te da promiču i štite ljudska prava u Pakistanu; |
| --- | --- |

12.

poziva ESVD i Komisiju da strogo nadziru ispunjavanje obveza koje Pakistan ima u pogledu općeg sustava povlastica te da promiču i štite ljudska prava u Pakistanu;

| 13. | poziva ESVD i Komisiju da surađuju s pakistanskim vlastima kako bi se izmijenio način na koji se provode zakoni o blasfemiji pri čemu, između ostaloga, treba provesti mjere koje su predložene u šestom stavku ovog dokumenta; |
| --- | --- |

13.

poziva ESVD i Komisiju da surađuju s pakistanskim vlastima kako bi se izmijenio način na koji se provode zakoni o blasfemiji pri čemu, između ostaloga, treba provesti mjere koje su predložene u šestom stavku ovog dokumenta;

| 14. | potiče pakistansku vladu da surađuje s tijelima UN-a, uključujući izvjestitelja UN-a o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja, na rješavanju problema u pogledu ljudskih prava o kojima vlada opravdana zabrinutost; |
| --- | --- |

14.

potiče pakistansku vladu da surađuje s tijelima UN-a, uključujući izvjestitelja UN-a o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja, na rješavanju problema u pogledu ljudskih prava o kojima vlada opravdana zabrinutost;

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Europske komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku Europske unije za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, Vijeću UN-a za ljudska prava te vladi i parlamentu Pakistana. |
| --- | --- |

15.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Europske komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku Europske unije za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, Vijeću UN-a za ljudska prava te vladi i parlamentu Pakistana.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0575.

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137585.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/135946.pdf

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0208

---

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/44 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/44

---

P8_TA(2014)0065

Srbija: slučaj optuženog ratnog zločinca Šešelja

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o Srbiji: slučaj optuženog ratnog zločinca Šešelja (2014/2970(RSP))

(2016/C 289/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Srbiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Srbiji,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Srbije koji je stupio na snagu 1. rujna 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Srbije koji je stupio na snagu 1. rujna 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku Srbije za 2014. od 8. listopada 2014. godine (SWD(2014)0302), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku Srbije za 2014. od 8. listopada 2014. godine (SWD(2014)0302),

| — | uzimajući u obzir Statut Međunarodnog suda za kazneni progon osoba odgovornih za teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava počinjena na teritoriju bivše Jugoslavije od 1991. godine (dalje u tekstu: MKSJ), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Statut Međunarodnog suda za kazneni progon osoba odgovornih za teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava počinjena na teritoriju bivše Jugoslavije od 1991. godine (dalje u tekstu: MKSJ),

| — | uzimajući u obzir članak 65. Pravilnika o postupku i dokazima MKSJ-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 65. Pravilnika o postupku i dokazima MKSJ-a,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Vojislav Šešelj, predsjednik Srpske radikalne stranke, pred MKSJ-om optužen za progone na političkoj, rasnoj ili vjerskoj osnovi, deportaciju, nečovječno postupanje (prisilno premještanje) (zločine protiv čovječnosti) te za ubojstvo, mučenje, okrutno postupanje, bezobzirno razaranje selâ ili pustošenje koje nije opravdano vojnom nuždom, uništavanje ili hotimično nanošenje štete ustanovama namijenjenim religiji ili obrazovanju, pljačku javne ili privatne imovine (kršenje zakona i običaja ratovanja) u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini i dijelovima Vojvodine (Srbija), počinjene između 1991. i 1993. godine; |
| --- | --- |

A.

budući da je Vojislav Šešelj, predsjednik Srpske radikalne stranke, pred MKSJ-om optužen za progone na političkoj, rasnoj ili vjerskoj osnovi, deportaciju, nečovječno postupanje (prisilno premještanje) (zločine protiv čovječnosti) te za ubojstvo, mučenje, okrutno postupanje, bezobzirno razaranje selâ ili pustošenje koje nije opravdano vojnom nuždom, uništavanje ili hotimično nanošenje štete ustanovama namijenjenim religiji ili obrazovanju, pljačku javne ili privatne imovine (kršenje zakona i običaja ratovanja) u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini i dijelovima Vojvodine (Srbija), počinjene između 1991. i 1993. godine;

| B. | budući da su 1993. godine Ujedinjeni narodi osnovali MKSJ kako bi procesuirao ratne zločine počinjene 1990-ih godina, čime su postavljeni temelji za rješavanje sukoba i razvoj u regiji po okončanju sukoba; |
| --- | --- |

B.

budući da su 1993. godine Ujedinjeni narodi osnovali MKSJ kako bi procesuirao ratne zločine počinjene 1990-ih godina, čime su postavljeni temelji za rješavanje sukoba i razvoj u regiji po okončanju sukoba;

| C. | budući da je 6. studenog 2014., nakon više od 11 godina pritvora i dok sudski postupak još uvijek traje, Raspravno vijeće MKSJ-a izdalo nalog proprio motu o privremenom puštanju Šešelja na slobodu zbog pogoršanja njegovog zdravstvenog stanja, a pod sljedećim uvjetima: (i) da Šešelj ne utječe na svjedoke i žrtve; i (ii) da se pojavi pred Vijećem čim ono to naloži; budući da je Šešelj od početka suđenja imao neprijateljski stav prema MKSJ-u, što je pokazao uzastopnim prekidima, ometanjima i dezavuiranjima tijekom postupka te da je tri puta osuđen za nepoštovanje Suda zbog zastrašivanja svjedoka; |
| --- | --- |

C.

budući da je 6. studenog 2014., nakon više od 11 godina pritvora i dok sudski postupak još uvijek traje, Raspravno vijeće MKSJ-a izdalo nalog proprio motu o privremenom puštanju Šešelja na slobodu zbog pogoršanja njegovog zdravstvenog stanja, a pod sljedećim uvjetima: (i) da Šešelj ne utječe na svjedoke i žrtve; i (ii) da se pojavi pred Vijećem čim ono to naloži; budući da je Šešelj od početka suđenja imao neprijateljski stav prema MKSJ-u, što je pokazao uzastopnim prekidima, ometanjima i dezavuiranjima tijekom postupka te da je tri puta osuđen za nepoštovanje Suda zbog zastrašivanja svjedoka;

| D. | budući da je Šešelj od povratka u Srbiju u Beogradu održao nekoliko javnih govora u kojima je naglasio da se neće dobrovoljno vratiti na MKSJ kad ovaj od njega to zatraži, čime je najavio namjeru da prekrši jedan od dva uvjeta pod kojima je pušten; |
| --- | --- |

D.

budući da je Šešelj od povratka u Srbiju u Beogradu održao nekoliko javnih govora u kojima je naglasio da se neće dobrovoljno vratiti na MKSJ kad ovaj od njega to zatraži, čime je najavio namjeru da prekrši jedan od dva uvjeta pod kojima je pušten;

| E. | budući da je Šešelj u svojim javnim izjavama više puta pozvao na stvaranje „Velike Srbije” čime je javno iznio pretenzije na susjedne zemlje, između ostalog i na državu članicu Europske unije – Hrvatsku, i poticao mržnju protiv nesrpskog stanovništva; budući da je u izjavi za medije čestitao „srpskim četnicima na ‘oslobođenju’ Vukovara” prigodom 23. komemoracije pada toga hrvatskog grada u ruke srpskih paravojnih snaga i Jugoslavenske armije 1991. i zvjerstava koja su uslijedila, čime je prekršio uvjet da ne utječe na žrtve; budući da se srpska mirovna grupa „Žene u crnom” okupila u Beogradu kako bi se prisjetila žrtava opsade u performansu pod naslovom „Nikada nećemo zaboraviti zločine u Vukovaru”; |
| --- | --- |

E.

budući da je Šešelj u svojim javnim izjavama više puta pozvao na stvaranje „Velike Srbije” čime je javno iznio pretenzije na susjedne zemlje, između ostalog i na državu članicu Europske unije – Hrvatsku, i poticao mržnju protiv nesrpskog stanovništva; budući da je u izjavi za medije čestitao „srpskim četnicima na ‘oslobođenju’ Vukovara” prigodom 23. komemoracije pada toga hrvatskog grada u ruke srpskih paravojnih snaga i Jugoslavenske armije 1991. i zvjerstava koja su uslijedila, čime je prekršio uvjet da ne utječe na žrtve; budući da se srpska mirovna grupa „Žene u crnom” okupila u Beogradu kako bi se prisjetila žrtava opsade u performansu pod naslovom „Nikada nećemo zaboraviti zločine u Vukovaru”;

| 1. | snažno osuđuje Šešeljevo huškanje na rat, poticanje na mržnju i teritorijalne pretenzije te njegove pokušaje skretanja Srbije s europskog puta; izražava žaljenje zbog njegovih provokativnih javnih postupaka i ratne retorike od privremenog puštanja na slobodu, čime su ponovno otvorene psihološke rane žrtava rata i zvjerstava s početka 1990-ih godina; naglašava da bi Šešeljeve nedavne izjave mogle dovesti u pitanje ostvareni napredak u regionalnoj suradnji i pomirenju i potkopati napore ostvarene proteklih godina; |
| --- | --- |

1.

snažno osuđuje Šešeljevo huškanje na rat, poticanje na mržnju i teritorijalne pretenzije te njegove pokušaje skretanja Srbije s europskog puta; izražava žaljenje zbog njegovih provokativnih javnih postupaka i ratne retorike od privremenog puštanja na slobodu, čime su ponovno otvorene psihološke rane žrtava rata i zvjerstava s početka 1990-ih godina; naglašava da bi Šešeljeve nedavne izjave mogle dovesti u pitanje ostvareni napredak u regionalnoj suradnji i pomirenju i potkopati napore ostvarene proteklih godina;

| 2. | podsjeća srpske vlasti na njihove obveze u okviru suradnje s MKSJ-om i obveze Srbije kao zemlje kandidatkinje za članstvo u Europskoj uniji; sa zabrinutošću primjećuje da izostanak odgovarajuće političke reakcije i pravnog odgovora srpskih vlasti na Šešeljevo ponašanje potkopava povjerenje žrtava u sudski postupak; potiče srpske vlasti i demokratske stranke da osude sve javne manifestacije govora mržnje ili ratne retorike i da potiču zaštitu manjina i kulturnih prava; traži od srpskih vlasti da istraže je li Šešelj prekršio srpske zakone i da učvrste i u potpunosti primijene zakonodavstvo kojim se govor mržnje, diskriminacija i poticanje na nasilje stavljaju izvan zakona; podržava sve političke stranke, nevladine organizacije i pojedince u Srbiji koji se bore protiv govora mržnje; |
| --- | --- |

2.

podsjeća srpske vlasti na njihove obveze u okviru suradnje s MKSJ-om i obveze Srbije kao zemlje kandidatkinje za članstvo u Europskoj uniji; sa zabrinutošću primjećuje da izostanak odgovarajuće političke reakcije i pravnog odgovora srpskih vlasti na Šešeljevo ponašanje potkopava povjerenje žrtava u sudski postupak; potiče srpske vlasti i demokratske stranke da osude sve javne manifestacije govora mržnje ili ratne retorike i da potiču zaštitu manjina i kulturnih prava; traži od srpskih vlasti da istraže je li Šešelj prekršio srpske zakone i da učvrste i u potpunosti primijene zakonodavstvo kojim se govor mržnje, diskriminacija i poticanje na nasilje stavljaju izvan zakona; podržava sve političke stranke, nevladine organizacije i pojedince u Srbiji koji se bore protiv govora mržnje;

| 3. | poziva MKSJ i njegov Ured tužitelja da preispitaju postojanje uvjeta za privremeno puštanje na slobodu u novim okolnostima; napominje da različita mjerila za praksu Tribunala u pogledu privremenog puštanja na slobodu neće doprinijeti ostvarenju ciljeva MKSJ-a; potiče MKSJ da poduzme odlučne korake da obnovi povjerenje u MKSJ oslabljeno Šešeljevim strašnim i nedopustivim javnim izjavama, što podrazumijeva i poduzimanje mjera da ubrza okončanje svih prvostupanjskih i žalbenih postupaka koji se pred njim vode; podsjeća da je privođenje počiniteljâ ratnih zločina pravdi nužan uvjet za istinski i trajni proces pomirenja; |
| --- | --- |

3.

poziva MKSJ i njegov Ured tužitelja da preispitaju postojanje uvjeta za privremeno puštanje na slobodu u novim okolnostima; napominje da različita mjerila za praksu Tribunala u pogledu privremenog puštanja na slobodu neće doprinijeti ostvarenju ciljeva MKSJ-a; potiče MKSJ da poduzme odlučne korake da obnovi povjerenje u MKSJ oslabljeno Šešeljevim strašnim i nedopustivim javnim izjavama, što podrazumijeva i poduzimanje mjera da ubrza okončanje svih prvostupanjskih i žalbenih postupaka koji se pred njim vode; podsjeća da je privođenje počiniteljâ ratnih zločina pravdi nužan uvjet za istinski i trajni proces pomirenja;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, predsjedniku, vladi i Narodnoj skupštini Srbije, Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda i predsjedniku MKSJ-a. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, predsjedniku, vladi i Narodnoj skupštini Srbije, Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda i predsjedniku MKSJ-a.

---

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/46

---

P8_TA(2014)0066

Irak: otmica i zlostavljanje žena

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o Iraku: otmica i zlostavljanje žena (2014/2971(RSP))

(2016/C 289/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Iraku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Iraku,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o krizi u vezi s ISIL-om/Da'eschom u Siriji i Iraku od 20. listopada 2014. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o krizi u vezi s ISIL-om/Da'eschom u Siriji i Iraku od 20. listopada 2014. godine,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava S-22/1 od 1. rujna 2014. o stanju ljudskih prava u Iraku s obzirom na zlostavljanja koja su počinile takozvana Islamska država Iraka i Levanta i s njom povezane skupine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava S-22/1 od 1. rujna 2014. o stanju ljudskih prava u Iraku s obzirom na zlostavljanja koja su počinile takozvana Islamska država Iraka i Levanta i s njom povezane skupine,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Nezavisne međunarodne istražne komisije UN-a o Sirijskoj Arapskoj Republici od 14. studenog 2014. pod nazivom „Vladavina terora: Život pod ISIL-om u Siriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Nezavisne međunarodne istražne komisije UN-a o Sirijskoj Arapskoj Republici od 14. studenog 2014. pod nazivom „Vladavina terora: Život pod ISIL-om u Siriji,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica s jedne i Republike Iraka s druge strane te svoju rezoluciju od 17. siječnja 2013. o Sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Iraka (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica s jedne i Republike Iraka s druge strane te svoju rezoluciju od 17. siječnja 2013. o Sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Iraka (1),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2106 (2013) od 24. lipnja 2013. o seksualnom nasilju u oružanim sukobima i stanjima nakon sukoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2106 (2013) od 24. lipnja 2013. o seksualnom nasilju u oružanim sukobima i stanjima nakon sukoba,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., čiji je Irak potpisnik, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., čiji je Irak potpisnik,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), čiji je Irak potpisnik, i rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), čiji je Irak potpisnik, i rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000),

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je takozvana Islamska država (IS) počinila brojne okrutnosti koje se smatraju zločinima protiv čovječnosti, a obuhvaćaju masovna ubojstva, smaknuća koja su naredili samoimenovani sudovi od strane Islamske države, nametanje radikalnog tumačenja šerijatskog prava, seksualno nasilje nad ženama i djecom, porobljavanje, silovanje, prisilno sklapanje braka, trgovinu ljudima, raseljavanje i otmice, što je dovelo do katastrofalne humanitarne krize i raseljavanja velikog broja ljudi iz područja pod njihovom kontrolom; |
| --- | --- |

A.

budući da je takozvana Islamska država (IS) počinila brojne okrutnosti koje se smatraju zločinima protiv čovječnosti, a obuhvaćaju masovna ubojstva, smaknuća koja su naredili samoimenovani sudovi od strane Islamske države, nametanje radikalnog tumačenja šerijatskog prava, seksualno nasilje nad ženama i djecom, porobljavanje, silovanje, prisilno sklapanje braka, trgovinu ljudima, raseljavanje i otmice, što je dovelo do katastrofalne humanitarne krize i raseljavanja velikog broja ljudi iz područja pod njihovom kontrolom;

| B. | budući da su u kolovozu 2014. borci Islamske države prodrli još dalje u sjeverni Irak, svladavši snage kurdskih Pešmerga koje se bile osvojile područja koja je napustila iračka vojska; budući da je grad Sinjar pokoren i da je osvojena strateški važna mosulska brana koja velike dijelove Iraka opskrbljuje vodom i strujom te da su borci Islamske države došli na 40 kilometara od Arbila, glavnog grana iračkog Kurdistana; budući da se mnoge kurdske žene bore u Kobaniju, uključujući žene koje su članice i vođe snaga Kurdistanske radničke stranke; |
| --- | --- |

B.

budući da su u kolovozu 2014. borci Islamske države prodrli još dalje u sjeverni Irak, svladavši snage kurdskih Pešmerga koje se bile osvojile područja koja je napustila iračka vojska; budući da je grad Sinjar pokoren i da je osvojena strateški važna mosulska brana koja velike dijelove Iraka opskrbljuje vodom i strujom te da su borci Islamske države došli na 40 kilometara od Arbila, glavnog grana iračkog Kurdistana; budući da se mnoge kurdske žene bore u Kobaniju, uključujući žene koje su članice i vođe snaga Kurdistanske radničke stranke;

| C. | budući da su u Mosulu i okolnim područjima, uključujući Sinjar i Tal Afar, na meti Islamske države pripadnici etničkih i vjerskih manjina, a posebno kršćanskih i jesidskih, turkmenskih, šabačkih, jarsanskih, sabejskih i šijitskih zajednica te mnogi Arapi i sunitski muslimani; |
| --- | --- |

C.

budući da su u Mosulu i okolnim područjima, uključujući Sinjar i Tal Afar, na meti Islamske države pripadnici etničkih i vjerskih manjina, a posebno kršćanskih i jesidskih, turkmenskih, šabačkih, jarsanskih, sabejskih i šijitskih zajednica te mnogi Arapi i sunitski muslimani;

| D. | budući da Human Rights Watch procjenjuje da su pripadnici Islamske države oteli i ubili 3 133 jesida, odnosno da ih je toliko nestalo od početka kolovoza otkad traju napadi Islamske države; budući da je na tom popisu 2 305 osoba za koje se smatra da su otete, a od njih je 412 djece; budući da IS indoktrinira zarobljenu jesidsku djecu; |
| --- | --- |

D.

budući da Human Rights Watch procjenjuje da su pripadnici Islamske države oteli i ubili 3 133 jesida, odnosno da ih je toliko nestalo od početka kolovoza otkad traju napadi Islamske države; budući da je na tom popisu 2 305 osoba za koje se smatra da su otete, a od njih je 412 djece; budući da IS indoktrinira zarobljenu jesidsku djecu;

| E. | budući da su istražitelji UN-a u listopadu izjavili da je oko 5 000 do 7 000 žena zatočeno u improviziranim prihvatnim centrima odakle se odvode te se prodaju u sužanjstvo ili se daju džihadistima kao priležnice; budući da se vjeruje da je samo u gradu Tal Afaru zatočeno oko 3 500 žena i djece u pet prihvatnih centara; |
| --- | --- |

E.

budući da su istražitelji UN-a u listopadu izjavili da je oko 5 000 do 7 000 žena zatočeno u improviziranim prihvatnim centrima odakle se odvode te se prodaju u sužanjstvo ili se daju džihadistima kao priležnice; budući da se vjeruje da je samo u gradu Tal Afaru zatočeno oko 3 500 žena i djece u pet prihvatnih centara;

| F. | budući da su Islamska država i drugi džihadistički ekstremisti u Iraku i Siriji odgovorni za rijeke izbjeglica koje su popunile izbjegličke kampove u Turskoj, Libanonu i Jordanu, u kojima posebno žene i djevojčice žive u teškim humanitarnim uvjetima i vrlo su osjetljive na uznemiravanje, seksualno nasilje, prisilno sklapanje braka i druge vrste zlostavljanja; |
| --- | --- |

F.

budući da su Islamska država i drugi džihadistički ekstremisti u Iraku i Siriji odgovorni za rijeke izbjeglica koje su popunile izbjegličke kampove u Turskoj, Libanonu i Jordanu, u kojima posebno žene i djevojčice žive u teškim humanitarnim uvjetima i vrlo su osjetljive na uznemiravanje, seksualno nasilje, prisilno sklapanje braka i druge vrste zlostavljanja;

| G. | budući da je transnacionalni karakter IS-a i s njime povezanih terorističkih skupina globalni problem; |
| --- | --- |

G.

budući da je transnacionalni karakter IS-a i s njime povezanih terorističkih skupina globalni problem;

| H. | budući da je Agencija UN-a za izbjeglice (UNHCR) duboko zabrinuta zbog toga hoće li međunarodna zajednica moći zadovoljiti hitne potrebe za zimu u Iraku, posebno potrebe nedavno raseljenih osoba; |
| --- | --- |

H.

budući da je Agencija UN-a za izbjeglice (UNHCR) duboko zabrinuta zbog toga hoće li međunarodna zajednica moći zadovoljiti hitne potrebe za zimu u Iraku, posebno potrebe nedavno raseljenih osoba;

| I. | budući da su jedinstvo, suverenitet i teritorijalni integritet Iraka ključni za stabilnost i gospodarski razvoj države i regije; |
| --- | --- |

I.

budući da su jedinstvo, suverenitet i teritorijalni integritet Iraka ključni za stabilnost i gospodarski razvoj države i regije;

| 1. | najoštrije osuđuje sustavna kršenja ljudskih prava, zlostavljanje i kršenje međunarodnog humanitarnog prava, koja proizlaze iz djela koja su počinili IS i s njim povezane terorističke skupine, što se smatra ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti; posebno oštro osuđuje svako nasilje nad osobama na temelju njihove vjerske ili etničke pripadnosti te nasilje nad ženama i djecom; |
| --- | --- |

1.

najoštrije osuđuje sustavna kršenja ljudskih prava, zlostavljanje i kršenje međunarodnog humanitarnog prava, koja proizlaze iz djela koja su počinili IS i s njim povezane terorističke skupine, što se smatra ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti; posebno oštro osuđuje svako nasilje nad osobama na temelju njihove vjerske ili etničke pripadnosti te nasilje nad ženama i djecom;

| 2. | oštro osuđuje brojne okrutnosti koje je počinio IS na štetu posebice žena, a smatraju se zločinom protiv čovječnosti, poput zlostavljanja, silovanja i drugih oblika seksualnog nasilja, porobljavanja te prisilnog sklapanja braka i preobraćenja; naglašava potrebu da se kazne odgovorni za takva kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava; |
| --- | --- |

2.

oštro osuđuje brojne okrutnosti koje je počinio IS na štetu posebice žena, a smatraju se zločinom protiv čovječnosti, poput zlostavljanja, silovanja i drugih oblika seksualnog nasilja, porobljavanja te prisilnog sklapanja braka i preobraćenja; naglašava potrebu da se kazne odgovorni za takva kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava;

| 3. | naglašava da bi se djeca bez odgode trebala pridružiti svojim obiteljima, da bi se trebalo stati na kraj prisilnom sklapanju braka te da bi se odmah trebali pustiti svi civili koje drži IS, a posebno žene; |
| --- | --- |

3.

naglašava da bi se djeca bez odgode trebala pridružiti svojim obiteljima, da bi se trebalo stati na kraj prisilnom sklapanju braka te da bi se odmah trebali pustiti svi civili koje drži IS, a posebno žene;

| 4. | poziva iračku vladu da ratificira Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda (ICC) kako bi mu se omogućilo da sudski progoni ratne zločine i zločine protiv čovječnosti koje je počinio IS; |
| --- | --- |

4.

poziva iračku vladu da ratificira Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda (ICC) kako bi mu se omogućilo da sudski progoni ratne zločine i zločine protiv čovječnosti koje je počinio IS;

| 5. | poziva iračku vladu da promiče i štiti ljudska prava tako što će angažirati sve dijelove iračkog društva u duhu nacionalnog jedinstva i pomirenja te podržavati ljudska prava i međunarodno humanitarno pravo u svojem naporu da se suprotstavi IS-u; nudi svoju podršku kako bi pomogao vladi u izgradnji poštenijeg i uključivog društva, i to društva koje će štititi i promicati prava žena; |
| --- | --- |

5.

poziva iračku vladu da promiče i štiti ljudska prava tako što će angažirati sve dijelove iračkog društva u duhu nacionalnog jedinstva i pomirenja te podržavati ljudska prava i međunarodno humanitarno pravo u svojem naporu da se suprotstavi IS-u; nudi svoju podršku kako bi pomogao vladi u izgradnji poštenijeg i uključivog društva, i to društva koje će štititi i promicati prava žena;

| 6. | pozdravlja napore međunarodne zajednice, a posebno SAD-a, kojima podupiru iračke nacionalne i lokalne vlasti u njihovoj borbi protiv IS-a, zaustavljaju napredovanje IS-a i omogućavaju pristup humanitarnoj pomoći; podržava globalnu koaliciju protiv IS-a i njezine napore da ga suzbije, također i vojnim sredstvima; poziva međunarodnu zajednicu da pruži potrebnu pomoć za spašavanje života ljudi u Iraku tijekom zime, uključujući i jesidske obitelji koje su još uvijek na planini Sinjar i brane svoje hramove od IS-a koji ih želi razoriti; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja napore međunarodne zajednice, a posebno SAD-a, kojima podupiru iračke nacionalne i lokalne vlasti u njihovoj borbi protiv IS-a, zaustavljaju napredovanje IS-a i omogućavaju pristup humanitarnoj pomoći; podržava globalnu koaliciju protiv IS-a i njezine napore da ga suzbije, također i vojnim sredstvima; poziva međunarodnu zajednicu da pruži potrebnu pomoć za spašavanje života ljudi u Iraku tijekom zime, uključujući i jesidske obitelji koje su još uvijek na planini Sinjar i brane svoje hramove od IS-a koji ih želi razoriti;

| 7. | poziva sve regionalne sudionike da učine sve što je u njihovoj moći kako bi se zaustavila sva djelovanja privatnih i službenih tijela koja riječima i djelima propagiraju i šire ekstremističku islamističku ideologiju; poziva međunarodnu zajednicu, posebno EU, da olakša regionalni dijalog o problemima s kojima je suočen Bliski istok te u njega uključi sve važne strane, posebno Iran i Saudijsku Arabiju; |
| --- | --- |

7.

poziva sve regionalne sudionike da učine sve što je u njihovoj moći kako bi se zaustavila sva djelovanja privatnih i službenih tijela koja riječima i djelima propagiraju i šire ekstremističku islamističku ideologiju; poziva međunarodnu zajednicu, posebno EU, da olakša regionalni dijalog o problemima s kojima je suočen Bliski istok te u njega uključi sve važne strane, posebno Iran i Saudijsku Arabiju;

| 8. | poziva EU, posebno njegova posebnog izvjestitelja za nasilje nad ženama Rashida Manjooa da učini sve što je u njegovoj moći kako bi se ušlo u trag žrtvama te istražile i utvrdile činjenice i okolnosti zlostavljanja djevojčica i žena od strane IS-a i s njim povezanih terorističkih skupina u Iraku i Siriji s ciljem da se izbjegne nekažnjivost i jamči puna odgovornost; podržava rad posebne predstavnice UN-a za seksualne zločine u sukobima Zainab Hawa Bangure; |
| --- | --- |

8.

poziva EU, posebno njegova posebnog izvjestitelja za nasilje nad ženama Rashida Manjooa da učini sve što je u njegovoj moći kako bi se ušlo u trag žrtvama te istražile i utvrdile činjenice i okolnosti zlostavljanja djevojčica i žena od strane IS-a i s njim povezanih terorističkih skupina u Iraku i Siriji s ciljem da se izbjegne nekažnjivost i jamči puna odgovornost; podržava rad posebne predstavnice UN-a za seksualne zločine u sukobima Zainab Hawa Bangure;

| 9. | poziva međunarodne humanitarne agencije koje djeluju u Iraku, uključujući agencije UN-a, da povećaju zdravstvene usluge i usluge savjetovanja za raseljene osobe koje su pobjegle pred napredovanjem IS-a te da pritom posebnu pozornost obrate potrebama djece i osoba koje su doživjele seksualno nasilje; |
| --- | --- |

9.

poziva međunarodne humanitarne agencije koje djeluju u Iraku, uključujući agencije UN-a, da povećaju zdravstvene usluge i usluge savjetovanja za raseljene osobe koje su pobjegle pred napredovanjem IS-a te da pritom posebnu pozornost obrate potrebama djece i osoba koje su doživjele seksualno nasilje;

| 10. | ponavlja svoj poziv Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje i državama članicama da poduzmu konkretne mjere za rješavanje pitanja položaja žena u Iraku te da jamče njihovu slobodu i poštovanje njihovih temeljnih prava te da usvoje mjere kojima bi se spriječilo iskorištavanje i zlostavljanje žena i djece te nasilje nad njima; posebno je zabrinut zbog porasta svih vrsta nasilja nad jesidskim ženama koje pripadnici IS-a zatvaraju, siluju, seksualno zlostavljaju i prodaju; posebno poziva države članice da poduzmu snažnije političke mjere kako bi se zadovoljile potrebe preživjelih te da uspostave mehanizam kojim će se traumatiziranim ženama iz Sirije i Iraka, posebno jesidskim ženama, omogućiti da dobiju posttraumatsko savjetovanje prilagođeno njihovim potrebama; |
| --- | --- |

10.

ponavlja svoj poziv Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje i državama članicama da poduzmu konkretne mjere za rješavanje pitanja položaja žena u Iraku te da jamče njihovu slobodu i poštovanje njihovih temeljnih prava te da usvoje mjere kojima bi se spriječilo iskorištavanje i zlostavljanje žena i djece te nasilje nad njima; posebno je zabrinut zbog porasta svih vrsta nasilja nad jesidskim ženama koje pripadnici IS-a zatvaraju, siluju, seksualno zlostavljaju i prodaju; posebno poziva države članice da poduzmu snažnije političke mjere kako bi se zadovoljile potrebe preživjelih te da uspostave mehanizam kojim će se traumatiziranim ženama iz Sirije i Iraka, posebno jesidskim ženama, omogućiti da dobiju posttraumatsko savjetovanje prilagođeno njihovim potrebama;

| 11. | uvjeren je da trenutačna humanitarna pomoć i zaštita trebaju biti dopunjene dugoročnim strategijama za razvitak društveno-ekonomskih prava i egzistencijalnih mogućnosti za povratnice, interno raseljene i izbjegle žene, jačanje njihova vodstva i participacije kako bi im se omogućilo da izaberu trajna rješenja koja odgovaraju njihovim potrebama; smatra da je potrebno rješavati specifične opasnosti i posebne potrebe različitih grupa žena koje su podvrgnute višestrukim i isprepletenim oblicima diskriminacije; |
| --- | --- |

11.

uvjeren je da trenutačna humanitarna pomoć i zaštita trebaju biti dopunjene dugoročnim strategijama za razvitak društveno-ekonomskih prava i egzistencijalnih mogućnosti za povratnice, interno raseljene i izbjegle žene, jačanje njihova vodstva i participacije kako bi im se omogućilo da izaberu trajna rješenja koja odgovaraju njihovim potrebama; smatra da je potrebno rješavati specifične opasnosti i posebne potrebe različitih grupa žena koje su podvrgnute višestrukim i isprepletenim oblicima diskriminacije;

| 12. | osuđuje činjenicu da se napredovanjem IS-a događaju činovi nasilja i ubojstva nad Iračanima koji su pripadnici skupine LGBT, što se uopće ne kažnjava; napominje da se, iako Iračani koji su pripadnici skupine LGBT nisu jedina ugrožena skupina u aktualnoj krizi i sukobu, oni nalaze u krajnje osjetljivoj situaciji s obzirom to da im je na raspolaganju ograničena potpora obitelji i zajednice te ograničena državna zaštita; primjećuje da su Iračani koji su pripadnici skupine LGBT i dalje marginalizirani i u opasnosti u izbjegličkim zajednicama ili u nekim društvima koja su ih prihvatila; poziva iračku vladu da osigura zaštitu Iračana koji su pripadnici skupine LGBT; |
| --- | --- |

12.

osuđuje činjenicu da se napredovanjem IS-a događaju činovi nasilja i ubojstva nad Iračanima koji su pripadnici skupine LGBT, što se uopće ne kažnjava; napominje da se, iako Iračani koji su pripadnici skupine LGBT nisu jedina ugrožena skupina u aktualnoj krizi i sukobu, oni nalaze u krajnje osjetljivoj situaciji s obzirom to da im je na raspolaganju ograničena potpora obitelji i zajednice te ograničena državna zaštita; primjećuje da su Iračani koji su pripadnici skupine LGBT i dalje marginalizirani i u opasnosti u izbjegličkim zajednicama ili u nekim društvima koja su ih prihvatila; poziva iračku vladu da osigura zaštitu Iračana koji su pripadnici skupine LGBT;

| 13. | žali zbog toga što se zbog godina diktature i sukoba život iračkih žena znatno pogoršao; poziva na promicanje i provedbu rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000) o ženama, miru i sigurnosti kako bi se osiguralo sudjelovanje žena u rješavanju sukoba i gradnji demokracije; ustraje u mišljenju da bez sudjelovanja žena u donošenju odluka neće biti prave zaštite ni stvarne sigurnosti za žene u Iraku; |
| --- | --- |

13.

žali zbog toga što se zbog godina diktature i sukoba život iračkih žena znatno pogoršao; poziva na promicanje i provedbu rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000) o ženama, miru i sigurnosti kako bi se osiguralo sudjelovanje žena u rješavanju sukoba i gradnji demokracije; ustraje u mišljenju da bez sudjelovanja žena u donošenju odluka neće biti prave zaštite ni stvarne sigurnosti za žene u Iraku;

| 14. | poziva na usredotočene međunarodne napore, u uskoj suradnji s islamskim zemljama, organizacijama i zajednicama da se suprotstavi radikalnoj salafitskoj tj. Vehabijskog ideologiji na kojoj počivaju i kojom se nadahnjuju djelovanja islamske države i pridruženih terorističkih organizacija te koja postaje golema prijetnja za sigurnost država članica; poziva ESVD i države članice da u dijalogu sa zaljevskim zemljama potiču raspravu o pokušajima indoktrinacije salafitskom vehabijskom ideologijom koje provede pojedinci iz tih zemalja u mnogim drugim državama u kojima muslimani čine većinu i u islamskim zajednicama diljem svijeta; |
| --- | --- |

14.

poziva na usredotočene međunarodne napore, u uskoj suradnji s islamskim zemljama, organizacijama i zajednicama da se suprotstavi radikalnoj salafitskoj tj. Vehabijskog ideologiji na kojoj počivaju i kojom se nadahnjuju djelovanja islamske države i pridruženih terorističkih organizacija te koja postaje golema prijetnja za sigurnost država članica; poziva ESVD i države članice da u dijalogu sa zaljevskim zemljama potiču raspravu o pokušajima indoktrinacije salafitskom vehabijskom ideologijom koje provede pojedinci iz tih zemalja u mnogim drugim državama u kojima muslimani čine većinu i u islamskim zajednicama diljem svijeta;

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, vladi Iraka i Iračkom vijeću, Regionalnoj vladi Kurdistana, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i Vijeću UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

15.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, vladi Iraka i Iračkom vijeću, Regionalnoj vladi Kurdistana, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i Vijeću UN-a za ljudska prava.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0022.

---

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/50 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/50

---

P8_TA(2014)0068

Kašnjenje početka provedbe kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o kašnjenju početka provedbe kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. (2014/2946(RSP))

(2016/C 289/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 4., 162., te 174. do 178., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 4., 162., te 174. do 178.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1);

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 3 za opći proračun za 2014. (COM(2014)0329), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 3 za opći proračun za 2014. (COM(2014)0329),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da kohezijska politika predstavlja glavnu politiku ulaganja u realno gospodarstvo na razini EU-a i osvjedočeni je pokretač rasta i zapošljavanja u Europi s proračunom većim od 350 milijardi EUR do 2020.; budući da je kohezijska politika važan dio strategije EU-a za rješavanje regionalnih neujednačenosti, poticanje diversifikacije i prilagodbe promjenama u industriji i postizanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; budući da je u nekim državama članicama kohezijska politika glavni izvor javnih ulaganja; |
| --- | --- |

A.

budući da kohezijska politika predstavlja glavnu politiku ulaganja u realno gospodarstvo na razini EU-a i osvjedočeni je pokretač rasta i zapošljavanja u Europi s proračunom većim od 350 milijardi EUR do 2020.; budući da je kohezijska politika važan dio strategije EU-a za rješavanje regionalnih neujednačenosti, poticanje diversifikacije i prilagodbe promjenama u industriji i postizanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; budući da je u nekim državama članicama kohezijska politika glavni izvor javnih ulaganja;

| B. | budući da su ta sredstva u skladu s tematskom koncentracijom kohezijske politike namijenjena ograničenom broju strateških ciljeva s potencijalom poticanja rasta, kao što su inovacije i istraživanja, digitalni program, potpora za mala i srednja poduzeća, niskougljično gospodarstvo, osposobljavanje, obrazovanje i infrastruktura; |
| --- | --- |

B.

budući da su ta sredstva u skladu s tematskom koncentracijom kohezijske politike namijenjena ograničenom broju strateških ciljeva s potencijalom poticanja rasta, kao što su inovacije i istraživanja, digitalni program, potpora za mala i srednja poduzeća, niskougljično gospodarstvo, osposobljavanje, obrazovanje i infrastruktura;

| C. | budući da su sporazumi o partnerstvu i operativni programi strateški instrumenti za usmjeravanje ulaganja u državama članicama i regijama u skladu s općim ciljevima strategije Europa 2020 koji se odnose na pametan, održiv i uključiv rast; |
| --- | --- |

C.

budući da su sporazumi o partnerstvu i operativni programi strateški instrumenti za usmjeravanje ulaganja u državama članicama i regijama u skladu s općim ciljevima strategije Europa 2020 koji se odnose na pametan, održiv i uključiv rast;

| D. | budući da se u člancima 14., 16. i 29. Uredbe (EU) br. 1303/2013 utvrđuju rokovi za podnošenje i usvajanje sporazuma o partnerstvu i operativnih programa, prema kojima je sporazume o partnerstvu trebalo usvojiti najkasnije do kraja kolovoza 2014., a operativne programe najkasnije do kraja siječnja 2015. godine; |
| --- | --- |

D.

budući da se u člancima 14., 16. i 29. Uredbe (EU) br. 1303/2013 utvrđuju rokovi za podnošenje i usvajanje sporazuma o partnerstvu i operativnih programa, prema kojima je sporazume o partnerstvu trebalo usvojiti najkasnije do kraja kolovoza 2014., a operativne programe najkasnije do kraja siječnja 2015. godine;

| E. | budući da je prisutno očito kašnjenje u postupku izrade programa, a predviđa se da će do kraja 2014. biti usvojen vrlo ograničen broj operativnih programa (nešto više od 100); |
| --- | --- |

E.

budući da je prisutno očito kašnjenje u postupku izrade programa, a predviđa se da će do kraja 2014. biti usvojen vrlo ograničen broj operativnih programa (nešto više od 100);

| F. | budući da je na zahtjev država članica Komisija pripremila neslužbeni dokument o postupanju s obvezama za 2014. u okviru programa koji se sufinanciraju iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda i Kohezijskog fonda, a koje Komisija neće usvojiti do 31. prosinca 2014. godine; |
| --- | --- |

F.

budući da je na zahtjev država članica Komisija pripremila neslužbeni dokument o postupanju s obvezama za 2014. u okviru programa koji se sufinanciraju iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda i Kohezijskog fonda, a koje Komisija neće usvojiti do 31. prosinca 2014. godine;

| G. | budući da su predviđena dva scenarija za usvajanje operativnih programa, a oba podrazumijevaju daljnja kašnjenja u vezi s početkom provedbe: postupak prijenosa za one programe koji će se do 31. prosinca 2014. smatrati „spremnima za usvajanje” i preraspodjela neiskorištenih sredstava dodijeljenih za 2014. iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, što podrazumijeva tehničku reviziju višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), za projekte koji se do kraja 2014. neće smatrati „spremnima za usvajanje”; |
| --- | --- |

G.

budući da su predviđena dva scenarija za usvajanje operativnih programa, a oba podrazumijevaju daljnja kašnjenja u vezi s početkom provedbe: postupak prijenosa za one programe koji će se do 31. prosinca 2014. smatrati „spremnima za usvajanje” i preraspodjela neiskorištenih sredstava dodijeljenih za 2014. iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, što podrazumijeva tehničku reviziju višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), za projekte koji se do kraja 2014. neće smatrati „spremnima za usvajanje”;

| H. | budući da bi se prema rasporedu koji je predstavila Komisija operativni programi mogli usvojiti u okviru postupka prijenosa sredstava između 15. veljače i 31. ožujka 2015., a u okviru postupka preraspodjele sredstava nakon 1. svibnja 2015. godine; |
| --- | --- |

H.

budući da bi se prema rasporedu koji je predstavila Komisija operativni programi mogli usvojiti u okviru postupka prijenosa sredstava između 15. veljače i 31. ožujka 2015., a u okviru postupka preraspodjele sredstava nakon 1. svibnja 2015. godine;

| I. | budući da je, uz zakašnjenja u provedbi za programsko razdoblje 2014. – 2020., kohezijska politika suočena i sa zaostacima u plaćanjima koji za programsko razdoblje 2007. – 2013. iznose otprilike 23 milijardi EUR u 2011. čime se dodatno umanjuje njezina vjerodostojnost, učinkovitost i održivost; |
| --- | --- |

I.

budući da je, uz zakašnjenja u provedbi za programsko razdoblje 2014. – 2020., kohezijska politika suočena i sa zaostacima u plaćanjima koji za programsko razdoblje 2007. – 2013. iznose otprilike 23 milijardi EUR u 2011. čime se dodatno umanjuje njezina vjerodostojnost, učinkovitost i održivost;

| J. | budući da je predsjednik Komisije priopćio da kani pokrenuti investicijski paket od 315 milijardi EUR; |
| --- | --- |

J.

budući da je predsjednik Komisije priopćio da kani pokrenuti investicijski paket od 315 milijardi EUR;

| 1. | iako prepoznaje važnost usvajanja visokokvalitetnih operativnih programa na početku programskog razdoblja kako bi se izbjeglo kasnije reprogramiranje, izražava ozbiljnu zabrinutost s obzirom na veliko kašnjenje u provedbi kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

1.

iako prepoznaje važnost usvajanja visokokvalitetnih operativnih programa na početku programskog razdoblja kako bi se izbjeglo kasnije reprogramiranje, izražava ozbiljnu zabrinutost s obzirom na veliko kašnjenje u provedbi kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020.;

| 2. | naglašava da trenutačna kašnjenja predstavljaju izazov za nacionalne, regionalne i lokalne vlasti da učinkovito planiraju i primjenjuju europske strukturne i investicijske fondove za razdoblje 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

2.

naglašava da trenutačna kašnjenja predstavljaju izazov za nacionalne, regionalne i lokalne vlasti da učinkovito planiraju i primjenjuju europske strukturne i investicijske fondove za razdoblje 2014. – 2020.;

| 3. | podsjeća da u Europskoj uniji kohezijska politika zajedno sa sredstvima sufinanciranja koja jamče države članice ima znatan udio u javnim rashodima povezanima s rastom; ističe da je stoga ključno da provedba novih programa počne što je prije moguće kako bi se u potpunosti iskoristili rezultati ulaganja, potaknulo otvaranje radnih mjesta i povećao rast produktivnosti; |
| --- | --- |

3.

podsjeća da u Europskoj uniji kohezijska politika zajedno sa sredstvima sufinanciranja koja jamče države članice ima znatan udio u javnim rashodima povezanima s rastom; ističe da je stoga ključno da provedba novih programa počne što je prije moguće kako bi se u potpunosti iskoristili rezultati ulaganja, potaknulo otvaranje radnih mjesta i povećao rast produktivnosti;

| 4. | potiče Komisiju i države članice da djeluju odgovorno i da učine sve što je u njihovoj moći da ubrzaju usvajanje najvećeg mogućeg broja operativnih programa tijekom 2014. te da zajamče da što veći broj programa bude „spreman za usvajanje” do 31. prosinca 2014. kako bi bili obuhvaćeni postupkom prijenosa u skladu s člankom 13. stavkom 2. točkom (a) Financijske uredbe i člankom 4. njezinih Pravila o primjeni; |
| --- | --- |

4.

potiče Komisiju i države članice da djeluju odgovorno i da učine sve što je u njihovoj moći da ubrzaju usvajanje najvećeg mogućeg broja operativnih programa tijekom 2014. te da zajamče da što veći broj programa bude „spreman za usvajanje” do 31. prosinca 2014. kako bi bili obuhvaćeni postupkom prijenosa u skladu s člankom 13. stavkom 2. točkom (a) Financijske uredbe i člankom 4. njezinih Pravila o primjeni;

| 5. | zahtijeva od Komisije da, ne ispuštajući iz vida važnost kvalitete i nastavka borbe protiv korupcije, preispita sve moguće načine pojednostavljenja internih postupaka kako bi zajamčila da se uzmu u obzir operativni programi koji su ponovno predani nakon roka 24. studenog 2014. da bi se do kraja godine zaključilo savjetovanje među službama te da se razmatraju kao „spremni za usvajanje” ako ispunjavaju zahtjeve u vezi s kvalitetom; |
| --- | --- |

5.

zahtijeva od Komisije da, ne ispuštajući iz vida važnost kvalitete i nastavka borbe protiv korupcije, preispita sve moguće načine pojednostavljenja internih postupaka kako bi zajamčila da se uzmu u obzir operativni programi koji su ponovno predani nakon roka 24. studenog 2014. da bi se do kraja godine zaključilo savjetovanje među službama te da se razmatraju kao „spremni za usvajanje” ako ispunjavaju zahtjeve u vezi s kvalitetom;

| 6. | svjestan je toga da drugi spomenuti scenarij koji je primjenjiv na operativne programe koji do kraja 2014. neće biti spremni za usvajanje, tj. preraspodjela neiskorištenih proračunskih iznosa iz 2014. u 2015., u skladu s člankom 19. VFO-a, podrazumijeva reviziju VFO-a do 1. svibnja 2015. koja se, unatoč svojoj tehničkoj naravi, mora pridržavati višegodišnjeg proračunskog postupka; stoga poziva Komisiju da što prije otvori raspravu s Parlamentom i Vijećem radi izrade vjerodostojnog plana na temelju kojeg će se usvojiti revizija VFO-a čim to bude moguće tijekom 2015.; |
| --- | --- |

6.

svjestan je toga da drugi spomenuti scenarij koji je primjenjiv na operativne programe koji do kraja 2014. neće biti spremni za usvajanje, tj. preraspodjela neiskorištenih proračunskih iznosa iz 2014. u 2015., u skladu s člankom 19. VFO-a, podrazumijeva reviziju VFO-a do 1. svibnja 2015. koja se, unatoč svojoj tehničkoj naravi, mora pridržavati višegodišnjeg proračunskog postupka; stoga poziva Komisiju da što prije otvori raspravu s Parlamentom i Vijećem radi izrade vjerodostojnog plana na temelju kojeg će se usvojiti revizija VFO-a čim to bude moguće tijekom 2015.;

| 7. | također ustraje na tome da je potrebno odobriti odgovarajući nacrt izmjene proračuna koji obuhvaća pripadajuća odobrena sredstva za preuzimanje obveza za 2015. kako bi operativni programi bili usvojeni te da to u najboljem mogućem slučaju podrazumijeva kašnjenje u pogledu stvarnog početka provedbe tih programa do sredine 2015.; |
| --- | --- |

7.

također ustraje na tome da je potrebno odobriti odgovarajući nacrt izmjene proračuna koji obuhvaća pripadajuća odobrena sredstva za preuzimanje obveza za 2015. kako bi operativni programi bili usvojeni te da to u najboljem mogućem slučaju podrazumijeva kašnjenje u pogledu stvarnog početka provedbe tih programa do sredine 2015.;

| 8. | s obzirom na navedeno, poziva Komisiju da Parlamentu predstavi mjere koje namjerava poduzeti kako bi se što je prije moguće olakšala provedba operativnih programa te vremenski raspored koji je za to predviđen; |
| --- | --- |

8.

s obzirom na navedeno, poziva Komisiju da Parlamentu predstavi mjere koje namjerava poduzeti kako bi se što je prije moguće olakšala provedba operativnih programa te vremenski raspored koji je za to predviđen;

| 9. | iznimno je zabrinut zbog stanja zaostataka u plaćanjima u okviru kohezijske politike za operativne programe za razdoblje 2007. – 2013.; naglašava važnost i hitnost postizanja dogovora o toj temi do kraja 2014. na temelju novih prijedloga Komisije; |
| --- | --- |

9.

iznimno je zabrinut zbog stanja zaostataka u plaćanjima u okviru kohezijske politike za operativne programe za razdoblje 2007. – 2013.; naglašava važnost i hitnost postizanja dogovora o toj temi do kraja 2014. na temelju novih prijedloga Komisije;

| 10. | poziva Komisiju da objasni utjecaj tog kašnjenja u plaćanjima na početak provedbe novih operativnih programa te da predloži rješenja kako bi se šteta svela na najmanju moguću mjeru; nadalje traži da Komisija, u kontekstu izvještavanja o ishodu pregovora kako je utvrđeno člankom 16. stavkom 3. Uredbe o zajedničkim odredbama, izvrši analizu mogućeg učinka zakašnjelog početka provedbe kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. na rast i radna mjesta te na temelju dobivenih saznanja donese preporuke; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da objasni utjecaj tog kašnjenja u plaćanjima na početak provedbe novih operativnih programa te da predloži rješenja kako bi se šteta svela na najmanju moguću mjeru; nadalje traži da Komisija, u kontekstu izvještavanja o ishodu pregovora kako je utvrđeno člankom 16. stavkom 3. Uredbe o zajedničkim odredbama, izvrši analizu mogućeg učinka zakašnjelog početka provedbe kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. na rast i radna mjesta te na temelju dobivenih saznanja donese preporuke;

| 11. | traži da investicijski paket od 315 milijardi EUR koji će Komisija najaviti bude u potpunosti komplementaran s kohezijskom politikom za razdoblje 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

11.

traži da investicijski paket od 315 milijardi EUR koji će Komisija najaviti bude u potpunosti komplementaran s kohezijskom politikom za razdoblje 2014. – 2020.;

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i drugim relevantnim institucijama. |
| --- | --- |

12.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i drugim relevantnim institucijama.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

---

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/53 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/53

---

P8_TA(2014)0069

Smjernice Komisije za procjenu učinka

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o reviziji smjernica Komisije za procjenu učinka i ulozi testa utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća (test MSP) (2014/2967(RSP))

(2016/C 289/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nedavno javno savjetovanje o reviziji smjernica Komisije za procjenu učinka i odgovarajući nacrt revidiranih smjernica za procjenu učinka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavno javno savjetovanje o reviziji smjernica Komisije za procjenu učinka i odgovarajući nacrt revidiranih smjernica za procjenu učinka,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2011. o jamčenju neovisnih procjena učinka (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2011. o jamčenju neovisnih procjena učinka (1),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da procjene učinka kao alat u ranoj fazi donošenja zakonodavstva imaju ključnu ulogu u programu Komisije za pametno donošenje propisa u svrhu pružanja transparentnih, sveobuhvatnih i uravnoteženih dokaza o učincima na gospodarstvo, društvo i okoliš, dodanoj vrijednosti djelovanja EU-a, očekivanom regulatornom i administrativnom opterećenju te troškovima i koristima alternativnih načina djelovanja za sve zainteresirane strane; |
| --- | --- |

A.

budući da procjene učinka kao alat u ranoj fazi donošenja zakonodavstva imaju ključnu ulogu u programu Komisije za pametno donošenje propisa u svrhu pružanja transparentnih, sveobuhvatnih i uravnoteženih dokaza o učincima na gospodarstvo, društvo i okoliš, dodanoj vrijednosti djelovanja EU-a, očekivanom regulatornom i administrativnom opterećenju te troškovima i koristima alternativnih načina djelovanja za sve zainteresirane strane;

| B. | budući da prema postojećim smjernicama za procjenu učinka Glavno tajništvo Komisije i Odbor za procjenu učinka imaju središnju ulogu po pitanju odluke o nužnosti provođenja procjene učinka za određenu inicijativu; |
| --- | --- |

B.

budući da prema postojećim smjernicama za procjenu učinka Glavno tajništvo Komisije i Odbor za procjenu učinka imaju središnju ulogu po pitanju odluke o nužnosti provođenja procjene učinka za određenu inicijativu;

| C. | budući da Odbor za procjenu učinka ima važnu ulogu kao središnje tijelo za kontrolu kvalitete procjene učinka; |
| --- | --- |

C.

budući da Odbor za procjenu učinka ima važnu ulogu kao središnje tijelo za kontrolu kvalitete procjene učinka;

| D. | budući da Ugovori sadrže horizontalne odredbe o društvu i okolišu te obveze na poštovanje načela supsidijarnosti i razmjernosti koje treba uzeti u obzir tijekom određivanja i provedbe politika i aktivnosti Unije te koje zahtijevaju temeljitu analizu relevantnog učinka svakog predloženog zakonodavstva; |
| --- | --- |

D.

budući da Ugovori sadrže horizontalne odredbe o društvu i okolišu te obveze na poštovanje načela supsidijarnosti i razmjernosti koje treba uzeti u obzir tijekom određivanja i provedbe politika i aktivnosti Unije te koje zahtijevaju temeljitu analizu relevantnog učinka svakog predloženog zakonodavstva;

| E. | budući da prema stručnoj skupini Komisije trošak usklađivanja s uredbom može biti deset puta veći za mala i srednja poduzeća nego za veća poduzeća; budući da je stoga ispravna i neovisna procjena učinka posebno važna za mala i srednja poduzeća koja u odnosu na veća poduzeća često nailaze na veće poteškoće u prilagodbi novim zakonskim i regulatornim zahtjevima te zbog svoje veličine mogu u manjoj mjeri predvidjeti regulatorne promjene koje su u izradi; |
| --- | --- |

E.

budući da prema stručnoj skupini Komisije trošak usklađivanja s uredbom može biti deset puta veći za mala i srednja poduzeća nego za veća poduzeća; budući da je stoga ispravna i neovisna procjena učinka posebno važna za mala i srednja poduzeća koja u odnosu na veća poduzeća često nailaze na veće poteškoće u prilagodbi novim zakonskim i regulatornim zahtjevima te zbog svoje veličine mogu u manjoj mjeri predvidjeti regulatorne promjene koje su u izradi;

| F. | budući da je načelo „počnimo od malih” („think small first”) temelj Zakona o malom poduzetništvu za Europu iz 2008.; budući da je ono od 2009. dio smjernica za procjenu učinka i od 2005. dio drugih tekstova Komisije; budući da je cilj tog načela uzimanje u obzir interesa malih i srednjih poduzeća u vrlo ranoj fazi donošenja politika kako bi zakonodavstvo bilo sklonije malim i srednjim poduzećima; budući da je na raspolaganju niz alata kojima se omogućuje učinkovita provedba tog načela, uključujući primjenu testa MSP na predstojeće zakonodavne prijedloge; |
| --- | --- |

F.

budući da je načelo „počnimo od malih” („think small first”) temelj Zakona o malom poduzetništvu za Europu iz 2008.; budući da je ono od 2009. dio smjernica za procjenu učinka i od 2005. dio drugih tekstova Komisije; budući da je cilj tog načela uzimanje u obzir interesa malih i srednjih poduzeća u vrlo ranoj fazi donošenja politika kako bi zakonodavstvo bilo sklonije malim i srednjim poduzećima; budući da je na raspolaganju niz alata kojima se omogućuje učinkovita provedba tog načela, uključujući primjenu testa MSP na predstojeće zakonodavne prijedloge;

| G. | budući da postojeće smjernice za procjenu učinka sadrže posebnu smjernicu u obliku testa MSP, uključujući moguće mjere ublažavanja; budući da nacrt revidiranih smjernica ne uključuje odredbe o testu MSP; |
| --- | --- |

G.

budući da postojeće smjernice za procjenu učinka sadrže posebnu smjernicu u obliku testa MSP, uključujući moguće mjere ublažavanja; budući da nacrt revidiranih smjernica ne uključuje odredbe o testu MSP;

| H. | budući da odgovarajuća procjena suštinskih izmjena koje Parlament uvodi u izvorne prijedloge Komisije Parlamenta ukazuje na dodanu vrijednost stajališta Parlamenta u pregovorima u okviru trijaloga; |
| --- | --- |

H.

budući da odgovarajuća procjena suštinskih izmjena koje Parlament uvodi u izvorne prijedloge Komisije Parlamenta ukazuje na dodanu vrijednost stajališta Parlamenta u pregovorima u okviru trijaloga;

Područje primjene

| 1. | pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala da će redovito revidirati smjernice za procjenu učinka u cilju poboljšanja postupaka za procjenu učinka; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala da će redovito revidirati smjernice za procjenu učinka u cilju poboljšanja postupaka za procjenu učinka;

| 2. | ističe činjenicu da bi Komisija trebala osigurati da se aspekti povezani s gospodarstvom, društvom, administracijom i okolišem procjene na jednako temeljit način; |
| --- | --- |

2.

ističe činjenicu da bi Komisija trebala osigurati da se aspekti povezani s gospodarstvom, društvom, administracijom i okolišem procjene na jednako temeljit način;

| 3. | boji se, međutim, da je nacrt revidiranih smjernica mnogo manje specifičan od postojećih smjernica u pogledu područja primjene procjena učinka i da je nadležnoj glavnoj upravi dano znatno više slobode pri odlučivanju o nužnosti provođenja procjene učinka; smatra da je potrebno zadržati postojeću praksu u kojoj proces donošenja odluka uključuje Odbor za procjenu učinka; |
| --- | --- |

3.

boji se, međutim, da je nacrt revidiranih smjernica mnogo manje specifičan od postojećih smjernica u pogledu područja primjene procjena učinka i da je nadležnoj glavnoj upravi dano znatno više slobode pri odlučivanju o nužnosti provođenja procjene učinka; smatra da je potrebno zadržati postojeću praksu u kojoj proces donošenja odluka uključuje Odbor za procjenu učinka;

| 4. | smatra da bi Komisija trebala zadržati svoj trenutačni pristup prema kojem se procjena učinka provodi za sve inicijative koje pripadaju barem jednoj od sljedećih kategorija:






  (a) | zakonodavni prijedlozi uključeni u zakonodavni program i program rada Komisije; |
| --- | --- | --- |

4.

smatra da bi Komisija trebala zadržati svoj trenutačni pristup prema kojem se procjena učinka provodi za sve inicijative koje pripadaju barem jednoj od sljedećih kategorija:

(a)

zakonodavni prijedlozi uključeni u zakonodavni program i program rada Komisije;

| (b) | zakonodavni prijedlozi koji nisu uključeni u zakonodavni program i program rada Komisije, ali imaju jasno odrediv utjecaj na gospodarstvo, upravu, društvo i okoliš; |
| --- | --- |

(b)

zakonodavni prijedlozi koji nisu uključeni u zakonodavni program i program rada Komisije, ali imaju jasno odrediv utjecaj na gospodarstvo, upravu, društvo i okoliš;

| (c) | nezakonodavne inicijative kojima se utvrđuju buduće politike (npr. bijele knjige, akcijski planovi, programi troškova i smjernice za pregovaranje o međunarodnim sporazumima); |
| --- | --- |

(c)

nezakonodavne inicijative kojima se utvrđuju buduće politike (npr. bijele knjige, akcijski planovi, programi troškova i smjernice za pregovaranje o međunarodnim sporazumima);

| (d) | delegirani ili provedbeni akti koje je uvela Komisija i po potrebi njezine agencije koji će najvjerojatnije imati znatne učinke na gospodarstvo, društvo, okoliš i administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

(d)

delegirani ili provedbeni akti koje je uvela Komisija i po potrebi njezine agencije koji će najvjerojatnije imati znatne učinke na gospodarstvo, društvo, okoliš i administrativno opterećenje;

| 5. | napominje da procjena učinka mora biti rigorozna i temeljita te da se mora temeljiti na najtočnijim, najobjektivnijim i najpotpunijim dostupnim podacima, uz ravnomjernu analizu usmjerenu na svrhu i cilj prijedloga, kako bi se omogućila informirana politička odluka; |
| --- | --- |

5.

napominje da procjena učinka mora biti rigorozna i temeljita te da se mora temeljiti na najtočnijim, najobjektivnijim i najpotpunijim dostupnim podacima, uz ravnomjernu analizu usmjerenu na svrhu i cilj prijedloga, kako bi se omogućila informirana politička odluka;

| 6. | uvjeren je da su procjene učinka važno sredstvo za potporu donošenja odluka u svim institucijama EU-a te da su važan element za postizanje postupka donošenja bolje regulative; međutim, prepoznaje da procjene učinka ne mogu zamijeniti političku procjenu i političke odluke; |
| --- | --- |

6.

uvjeren je da su procjene učinka važno sredstvo za potporu donošenja odluka u svim institucijama EU-a te da su važan element za postizanje postupka donošenja bolje regulative; međutim, prepoznaje da procjene učinka ne mogu zamijeniti političku procjenu i političke odluke;

| 7. | naglašava važnost savjetovanja sa svim relevantnim dionicima u ranoj fazi procesa procjene učinka kako bi se njihov doprinos mogao uzeti u obzir pri pripremi procjena učinka i prije njihove objave; |
| --- | --- |

7.

naglašava važnost savjetovanja sa svim relevantnim dionicima u ranoj fazi procesa procjene učinka kako bi se njihov doprinos mogao uzeti u obzir pri pripremi procjena učinka i prije njihove objave;

| 8. | primjećuje da područje primjene procjene učinka možda ne odgovara usvojenim prijedlozima ako su oni promijenjeni nakon što su podneseni Kolegiju povjerenika na odobrenje; zahtijeva da se u nacrtu revidiranih smjernica navede da je potrebno ažurirati procjenu učinka kako bi se osigurao kontinuitet između predmeta na koje se procjena učinka odnosi i prijedloga koje konačno usvoji Komisija; |
| --- | --- |

8.

primjećuje da područje primjene procjene učinka možda ne odgovara usvojenim prijedlozima ako su oni promijenjeni nakon što su podneseni Kolegiju povjerenika na odobrenje; zahtijeva da se u nacrtu revidiranih smjernica navede da je potrebno ažurirati procjenu učinka kako bi se osigurao kontinuitet između predmeta na koje se procjena učinka odnosi i prijedloga koje konačno usvoji Komisija;

Odbor za procjenu učinka

| 9. | izražava veliku zabrinutost zbog činjenice da uloga Odbora za procjenu učinka u procesu procjene učinka nije jasnije definirana u nacrtu revidiranih smjernica; snažno inzistira na tome da Komisija ponovno razmotri taj propust i da kod odgovora na ovu rezoluciju koju je Parlament usvojio u novom nacrtu revidiranih smjernica jasnije odredi postupke povezane s Odborom za procjenu učinka; |
| --- | --- |

9.

izražava veliku zabrinutost zbog činjenice da uloga Odbora za procjenu učinka u procesu procjene učinka nije jasnije definirana u nacrtu revidiranih smjernica; snažno inzistira na tome da Komisija ponovno razmotri taj propust i da kod odgovora na ovu rezoluciju koju je Parlament usvojio u novom nacrtu revidiranih smjernica jasnije odredi postupke povezane s Odborom za procjenu učinka;

| 10. | smatra da bi ti novi postupci trebali na jasan, razumljiv i transparentan način utvrditi proces podnošenja, revizije i konačnog odobravanja procjena učinka koje se predlože Odboru; |
| --- | --- |

10.

smatra da bi ti novi postupci trebali na jasan, razumljiv i transparentan način utvrditi proces podnošenja, revizije i konačnog odobravanja procjena učinka koje se predlože Odboru;

| 11. | ponavlja svoje stajalište da bi Komisija prijedloge trebala prihvatiti samo ako su popraćeni mišljenjem Odbora za procjenu učinka kojim se odobravaju; |
| --- | --- |

11.

ponavlja svoje stajalište da bi Komisija prijedloge trebala prihvatiti samo ako su popraćeni mišljenjem Odbora za procjenu učinka kojim se odobravaju;

| 12. | nadalje, podsjeća Komisiju na zahtjev Parlamenta da se ojača neovisnost Odbora za procjenu učinka te, posebno, da članovi Odbora za procjenu učinka ne podliježu političkoj kontroli; smatra da bi u Odboru za procjenu učinka trebale biti samo visokokvalificirane osobe koje su sposobne procijeniti predstavljenu analizu u pogledu učinaka na gospodarstvo, društvo i okoliš; |
| --- | --- |

12.

nadalje, podsjeća Komisiju na zahtjev Parlamenta da se ojača neovisnost Odbora za procjenu učinka te, posebno, da članovi Odbora za procjenu učinka ne podliježu političkoj kontroli; smatra da bi u Odboru za procjenu učinka trebale biti samo visokokvalificirane osobe koje su sposobne procijeniti predstavljenu analizu u pogledu učinaka na gospodarstvo, društvo i okoliš;

| 13. | sa zadovoljstvom iščekuje pojašnjenja nove Komisije o tome kakav pristup namjerava usvojiti u pogledu aspekata iz ove Rezolucije kako bi se o tom pristupu moglo u potpunosti voditi računa pri izradi svog stajališta o nedavnoj Komunikaciji Komisije o programu za prikladnost i učinkovitost propisa (REFIT), a da se pritom ne dovede u pitanje stajalište Parlamenta u tom kontekstu; |
| --- | --- |

13.

sa zadovoljstvom iščekuje pojašnjenja nove Komisije o tome kakav pristup namjerava usvojiti u pogledu aspekata iz ove Rezolucije kako bi se o tom pristupu moglo u potpunosti voditi računa pri izradi svog stajališta o nedavnoj Komunikaciji Komisije o programu za prikladnost i učinkovitost propisa (REFIT), a da se pritom ne dovede u pitanje stajalište Parlamenta u tom kontekstu;

Test MSP

| 14. | podsjeća da je u svojoj reviziji Zakona o malom poduzetništvu iz 2011. Komisija izrazila žaljenje zbog činjenice da je samo osam država članica uključilo test MSP u svoje nacionalne postupke donošenja odluka; poziva Komisiju da surađuje s državama članicama kako bi se bolje proširila načela testa MSP u kontekstu nacionalnih postupaka, podupirući politiku za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

14.

podsjeća da je u svojoj reviziji Zakona o malom poduzetništvu iz 2011. Komisija izrazila žaljenje zbog činjenice da je samo osam država članica uključilo test MSP u svoje nacionalne postupke donošenja odluka; poziva Komisiju da surađuje s državama članicama kako bi se bolje proširila načela testa MSP u kontekstu nacionalnih postupaka, podupirući politiku za mala i srednja poduzeća;

| 15. | pozdravlja činjenicu da se Komisija u toj reviziji jasno obvezala na daljnje poboljšanje testa MSP; žali, međutim, zbog činjenice da se, suprotno najavama, test za mala i srednja poduzeća uopće ne spominje u nacrtu revidiranih smjernica za procjenu učinka; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja činjenicu da se Komisija u toj reviziji jasno obvezala na daljnje poboljšanje testa MSP; žali, međutim, zbog činjenice da se, suprotno najavama, test za mala i srednja poduzeća uopće ne spominje u nacrtu revidiranih smjernica za procjenu učinka;

| 16. | podsjeća da se Komisija u Zakonu o malom poduzetništvu obvezala na provedbu načela „počnimo od malih” u procesu donošenja politika i da to uključuje test MSP kako bi se procijenio utjecaj predstojećeg zakonodavstva i administrativnih inicijativa na mala i srednja poduzeća; naglašava da je pravilna primjena ovog testa od ključne važnosti i smatra da je još uvijek potrebno ostvariti znatan napredak; |
| --- | --- |

16.

podsjeća da se Komisija u Zakonu o malom poduzetništvu obvezala na provedbu načela „počnimo od malih” u procesu donošenja politika i da to uključuje test MSP kako bi se procijenio utjecaj predstojećeg zakonodavstva i administrativnih inicijativa na mala i srednja poduzeća; naglašava da je pravilna primjena ovog testa od ključne važnosti i smatra da je još uvijek potrebno ostvariti znatan napredak;

| 17. | inzistira na tome da se test MSP, kako je definiran u Prilogu 8. Smjernicama, zadrži kako bi se izbjeglo da zbog inicijativa Komisije mala i srednja poduzeća budu nesrazmjerno pogođena ili stavljena u nepovoljan položaj u odnosu na velika poduzeća; |
| --- | --- |

17.

inzistira na tome da se test MSP, kako je definiran u Prilogu 8. Smjernicama, zadrži kako bi se izbjeglo da zbog inicijativa Komisije mala i srednja poduzeća budu nesrazmjerno pogođena ili stavljena u nepovoljan položaj u odnosu na velika poduzeća;

| 18. | naglašava da bi u tim slučajevima procjene učinka trebale sadržavati alternativne mehanizme i/ili biti fleksibilne kako bi se pomoglo malim i srednjim poduzećima da se usklade s određenom inicijativom (kako je predviđeno Prilogom 8.4.); s tim u vezi pozdravlja mogućnost isključivanja mikropoduzeća iz područja primjene zakonodavnog prijedloga navedenu u nacrtu revidiranih smjernica; no smatra da automatsko izuzimanje mikropoduzeća možda nije uvijek najbolji pristup i da se to stoga mora procijeniti za svaki pojedini prijedlog kako bi se slijedila politika prebacivanja tereta dokazivanja, tj. da mikropoduzeća trebaju ostati izvan područja primjene prijedloga osim ako se ne dokaže da bi ih trebalo uključiti; podupire razmatranje rješenja po mjeri i blažih režima za mala i srednja poduzeća u procjenama učinaka ako se time ne ograničava na neprimjeren način učinkovitost zakonodavstva; |
| --- | --- |

18.

naglašava da bi u tim slučajevima procjene učinka trebale sadržavati alternativne mehanizme i/ili biti fleksibilne kako bi se pomoglo malim i srednjim poduzećima da se usklade s određenom inicijativom (kako je predviđeno Prilogom 8.4.); s tim u vezi pozdravlja mogućnost isključivanja mikropoduzeća iz područja primjene zakonodavnog prijedloga navedenu u nacrtu revidiranih smjernica; no smatra da automatsko izuzimanje mikropoduzeća možda nije uvijek najbolji pristup i da se to stoga mora procijeniti za svaki pojedini prijedlog kako bi se slijedila politika prebacivanja tereta dokazivanja, tj. da mikropoduzeća trebaju ostati izvan područja primjene prijedloga osim ako se ne dokaže da bi ih trebalo uključiti; podupire razmatranje rješenja po mjeri i blažih režima za mala i srednja poduzeća u procjenama učinaka ako se time ne ograničava na neprimjeren način učinkovitost zakonodavstva;

Primjena i nadzor

| 19. | primjećuje da postoji mogućnost da se konačni oblik zakonodavnog akta znatno razlikuje od prijedloga koji usvoji Komisija; smatra da bi bilo korisno da se za usvojene zakonodavne akte pripremi sažetak procijenjenih koristi i troškova te da ga se ažurira u skladu s promjenama iz analize koju sadrži procjena učinka, a do kojih dođe kao rezultat amandmana podnesenih tijekom zakonodavnog procesa; smatra da bi se tom praksom pojednostavili nadzor i procjena učinka prijedloga; |
| --- | --- |

19.

primjećuje da postoji mogućnost da se konačni oblik zakonodavnog akta znatno razlikuje od prijedloga koji usvoji Komisija; smatra da bi bilo korisno da se za usvojene zakonodavne akte pripremi sažetak procijenjenih koristi i troškova te da ga se ažurira u skladu s promjenama iz analize koju sadrži procjena učinka, a do kojih dođe kao rezultat amandmana podnesenih tijekom zakonodavnog procesa; smatra da bi se tom praksom pojednostavili nadzor i procjena učinka prijedloga;

Osnivanje savjetodavnog tijela za bolju regulativu

| 20. | priznaje rad i konačno izvješće Skupine na visokoj razini za administrativna opterećenja, kako je odredila Komisija; podsjeća da Komisija namjerava osnovati skupinu na visokoj razini za bolju regulativu koja bi se sastojala od predstavnika zainteresiranih strana i nacionalnih stručnjaka, kako je navedeno u njezinoj zadnjoj komunikaciji o Programu za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) iz lipnja 2014.; |
| --- | --- |

20.

priznaje rad i konačno izvješće Skupine na visokoj razini za administrativna opterećenja, kako je odredila Komisija; podsjeća da Komisija namjerava osnovati skupinu na visokoj razini za bolju regulativu koja bi se sastojala od predstavnika zainteresiranih strana i nacionalnih stručnjaka, kako je navedeno u njezinoj zadnjoj komunikaciji o Programu za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) iz lipnja 2014.;

| 21. | predlaže da Komisija čim prije osnuje tu skupinu kao savjetodavno tijelo na visokoj razini o boljoj regulativi koje će uključivati i stručno znanje zainteresiranih strana i nacionalne stručnjake; predlaže da se tom tijelu, koje bi trebalo nadopunjavati rad Komisije na procjenama učinka, da snažan i neovisan savjetodavni mandat; vjeruje da bi stručnost takvog tijela, uključujući stručnost na području supsidijarnosti i proporcionalnosti, osigurala dodanu vrijednost postupku procjene učinka i drugim inicijativama koje se odnose na bolju regulativu; traži da se Parlament i Vijeće uključe u postupak imenovanja stručnjaka; sugerira da bi trebalo uzeti u obzir najbolje prakse i iskustva iz postojećih tijela za izradu bolje regulative (npr. iz Švedske, Češke, Nizozemske, Ujedinjene Kraljevine i Njemačke); |
| --- | --- |

21.

predlaže da Komisija čim prije osnuje tu skupinu kao savjetodavno tijelo na visokoj razini o boljoj regulativi koje će uključivati i stručno znanje zainteresiranih strana i nacionalne stručnjake; predlaže da se tom tijelu, koje bi trebalo nadopunjavati rad Komisije na procjenama učinka, da snažan i neovisan savjetodavni mandat; vjeruje da bi stručnost takvog tijela, uključujući stručnost na području supsidijarnosti i proporcionalnosti, osigurala dodanu vrijednost postupku procjene učinka i drugim inicijativama koje se odnose na bolju regulativu; traži da se Parlament i Vijeće uključe u postupak imenovanja stručnjaka; sugerira da bi trebalo uzeti u obzir najbolje prakse i iskustva iz postojećih tijela za izradu bolje regulative (npr. iz Švedske, Češke, Nizozemske, Ujedinjene Kraljevine i Njemačke);

| 22. | poziva Komisiju da podnese novi nacrt revidiranih smjernica za procjenu učinka, uzimajući u obzir točke navedene u ovoj Rezoluciji te nedavno uvedenu strukturu Komisije, posebno ulogu novog potpredsjednika nadležnog za bolju regulativu; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da podnese novi nacrt revidiranih smjernica za procjenu učinka, uzimajući u obzir točke navedene u ovoj Rezoluciji te nedavno uvedenu strukturu Komisije, posebno ulogu novog potpredsjednika nadležnog za bolju regulativu;

Procjene učinka u Parlamentu

| 23. | poziva da procjene učinka Komisije čim prije sustavno pregleda Parlament, posebno na razini odbora; |
| --- | --- |

23.

poziva da procjene učinka Komisije čim prije sustavno pregleda Parlament, posebno na razini odbora;

| 24. | podsjeća na svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2011. o jamčenju neovisnih procjena učinka, u kojoj se traži dosljednija primjena procjene učinka Parlamenta, alata koji je već dostupan; podsjeća da su za provođenje procjena učinka na raspolaganju posebna proračunska linija i specijalizirane službe; smatra da je primjena procjene učinka Parlamenta od posebne važnosti u slučaju uvođenja suštinskih promjena u izvorni prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

24.

podsjeća na svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2011. o jamčenju neovisnih procjena učinka, u kojoj se traži dosljednija primjena procjene učinka Parlamenta, alata koji je već dostupan; podsjeća da su za provođenje procjena učinka na raspolaganju posebna proračunska linija i specijalizirane službe; smatra da je primjena procjene učinka Parlamenta od posebne važnosti u slučaju uvođenja suštinskih promjena u izvorni prijedlog Komisije;

Procjene učinka u Europskom vijeću

| 25. | očekuje od Vijeća da poštuje svoju obvezu sustavne procjene učinka vlastitih suštinskih izmjena; |
| --- | --- |

25.

očekuje od Vijeća da poštuje svoju obvezu sustavne procjene učinka vlastitih suštinskih izmjena;

o

o o

| 26. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

26.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću.

---

(1)  SL C 380 E, 11.12.2012., str. 31.

---

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/57 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/57

---

P8_TA(2014)0070

25. obljetnica Konvencije UN-a o pravima djeteta

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (2014/2919(RSP))

(2016/C 289/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta usvojenu u New Yorku 20. studenog 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta usvojenu u New Yorku 20. studenog 1989.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom usvojenu u New Yorku 13. prosinca 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom usvojenu u New Yorku 13. prosinca 2006.,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 24. Povelje o temeljnim pravima Europske unije; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 24. Povelje o temeljnim pravima Europske unije;

| — | uzimajući u obzir Stokholmski program usvojen 2009. i s njim povezan akcijski plan za razdoblje 2010. – 2014. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Stokholmski program usvojen 2009. i s njim povezan akcijski plan za razdoblje 2010. – 2014. godine,

| — | uzimajući u obzir opću napomenu br. 14 (2013.) Odbora UN-a za prava djeteta o pravu djeteta da se prije svega uzme u obzir ono što je u djetetovu primarnom interesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opću napomenu br. 14 (2013.) Odbora UN-a za prava djeteta o pravu djeteta da se prije svega uzme u obzir ono što je u djetetovu primarnom interesu,

| — | uzimajući u obzir Program EU-a za prava djeteta usvojen u veljači 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program EU-a za prava djeteta usvojen u veljači 2011.,

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju i akcijski plan s foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanog u Busanu od 29. studenog do 1. prosinca 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju i akcijski plan s foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanog u Busanu od 29. studenog do 1. prosinca 2011.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. veljače 2008. naslovljenu „Posebno mjesto djece u vanjskom djelovanju EU-a” (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. veljače 2008. naslovljenu „Posebno mjesto djece u vanjskom djelovanju EU-a” (COM(2008)0055),

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o djeci i oružanom sukobu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o djeci i oružanom sukobu,

| — | uzimajući u obzir akcijski plan UN-a naslovljen „Svijet po mjeri djeteta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan UN-a naslovljen „Svijet po mjeri djeteta”,

| — | uzimajući u obzir strateški okvir EU-a i akcijski plan o ljudskim pravima i demokraciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir EU-a i akcijski plan o ljudskim pravima i demokraciji,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (2),

| — | uzimajući u obzir strategiju EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima 2012. – 2016., naročito odredbe o financiranju razrade smjernica o sustavima za zaštitu djece i razmjeni najboljih praksi; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima 2012. – 2016., naročito odredbe o financiranju razrade smjernica o sustavima za zaštitu djece i razmjeni najboljih praksi;

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije 2013/112/EU od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije 2013/112/EU od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o položaju maloljetnika bez pratnje u EU-u (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o položaju maloljetnika bez pratnje u EU-u (4),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a iz 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i Pekinšku platformu za djelovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a iz 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i Pekinšku platformu za djelovanje,

| — | uzimajući svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (5) i Rezoluciju od 6. veljače 2014. o Komunikaciji Komisije naslovljenoj „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (5) i Rezoluciju od 6. veljače 2014. o Komunikaciji Komisije naslovljenoj „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (6),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. lipnja 2014. o sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući sakaćenje ženskih spolnih organa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. lipnja 2014. o sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući sakaćenje ženskih spolnih organa,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. svibnja 2014. o pristupu razvojnoj suradnji utemeljenom na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. svibnja 2014. o pristupu razvojnoj suradnji utemeljenom na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kojim se potvrđuje da EU „osigurava dosljednost svojih politika i aktivnosti, uzimajući pritom u obzir sve svoje ciljeve”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kojim se potvrđuje da EU „osigurava dosljednost svojih politika i aktivnosti, uzimajući pritom u obzir sve svoje ciljeve”,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2014. naslovljenu „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja” (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2014. naslovljenu „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja” (COM(2014)0335),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. travnja 2005. naslovljenu „Politička usklađenost u interesu razvoja” (COM(2005)0134) i zaključke s 3166. sastanka Vijeća za vanjske poslove od 14. svibnja 2012. naslovljene „Povećanje učinka razvojne politike EU-a: plan za promjenu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. travnja 2005. naslovljenu „Politička usklađenost u interesu razvoja” (COM(2005)0134) i zaključke s 3166. sastanka Vijeća za vanjske poslove od 14. svibnja 2012. naslovljene „Povećanje učinka razvojne politike EU-a: plan za promjenu”,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da Konvencija UN-a o pravima djeteta i njezini fakultativni protokoli čine normu za promicanje i zaštitu prava djeteta i sadrže sveobuhvatan niz međunarodnih pravnih normi za zaštitu i dobrobit djece; |
| --- | --- |

A.

budući da Konvencija UN-a o pravima djeteta i njezini fakultativni protokoli čine normu za promicanje i zaštitu prava djeteta i sadrže sveobuhvatan niz međunarodnih pravnih normi za zaštitu i dobrobit djece;

| B. | budući da su sve države članice EU-a ratificirale Konvenciju UN-a o pravima djeteta i imaju jasnu pravnu obvezu promicanja, zaštite i ostvarivanja prava svakog djeteta pod svojom nadležnošću; |
| --- | --- |

B.

budući da su sve države članice EU-a ratificirale Konvenciju UN-a o pravima djeteta i imaju jasnu pravnu obvezu promicanja, zaštite i ostvarivanja prava svakog djeteta pod svojom nadležnošću;

| C. | budući da je promicanje prava djece izričit cilj politika EU-a i da je Poveljom EU-a o temeljnim pravima utvrđeno da u svakom djelovanju EU-a primarni cilj mora biti zaštita interesa djeteta; |
| --- | --- |

C.

budući da je promicanje prava djece izričit cilj politika EU-a i da je Poveljom EU-a o temeljnim pravima utvrđeno da u svakom djelovanju EU-a primarni cilj mora biti zaštita interesa djeteta;

| D. | budući da Konvencija UN-a o zaštiti djeteta i Povelja EU-a o temeljnim pravima poštuju pravo djece da se njegovo mišljenje uzima u obzir u pitanjima koja se na njih odnose, u skladu s njihovom dobi i zrelosti; |
| --- | --- |

D.

budući da Konvencija UN-a o zaštiti djeteta i Povelja EU-a o temeljnim pravima poštuju pravo djece da se njegovo mišljenje uzima u obzir u pitanjima koja se na njih odnose, u skladu s njihovom dobi i zrelosti;

| E. | budući da se prava djeteta – prije svega načelo zaštite interesa djeteta, pravo djeteta na život, opstanak i razvoj, nediskriminacija i poštovanje prava djeteta da izrazi svoje mišljenje – tiču svih politika EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da se prava djeteta – prije svega načelo zaštite interesa djeteta, pravo djeteta na život, opstanak i razvoj, nediskriminacija i poštovanje prava djeteta da izrazi svoje mišljenje – tiču svih politika EU-a;

| F. | budući da je od usvajanja Konvencije UN-a o pravima djeteta prije 25 godina ostvaren napredak, ali da se prava djeteta i dalje krše u mnogim dijelovima svijeta, između ostalog i u državama članicama EU-a, što je rezultat nasilja, zlostavljanja, iskorištavanja, siromaštva, socijalne isključenosti i diskriminacije zbog vjere, invaliditeta, spola, spolnog identiteta, dobi, etničke pripadnosti te statusa migranta ili boravišnog statusa; |
| --- | --- |

F.

budući da je od usvajanja Konvencije UN-a o pravima djeteta prije 25 godina ostvaren napredak, ali da se prava djeteta i dalje krše u mnogim dijelovima svijeta, između ostalog i u državama članicama EU-a, što je rezultat nasilja, zlostavljanja, iskorištavanja, siromaštva, socijalne isključenosti i diskriminacije zbog vjere, invaliditeta, spola, spolnog identiteta, dobi, etničke pripadnosti te statusa migranta ili boravišnog statusa;

| G. | budući da sva djeca i njihove obitelji moraju imati uključiv pristup pravosuđu te poštenim, pravovremenim i učinkovitim pravnim lijekovima da bi prava nešto značila; |
| --- | --- |

G.

budući da sva djeca i njihove obitelji moraju imati uključiv pristup pravosuđu te poštenim, pravovremenim i učinkovitim pravnim lijekovima da bi prava nešto značila;

| H. | budući da je 2012. godine umrlo oko 6,6 milijuna djece mlađe od pet godina, uglavnom od uzroka koji se mogu spriječiti, te im je stoga uskraćeno temeljno pravo na opstanak i razvoj; budući da je 168 milijuna djece u dobi od 5 do 17 godina uključeno u dječji rad, čime je ugroženo njihovo pravo na zaštitu od ekonomske eksploatacije i čime se krši njihovo pravo na učenje i igru; budući da se 11 % djevojčica udaje prije svoje 15. godine, čime je ugroženo njihovo pravo na zdravlje, obrazovanje i zaštitu; budući da u supsaharskoj Africi svako 10. rođeno dijete umire prije svog 5. rođendana; |
| --- | --- |

H.

budući da je 2012. godine umrlo oko 6,6 milijuna djece mlađe od pet godina, uglavnom od uzroka koji se mogu spriječiti, te im je stoga uskraćeno temeljno pravo na opstanak i razvoj; budući da je 168 milijuna djece u dobi od 5 do 17 godina uključeno u dječji rad, čime je ugroženo njihovo pravo na zaštitu od ekonomske eksploatacije i čime se krši njihovo pravo na učenje i igru; budući da se 11 % djevojčica udaje prije svoje 15. godine, čime je ugroženo njihovo pravo na zdravlje, obrazovanje i zaštitu; budući da u supsaharskoj Africi svako 10. rođeno dijete umire prije svog 5. rođendana;

| I. | budući da je obrazovanje, posebno besplatno osnovnoškolsko obrazovanje za svu djecu, temeljno pravo na koje su se vlade obvezale 1989. Konvencijom UN-a o pravima djeteta; budući da je cilj do 2015. godine zajamčiti da sve djevojčice i dječaci dovršavaju osnovnoškolsko obrazovanje; budući da za postizanje tog cilja treba još puno toga napraviti, iako je u zemljama u razvoju ostvaren izvjestan napredak; |
| --- | --- |

I.

budući da je obrazovanje, posebno besplatno osnovnoškolsko obrazovanje za svu djecu, temeljno pravo na koje su se vlade obvezale 1989. Konvencijom UN-a o pravima djeteta; budući da je cilj do 2015. godine zajamčiti da sve djevojčice i dječaci dovršavaju osnovnoškolsko obrazovanje; budući da za postizanje tog cilja treba još puno toga napraviti, iako je u zemljama u razvoju ostvaren izvjestan napredak;

| J. | budući da je sveobuhvatno obrazovanje o spolnosti sastavan i važan dio jačanja prava dječaka i djevojčica na dobrobit i zdravlje, kojim se promiče jednakost i bori protiv stereotipa; |
| --- | --- |

J.

budući da je sveobuhvatno obrazovanje o spolnosti sastavan i važan dio jačanja prava dječaka i djevojčica na dobrobit i zdravlje, kojim se promiče jednakost i bori protiv stereotipa;

| K. | budući da humanitarne krize i dalje imaju porazan utjecaj na djecu i da su 2014. na živote više od 59 milijuna djece direktno utjecale krize, uglavnom povezane sa sukobima; budući da se procjenjuje da danas u svijetu ima 250 000 djece vojnika, od kojih su 40 % djevojčice; |
| --- | --- |

K.

budući da humanitarne krize i dalje imaju porazan utjecaj na djecu i da su 2014. na živote više od 59 milijuna djece direktno utjecale krize, uglavnom povezane sa sukobima; budući da se procjenjuje da danas u svijetu ima 250 000 djece vojnika, od kojih su 40 % djevojčice;

| L. | budući da je samo 2012. gotovo 95 000 djece i adolescenata mlađih od 20 godina bilo žrtva ubojstva, da je skoro milijardu djece u dobi od 2 do 14 godina bilo izloženo tjelesnom kažnjavanju, da je trećina adolescenata u dobi između 13 i 15 godina bila žrtva zlostavljanja i da je oko 70 milijuna djevojčica u dobi od 15 do 19 godina bilo žrtva nekog oblika tjelesnog nasilja, a da je 120 milijuna djevojčica diljem svijeta u nekom trenutku u svom životu bilo prisiljeno na spolni odnos ili drugi oblik prisilnog spolnog čina; |
| --- | --- |

L.

budući da je samo 2012. gotovo 95 000 djece i adolescenata mlađih od 20 godina bilo žrtva ubojstva, da je skoro milijardu djece u dobi od 2 do 14 godina bilo izloženo tjelesnom kažnjavanju, da je trećina adolescenata u dobi između 13 i 15 godina bila žrtva zlostavljanja i da je oko 70 milijuna djevojčica u dobi od 15 do 19 godina bilo žrtva nekog oblika tjelesnog nasilja, a da je 120 milijuna djevojčica diljem svijeta u nekom trenutku u svom životu bilo prisiljeno na spolni odnos ili drugi oblik prisilnog spolnog čina;

| M. | budući da djeca čine polovicu stanovništva u zemljama u razvoju, a da u Europskoj uniji živi oko 100 milijuna djece; |
| --- | --- |

M.

budući da djeca čine polovicu stanovništva u zemljama u razvoju, a da u Europskoj uniji živi oko 100 milijuna djece;

| N. | budući da je, prema posljednjem izvješću Fonda Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF) o siromaštvu djece u bogatim zemljama, u najbogatijim zemljama svijeta od 2008. godine 2,6 milijuna djece ispod granice siromaštva, čime se ukupan broj djece u razvijenim zemljama koji živi u siromaštvu procjenjuje na 76,5 milijuna; budući da je u istoj studiji 7,5 milijuna mladih u EU-u 2013. godine svrstano u kategoriju mladih koji nisu zaposleni niti su u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja; |
| --- | --- |

N.

budući da je, prema posljednjem izvješću Fonda Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF) o siromaštvu djece u bogatim zemljama, u najbogatijim zemljama svijeta od 2008. godine 2,6 milijuna djece ispod granice siromaštva, čime se ukupan broj djece u razvijenim zemljama koji živi u siromaštvu procjenjuje na 76,5 milijuna; budući da je u istoj studiji 7,5 milijuna mladih u EU-u 2013. godine svrstano u kategoriju mladih koji nisu zaposleni niti su u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja;

| O. | budući da nasilje protiv djece poprima mnoge oblike, na primjer psihološko, tjelesno, spolno, emocionalno ili verbalno zlostavljanje, zapostavljanje i uskraćivanje, te da se odvija na mnogim mjestima, između ostalog i u kući, školi, sustavima zdravstvene zaštite i pravosuđa, radnom mjestu, lokalnim zajednicama i na internetu; |
| --- | --- |

O.

budući da nasilje protiv djece poprima mnoge oblike, na primjer psihološko, tjelesno, spolno, emocionalno ili verbalno zlostavljanje, zapostavljanje i uskraćivanje, te da se odvija na mnogim mjestima, između ostalog i u kući, školi, sustavima zdravstvene zaštite i pravosuđa, radnom mjestu, lokalnim zajednicama i na internetu;

| P. | budući da je Programom EU-a za prava djeteta utvrđen jasan okvir za djelovanje EU-a i da je njegova provedba dovela do znatnog napretka u nizu ključnih područja djelovanja i zakonodavstvu kao što su uspostava telefonskih linija za pomoć pri nestanku djece, promicanje pravosuđa prilagođenog djeci, poboljšanje prikupljanja podataka i integracija prava djeteta u vanjsko djelovanje; |
| --- | --- |

P.

budući da je Programom EU-a za prava djeteta utvrđen jasan okvir za djelovanje EU-a i da je njegova provedba dovela do znatnog napretka u nizu ključnih područja djelovanja i zakonodavstvu kao što su uspostava telefonskih linija za pomoć pri nestanku djece, promicanje pravosuđa prilagođenog djeci, poboljšanje prikupljanja podataka i integracija prava djeteta u vanjsko djelovanje;

| Q. | budući da je svako dijete prije svega dijete čija prava treba ostvariti bez diskriminacije, bez obzira na etničko podrijetlo roditelja, nacionalnost, socijalni ili boravišni status odnosno status migranta; |
| --- | --- |

Q.

budući da je svako dijete prije svega dijete čija prava treba ostvariti bez diskriminacije, bez obzira na etničko podrijetlo roditelja, nacionalnost, socijalni ili boravišni status odnosno status migranta;

| R. | budući da djevojčice i dječaci imaju i slična i različita očekivanja i oblike socijalizacije, te da se diskriminacija koju doživljavaju djevojčice i dječaci razlikuje ovisno o njihovoj dobi; |
| --- | --- |

R.

budući da djevojčice i dječaci imaju i slična i različita očekivanja i oblike socijalizacije, te da se diskriminacija koju doživljavaju djevojčice i dječaci razlikuje ovisno o njihovoj dobi;

| S. | budući da, iako je osobito velik napredak ostvaren u području trgovanja ljudima, spolnog iskorištavanja i prava žrtava te djece koja traže azil i djece bez pratnje, treba još puno napraviti da se osigura puno poštovanje prava djece migranata u cijeloj Europskoj uniji; budući da velik broj djece bez pratnje nestane ili pobjegne nakon prvog dolaska u EU i da su ta djeca posebno nezaštićena kad se radi o zlostavljanju; |
| --- | --- |

S.

budući da, iako je osobito velik napredak ostvaren u području trgovanja ljudima, spolnog iskorištavanja i prava žrtava te djece koja traže azil i djece bez pratnje, treba još puno napraviti da se osigura puno poštovanje prava djece migranata u cijeloj Europskoj uniji; budući da velik broj djece bez pratnje nestane ili pobjegne nakon prvog dolaska u EU i da su ta djeca posebno nezaštićena kad se radi o zlostavljanju;

| T. | budući da je, ima li se u vidu međunarodni karakter iskorištavanja djece i spolnog iskorištavanja djece na internetu – uključujući i širenje materijala o spolnom iskorištavanju na internetu i ponašanje predatora na internetu – to i dalje vodeći problem za tijela kaznenog progona jer se kaznena djela kreću od spolne iznude i vabljenja do materijala o zlostavljanju djece vlastite proizvodnje i prijenosa uživo na internetu, što je velik izazov za istrage zbog tehnoloških inovacija koje prijestupnicima, između ostalog i predatorima na internetu, omogućuju lakši i brži pristup; |
| --- | --- |

T.

budući da je, ima li se u vidu međunarodni karakter iskorištavanja djece i spolnog iskorištavanja djece na internetu – uključujući i širenje materijala o spolnom iskorištavanju na internetu i ponašanje predatora na internetu – to i dalje vodeći problem za tijela kaznenog progona jer se kaznena djela kreću od spolne iznude i vabljenja do materijala o zlostavljanju djece vlastite proizvodnje i prijenosa uživo na internetu, što je velik izazov za istrage zbog tehnoloških inovacija koje prijestupnicima, između ostalog i predatorima na internetu, omogućuju lakši i brži pristup;

| U. | budući da su djeca posebno pogođena siromaštvom i rezovima u sustavima socijalnog osiguranja i ključnim socijalnim naknadama kao što su obiteljske naknade, te da su ti rezovi od 2007. u Europskoj uniji povećani; budući da je u EU-u čak i nakon socijalnih davanja stopa rizika od siromaštva djece i dalje vrlo visoka (20,3 % u 2013. godini); |
| --- | --- |

U.

budući da su djeca posebno pogođena siromaštvom i rezovima u sustavima socijalnog osiguranja i ključnim socijalnim naknadama kao što su obiteljske naknade, te da su ti rezovi od 2007. u Europskoj uniji povećani; budući da je u EU-u čak i nakon socijalnih davanja stopa rizika od siromaštva djece i dalje vrlo visoka (20,3 % u 2013. godini);

| V. | budući da će okvir za globalni razvoj nakon 2015. biti prilika za ulaganje u prava sve djece, u svim dijelovima svijeta, bez obzira na spol djeteta, njegovu etničku pripadnost, rasu, ekonomski status, invaliditet ili bilo koji drugi status; |
| --- | --- |

V.

budući da će okvir za globalni razvoj nakon 2015. biti prilika za ulaganje u prava sve djece, u svim dijelovima svijeta, bez obzira na spol djeteta, njegovu etničku pripadnost, rasu, ekonomski status, invaliditet ili bilo koji drugi status;

| 1. | smatra da su prava djeteta u središtu politika EU-a i da je 25. godišnjica Konvencije UN-a o pravima djeteta prigoda da se osigura njezina puna provedba u politici i praksi te da se poduzmu dodatne mjere za osiguranje poštovanja prava svakog djeteta svugdje, posebno najranjivije djece; |
| --- | --- |

1.

smatra da su prava djeteta u središtu politika EU-a i da je 25. godišnjica Konvencije UN-a o pravima djeteta prigoda da se osigura njezina puna provedba u politici i praksi te da se poduzmu dodatne mjere za osiguranje poštovanja prava svakog djeteta svugdje, posebno najranjivije djece;

| 2. | pozdravlja obveze EU-a iz Stokholmskog programa da se razvije integrirana strategija EU-a za učinkovito promicanje i očuvanje prava djeteta u unutarnjim i vanjskim politikama EU-a i da se podrže napori država članica u tom području; poziva Komisiju da predloži ambicioznu i sveobuhvatnu strategiju i akcijski plan o pravima djeteta za idućih pet godina, a na temelju Programa EU-a za prava djeteta i njegove nadogradnje; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja obveze EU-a iz Stokholmskog programa da se razvije integrirana strategija EU-a za učinkovito promicanje i očuvanje prava djeteta u unutarnjim i vanjskim politikama EU-a i da se podrže napori država članica u tom području; poziva Komisiju da predloži ambicioznu i sveobuhvatnu strategiju i akcijski plan o pravima djeteta za idućih pet godina, a na temelju Programa EU-a za prava djeteta i njegove nadogradnje;

| 3. | pozdravlja obvezu EU-a da dodatno razvija integrirane smjernice EU-a za zaštitu djeteta kako bi se smanjila fragmentacija uzrokovana različitim vrstama odgovora ovisno o predmetu koji se tiče pojedinih pitanja zaštite djece, a kako bi se osiguralo da sva djeca diljem EU-a imaju učinkovitu zaštitu od svih oblika nasilja; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja obvezu EU-a da dodatno razvija integrirane smjernice EU-a za zaštitu djeteta kako bi se smanjila fragmentacija uzrokovana različitim vrstama odgovora ovisno o predmetu koji se tiče pojedinih pitanja zaštite djece, a kako bi se osiguralo da sva djeca diljem EU-a imaju učinkovitu zaštitu od svih oblika nasilja;

| 4. | poziva Komisiju da nadzire provedbu svoje preporuke naslovljene „Ulaganje u djecu: prekidanje ciklusa prikraćenosti” u državama članicama i o tome podnosi izvješće, te da osigura pristup djece kvalitetnim uslugama i njihovo sudjelovanje; poziva države članice s iznadprosječnom stopom siromaštva djece da odrede nacionalne ciljeve i da im prioritet bude ulaganje usmjereno k smanjenju siromaštva i socijalne isključenosti djece i mladih; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da nadzire provedbu svoje preporuke naslovljene „Ulaganje u djecu: prekidanje ciklusa prikraćenosti” u državama članicama i o tome podnosi izvješće, te da osigura pristup djece kvalitetnim uslugama i njihovo sudjelovanje; poziva države članice s iznadprosječnom stopom siromaštva djece da odrede nacionalne ciljeve i da im prioritet bude ulaganje usmjereno k smanjenju siromaštva i socijalne isključenosti djece i mladih;

| 5. | poziva EU i njegove države članice da im u unutarnjim politikama i odnosima s drugim zemljama najveći prioritet budu milenijski razvojni ciljevi; ističe da će ti ciljevi, posebno iskorjenjivanje siromaštva, pristup obrazovanju za sve i jednakost spolova, biti ostvareni samo razvojem javnih usluga dostupnih svima; |
| --- | --- |

5.

poziva EU i njegove države članice da im u unutarnjim politikama i odnosima s drugim zemljama najveći prioritet budu milenijski razvojni ciljevi; ističe da će ti ciljevi, posebno iskorjenjivanje siromaštva, pristup obrazovanju za sve i jednakost spolova, biti ostvareni samo razvojem javnih usluga dostupnih svima;

| 6. | poziva Komisiju i države članice da izričit naglasak na djecu i mlade uvrste u Europski semestar, Godišnji pregled rasta i izmijenjenu strategiju Europa 2020. kako bi se bolje provodila preporuka Komisije naslovljena „Ulaganje u djecu: prekidanje ciklusa prikraćenosti”; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju i države članice da izričit naglasak na djecu i mlade uvrste u Europski semestar, Godišnji pregled rasta i izmijenjenu strategiju Europa 2020. kako bi se bolje provodila preporuka Komisije naslovljena „Ulaganje u djecu: prekidanje ciklusa prikraćenosti”;

| 7. | poziva Komisiju da osigura veću koordinaciju svojih raznih službi s ciljem učinkovitog integriranja prava djeteta u sve zakonodavne prijedloge, politike i financijske odluke EU-a te da nadzire njihovu punu sukladnost s pravnom stečevinom EU-a koja se odnosi na djecu i obvezama iz Konvencije UN-a o pravima djeteta; poziva Komisiju da se pobrine za to da mandat i sredstva koordinatora za prava djece na odgovarajući način odražavaju obvezu EU-a da sustavno i učinkovito integrira prava djece; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da osigura veću koordinaciju svojih raznih službi s ciljem učinkovitog integriranja prava djeteta u sve zakonodavne prijedloge, politike i financijske odluke EU-a te da nadzire njihovu punu sukladnost s pravnom stečevinom EU-a koja se odnosi na djecu i obvezama iz Konvencije UN-a o pravima djeteta; poziva Komisiju da se pobrine za to da mandat i sredstva koordinatora za prava djece na odgovarajući način odražavaju obvezu EU-a da sustavno i učinkovito integrira prava djece;

| 8. | poziva Komisiju da iskoristi priliku koju joj pruža pregled na polovini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira kako bi osigurala da od sredstava EU-a koristi imaju najprikraćenija i najranjivija djeca; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da iskoristi priliku koju joj pruža pregled na polovini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira kako bi osigurala da od sredstava EU-a koristi imaju najprikraćenija i najranjivija djeca;

| 9. | poziva države članice i Komisiju da im djeca budu izričit prioritet pri izradi programa i provedbi regionalnih i kohezijskih politika kao što su Europska strategija za osobe s invaliditetom, okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma i politika EU-a za jednakost i nediskriminaciju; ponavlja važnost zaštite i promicanja jednakog pristupa djece Roma svim pravima; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice i Komisiju da im djeca budu izričit prioritet pri izradi programa i provedbi regionalnih i kohezijskih politika kao što su Europska strategija za osobe s invaliditetom, okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma i politika EU-a za jednakost i nediskriminaciju; ponavlja važnost zaštite i promicanja jednakog pristupa djece Roma svim pravima;

| 10. | insistira na tome da sve politike prava djece moraju obuhvaćati perspektivu jednakosti spolova i poziva na posebne mjere za jačanje prava djevojčica, između ostalog i na obrazovanje i zdravlje; |
| --- | --- |

10.

insistira na tome da sve politike prava djece moraju obuhvaćati perspektivu jednakosti spolova i poziva na posebne mjere za jačanje prava djevojčica, između ostalog i na obrazovanje i zdravlje;

| 11. | poziva države članice da se pobrinu za to da se načelo primarnog interesa djeteta poštuje u cjelokupnom zakonodavstvu, odlukama predstavnika vlasti na svim razinama i svim sudskim odlukama, te potiče države članice na razmjenu najboljih praksi kako bi se poboljšala ispravna primjena načela primarnog interesa djeteta diljem EU-a; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice da se pobrinu za to da se načelo primarnog interesa djeteta poštuje u cjelokupnom zakonodavstvu, odlukama predstavnika vlasti na svim razinama i svim sudskim odlukama, te potiče države članice na razmjenu najboljih praksi kako bi se poboljšala ispravna primjena načela primarnog interesa djeteta diljem EU-a;

| 12. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu potrebne mjere kako bi osigurale da sva djeca zaista imaju pristup pravosuđu prilagođenom svojim potrebama, bez obzira na to sudjeluju li ona u svojstvu osumnjičenika, počinitelja, žrtve ili strane u postupku; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju i države članice da poduzmu potrebne mjere kako bi osigurale da sva djeca zaista imaju pristup pravosuđu prilagođenom svojim potrebama, bez obzira na to sudjeluju li ona u svojstvu osumnjičenika, počinitelja, žrtve ili strane u postupku;

| 13. | poziva Komisiju da ocijeni utjecaj mjera pritvaranja i kaznenopravnih sustava na djecu; ističe da su širom EU-a prava djece izravno ugrožena u slučaju djece koja s roditeljima žive u pritvoru; ističe činjenicu da se procjenjuje da je oko 800 000 djece u EU-u svake godine razdvojeno od roditelja koji su u zatvoru, što utječe na prava djece na razne načine; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da ocijeni utjecaj mjera pritvaranja i kaznenopravnih sustava na djecu; ističe da su širom EU-a prava djece izravno ugrožena u slučaju djece koja s roditeljima žive u pritvoru; ističe činjenicu da se procjenjuje da je oko 800 000 djece u EU-u svake godine razdvojeno od roditelja koji su u zatvoru, što utječe na prava djece na razne načine;

| 14. | smatra da su djeca nezaštićena u pristupu robi i uslugama; poziva poslovnu zajednicu i zainteresirane strane da se suzdrže od agresivnih i obmanjujućih reklama namijenjenih djeci, na internetu ili izvan njega, između ostalog i provedbom postojećih kodeksa ponašanja i sličnih inicijativa; smatra da bi reklamiranje hrane s visokim udjelom masti, soli ili šećera namijenjeno djeci trebalo biti odgovorno, imajući u vidu povećanje pretilosti i dijabetesa kod djece; |
| --- | --- |

14.

smatra da su djeca nezaštićena u pristupu robi i uslugama; poziva poslovnu zajednicu i zainteresirane strane da se suzdrže od agresivnih i obmanjujućih reklama namijenjenih djeci, na internetu ili izvan njega, između ostalog i provedbom postojećih kodeksa ponašanja i sličnih inicijativa; smatra da bi reklamiranje hrane s visokim udjelom masti, soli ili šećera namijenjeno djeci trebalo biti odgovorno, imajući u vidu povećanje pretilosti i dijabetesa kod djece;

| 15. | smatra da osobni podaci djece na internetu moraju biti zaštićeni na odgovarajući način i da djeca na pristupačan i njima razumljiv način moraju biti informirana o rizicima i posljedicama upotrebe svojih osobnih podataka na internetu; naglašava da bi izrada profila djece na internetu trebala biti zabranjena; smatra da bi sva djeca trebala imati pravo na zdravo i sigurno okruženje i na mogućnost igre; |
| --- | --- |

15.

smatra da osobni podaci djece na internetu moraju biti zaštićeni na odgovarajući način i da djeca na pristupačan i njima razumljiv način moraju biti informirana o rizicima i posljedicama upotrebe svojih osobnih podataka na internetu; naglašava da bi izrada profila djece na internetu trebala biti zabranjena; smatra da bi sva djeca trebala imati pravo na zdravo i sigurno okruženje i na mogućnost igre;

| 16. | poziva države članice da provedu Direktivu 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima jer su većina žrtava trgovanja ljudima mlade djevojke i mladići koji su djeca žrtve rada i seksualnog iskorištavanja i drugih oblika zlostavljanja; također poziva države članice i EU da ojačaju policijsku i pravosudnu suradnju kako bi se takva kaznena djela spriječila i kazneno progonila; poziva države članice da poduzmu mjere za borbu protiv nedopuštenog preseljenja djece, da rade zajedno s trećim zemljama kako bi se riješio sve veći problem krijumčarenja djece i trgovanja djecom te kako bi se počinitelji tog trgovanja kazneno progonili uz izricanje primjerenih sankcija; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice da provedu Direktivu 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima jer su većina žrtava trgovanja ljudima mlade djevojke i mladići koji su djeca žrtve rada i seksualnog iskorištavanja i drugih oblika zlostavljanja; također poziva države članice i EU da ojačaju policijsku i pravosudnu suradnju kako bi se takva kaznena djela spriječila i kazneno progonila; poziva države članice da poduzmu mjere za borbu protiv nedopuštenog preseljenja djece, da rade zajedno s trećim zemljama kako bi se riješio sve veći problem krijumčarenja djece i trgovanja djecom te kako bi se počinitelji tog trgovanja kazneno progonili uz izricanje primjerenih sankcija;

| 17. | smatra da treba poduzeti mjere kako bi se suzbilo zlostavljanje na internetu te da djeca, učitelji, mladi i organizacije djece moraju imati aktivnu ulogu u podizanju svijesti o tom pitanju; |
| --- | --- |

17.

smatra da treba poduzeti mjere kako bi se suzbilo zlostavljanje na internetu te da djeca, učitelji, mladi i organizacije djece moraju imati aktivnu ulogu u podizanju svijesti o tom pitanju;

| 18. | poziva EU i njegove države članice da ulažu u javne službe za djecu, što podrazumijeva i čuvanje djece, njihovo obrazovanje i zdravlje, a posebno u širenje javne mreže vrtića, jaslica i službi od javnog interesa koje pružaju slobodne aktivnosti za djecu; |
| --- | --- |

18.

poziva EU i njegove države članice da ulažu u javne službe za djecu, što podrazumijeva i čuvanje djece, njihovo obrazovanje i zdravlje, a posebno u širenje javne mreže vrtića, jaslica i službi od javnog interesa koje pružaju slobodne aktivnosti za djecu;

| 19. | s obzirom na to da prvi stupnjevi obrazovanja ne jamče uvijek potrebnu osnovnu razinu znanja, poziva države članice da zajamče besplatno obvezno srednjoškolsko obrazovanje za sve kao nužan preduvjet za ostvarenje prava na jednake mogućnosti; |
| --- | --- |

19.

s obzirom na to da prvi stupnjevi obrazovanja ne jamče uvijek potrebnu osnovnu razinu znanja, poziva države članice da zajamče besplatno obvezno srednjoškolsko obrazovanje za sve kao nužan preduvjet za ostvarenje prava na jednake mogućnosti;

| 20. | poziva države članice da usvoje zakone kojima bi se zajamčila i učvrstila roditeljska prava majki i očeva u cilju ostvarenja zdravog i stabilnog okružja za djecu u prvim mjesecima njihova života; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice da usvoje zakone kojima bi se zajamčila i učvrstila roditeljska prava majki i očeva u cilju ostvarenja zdravog i stabilnog okružja za djecu u prvim mjesecima njihova života;

| 21. | poziva države članice da provedu Direktivu 2011/93/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te da jačaju pravnu sposobnost, tehničke mogućnosti i financijska sredstva za tijela kaznenog progona kako bi se ojačala suradnja, između ostalog i s Europolom, za učinkovitije provođenje istraga i likvidaciju mreža počinitelja seksualnih kaznenih djela, uz davanje prioriteta pravima i sigurnosti uključene djece; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice da provedu Direktivu 2011/93/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te da jačaju pravnu sposobnost, tehničke mogućnosti i financijska sredstva za tijela kaznenog progona kako bi se ojačala suradnja, između ostalog i s Europolom, za učinkovitije provođenje istraga i likvidaciju mreža počinitelja seksualnih kaznenih djela, uz davanje prioriteta pravima i sigurnosti uključene djece;

| 22. | poziva na učinkovit partnerski pristup i razmjenu informacija među agencijama kaznenog progona, pravosudnim tijelima, industrijom informacijsko-komunikacijske tehnologije, pružateljima internetskih usluga, bankarskim sektorom i nevladinim organizacijama, između ostalog i organizacijama mladih i djece, a da bi se osigurala prava i zaštita djece na internetu i kako bi se ona u pravnom smislu smatrala ranjivim osobama; poziva Komisiju da preuzme inicijativu i od država članica zatraži djelovanje u borbi protiv svih oblika ponašanja predatora i zlostavljanja na internetu; |
| --- | --- |

22.

poziva na učinkovit partnerski pristup i razmjenu informacija među agencijama kaznenog progona, pravosudnim tijelima, industrijom informacijsko-komunikacijske tehnologije, pružateljima internetskih usluga, bankarskim sektorom i nevladinim organizacijama, između ostalog i organizacijama mladih i djece, a da bi se osigurala prava i zaštita djece na internetu i kako bi se ona u pravnom smislu smatrala ranjivim osobama; poziva Komisiju da preuzme inicijativu i od država članica zatraži djelovanje u borbi protiv svih oblika ponašanja predatora i zlostavljanja na internetu;

| 23. | smatra da su djeca bez pratnje posebno nezaštićena; poziva Komisiju i države članice da provedu Rezoluciju Parlamenta od 12. rujna 2013. o položaju maloljetnika bez pratnje u EU-u; poziva države članice da u potpunosti provedu paket o zajedničkom europskom sustavu azila kako bi se poboljšao položaj maloljetnika bez pratnje u EU-u; poziva države članice da djeluju u smjeru okončanja pritvora djece migranata širom EU-a; pozdravlja presudu Suda u predmetu C-648/11 MA, BT, DA protiv ministra unutarnjih poslova, u kojoj je odlučeno da je država članica odgovorna za razmatranje zahtjeva za azil koji je maloljetnik bez pratnje podnio u više od jedne države članice ona država u kojoj maloljetnik boravi nakon što je u njoj podnio zahtjev; podsjeća na to da je maloljetnik bez pratnje prije svega dijete u mogućoj opasnosti te da zaštita djece, a ne imigracijska politika, mora biti vodeće načelo za države članice i Europsku uniju kad se bave maloljetnicima bez pratnje jer se time poštuje temeljno načelo primarne dobrobiti djeteta; |
| --- | --- |

23.

smatra da su djeca bez pratnje posebno nezaštićena; poziva Komisiju i države članice da provedu Rezoluciju Parlamenta od 12. rujna 2013. o položaju maloljetnika bez pratnje u EU-u; poziva države članice da u potpunosti provedu paket o zajedničkom europskom sustavu azila kako bi se poboljšao položaj maloljetnika bez pratnje u EU-u; poziva države članice da djeluju u smjeru okončanja pritvora djece migranata širom EU-a; pozdravlja presudu Suda u predmetu C-648/11 MA, BT, DA protiv ministra unutarnjih poslova, u kojoj je odlučeno da je država članica odgovorna za razmatranje zahtjeva za azil koji je maloljetnik bez pratnje podnio u više od jedne države članice ona država u kojoj maloljetnik boravi nakon što je u njoj podnio zahtjev; podsjeća na to da je maloljetnik bez pratnje prije svega dijete u mogućoj opasnosti te da zaštita djece, a ne imigracijska politika, mora biti vodeće načelo za države članice i Europsku uniju kad se bave maloljetnicima bez pratnje jer se time poštuje temeljno načelo primarne dobrobiti djeteta;

| 24. | poziva sve države članice da provedu norme iz Konvencije UN-a o pravima djeteta za djecu bez roditeljske skrbi, te iz Smjernica UN-a o alternativnoj skrbi za djecu; poziva Komisiju da upotrijebi sredstva iz strukturnih fondova EU-a kako bi podržala prijelaz s usluga koje se pružaju u okviru institucija na usluge koje se pružaju u okviru zajednice; poziva Komisiju, u svjetlu velikog broja predmeta u kojima se navodi da su tijela javne vlasti u nekim državama članicama provela prisilno posvajanje bez pristanka roditelja, da iznese konkretne mjere kako bi se osiguralo da se posvajanje u državama članicama odvija imajući u vidu primarni interes djeteta; |
| --- | --- |

24.

poziva sve države članice da provedu norme iz Konvencije UN-a o pravima djeteta za djecu bez roditeljske skrbi, te iz Smjernica UN-a o alternativnoj skrbi za djecu; poziva Komisiju da upotrijebi sredstva iz strukturnih fondova EU-a kako bi podržala prijelaz s usluga koje se pružaju u okviru institucija na usluge koje se pružaju u okviru zajednice; poziva Komisiju, u svjetlu velikog broja predmeta u kojima se navodi da su tijela javne vlasti u nekim državama članicama provela prisilno posvajanje bez pristanka roditelja, da iznese konkretne mjere kako bi se osiguralo da se posvajanje u državama članicama odvija imajući u vidu primarni interes djeteta;

| 25. | poziva države članice da olakšaju okupljanje obitelji na pozitivan, human i brz način, u skladu s člankom 10. Konvencije UN-a o pravima djeteta; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice da olakšaju okupljanje obitelji na pozitivan, human i brz način, u skladu s člankom 10. Konvencije UN-a o pravima djeteta;

| 26. | ističe potrebu za usklađenijim pristupom pronalaska djece nestale u EU-u; poziva države članice da pojačaju policijsku i pravosudnu suradnju u prekograničnim slučajevima koji uključuju nestalu djecu te da uspostave telefonske linije za pomoć kako bi se pronašla nestala djeca i pomoglo žrtvama zlostavljanja djece; poziva države članice da olakšaju neometano pristupanje Maroka, Singapura, Ruske Federacije, Albanije, Andore, Sejšela, Gabona i Armenije Haškoj konvenciji o građansko-pravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. godine; |
| --- | --- |

26.

ističe potrebu za usklađenijim pristupom pronalaska djece nestale u EU-u; poziva države članice da pojačaju policijsku i pravosudnu suradnju u prekograničnim slučajevima koji uključuju nestalu djecu te da uspostave telefonske linije za pomoć kako bi se pronašla nestala djeca i pomoglo žrtvama zlostavljanja djece; poziva države članice da olakšaju neometano pristupanje Maroka, Singapura, Ruske Federacije, Albanije, Andore, Sejšela, Gabona i Armenije Haškoj konvenciji o građansko-pravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. godine;

| 27. | poziva Komisiju da prilikom izmjene Uredbe (EZ) br. 2201/2003 o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću ozbiljno uzme u obzir primarne interese djeteta, a imajući u vidu rupe u provedbi i izvršenju te Uredbe u državama članicama u pogledu roditeljskih prava i prava na skrbništvo; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da prilikom izmjene Uredbe (EZ) br. 2201/2003 o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću ozbiljno uzme u obzir primarne interese djeteta, a imajući u vidu rupe u provedbi i izvršenju te Uredbe u državama članicama u pogledu roditeljskih prava i prava na skrbništvo;

| 28. | osuđuje sve oblike nasilja nad djecom, tjelesno, seksualno i verbalno zlostavljanje, prisilni brak, dječji rad, trgovanje djecom, mučenje, ubojstva iz časti, genitalno sakaćenje žena, upotrebu djece vojnika i djece kao živog štita, nezbrinutost, zanemarivanje i malnutriciju; smatra da se tradicijom, kulturom i religijom nikad ne bi smjelo koristiti kao opravdanjem za nasilje nad djecom; poziva države članice da provedu svoje obveze i bore se protiv svih oblika nasilja nad djecom, između ostalog i formalnom zabranom i sankcioniranjem tjelesnog kažnjavanja djece; poziva države članice na veću suradnju i dijalog s trećim zemljama, na podizanje svijesti i na zagovaranje poštovanja prava djece svugdje u svijetu; |
| --- | --- |

28.

osuđuje sve oblike nasilja nad djecom, tjelesno, seksualno i verbalno zlostavljanje, prisilni brak, dječji rad, trgovanje djecom, mučenje, ubojstva iz časti, genitalno sakaćenje žena, upotrebu djece vojnika i djece kao živog štita, nezbrinutost, zanemarivanje i malnutriciju; smatra da se tradicijom, kulturom i religijom nikad ne bi smjelo koristiti kao opravdanjem za nasilje nad djecom; poziva države članice da provedu svoje obveze i bore se protiv svih oblika nasilja nad djecom, između ostalog i formalnom zabranom i sankcioniranjem tjelesnog kažnjavanja djece; poziva države članice na veću suradnju i dijalog s trećim zemljama, na podizanje svijesti i na zagovaranje poštovanja prava djece svugdje u svijetu;

| 29. | osuđuje korištenje djecom za vojne i terorističke aktivnosti i svrhe; podsjeća na važnost pružanja psihološke potpore i pomoći svoj djeci izloženoj nasilju ili žrtvama rata; pozdravlja inicijativu EU-a „Djeca mira” i naglašava važnost da se osigura pristup obrazovanju za svu djecu koja su bila izložena sukobima; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da podrži kampanju UN-a „Djeca, ne vojnici” čiji je cilj prestanak novačenja djece i njihovog služenja u nacionalnim sigurnosnim snagama do 2016. godine; |
| --- | --- |

29.

osuđuje korištenje djecom za vojne i terorističke aktivnosti i svrhe; podsjeća na važnost pružanja psihološke potpore i pomoći svoj djeci izloženoj nasilju ili žrtvama rata; pozdravlja inicijativu EU-a „Djeca mira” i naglašava važnost da se osigura pristup obrazovanju za svu djecu koja su bila izložena sukobima; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da podrži kampanju UN-a „Djeca, ne vojnici” čiji je cilj prestanak novačenja djece i njihovog služenja u nacionalnim sigurnosnim snagama do 2016. godine;

| 30. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da u cjelokupnom vanjskom djelovanju EU-a dâ prioritet pravima djece kako bi se osigurala stvarna integracija dječjih prava, između ostalog i u kontekstu dijaloga o ljudskim pravima, trgovinskih sporazuma, postupka pristupanja i europske politike susjedstva, te u odnosima s afričkim, karipskim i pacifičkim državama, posebno zemljama u sukobu; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da Parlamentu podnosi godišnji izvještaj o ostvarenim rezultatima vanjskog djelovanja EU-a usredotočenog na djecu; |
| --- | --- |

30.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da u cjelokupnom vanjskom djelovanju EU-a dâ prioritet pravima djece kako bi se osigurala stvarna integracija dječjih prava, između ostalog i u kontekstu dijaloga o ljudskim pravima, trgovinskih sporazuma, postupka pristupanja i europske politike susjedstva, te u odnosima s afričkim, karipskim i pacifičkim državama, posebno zemljama u sukobu; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da Parlamentu podnosi godišnji izvještaj o ostvarenim rezultatima vanjskog djelovanja EU-a usredotočenog na djecu;

| 31. | poziva Komisiju da uvrsti dječja prava u razvojnu suradnju i humanitarnu pomoć kako bi se osiguralo primjereno financiranje i povećala razina zaštite djece u hitnim situacijama ili ljudskim katastrofama i elementarnim nepogodama, te raseljene djece i djece izbjeglica; naglašava važnost povezivanja pomoći, obnove i razvoja, posebno u dugotrajnim krizama, kao i integriranja inovacija i novih tehnologija u politike i programe EU-a kako bi se bolje promicala prava djece u razvoju i hitnim okolnostima; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da uvrsti dječja prava u razvojnu suradnju i humanitarnu pomoć kako bi se osiguralo primjereno financiranje i povećala razina zaštite djece u hitnim situacijama ili ljudskim katastrofama i elementarnim nepogodama, te raseljene djece i djece izbjeglica; naglašava važnost povezivanja pomoći, obnove i razvoja, posebno u dugotrajnim krizama, kao i integriranja inovacija i novih tehnologija u politike i programe EU-a kako bi se bolje promicala prava djece u razvoju i hitnim okolnostima;

| 32. | pozdravlja činjenicu da je Nobelova nagrada za mir za 2014. godinu zajednički dodijeljena Kailašu Satjartiju i Malali Jusafzai za predanost obrani prava djece, posebno prava djece na obrazovanje; odaje priznanje za javnu potporu koju je mreža nagrade Saharov dala inicijativama za podizanje svijesti o nasilju nad djecom; smatra da su to jasni pokazatelji važne uloge koju civilno društvo i međunarodne organizacije imaju u zastupanju i promicanju zaštite prava iz Konvencije UN-a o pravima djeteta; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja činjenicu da je Nobelova nagrada za mir za 2014. godinu zajednički dodijeljena Kailašu Satjartiju i Malali Jusafzai za predanost obrani prava djece, posebno prava djece na obrazovanje; odaje priznanje za javnu potporu koju je mreža nagrade Saharov dala inicijativama za podizanje svijesti o nasilju nad djecom; smatra da su to jasni pokazatelji važne uloge koju civilno društvo i međunarodne organizacije imaju u zastupanju i promicanju zaštite prava iz Konvencije UN-a o pravima djeteta;

| 33. | naglašava važnu ulogu koju socijalni partneri i lokalne vlasti imaju u promicanju prava djece i poziva Odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor da djeluju i izdaju mišljenja kako bi se potpuno angažirali u zaštiti prava djece u svim politikama EU-a; |
| --- | --- |

33.

naglašava važnu ulogu koju socijalni partneri i lokalne vlasti imaju u promicanju prava djece i poziva Odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor da djeluju i izdaju mišljenja kako bi se potpuno angažirali u zaštiti prava djece u svim politikama EU-a;

| 34. | poziva institucije EU-a, države članice, lokalne vlasti, socijalne partnere i civilno društvo da ujedine snage i surađuju na svim razinama kako bi poboljšali položaj djece u EU-u i ostatku svijeta; pozdravlja Manifest o pravima djeteta koji su zajednički sastavili UNICEF i 14 organizacija za promicanje dječjih prava, daje mu potporu te potiče veći broj zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima da potpišu Manifest i postanu „šampioni dječjih prava”; |
| --- | --- |

34.

poziva institucije EU-a, države članice, lokalne vlasti, socijalne partnere i civilno društvo da ujedine snage i surađuju na svim razinama kako bi poboljšali položaj djece u EU-u i ostatku svijeta; pozdravlja Manifest o pravima djeteta koji su zajednički sastavili UNICEF i 14 organizacija za promicanje dječjih prava, daje mu potporu te potiče veći broj zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima da potpišu Manifest i postanu „šampioni dječjih prava”;

| 35. | izražava želju da se na temelju Manifesta o pravima djeteta u Europskom parlamentu osnuje međuskupina za dječja prava i dobrobit kao stalno tijelo nadležno za promicanje dječjih prava u svim politikama i aktivnostima Europskog parlamenta u kontekstu unutarnjih i vanjskih poslova; stoga potiče inicijativu za imenovanje „koordinatora” za dječja prava u svakom parlamentarnom odboru kako bi se osigurala integracija dječjih prava u sve usvojene politike i zakonodavne tekstove; |
| --- | --- |

35.

izražava želju da se na temelju Manifesta o pravima djeteta u Europskom parlamentu osnuje međuskupina za dječja prava i dobrobit kao stalno tijelo nadležno za promicanje dječjih prava u svim politikama i aktivnostima Europskog parlamenta u kontekstu unutarnjih i vanjskih poslova; stoga potiče inicijativu za imenovanje „koordinatora” za dječja prava u svakom parlamentarnom odboru kako bi se osigurala integracija dječjih prava u sve usvojene politike i zakonodavne tekstove;

| 36. | smatra da je važno povećati sudjelovanje djece u aktivnostima Europskog parlamenta u skladu s praksom koju su utvrdili Međuparlamentarna unija i UNICEF; poziva Komisiju, države članice i lokalne vlasti da razmotre načine i sredstva za povećanje uključenosti djece i adolescenata u postupak donošenja odluka; potiče upotrebu novih tehnologija i inovacija za savjetovanje s djecom i mladima i povećanje njihova sudjelovanja; |
| --- | --- |

36.

smatra da je važno povećati sudjelovanje djece u aktivnostima Europskog parlamenta u skladu s praksom koju su utvrdili Međuparlamentarna unija i UNICEF; poziva Komisiju, države članice i lokalne vlasti da razmotre načine i sredstva za povećanje uključenosti djece i adolescenata u postupak donošenja odluka; potiče upotrebu novih tehnologija i inovacija za savjetovanje s djecom i mladima i povećanje njihova sudjelovanja;

| 37. | poziva države članice da odmah ratificiraju sve fakultativne protokole Konvencije UN-a o pravima djeteta; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice da odmah ratificiraju sve fakultativne protokole Konvencije UN-a o pravima djeteta;

| 38. | poziva Komisiju i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu za vanjsku i sigurnosnu politiku da razmotre načine i sredstva da EU jednostrano pristupi Konvenciji UN-a o pravima djeteta; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu za vanjsku i sigurnosnu politiku da razmotre načine i sredstva da EU jednostrano pristupi Konvenciji UN-a o pravima djeteta;

| 39. | potiče SAD, Somaliju i Južni Sudan da ratificiraju Konvenciju o pravima djeteta kako bi se postigla njezina potpuna ratifikacija; |
| --- | --- |

39.

potiče SAD, Somaliju i Južni Sudan da ratificiraju Konvenciju o pravima djeteta kako bi se postigla njezina potpuna ratifikacija;

| 40. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, glavnom tajniku UN-a, predsjednici Odbora UN-a za prava djece i izvršnom direktoru UNICEF-a. |
| --- | --- |

40.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, glavnom tajniku UN-a, predsjednici Odbora UN-a za prava djece i izvršnom direktoru UNICEF-a.

---

(1)  SL L 101, 15.4.2011., str. 1.

(2)  SL L 335, 17.12.2011., str. 1.

(3)  SL L 59, 2.3.2013., str. 5.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0387.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0126.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0105.

---

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/65 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/65

---

P8_TA(2014)0071

Jedinstveno digitalno tržište

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o potpori pravima potrošača na jedinstvenom digitalnom tržištu (2014/2973(RSP))

(2016/C 289/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. i članak 6. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. i članak 6. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 9., 10., 12., 14., 16., 26., 36., članak 114. stavak 3. i članak 169. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 9., 10., 12., 14., 16., 26., 36., članak 114. stavak 3. i članak 169. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebno njezine članke 7, 8., 11., 21. 38., i 52., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebno njezine članke 7, 8., 11., 21. 38., i 52.,

| — | uzimajući u obzir postupak suodlučivanja 2013/0309 o prijedlogu uredbe o utvrđivanju mjera u vezi s europskim jedinstvenim tržištem elektroničkih komunikacija i ostvarenju „Povezanog kontinenta” (COM(2013)0627), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak suodlučivanja 2013/0309 o prijedlogu uredbe o utvrđivanju mjera u vezi s europskim jedinstvenim tržištem elektroničkih komunikacija i ostvarenju „Povezanog kontinenta” (COM(2013)0627),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 23. travnja 2013. naslovljen „Akcijski plan za elektroničku trgovinu za razdoblje 2012. – 2015. – stanje stvari 2013.” (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 23. travnja 2013. naslovljen „Akcijski plan za elektroničku trgovinu za razdoblje 2012. – 2015. – stanje stvari 2013.” (SWD(2013)0153),

| — | uzimajući u obzir pregled stanja na unutarnjem tržištu br. 26 Europske komisije od 18. veljače 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregled stanja na unutarnjem tržištu br. 26 Europske komisije od 18. veljače 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješća Komisije o praćenju napretka Digitalnog programa 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Komisije o praćenju napretka Digitalnog programa 2014.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. siječnja 2012. naslovljenu „Skladan okvir za uspostavu povjerenja u jedinstveno digitalno tržište za elektroničku trgovinu i mrežne usluge” (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. siječnja 2012. naslovljenu „Skladan okvir za uspostavu povjerenja u jedinstveno digitalno tržište za elektroničku trgovinu i mrežne usluge” (COM(2011)0942),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o novoj strategiji za europsku politiku zaštite potrošača (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o novoj strategiji za europsku politiku zaštite potrošača (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o provedbi Direktive 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o provedbi Direktive 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. prosinca 2013. o ostvarivanju potencijala računalstva u oblaku u Europi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. prosinca 2013. o ostvarivanju potencijala računalstva u oblaku u Europi (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o ostvarenju jedinstvenog digitalnog tržišta (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o ostvarenju jedinstvenog digitalnog tržišta (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o ostvarenju jedinstvenog digitalnog tržišta (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o ostvarenju jedinstvenog digitalnog tržišta (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. svibnja 2012. o strategiji za jačanje prava osjetljivih skupina potrošača (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. svibnja 2012. o strategiji za jačanje prava osjetljivih skupina potrošača (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. travnja 2012. pod nazivom „Konkurentno jedinstveno digitalno tržište – e-uprava kao prethodnik” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. travnja 2012. pod nazivom „Konkurentno jedinstveno digitalno tržište – e-uprava kao prethodnik” (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenog 2011. o novoj strategiji za politiku zaštite potrošača (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenog 2011. o novoj strategiji za politiku zaštite potrošača (8),

| — | uzimajući u obzir studiju svog resornog odjela A iz 2013. o pitanju kako digitalno društvo učiniti sveprisutnim u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju svog resornog odjela A iz 2013. o pitanju kako digitalno društvo učiniti sveprisutnim u EU-u,

| — | uzimajući u obzir studiju svog resornog odjela A iz 2013. naslovljenu „Zabava x.0 za poticaj razvoja širokopojasne veze”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju svog resornog odjela A iz 2013. naslovljenu „Zabava x.0 za poticaj razvoja širokopojasne veze”,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 26. ožujka 2009. o jačanju sigurnosti i temeljnih sloboda na internetu (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 26. ožujka 2009. o jačanju sigurnosti i temeljnih sloboda na internetu (9),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima (10),

| — | uzimajući u obzir studiju svog resornog odjela A iz 2013. o diskriminaciji potrošača na jedinstvenom digitalnom tržištu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju svog resornog odjela A iz 2013. o diskriminaciji potrošača na jedinstvenom digitalnom tržištu,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda od 8. travnja 2014. u spojenim predmetima C-293/12 i C-594/12, u kojoj je Direktiva o zadržavanju podataka proglašena nevažećom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda od 8. travnja 2014. u spojenim predmetima C-293/12 i C-594/12, u kojoj je Direktiva o zadržavanju podataka proglašena nevažećom,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je jedinstveno digitalno tržište jedno od područja napretka koje, premda sa sobom donosi izazove, sadrži potencijal velikih dobitaka od učinkovitosti koji mogu dosegnuti 260 milijardi EUR godišnje i time pridonijeti oporavku Europe od krize; |
| --- | --- |

A.

budući da je jedinstveno digitalno tržište jedno od područja napretka koje, premda sa sobom donosi izazove, sadrži potencijal velikih dobitaka od učinkovitosti koji mogu dosegnuti 260 milijardi EUR godišnje i time pridonijeti oporavku Europe od krize;

| B. | budući da bi se potpunom uspostavom europskog jedinstvenog digitalnog tržišta otvorili milijuni radnih mjesta te da bi se potencijalno omogućilo Europi da do 2020. poveća BDP za 4 %; |
| --- | --- |

B.

budući da bi se potpunom uspostavom europskog jedinstvenog digitalnog tržišta otvorili milijuni radnih mjesta te da bi se potencijalno omogućilo Europi da do 2020. poveća BDP za 4 %;

| C. | budući da se očekuje da će sam sektor aplikacija utrostručiti svoje prihode od 2013. do 2018. i pritom u istom razdoblju stvoriti tri milijuna radnih mjesta; |
| --- | --- |

C.

budući da se očekuje da će sam sektor aplikacija utrostručiti svoje prihode od 2013. do 2018. i pritom u istom razdoblju stvoriti tri milijuna radnih mjesta;

| D. | budući da je Parlament naručio studiju kako bi se analizirali troškovi nejedinstvenog djelovanja Europe na jedinstvenom digitalnom tržištu, u kojoj se naglašava koliko je važno digitalna rješenja razmatrati kao priliku za potrošače, građane i poduzeća, a ne kao prijetnju; |
| --- | --- |

D.

budući da je Parlament naručio studiju kako bi se analizirali troškovi nejedinstvenog djelovanja Europe na jedinstvenom digitalnom tržištu, u kojoj se naglašava koliko je važno digitalna rješenja razmatrati kao priliku za potrošače, građane i poduzeća, a ne kao prijetnju;

| E. | budući da Unija treba poticati masovnu upotrebu računalstva u oblaku u Europi, s obzirom na to da je ono moćan pokretač rasta europskog gospodarstva; budući da studija pokazuje znatnu očekivanu dobit povezanu s njegovim brzim razvojem; |
| --- | --- |

E.

budući da Unija treba poticati masovnu upotrebu računalstva u oblaku u Europi, s obzirom na to da je ono moćan pokretač rasta europskog gospodarstva; budući da studija pokazuje znatnu očekivanu dobit povezanu s njegovim brzim razvojem;

| F. | budući da se prepreke kojima se sprječava sudjelovanje potrošača u jedinstvenom digitalnom tržištu odnose na diskriminatorne prakse kao što su ograničavanja pružatelja usluga na određene države ili područja, jednostavno odbijanje prodaje usluga, automatsko preusmjeravanje ili neopravdana diversifikacija uvjeta prodaje; |
| --- | --- |

F.

budući da se prepreke kojima se sprječava sudjelovanje potrošača u jedinstvenom digitalnom tržištu odnose na diskriminatorne prakse kao što su ograničavanja pružatelja usluga na određene države ili područja, jednostavno odbijanje prodaje usluga, automatsko preusmjeravanje ili neopravdana diversifikacija uvjeta prodaje;

| G. | budući da su sigurna, učinkovita, konkurentna i inovativna mobilna plaćanja te e-plaćanja ključna da bi potrošači u potpunosti profitirali od jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

G.

budući da su sigurna, učinkovita, konkurentna i inovativna mobilna plaćanja te e-plaćanja ključna da bi potrošači u potpunosti profitirali od jedinstvenog tržišta;

| H. | budući da su zaštita osobnih podataka i privatnosti, kao i računalna sigurnost te sigurnost elektroničkih komunikacija i mreža, prioritet jedinstvenog digitalnog tržišta, s obzirom na to da su temeljni preduvjeti za njegovo funkcioniranje i za stvaranje povjerenja kod građana i potrošača; |
| --- | --- |

H.

budući da su zaštita osobnih podataka i privatnosti, kao i računalna sigurnost te sigurnost elektroničkih komunikacija i mreža, prioritet jedinstvenog digitalnog tržišta, s obzirom na to da su temeljni preduvjeti za njegovo funkcioniranje i za stvaranje povjerenja kod građana i potrošača;

| I. | budući da je transeuropska dostupnost rasprostranjenog, brzog i sigurnog pristupa internetu i digitalnim uslugama u javnom interesu nužna za socijalni i gospodarski rast, konkurentnost, socijalnu uključenost i jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

I.

budući da je transeuropska dostupnost rasprostranjenog, brzog i sigurnog pristupa internetu i digitalnim uslugama u javnom interesu nužna za socijalni i gospodarski rast, konkurentnost, socijalnu uključenost i jedinstveno tržište;

| J. | budući da će istraživanje, razvoj i inovacije na području digitalne ekonomije pomoći Europi da ostane srednjoročno i dugoročno konkurentna; |
| --- | --- |

J.

budući da će istraživanje, razvoj i inovacije na području digitalne ekonomije pomoći Europi da ostane srednjoročno i dugoročno konkurentna;

| K. | budući da je brzo uvođenje brzih širokopojasnih mreža presudno za razvoj europske produktivnosti i nastanak novih i malih poduzeća koja mogu biti predvodnici u različitim sektorima, na primjer u zdravstvu, proizvodnji i uslužnim industrijama; |
| --- | --- |

K.

budući da je brzo uvođenje brzih širokopojasnih mreža presudno za razvoj europske produktivnosti i nastanak novih i malih poduzeća koja mogu biti predvodnici u različitim sektorima, na primjer u zdravstvu, proizvodnji i uslužnim industrijama;

| L. | budući da bi privatni sektor trebao imati vodeću ulogu u uvođenju i moderniziranju širokopojasnih mreža, uz potporu konkurentnog regulatornog okvira koji je otvoren za ulaganja; |
| --- | --- |

L.

budući da bi privatni sektor trebao imati vodeću ulogu u uvođenju i moderniziranju širokopojasnih mreža, uz potporu konkurentnog regulatornog okvira koji je otvoren za ulaganja;

| M. | budući da je jedinstveno digitalno tržište jedan od najinovativnijih sektora gospodarstva i da zbog toga igra važnu ulogu u konkurentnosti europskog gospodarstva te pridonosi gospodarskom rastu razvojem elektroničke trgovine, istovremeno olakšavajući poslovnim subjektima pridržavanje administrativnih i financijskih propisa te nudeći potrošačima širi izbor robe i usluga; |
| --- | --- |

M.

budući da je jedinstveno digitalno tržište jedan od najinovativnijih sektora gospodarstva i da zbog toga igra važnu ulogu u konkurentnosti europskog gospodarstva te pridonosi gospodarskom rastu razvojem elektroničke trgovine, istovremeno olakšavajući poslovnim subjektima pridržavanje administrativnih i financijskih propisa te nudeći potrošačima širi izbor robe i usluga;

| N. | budući da jedinstveno digitalno tržište ne donosi samo ekonomsku korist nego ima i jak utjecaj na dnevni politički, društveni i kulturni život potrošača i građana EU-a; |
| --- | --- |

N.

budući da jedinstveno digitalno tržište ne donosi samo ekonomsku korist nego ima i jak utjecaj na dnevni politički, društveni i kulturni život potrošača i građana EU-a;

| O. | budući da konkurentno jedinstveno digitalno tržište ne može postojati bez brzih širokopojasnih i telekomunikacijskih mreža povećanog kapaciteta diljem svih regija EU-a, uključujući udaljena područja; |
| --- | --- |

O.

budući da konkurentno jedinstveno digitalno tržište ne može postojati bez brzih širokopojasnih i telekomunikacijskih mreža povećanog kapaciteta diljem svih regija EU-a, uključujući udaljena područja;

| P. | budući da već postojeći digitalni jaz i njegovo sustavno širenje imaju izravan negativan utjecaj na razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta u smislu pristupa internetu i elektroničkih vještina; |
| --- | --- |

P.

budući da već postojeći digitalni jaz i njegovo sustavno širenje imaju izravan negativan utjecaj na razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta u smislu pristupa internetu i elektroničkih vještina;

| Q. | budući da su zaštita osobnih podataka i privatnosti, kao i sigurnost elektroničkih komunikacija i mreža, prioritet jedinstvenog digitalnog tržišta, s obzirom na to da su oni temeljni preduvjeti za njegovo funkcioniranje i pridobivanje povjerenja građana i potrošača u njega; |
| --- | --- |

Q.

budući da su zaštita osobnih podataka i privatnosti, kao i sigurnost elektroničkih komunikacija i mreža, prioritet jedinstvenog digitalnog tržišta, s obzirom na to da su oni temeljni preduvjeti za njegovo funkcioniranje i pridobivanje povjerenja građana i potrošača u njega;

| R. | budući da internetska tržišta moraju biti fleksibilna i prilagođena potrošačima da bi mogla rasti i širiti se; |
| --- | --- |

R.

budući da internetska tržišta moraju biti fleksibilna i prilagođena potrošačima da bi mogla rasti i širiti se;

| S. | budući da je elektronička trgovina važna dopuna izvanmrežnoj trgovini i značajan pokretač potrošačkog izbora, natjecanja i tehnoloških inovacija te na taj način pridonosi usmjeravanju Europske unije prema gospodarstvu utemeljenom na znanju; |
| --- | --- |

S.

budući da je elektronička trgovina važna dopuna izvanmrežnoj trgovini i značajan pokretač potrošačkog izbora, natjecanja i tehnoloških inovacija te na taj način pridonosi usmjeravanju Europske unije prema gospodarstvu utemeljenom na znanju;

| T. | budući da su za taj sektor gospodarstva ključni neometano natjecanje i jednaki uvjeti poslovanja za poduzeća, što će poticati ulaganja, s obzirom na to da će zajamčiti njegov dugoročni održivi razvoj na dobrobit krajnjih korisnika; budući da je učinkovito natjecanje dobar pokretač uspješnog ulaganja te da može potrošačima donijeti korist u smislu izbora, cijene i kvalitete; |
| --- | --- |

T.

budući da su za taj sektor gospodarstva ključni neometano natjecanje i jednaki uvjeti poslovanja za poduzeća, što će poticati ulaganja, s obzirom na to da će zajamčiti njegov dugoročni održivi razvoj na dobrobit krajnjih korisnika; budući da je učinkovito natjecanje dobar pokretač uspješnog ulaganja te da može potrošačima donijeti korist u smislu izbora, cijene i kvalitete;

| U. | budući da su neka područja jedinstvenog digitalnog tržišta osjetljiva zbog prekomjerne koncentracije tržišta i dominantnih operatora; |
| --- | --- |

U.

budući da su neka područja jedinstvenog digitalnog tržišta osjetljiva zbog prekomjerne koncentracije tržišta i dominantnih operatora;

| V. | budući da problem fragmentacije tržišta i nedostatka uzajamnog djelovanja u Europskoj uniji predstavlja prepreku brzom razvoju jedinstvenog digitalnog tržišta; |
| --- | --- |

V.

budući da problem fragmentacije tržišta i nedostatka uzajamnog djelovanja u Europskoj uniji predstavlja prepreku brzom razvoju jedinstvenog digitalnog tržišta;

| W. | budući da su radna mjesta stvorena u sklopu jedinstvenog digitalnog tržišta u prosjeku povezana s visokim kvalifikacijama i primanjima te kao takva daju važan doprinos stvaranju kvalitetnog i održivog zapošljavanja; |
| --- | --- |

W.

budući da su radna mjesta stvorena u sklopu jedinstvenog digitalnog tržišta u prosjeku povezana s visokim kvalifikacijama i primanjima te kao takva daju važan doprinos stvaranju kvalitetnog i održivog zapošljavanja;

| X. | budući da bi Komisija trebala štititi od ponašanja kojima se narušava tržišno natjecanje i utječe na pluralizam medija, i u smislu pružanja sadržaja i u smislu vlasništva nad njim, jer je pristup informacijama ključan za uspješnu demokraciju; |
| --- | --- |

X.

budući da bi Komisija trebala štititi od ponašanja kojima se narušava tržišno natjecanje i utječe na pluralizam medija, i u smislu pružanja sadržaja i u smislu vlasništva nad njim, jer je pristup informacijama ključan za uspješnu demokraciju;

| 1. | poziva države članice i Komisiju da u sklopu sveobuhvatne strategije kontinuiranim naporima za provedbu postojećih pravila i njihova poštovanja razmotre sve postojeće prepreke koje sprječavaju razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta, istovremeno vodeći brigu da se procijenio utjecaj mjera, da su prilagođene budućim potrebama i digitalnom dobu; vjeruje da ti napori moraju biti u središtu nastojanja EU-a da stvori gospodarski rast i radna mjesta te ojača svoju konkurentnost i otpornost u sklopu globalne ekonomije; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice i Komisiju da u sklopu sveobuhvatne strategije kontinuiranim naporima za provedbu postojećih pravila i njihova poštovanja razmotre sve postojeće prepreke koje sprječavaju razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta, istovremeno vodeći brigu da se procijenio utjecaj mjera, da su prilagođene budućim potrebama i digitalnom dobu; vjeruje da ti napori moraju biti u središtu nastojanja EU-a da stvori gospodarski rast i radna mjesta te ojača svoju konkurentnost i otpornost u sklopu globalne ekonomije;

| 2. | naglašava da svaki zakonodavni prijedlog koji se odnosi na jedinstveno digitalno tržište mora biti usklađen s Poveljom EU-a o temeljnim pravima, tako da prava koja su u njoj sadržana budu u potpunosti zaštićena na digitalnom području; |
| --- | --- |

2.

naglašava da svaki zakonodavni prijedlog koji se odnosi na jedinstveno digitalno tržište mora biti usklađen s Poveljom EU-a o temeljnim pravima, tako da prava koja su u njoj sadržana budu u potpunosti zaštićena na digitalnom području;

| 3. | posebno ističe potencijal e-trgovine, kojom bi se prema procjenama potrošačima moglo uštedjeti više od 11,7 milijardi EUR godišnje, kad bi im prilikom kupovanja na internetu raspoloživ bio cijeli skup robe i usluga EU-a; |
| --- | --- |

3.

posebno ističe potencijal e-trgovine, kojom bi se prema procjenama potrošačima moglo uštedjeti više od 11,7 milijardi EUR godišnje, kad bi im prilikom kupovanja na internetu raspoloživ bio cijeli skup robe i usluga EU-a;

| 4. | pozdravlja rast e-trgovine, međutim primjećuje da u nekim državama članicama tek nekolicina sudionika ima dominantan položaj u direktnoj prodaji robe ili drugima služe kao trgovinska platforma za prodaju fizičke robe; naglašava da je na europskoj razini potrebno pratiti i sprječavati zlouporabu takvih dominantnih položaja u smislu dostupnosti robe potrošačima i naknada koje mala i srednja poduzeća moraju plaćati za upotrebu takvih platformi; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja rast e-trgovine, međutim primjećuje da u nekim državama članicama tek nekolicina sudionika ima dominantan položaj u direktnoj prodaji robe ili drugima služe kao trgovinska platforma za prodaju fizičke robe; naglašava da je na europskoj razini potrebno pratiti i sprječavati zlouporabu takvih dominantnih položaja u smislu dostupnosti robe potrošačima i naknada koje mala i srednja poduzeća moraju plaćati za upotrebu takvih platformi;

| 5. | ističe potrebu bavljenja pitanjem digitalnog jaza i njegova suzbijanja kako bi se iskoristio sav potencijal jedinstvenog digitalnog tržišta i omogućilo uključivanje svih građana u društvo digitalnog doba, bez obzira na njihova primanja, socijalni status, mjesto življenja, zdravlje ili dob; |
| --- | --- |

5.

ističe potrebu bavljenja pitanjem digitalnog jaza i njegova suzbijanja kako bi se iskoristio sav potencijal jedinstvenog digitalnog tržišta i omogućilo uključivanje svih građana u društvo digitalnog doba, bez obzira na njihova primanja, socijalni status, mjesto življenja, zdravlje ili dob;

| 6. | posebno napominje da je potrebno riješiti preostale prepreke za potrošače i poslovne subjekte u vezi s e-trgovinom, koje uključuju internetske usluge, pristup digitalnim sadržajima, sprječavanje prijevara, registraciju na internetskim stranicama, reklamiranje rasprodaja i označavanje; |
| --- | --- |

6.

posebno napominje da je potrebno riješiti preostale prepreke za potrošače i poslovne subjekte u vezi s e-trgovinom, koje uključuju internetske usluge, pristup digitalnim sadržajima, sprječavanje prijevara, registraciju na internetskim stranicama, reklamiranje rasprodaja i označavanje;

| 7. | poziva Komisiju da osigura brzu provedbu jedinstvenog tržišta za usluge te da zajamči provedbu i poštovanje pravila kao što su Direktiva o pravima potrošača, alternativno rješavanje sporova i rješavanje sporova online, uz istovremeno jamčenje smanjenja administrativnog opterećenja; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da osigura brzu provedbu jedinstvenog tržišta za usluge te da zajamči provedbu i poštovanje pravila kao što su Direktiva o pravima potrošača, alternativno rješavanje sporova i rješavanje sporova online, uz istovremeno jamčenje smanjenja administrativnog opterećenja;

| 8. | poziva da se brzo usvoji nova modernizirana Uredba o zaštiti podataka kako bi se postigla primjerena ravnoteža između visoke razine zaštite osobnih podataka, sigurnosti korisnika i kontrole nad vlastitim osobnim podacima te stabilnog i predvidljivog zakonodavnog okružja u kojem na dobrobit krajnjih korisnika mogu napredovati poslovni subjekti na poboljšanom jedinstvenom tržištu, jednakih uvjeta poslovanja kojima se potiče ulaganje i okružja koje doprinosi atraktivnosti EU-a kao odredišta za poslovne subjekte; poziva Komisiju i države članice da predvide potrebne resurse za borbu protiv računalnog kriminala u obliku zakonodavnih mjera i policijske suradnje, kako na nacionalnoj razini tako i na razini EU-a; |
| --- | --- |

8.

poziva da se brzo usvoji nova modernizirana Uredba o zaštiti podataka kako bi se postigla primjerena ravnoteža između visoke razine zaštite osobnih podataka, sigurnosti korisnika i kontrole nad vlastitim osobnim podacima te stabilnog i predvidljivog zakonodavnog okružja u kojem na dobrobit krajnjih korisnika mogu napredovati poslovni subjekti na poboljšanom jedinstvenom tržištu, jednakih uvjeta poslovanja kojima se potiče ulaganje i okružja koje doprinosi atraktivnosti EU-a kao odredišta za poslovne subjekte; poziva Komisiju i države članice da predvide potrebne resurse za borbu protiv računalnog kriminala u obliku zakonodavnih mjera i policijske suradnje, kako na nacionalnoj razini tako i na razini EU-a;

| 9. | smatra da bi Komisija trebala djelovati u cilju stvaranja i jamčenja zakonodavnog i pravno sigurnog okružja pogodnog za poticanje kreativnosti i inovativnosti u novoosnovanim poduzećima, mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

9.

smatra da bi Komisija trebala djelovati u cilju stvaranja i jamčenja zakonodavnog i pravno sigurnog okružja pogodnog za poticanje kreativnosti i inovativnosti u novoosnovanim poduzećima, mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima;

| 10. | ističe potrebu da se stvore jednaki uvjeti poslovanja za poduzeća koja posluju na jedinstvenom digitalnom tržištu kako bi im se omogućilo tržišno natjecanje; stoga poziva Komisiju da pravilno provodi pravila EU-a o tržišnom natjecanju kako bi se spriječila prekomjerna koncentracija tržišta i zlouporaba vladajućeg položaja te da prati natjecanje s obzirom na sadržaj i usluge koji se prodaju u paketu; |
| --- | --- |

10.

ističe potrebu da se stvore jednaki uvjeti poslovanja za poduzeća koja posluju na jedinstvenom digitalnom tržištu kako bi im se omogućilo tržišno natjecanje; stoga poziva Komisiju da pravilno provodi pravila EU-a o tržišnom natjecanju kako bi se spriječila prekomjerna koncentracija tržišta i zlouporaba vladajućeg položaja te da prati natjecanje s obzirom na sadržaj i usluge koji se prodaju u paketu;

| 11. | konstatira da se moraju osigurati jednaki uvjeti poslovanja za poduzeća na jedinstvenom digitalnom tržištu kako bi se zajamčilo dinamično digitalno gospodarstvo u EU-u; naglašava da će temeljita provedba pravila EU-a o tržišnom natjecanju na jedinstvenom digitalnom tržištu biti presudna za rast tog tržišta, pristup potrošača i njihov izbor te dugoročnu konkurentnost; naglašava koliko je važno osigurati potrošačima istu zaštitu na internetu kakvu imaju na svojim tradicionalnim tržištima; |
| --- | --- |

11.

konstatira da se moraju osigurati jednaki uvjeti poslovanja za poduzeća na jedinstvenom digitalnom tržištu kako bi se zajamčilo dinamično digitalno gospodarstvo u EU-u; naglašava da će temeljita provedba pravila EU-a o tržišnom natjecanju na jedinstvenom digitalnom tržištu biti presudna za rast tog tržišta, pristup potrošača i njihov izbor te dugoročnu konkurentnost; naglašava koliko je važno osigurati potrošačima istu zaštitu na internetu kakvu imaju na svojim tradicionalnim tržištima;

| 12. | poziva Vijeće na brz napredak i na pokretanje pregovora s Parlamentom o prijedlogu uredbe o utvrđivanju mjera u vezi s europskim jedinstvenim tržištem elektroničkih komunikacija te na ostvarenje „Povezanog kontinenta” jer će se time konkretno stati na kraj naknadama za roaming unutar EU-a, osigurati veća pravna sigurnost u vezi s neutralnošću mreže i poboljšati zaštita potrošača unutar jedinstvenog digitalnog tržišta; smatra da bi ta uredba mogla predstavljati presudan korak prema ostvarenju jedinstvenog europskog tržišta mobilnih uređaja; |
| --- | --- |

12.

poziva Vijeće na brz napredak i na pokretanje pregovora s Parlamentom o prijedlogu uredbe o utvrđivanju mjera u vezi s europskim jedinstvenim tržištem elektroničkih komunikacija te na ostvarenje „Povezanog kontinenta” jer će se time konkretno stati na kraj naknadama za roaming unutar EU-a, osigurati veća pravna sigurnost u vezi s neutralnošću mreže i poboljšati zaštita potrošača unutar jedinstvenog digitalnog tržišta; smatra da bi ta uredba mogla predstavljati presudan korak prema ostvarenju jedinstvenog europskog tržišta mobilnih uređaja;

| 13. | traži od Komisije da predloži inicijativu za digitalno poduzetništvo jer je to ključno za stvaranje novih radnih mjesta i inovativnih ideja, uključujući mjere za poboljšanje pristupa novih digitalnih poduzetnika financijskim sredstvima (na primjer skupnim financiranjem) i za davanje druge prilike propalim poduzetnicima; |
| --- | --- |

13.

traži od Komisije da predloži inicijativu za digitalno poduzetništvo jer je to ključno za stvaranje novih radnih mjesta i inovativnih ideja, uključujući mjere za poboljšanje pristupa novih digitalnih poduzetnika financijskim sredstvima (na primjer skupnim financiranjem) i za davanje druge prilike propalim poduzetnicima;

| 14. | naglašava da bi se prema cjelokupnom internetskom prometu trebalo odnositi jednako, bez diskriminacije, ograničavanja ili ometanja, neovisno o pošiljatelju, primatelju, vrsti, sadržaju, uređaju, usluzi ili primjeni; |
| --- | --- |

14.

naglašava da bi se prema cjelokupnom internetskom prometu trebalo odnositi jednako, bez diskriminacije, ograničavanja ili ometanja, neovisno o pošiljatelju, primatelju, vrsti, sadržaju, uređaju, usluzi ili primjeni;

| 15. | napominje da je tržište internetskih pretraživača od posebne važnosti za jamčenje konkurentskih uvjeta na jedinstvenom digitalnom tržištu, s obzirom na to da postoji mogućnost da tražilice prerastu u filtere mreže (gatekeepers) te da komercijaliziraju sekundarno iskorištavanje dobivenih informacija; stoga poziva Komisiju da odlučno provodi pravila EU-a o tržišnom natjecanju, uvažavajući informacije i prijedloge svih relevantnih dionika te uzimajući u obzir cjelokupnu strukturu jedinstvenog digitalnog tržišta kako bi se osigurala pravna sredstva kojima se doista štite potrošači, korisnici interneta i subjekti koji posluju na internetu; nadalje poziva Komisiju da razmotri prijedloge čija je svrha odvajanje tražilica od ostalih komercijalnih usluga kao jedan od mogućih dugoročnih načina postizanja spomenutih ciljeva; |
| --- | --- |

15.

napominje da je tržište internetskih pretraživača od posebne važnosti za jamčenje konkurentskih uvjeta na jedinstvenom digitalnom tržištu, s obzirom na to da postoji mogućnost da tražilice prerastu u filtere mreže (gatekeepers) te da komercijaliziraju sekundarno iskorištavanje dobivenih informacija; stoga poziva Komisiju da odlučno provodi pravila EU-a o tržišnom natjecanju, uvažavajući informacije i prijedloge svih relevantnih dionika te uzimajući u obzir cjelokupnu strukturu jedinstvenog digitalnog tržišta kako bi se osigurala pravna sredstva kojima se doista štite potrošači, korisnici interneta i subjekti koji posluju na internetu; nadalje poziva Komisiju da razmotri prijedloge čija je svrha odvajanje tražilica od ostalih komercijalnih usluga kao jedan od mogućih dugoročnih načina postizanja spomenutih ciljeva;

| 16. | nadalje poziva Komisiju da djeluje brzo kako bi razmotrila moguća rješenja koja teže uravnoteženoj, poštenoj i otvorenoj strukturi pretraživanja interneta; |
| --- | --- |

16.

nadalje poziva Komisiju da djeluje brzo kako bi razmotrila moguća rješenja koja teže uravnoteženoj, poštenoj i otvorenoj strukturi pretraživanja interneta;

| 17. | ističe da bi pri upravljanju tražilicom upotrebi tražilica postupak pretraživanja i njegovi rezultati za korisnike trebali biti nepristrani kako bi pretraživanje interneta bilo nediskriminirajuće, kako bi se zajamčila veća konkurencija i veća ponuda za korisnike i potrošače te očuvala raznolikost izvora informacija; napominje stoga da indeksacija, ocjenjivanje, prezentacija i rangiranje koje provode tražilice moraju biti nepristrani i transparentni; poziva Komisiju da spriječi svaku zlouporabu pružatelja usluga pretraživanja interneta kada je riječ o marketingu na području povezanih usluga; |
| --- | --- |

17.

ističe da bi pri upravljanju tražilicom upotrebi tražilica postupak pretraživanja i njegovi rezultati za korisnike trebali biti nepristrani kako bi pretraživanje interneta bilo nediskriminirajuće, kako bi se zajamčila veća konkurencija i veća ponuda za korisnike i potrošače te očuvala raznolikost izvora informacija; napominje stoga da indeksacija, ocjenjivanje, prezentacija i rangiranje koje provode tražilice moraju biti nepristrani i transparentni; poziva Komisiju da spriječi svaku zlouporabu pružatelja usluga pretraživanja interneta kada je riječ o marketingu na području povezanih usluga;

| 18. | pozdravlja najavu daljnje istrage Komisije u vezi s praksama tražilica te s digitalnim tržištem općenito; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja najavu daljnje istrage Komisije u vezi s praksama tražilica te s digitalnim tržištem općenito;

| 19. | naglašava važnost jamčenja učinkovitog i ujednačenog okvira za zaštitu autorskih prava i prava intelektualnog vlasništva, koji je uključen u stvarnost digitalne ekonomije; |
| --- | --- |

19.

naglašava važnost jamčenja učinkovitog i ujednačenog okvira za zaštitu autorskih prava i prava intelektualnog vlasništva, koji je uključen u stvarnost digitalne ekonomije;

| 20. | potiče brzo usvajanje i donošenje međunarodnih odredbi kojima će se korisnicima s invaliditetom olakšati pristup digitalnom sadržaju i tiskanim materijalima njihovom digitalizacijom; |
| --- | --- |

20.

potiče brzo usvajanje i donošenje međunarodnih odredbi kojima će se korisnicima s invaliditetom olakšati pristup digitalnom sadržaju i tiskanim materijalima njihovom digitalizacijom;

| 21. | pozdravlja zaključenje Ugovora iz Marakeša za olakšanje pristupa knjigama slabovidnim osobama te potiče sve potpisnike da ratificiraju taj Ugovor; smatra da Ugovor iz Marakeša predstavlja dobar napredak, ali da još treba mnogo toga učiniti da se pored slabovidnih osoba sadržaj učini dostupnim osobama s invaliditetom; naglašava koliko je važno dodatno proširiti dostupnost na velikom broju područja, od autorskih prava i pretraživača do pružatelja telekomunikacijskih usluga; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja zaključenje Ugovora iz Marakeša za olakšanje pristupa knjigama slabovidnim osobama te potiče sve potpisnike da ratificiraju taj Ugovor; smatra da Ugovor iz Marakeša predstavlja dobar napredak, ali da još treba mnogo toga učiniti da se pored slabovidnih osoba sadržaj učini dostupnim osobama s invaliditetom; naglašava koliko je važno dodatno proširiti dostupnost na velikom broju područja, od autorskih prava i pretraživača do pružatelja telekomunikacijskih usluga;

| 22. | poziva Komisiju i države članice na daljnji razvoj i provedbu regulatornih okvira na razini EU-a i na nacionalnoj razini kako bi se stvorilo uključivo i sigurno tržište mrežnih i mobilnih plaćanja uz istodobno jamčenje zaštite potrošača i podataka o njima; ističe u tom smislu potrebu za jasnim i predvidljivim pravilima utvrđenima zakonom; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju i države članice na daljnji razvoj i provedbu regulatornih okvira na razini EU-a i na nacionalnoj razini kako bi se stvorilo uključivo i sigurno tržište mrežnih i mobilnih plaćanja uz istodobno jamčenje zaštite potrošača i podataka o njima; ističe u tom smislu potrebu za jasnim i predvidljivim pravilima utvrđenima zakonom;

| 23. | podsjeća da računalstvo u oblaku može postati snažan instrument za razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta te smanjenjem troškova informatičke infrastrukture i drugih troškova može donijeti ekonomsku korist, osobito za mala i srednja poduzeća; naglašava u tom smislu činjenicu da ako usluge računalstva u oblaku pruža samo ograničen broj velikih pružatelja usluga, oni će raspolagati sve većom količinom informacija; podsjeća nadalje da računalstvo u oblaku također donosi sa sobom rizike za korisnike, posebno kada je riječ o osjetljivim podacima; poziva na pravilnu provedbu europske strategije za jamčenje konkurentnog i sigurnog računalstva u oblaku; |
| --- | --- |

23.

podsjeća da računalstvo u oblaku može postati snažan instrument za razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta te smanjenjem troškova informatičke infrastrukture i drugih troškova može donijeti ekonomsku korist, osobito za mala i srednja poduzeća; naglašava u tom smislu činjenicu da ako usluge računalstva u oblaku pruža samo ograničen broj velikih pružatelja usluga, oni će raspolagati sve većom količinom informacija; podsjeća nadalje da računalstvo u oblaku također donosi sa sobom rizike za korisnike, posebno kada je riječ o osjetljivim podacima; poziva na pravilnu provedbu europske strategije za jamčenje konkurentnog i sigurnog računalstva u oblaku;

| 24. | poziva Komisiju da preuzme vodeću ulogu u promicanju međunarodnih standarda i specifikacija za računalstvo u oblaku kojima se omogućuju usluge računalstva u oblaku kojima se poštuje privatnost i koje su pouzdane, dostupne, vrlo interoperabilne, sigurne i energetski učinkovite te predstavljaju sastavni dio buduće industrijske politike Unije; naglašava da su pouzdanost, sigurnost i zaštita podataka potrebni za povjerenje korisnika i konkurentnost; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da preuzme vodeću ulogu u promicanju međunarodnih standarda i specifikacija za računalstvo u oblaku kojima se omogućuju usluge računalstva u oblaku kojima se poštuje privatnost i koje su pouzdane, dostupne, vrlo interoperabilne, sigurne i energetski učinkovite te predstavljaju sastavni dio buduće industrijske politike Unije; naglašava da su pouzdanost, sigurnost i zaštita podataka potrebni za povjerenje korisnika i konkurentnost;

| 25. | naglašava potrebu da se osigura sigurnost na internetu, posebno za djecu, te da se spriječi iskorištavanje djece osmišljavanjem načina za otkrivanje i suzbijanje nezakonitog prikazivanja zlostavljanja djece na internetu i aktiviranjem sredstava kojima se djecu i adolescente sprječava da pristupe sadržaju za koji postoji dobna granica; |
| --- | --- |

25.

naglašava potrebu da se osigura sigurnost na internetu, posebno za djecu, te da se spriječi iskorištavanje djece osmišljavanjem načina za otkrivanje i suzbijanje nezakonitog prikazivanja zlostavljanja djece na internetu i aktiviranjem sredstava kojima se djecu i adolescente sprječava da pristupe sadržaju za koji postoji dobna granica;

| 26. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

26.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0239.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0063.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0535.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0327.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0468.

(6)  SL C 264 E, 13.9.2013., str. 11.

(7)  SL C 258 E, 7.9.2013., str. 64.

(8)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 25.

(9)  SL C 117 E, 6.5.2010., str. 206.

(10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0230.

---

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/71 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/71

---

P8_TA(2014)0072

Pothranjenost i malnutricija djece u zemljama u razvoju

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o pothranjenosti i malnutriciji djece u zemljama u razvoju (2014/2853(RSP))

(2016/C 289/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., a posebno njezin članak 25. kojim se pravo na hranu priznaje kao dio prava na primjeren životni standard, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., a posebno njezin članak 25. kojim se pravo na hranu priznaje kao dio prava na primjeren životni standard,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, a posebice njegov članak 11. kojim se priznaje „pravo na životni standard [...], uključujući odgovarajuću prehranu” kao i „temeljno pravo [...] na slobodu od gladi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, a posebice njegov članak 11. kojim se priznaje „pravo na životni standard [...], uključujući odgovarajuću prehranu” kao i „temeljno pravo [...] na slobodu od gladi”,

| — | uzimajući u obzir Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima usvojen 2008. kojim se predviđa mogućnost sudskog postupka na međunarodnoj razini za povredu prava na hranu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima usvojen 2008. kojim se predviđa mogućnost sudskog postupka na međunarodnoj razini za povredu prava na hranu,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, posebice njezin članak 24. stavak 2. točku (c) i članak 27. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, posebice njezin članak 24. stavak 2. točku (c) i članak 27. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o sigurnosti svjetske opskrbe hranom koju je Organizacija za prehranu i poljoprivredu (FAO) usvojila na svjetskom sastanku na vrhu o hrani u Rimu 1996., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o sigurnosti svjetske opskrbe hranom koju je Organizacija za prehranu i poljoprivredu (FAO) usvojila na svjetskom sastanku na vrhu o hrani u Rimu 1996.,

| — | uzimajući u obzir smjernice o pravu na hranu koje je Organizacija za prehranu i poljoprivredu (FAO) usvojila 2004. kojima se državama daju upute za ispunjavanje obveza s obzirom na pravo na hranu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice o pravu na hranu koje je Organizacija za prehranu i poljoprivredu (FAO) usvojila 2004. kojima se državama daju upute za ispunjavanje obveza s obzirom na pravo na hranu,

| — | uzimajući u obzir milenijske ciljeve razvoja, posebno prvi cilj (iskorijeniti ekstremno siromaštvo i glad do 2015.) te četvrti cilj (smanjiti stopu smrtnosti djece), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir milenijske ciljeve razvoja, posebno prvi cilj (iskorijeniti ekstremno siromaštvo i glad do 2015.) te četvrti cilj (smanjiti stopu smrtnosti djece),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o pomoći u hrani usvojenu 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o pomoći u hrani usvojenu 2012.,

| — | uzimajući u obzir globalno izvješće i sažeto izvješće o Međunarodnoj procjeni poljoprivrednog znanja, znanosti i tehnologije za razvoj Ujedinjenih naroda koja su objavljena 2009. godine (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalno izvješće i sažeto izvješće o Međunarodnoj procjeni poljoprivrednog znanja, znanosti i tehnologije za razvoj Ujedinjenih naroda koja su objavljena 2009. godine (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće UNICEF-a iz 2009. o svjetskoj nestašici hrane koja pogađa djecu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UNICEF-a iz 2009. o svjetskoj nestašici hrane koja pogađa djecu,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na hranu naslovljeno „Agroekologija i pravo na hranu” koje je 8. ožujka 2011. predstavljeno na 16. sjednici Vijeća Ujedinjenih naroda o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na hranu naslovljeno „Agroekologija i pravo na hranu” koje je 8. ožujka 2011. predstavljeno na 16. sjednici Vijeća Ujedinjenih naroda o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Svjetsku izložbu u Milanu 2015. čija će tema biti „Nahraniti planet, energija života”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Svjetsku izložbu u Milanu 2015. čija će tema biti „Nahraniti planet, energija života”,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 31. ožujka 2010. naslovljenu „Humanitarna pomoć u hrani” (COM(2010)0126), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 31. ožujka 2010. naslovljenu „Humanitarna pomoć u hrani” (COM(2010)0126),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 31. ožujka 2010. naslovljenu „Politički okvir EU-a za pomoć zemljama u razvoju pri suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom” (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 31. ožujka 2010. naslovljenu „Politički okvir EU-a za pomoć zemljama u razvoju pri suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom” (COM(2010)0127),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Pristup EU-a otpornosti: pouke iz kriza u pogledu sigurnosti opskrbe hranom” (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Pristup EU-a otpornosti: pouke iz kriza u pogledu sigurnosti opskrbe hranom” (COM(2012)0586),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. ožujka 2013. naslovljenu „Poboljšanje prehrane majki i djece u sklopu vanjske pomoći: politički okvir EU-a” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. ožujka 2013. naslovljenu „Poboljšanje prehrane majki i djece u sklopu vanjske pomoći: politički okvir EU-a” (COM(2013)0141),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o političkom okviru EU-a za pomoć zemljama u razvoju pri suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o političkom okviru EU-a za pomoć zemljama u razvoju pri suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. naslovljenu „Pristupu EU-a otpornosti i smanjenju rizika od katastrofa u zemljama u razvoju: pouke iz kriza u pogledu sigurnosti opskrbe hranom” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. naslovljenu „Pristupu EU-a otpornosti i smanjenju rizika od katastrofa u zemljama u razvoju: pouke iz kriza u pogledu sigurnosti opskrbe hranom” (3),

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o pothranjenosti i malnutriciji djece u zemljama u razvoju (O-000083/2014 – B8-0041/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o pothranjenosti i malnutriciji djece u zemljama u razvoju (O-000083/2014 – B8-0041/2014),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da gotovo milijardu ljudi još uvijek gladuje te da u svijetu najmanje 225 milijuna djece mlađe od pet godina pati od akutne i kronične pothranjenosti ili usporenoga rasta kao posljedice kronične pothranjenosti djece i majki, pri čemu prema procjenama 2,6 milijuna djece umre svake godine u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

A.

budući da gotovo milijardu ljudi još uvijek gladuje te da u svijetu najmanje 225 milijuna djece mlađe od pet godina pati od akutne i kronične pothranjenosti ili usporenoga rasta kao posljedice kronične pothranjenosti djece i majki, pri čemu prema procjenama 2,6 milijuna djece umre svake godine u zemljama u razvoju;

| B. | budući da prema svjetskom indeksu skrivene gladi (4) otprilike dvije milijarde ljudi u svijetu, ili jedna od tri osobe u zemljama u razvoju, pati od kroničnog nedostatka osnovnih vitamina i minerala (mikronutrijenata) što je stanje koje se naziva „skrivena glad” i zbog kojeg se drastično povećava njihova podložnost urođenim manama, infekcijama i oštećenjima u razvoju; |
| --- | --- |

B.

budući da prema svjetskom indeksu skrivene gladi (4) otprilike dvije milijarde ljudi u svijetu, ili jedna od tri osobe u zemljama u razvoju, pati od kroničnog nedostatka osnovnih vitamina i minerala (mikronutrijenata) što je stanje koje se naziva „skrivena glad” i zbog kojeg se drastično povećava njihova podložnost urođenim manama, infekcijama i oštećenjima u razvoju;

| C. | budući da prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije pothranjenost daleko najviše doprinosi smrtnosti djece te prouzročuje 35 % bolesti djece mlađe od pet godina; |
| --- | --- |

C.

budući da prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije pothranjenost daleko najviše doprinosi smrtnosti djece te prouzročuje 35 % bolesti djece mlađe od pet godina;

| D. | budući da gotovo 20 milijuna djece još uvijek pati od ozbiljne akutne malnutricije, bez obzira na to je li ona prouzročena krizom, a samo 10 % njih ima pristup liječenju; |
| --- | --- |

D.

budući da gotovo 20 milijuna djece još uvijek pati od ozbiljne akutne malnutricije, bez obzira na to je li ona prouzročena krizom, a samo 10 % njih ima pristup liječenju;

| E. | budući da prehrana djece do pete godine života snažno ovisi o stupnju prehrane njihovih majki tijekom trudnoće i dojenja; |
| --- | --- |

E.

budući da prehrana djece do pete godine života snažno ovisi o stupnju prehrane njihovih majki tijekom trudnoće i dojenja;

| F. | budući da pothranjenost također prouzročuje morbiditet i smanjuje produktivnost te sprečava društveni i gospodarski razvoj u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

F.

budući da pothranjenost također prouzročuje morbiditet i smanjuje produktivnost te sprečava društveni i gospodarski razvoj u zemljama u razvoju;

| G. | budući da oni koji prežive unatoč pothranjenosti često tijekom cijeloga života pokazuju tjelesne i kognitivne nedostatke koji ograničavaju njihovu sposobnost učenja i sudjelovanja u svijetu rada i da ostaju zarobljeni u međugeneracijskom ciklusu bolesti i siromaštva; |
| --- | --- |

G.

budući da oni koji prežive unatoč pothranjenosti često tijekom cijeloga života pokazuju tjelesne i kognitivne nedostatke koji ograničavaju njihovu sposobnost učenja i sudjelovanja u svijetu rada i da ostaju zarobljeni u međugeneracijskom ciklusu bolesti i siromaštva;

| H. | budući da se zbog učinka klimatskih promjena na poljoprivrednu proizvodnju, a time i na prehranu, očekuje povećanje broja pothranjene djece; |
| --- | --- |

H.

budući da se zbog učinka klimatskih promjena na poljoprivrednu proizvodnju, a time i na prehranu, očekuje povećanje broja pothranjene djece;

| I. | budući da je masovno siromaštvo koje vlada u ruralnim i urbanim područjima jedan od važnih uzroka gladi u zemljama u razvoju, dodatno pogoršano iseljavanjem iz ruralnih područja zbog činjenice da poljoprivredna proizvodnja malih razmjera za mnoge nije održiva opcija; |
| --- | --- |

I.

budući da je masovno siromaštvo koje vlada u ruralnim i urbanim područjima jedan od važnih uzroka gladi u zemljama u razvoju, dodatno pogoršano iseljavanjem iz ruralnih područja zbog činjenice da poljoprivredna proizvodnja malih razmjera za mnoge nije održiva opcija;

| J. | budući da 25 godina nakon usvajanja Konvencije o pravima djeteta neke države potpisnice nisu uspjele stvoriti pogodnu okolinu u kojoj se može jamčiti pristup djece odgovarajućoj prehrani; |
| --- | --- |

J.

budući da 25 godina nakon usvajanja Konvencije o pravima djeteta neke države potpisnice nisu uspjele stvoriti pogodnu okolinu u kojoj se može jamčiti pristup djece odgovarajućoj prehrani;

| K. | budući da su vlade na svjetskom sastanku na vrhu o hrani 1996. ponovno potvrdile važnost prava na hranu i obvezale se na to da će do 2015. prepoloviti broj gladnih i pothranjenih osoba s 840 milijuna na 420 milijuna; budući da se posljednjih godina prije svega zbog prehrambenih kriza 2008. i 2011. broj gladnih i pothranjenih osoba, osobito djece, povećao; |
| --- | --- |

K.

budući da su vlade na svjetskom sastanku na vrhu o hrani 1996. ponovno potvrdile važnost prava na hranu i obvezale se na to da će do 2015. prepoloviti broj gladnih i pothranjenih osoba s 840 milijuna na 420 milijuna; budući da se posljednjih godina prije svega zbog prehrambenih kriza 2008. i 2011. broj gladnih i pothranjenih osoba, osobito djece, povećao;

| L. | budući da se u brojnim međunarodnim pravnim instrumentima pravo na hranu povezuje s drugim ljudskim pravima, uključujući pravo na život, osiguranje sredstva zarade, zdravlje, vlasništvo, obrazovanje i vodu; |
| --- | --- |

L.

budući da se u brojnim međunarodnim pravnim instrumentima pravo na hranu povezuje s drugim ljudskim pravima, uključujući pravo na život, osiguranje sredstva zarade, zdravlje, vlasništvo, obrazovanje i vodu;

| M. | budući da je pravo svih ljudi na hranu i dobru prehranu od temeljnog značenja za ispunjenje milenijskih ciljeva razvoja; budući da je prehrana povezana s većinom milenijskih ciljeva razvoja, ako ne i sa svima, a oni su pak međusobno tijesno povezani; |
| --- | --- |

M.

budući da je pravo svih ljudi na hranu i dobru prehranu od temeljnog značenja za ispunjenje milenijskih ciljeva razvoja; budući da je prehrana povezana s većinom milenijskih ciljeva razvoja, ako ne i sa svima, a oni su pak međusobno tijesno povezani;

| N. | budući da međunarodne organizacije potvrđuju da se na svijetu proizvodi dovoljno hrane za prehranjivanje čitavog svjetskog stanovništva te da je pothranjenost djece povezana s nesigurnom opskrbom hranom u kućanstvima i njihovim siromaštvom, isključenjem, neodgovarajućom skrbi i načinima prehranjivanja, nezdravim okruženjem u kućanstvima i neodgovarajućim zdravstvenim uslugama; |
| --- | --- |

N.

budući da međunarodne organizacije potvrđuju da se na svijetu proizvodi dovoljno hrane za prehranjivanje čitavog svjetskog stanovništva te da je pothranjenost djece povezana s nesigurnom opskrbom hranom u kućanstvima i njihovim siromaštvom, isključenjem, neodgovarajućom skrbi i načinima prehranjivanja, nezdravim okruženjem u kućanstvima i neodgovarajućim zdravstvenim uslugama;

| O. | budući da je pravo na hranu i dobru prehranu ključno za stvaranje otpornih obitelji i zajednica te za jačanje njihove sposobnosti da nakon izvanrednog stanja u kontekstu koji je obilježen povećanjem broja i opsega katastrofa smanje trajanje razdoblja oporavka; |
| --- | --- |

O.

budući da je pravo na hranu i dobru prehranu ključno za stvaranje otpornih obitelji i zajednica te za jačanje njihove sposobnosti da nakon izvanrednog stanja u kontekstu koji je obilježen povećanjem broja i opsega katastrofa smanje trajanje razdoblja oporavka;

| P. | budući da je optimalno prehrambeno stanje rezultat pristupa djece cjenovno prihvatljivoj raznolikoj hrani bogatoj hranjivim tvarima te odgovarajućim oblicima skrbi o majkama i djeci, odgovarajućim zdravstvenim uslugama i zdravoj okolini, uključujući vodu sigurnu za piće, higijenu i dobre higijenske navike; |
| --- | --- |

P.

budući da je optimalno prehrambeno stanje rezultat pristupa djece cjenovno prihvatljivoj raznolikoj hrani bogatoj hranjivim tvarima te odgovarajućim oblicima skrbi o majkama i djeci, odgovarajućim zdravstvenim uslugama i zdravoj okolini, uključujući vodu sigurnu za piće, higijenu i dobre higijenske navike;

| 1. | ističe da su razlozi za pothranjenost djece brojni i da im je uzročnik uglavnom čovjek, pa ih je stoga moguće izbjeći, a sežu od neučinkovitih ekonomskih struktura, nejednake raspodjele resursa i/ili njihova neodrživog korištenja, lošeg upravljanja, prevelikog oslanjanja na jednu kulturu i praksu sadnje monokulture, diskriminacije žena i djece do slabog zdravlja stanovništva zbog oskudnih zdravstvenih sustava i nedostatka obrazovanja, posebno majki; |
| --- | --- |

1.

ističe da su razlozi za pothranjenost djece brojni i da im je uzročnik uglavnom čovjek, pa ih je stoga moguće izbjeći, a sežu od neučinkovitih ekonomskih struktura, nejednake raspodjele resursa i/ili njihova neodrživog korištenja, lošeg upravljanja, prevelikog oslanjanja na jednu kulturu i praksu sadnje monokulture, diskriminacije žena i djece do slabog zdravlja stanovništva zbog oskudnih zdravstvenih sustava i nedostatka obrazovanja, posebno majki;

| 2. | ustraje u tome da javna tijela moraju jamčiti tri dimenzije prava na hranu i dobru prehranu: raspoloživost, tj. mogućnost da se pojedinac sam izravno prehranjuje obrađivanjem plodnih površina ili drugih prirodnih resursa, ili raspodjelu, obradu i tržišne sustave koji dobro funkcioniraju; dostupnost, čime se jamči ekonomski i fizički pristup hrani; i prikladnost, što podrazumijeva to da hrana mora biti sigurna i da mora zadovoljavati prehrambene potrebe svakog pojedinca, uzimajući u obzir starost, životne uvjete, zdravlje, zanimanje, spol, kulturu i vjeru; |
| --- | --- |

2.

ustraje u tome da javna tijela moraju jamčiti tri dimenzije prava na hranu i dobru prehranu: raspoloživost, tj. mogućnost da se pojedinac sam izravno prehranjuje obrađivanjem plodnih površina ili drugih prirodnih resursa, ili raspodjelu, obradu i tržišne sustave koji dobro funkcioniraju; dostupnost, čime se jamči ekonomski i fizički pristup hrani; i prikladnost, što podrazumijeva to da hrana mora biti sigurna i da mora zadovoljavati prehrambene potrebe svakog pojedinca, uzimajući u obzir starost, životne uvjete, zdravlje, zanimanje, spol, kulturu i vjeru;

| 3. | ističe da je iz perspektive životnog ciklusa ključno vrijeme zadovoljavanja djetetovih prehrambenih potreba prvih 1 000 dana života, uključujući razdoblje trudnoće, jer je to razdoblje kada dijete ima povećane prehrambene potrebe zbog brzog rasta i razvoja, osjetljivije je na infekcije te potpuno ovisno o drugima s obzirom na prehranu, njegu i socijalnu interakciju; |
| --- | --- |

3.

ističe da je iz perspektive životnog ciklusa ključno vrijeme zadovoljavanja djetetovih prehrambenih potreba prvih 1 000 dana života, uključujući razdoblje trudnoće, jer je to razdoblje kada dijete ima povećane prehrambene potrebe zbog brzog rasta i razvoja, osjetljivije je na infekcije te potpuno ovisno o drugima s obzirom na prehranu, njegu i socijalnu interakciju;

| 4. | ponovno potvrđuje da je za rješavanje problema pothranjenosti djece i majki potreban integrirani pristup i usklađeno djelovanje na brojnim područjima koja na nju utječu, kao što su zdravstvo, obrazovanje, poljoprivreda, vodni resursi, pristup energiji i higijenski uvjeti, kao i odgovorno sudjelovanje svih dionika, te poziva Komisiju i države članice da usvoje dosljedne strategije dugoročnog razvoja i ulože napor kako bi se pothranjenost smanjila i u kontekstu kriznih stanja i humanitarnih intervencija; |
| --- | --- |

4.

ponovno potvrđuje da je za rješavanje problema pothranjenosti djece i majki potreban integrirani pristup i usklađeno djelovanje na brojnim područjima koja na nju utječu, kao što su zdravstvo, obrazovanje, poljoprivreda, vodni resursi, pristup energiji i higijenski uvjeti, kao i odgovorno sudjelovanje svih dionika, te poziva Komisiju i države članice da usvoje dosljedne strategije dugoročnog razvoja i ulože napor kako bi se pothranjenost smanjila i u kontekstu kriznih stanja i humanitarnih intervencija;

| 5. | poziva EU da u svojim programima razvojne pomoći poveća potporu za održivu poljoprivrednu proizvodnju malih, obiteljskih i srednjih gospodarstava namijenjenu ponajprije lokalnoj potrošnji te da ulaže u participatorne planove vođene na razini države koji bi se trebali provoditi na lokalnoj razini u suradnji s poljoprivrednicima i njihovim predstavnicima, lokalnim i regionalnim vlastima te organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

5.

poziva EU da u svojim programima razvojne pomoći poveća potporu za održivu poljoprivrednu proizvodnju malih, obiteljskih i srednjih gospodarstava namijenjenu ponajprije lokalnoj potrošnji te da ulaže u participatorne planove vođene na razini države koji bi se trebali provoditi na lokalnoj razini u suradnji s poljoprivrednicima i njihovim predstavnicima, lokalnim i regionalnim vlastima te organizacijama civilnog društva;

| 6. | pohvaljuje poboljšanja do kojih je došlo u proteklih nekoliko godina u borbi protiv pothranjenosti djece, a koja su vidljiva iz pokazatelja o napretku u ispunjavanju prvog milenijskog cilja razvoja: smatra, međutim, da je broj djece koja umiru ili pate od pothranjenosti i dalje neprihvatljivo velik te doprinosi održanju začaranoga kruga siromaštva i gladi; |
| --- | --- |

6.

pohvaljuje poboljšanja do kojih je došlo u proteklih nekoliko godina u borbi protiv pothranjenosti djece, a koja su vidljiva iz pokazatelja o napretku u ispunjavanju prvog milenijskog cilja razvoja: smatra, međutim, da je broj djece koja umiru ili pate od pothranjenosti i dalje neprihvatljivo velik te doprinosi održanju začaranoga kruga siromaštva i gladi;

| 7. | stoga ističe da bi borba protiv pothranjenosti djece i pružanje općeg pristupa odgovarajućim hranjivim namirnicama trebali ostati jedan od najvažnijih ciljeva u okviru cilja suzbijanja gladi programa za razdoblje nakon 2015. godine posebno pozivajući na iskorjenjivanje svih oblika malnutricije do 2030. te na postizanje međunarodno dogovorenih ciljeva povezanih sa zaostajanjem u rastu i gubitkom na težini djece mlađe od pet godina do 2025.; |
| --- | --- |

7.

stoga ističe da bi borba protiv pothranjenosti djece i pružanje općeg pristupa odgovarajućim hranjivim namirnicama trebali ostati jedan od najvažnijih ciljeva u okviru cilja suzbijanja gladi programa za razdoblje nakon 2015. godine posebno pozivajući na iskorjenjivanje svih oblika malnutricije do 2030. te na postizanje međunarodno dogovorenih ciljeva povezanih sa zaostajanjem u rastu i gubitkom na težini djece mlađe od pet godina do 2025.;

| 8. | smatra da je smanjenje financijskih sredstava za poljoprivredu u okviru 10. europskoga razvojnog fonda u odnosu na 9. europski razvojni fond bilo pogrešno. preporučuje Vijeću da stoga razmisli o tome i poduzme korektivne mjere imajući u vidu 11. europski razvojni fond; |
| --- | --- |

8.

smatra da je smanjenje financijskih sredstava za poljoprivredu u okviru 10. europskoga razvojnog fonda u odnosu na 9. europski razvojni fond bilo pogrešno. preporučuje Vijeću da stoga razmisli o tome i poduzme korektivne mjere imajući u vidu 11. europski razvojni fond;

| 9. | ističe važnost političke volje u rješavanju pitanja pothranjenosti; pozdravlja nacrt za povećanje stope prehrane (SUN) koji je izradio Stalni odbor Ujedinjenih naroda za prehranu kako bi se uz sudjelovanje različitih dionika, uključujući agencije UN-a zadužene za prehranu, pospješilo poboljšanje kad je riječ o prehrani, posebice u državama kojima je ona velik teret; poziva Komisiju i države članice da primjenjuju načela naznačena u tom nacrtu. poziva Komisiju da potakne i uredi sudjelovanje civilnog društva i lokalnih organizacija koje su u izravnom doticaju s malim proizvođačima i njihovim obiteljima u inicijativi SUN; |
| --- | --- |

9.

ističe važnost političke volje u rješavanju pitanja pothranjenosti; pozdravlja nacrt za povećanje stope prehrane (SUN) koji je izradio Stalni odbor Ujedinjenih naroda za prehranu kako bi se uz sudjelovanje različitih dionika, uključujući agencije UN-a zadužene za prehranu, pospješilo poboljšanje kad je riječ o prehrani, posebice u državama kojima je ona velik teret; poziva Komisiju i države članice da primjenjuju načela naznačena u tom nacrtu. poziva Komisiju da potakne i uredi sudjelovanje civilnog društva i lokalnih organizacija koje su u izravnom doticaju s malim proizvođačima i njihovim obiteljima u inicijativi SUN;

| 10. | pozdravlja obvezu koju je preuzela Europska komisija da uloži 3,5 milijarde EUR od 2014. do 2020. u poboljšanje prehrane u nekima od najsiromašnijih zemalja svijeta te poziva Komisiju da poveća svoje obveze s obzirom na konkretne intervencije u vezi s prehranom kako bi do 2025. ispunila svoj cilj smanjenja broja djece mlađe od pet godina koja zaostaju u razvoju za sedam milijuna; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja obvezu koju je preuzela Europska komisija da uloži 3,5 milijarde EUR od 2014. do 2020. u poboljšanje prehrane u nekima od najsiromašnijih zemalja svijeta te poziva Komisiju da poveća svoje obveze s obzirom na konkretne intervencije u vezi s prehranom kako bi do 2025. ispunila svoj cilj smanjenja broja djece mlađe od pet godina koja zaostaju u razvoju za sedam milijuna;

| 11. | ističe da žene imaju ključnu ulogu u prehranjivanju djece i sigurnoj opskrbi hranom jer doje, proizvode, kupuju, pripremaju i raspodjeljuju hranu u obiteljima, brinu se o djeci i bolesnima te osiguravaju odgovarajuću higijenu; ističe da, iako se 60 % od ukupne kronične gladi odnosi na žene i djevojčice, u zemljama u razvoju žene proizvode 60 – 80 % hrane; |
| --- | --- |

11.

ističe da žene imaju ključnu ulogu u prehranjivanju djece i sigurnoj opskrbi hranom jer doje, proizvode, kupuju, pripremaju i raspodjeljuju hranu u obiteljima, brinu se o djeci i bolesnima te osiguravaju odgovarajuću higijenu; ističe da, iako se 60 % od ukupne kronične gladi odnosi na žene i djevojčice, u zemljama u razvoju žene proizvode 60 – 80 % hrane;

| 12. | naglašava da, iako je oko 80 % poljoprivrednog uzgoja u Africi u rukama žena, one službeno posjeduju tek 2 % zemljišta; nadalje naglašava da su nedavni programi diljem Indije, Kenije, Hondurasa, Gane, Nikaragve i Nepala pokazali da se kućanstva koja vode žene bolje opskrbljuju hranom, imaju bolju zdravstvenu zaštitu i jaču usmjerenost na obrazovanje u odnosu na kućanstva koja vode muškarci; |
| --- | --- |

12.

naglašava da, iako je oko 80 % poljoprivrednog uzgoja u Africi u rukama žena, one službeno posjeduju tek 2 % zemljišta; nadalje naglašava da su nedavni programi diljem Indije, Kenije, Hondurasa, Gane, Nikaragve i Nepala pokazali da se kućanstva koja vode žene bolje opskrbljuju hranom, imaju bolju zdravstvenu zaštitu i jaču usmjerenost na obrazovanje u odnosu na kućanstva koja vode muškarci;

| 13. | ističe da postoji uzak suodnos između razine obrazovanosti žene i stanja ishranjenosti njezine obitelji; stoga apelira da se uklone zapreke za obrazovanje i opismenjavanje koje se temelje na spolu kako bi se poboljšao pristup žena obrazovanju; |
| --- | --- |

13.

ističe da postoji uzak suodnos između razine obrazovanosti žene i stanja ishranjenosti njezine obitelji; stoga apelira da se uklone zapreke za obrazovanje i opismenjavanje koje se temelje na spolu kako bi se poboljšao pristup žena obrazovanju;

| 14. | stoga poziva na uvrštenje dimenzije spola i promicanje osnaživanja žena u svim politikama kojima je cilj borba protiv pothranjenosti djece; |
| --- | --- |

14.

stoga poziva na uvrštenje dimenzije spola i promicanje osnaživanja žena u svim politikama kojima je cilj borba protiv pothranjenosti djece;

| 15. | ističe da pothranjenost trudnica ima izuzetno štetno djelovanje na novorođenčad i moguće nepopravljive negativne posljedice za budući razvoj djeteta; stoga poziva da se posebna pozornost posveti zaštiti zdravlja i prava žena te da učenje o prehrani postane sastavni dio obrazovnih programa i školskih kurikuluma za djevojčice; |
| --- | --- |

15.

ističe da pothranjenost trudnica ima izuzetno štetno djelovanje na novorođenčad i moguće nepopravljive negativne posljedice za budući razvoj djeteta; stoga poziva da se posebna pozornost posveti zaštiti zdravlja i prava žena te da učenje o prehrani postane sastavni dio obrazovnih programa i školskih kurikuluma za djevojčice;

| 16. | ponavlja važnost opismenjavanja kao moćnog sredstva u borbi protiv siromaštva i u povećanju gospodarskog razvoja; stoga naglašava da je važno podržati obrazovanje djevojčica jer se ulaganjem u njih povećava i vjerojatnost da će one i njihova buduća djeca živjeti zdravije i produktivnije; |
| --- | --- |

16.

ponavlja važnost opismenjavanja kao moćnog sredstva u borbi protiv siromaštva i u povećanju gospodarskog razvoja; stoga naglašava da je važno podržati obrazovanje djevojčica jer se ulaganjem u njih povećava i vjerojatnost da će one i njihova buduća djeca živjeti zdravije i produktivnije;

| 17. | ističe da je pothranjenost djece uglavnom prisutna u zemljama u razvoju, ne samo među seoskim stanovništvom, već i u gradskom okruženju; stoga smatra da je jedan od ključnih načina za iskorjenjivanje gladi u djece poljoprivredna politika i reforme koje bi malim poljoprivrednicima omogućile učinkovitiju i održiviju proizvodnju kojom bi sebi i svojim obiteljima osigurali dovoljno hrane; |
| --- | --- |

17.

ističe da je pothranjenost djece uglavnom prisutna u zemljama u razvoju, ne samo među seoskim stanovništvom, već i u gradskom okruženju; stoga smatra da je jedan od ključnih načina za iskorjenjivanje gladi u djece poljoprivredna politika i reforme koje bi malim poljoprivrednicima omogućile učinkovitiju i održiviju proizvodnju kojom bi sebi i svojim obiteljima osigurali dovoljno hrane;

| 18. | naglašava da bi nepravovremeno rješavanje pitanja pothranjenosti djece u razvojnoj suradnji i humanitarnim intervencijama moglo ugroziti sve dimenzije ljudskog razvoja, potkopati nacionalne obrazovne programe, povećati nacionalne izdatke za zdravstvo i spriječiti društvenoekonomski razvoj zemalja u razvoju jer bi pretrpjele gospodarske gubitke koji bi prema procjenama za te zemlje iznosili između 2 % i 8 % njihova BDP-a; |
| --- | --- |

18.

naglašava da bi nepravovremeno rješavanje pitanja pothranjenosti djece u razvojnoj suradnji i humanitarnim intervencijama moglo ugroziti sve dimenzije ljudskog razvoja, potkopati nacionalne obrazovne programe, povećati nacionalne izdatke za zdravstvo i spriječiti društvenoekonomski razvoj zemalja u razvoju jer bi pretrpjele gospodarske gubitke koji bi prema procjenama za te zemlje iznosili između 2 % i 8 % njihova BDP-a;

| 19. | podsjeća da pomanjkanje mikronutrijenata, koje je uzrok otprilike 7 % globalnog opterećenja bolestima, ima ozbiljne posljedice na fizički i kognitivni razvoj dojenčadi i male djece; naglašava da se u 20 zemalja s najvišim indeksom skrivene gladi (od kojih je 18 u supsaharskoj Africi a dvije, Indija i Afganistan, u Aziji) zaostajanje u razvoju, anemija uzrokovana nedostatkom željeza i nedostatak vitamina A vrlo često pojavljuju kod predškolske djece; |
| --- | --- |

19.

podsjeća da pomanjkanje mikronutrijenata, koje je uzrok otprilike 7 % globalnog opterećenja bolestima, ima ozbiljne posljedice na fizički i kognitivni razvoj dojenčadi i male djece; naglašava da se u 20 zemalja s najvišim indeksom skrivene gladi (od kojih je 18 u supsaharskoj Africi a dvije, Indija i Afganistan, u Aziji) zaostajanje u razvoju, anemija uzrokovana nedostatkom željeza i nedostatak vitamina A vrlo često pojavljuju kod predškolske djece;

| 20. | ističe da pothranjenost djece ne proizlazi samo iz oskudice hrane i nedostatka infrastrukture, već nastaje i zbog problema u raspodjeli hrane i neodgovarajućeg pristupa hrani te zbog pomanjkanja kupovne moći, osobito zbog visokih cijena hrane pogoršanih špekulacijama na tržištima robom; primjećuje da pomanjkanje kupovne moći posebno utječe na gradsku sirotinju koja ne može proizvoditi vlastitu hranu; smatra da je s tim u vezi važno zaštititi male poljoprivrednike i tradicionalne načine uzgoja; |
| --- | --- |

20.

ističe da pothranjenost djece ne proizlazi samo iz oskudice hrane i nedostatka infrastrukture, već nastaje i zbog problema u raspodjeli hrane i neodgovarajućeg pristupa hrani te zbog pomanjkanja kupovne moći, osobito zbog visokih cijena hrane pogoršanih špekulacijama na tržištima robom; primjećuje da pomanjkanje kupovne moći posebno utječe na gradsku sirotinju koja ne može proizvoditi vlastitu hranu; smatra da je s tim u vezi važno zaštititi male poljoprivrednike i tradicionalne načine uzgoja;

| 21. | traži od Komisije da poveže države koje sudjeluju na Svjetskoj izložbi EXPO 2015. kako bi pokrenule zajedničku inicijativu kojom bi se, počevši od teme „Prehrana planeta, energija života”, utvrdile obveze i obvezujući ciljevi za borbu protiv gladi i pothranjenosti, uz diversificirane strategije od poljoprivrede do suradnje; |
| --- | --- |

21.

traži od Komisije da poveže države koje sudjeluju na Svjetskoj izložbi EXPO 2015. kako bi pokrenule zajedničku inicijativu kojom bi se, počevši od teme „Prehrana planeta, energija života”, utvrdile obveze i obvezujući ciljevi za borbu protiv gladi i pothranjenosti, uz diversificirane strategije od poljoprivrede do suradnje;

| 22. | priznaje da će poboljšanja u prehrani djece i majki te u sigurnosti opskrbe hranom općenito zahtijevati učinkovito i usklađeno djelovanje brojnih politika i sektora, uključujući: učinkovit i održiv razvoj ruralnih područja, politike upotrebe zemlje i vode, odgovarajuće zdravstvene usluge, usluge osiguravanja vode ispravne za piće i sanitarne usluge, odgovarajuće oblike skrbi o majkama i djeci, zaštitu života u moru i drugih ekosustava te biološke raznolikosti, smanjenje krčenja šuma i klimatskih promjena, prilagodbu rizicima od nesreća i njihovo smanjenje, održivu proizvodnju i potrošnju, održiv i siguran pristup energiji, trgovinu, ribarstvo, socijalnu uključenost i pristojno zaposlenje; |
| --- | --- |

22.

priznaje da će poboljšanja u prehrani djece i majki te u sigurnosti opskrbe hranom općenito zahtijevati učinkovito i usklađeno djelovanje brojnih politika i sektora, uključujući: učinkovit i održiv razvoj ruralnih područja, politike upotrebe zemlje i vode, odgovarajuće zdravstvene usluge, usluge osiguravanja vode ispravne za piće i sanitarne usluge, odgovarajuće oblike skrbi o majkama i djeci, zaštitu života u moru i drugih ekosustava te biološke raznolikosti, smanjenje krčenja šuma i klimatskih promjena, prilagodbu rizicima od nesreća i njihovo smanjenje, održivu proizvodnju i potrošnju, održiv i siguran pristup energiji, trgovinu, ribarstvo, socijalnu uključenost i pristojno zaposlenje;

| 23. | poziva Komisiju i države članice da u sve svoje razvojne politike uključe prehranu, sigurnost opskrbe hranom i održivu poljoprivredu u cilju zaštite i poticanja prehrane te jamčenja cjelovitog pristupa od lokalne do globalne razine; poziva Vijeće i Komisiju da prehrani daju najveću prednost kao ključnome razvojnom cilju u instrumentima razvojne suradnje, osobito u sklopu 11. europskog razvojnog fonda i u novom instrumentu za razvojnu suradnju; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju i države članice da u sve svoje razvojne politike uključe prehranu, sigurnost opskrbe hranom i održivu poljoprivredu u cilju zaštite i poticanja prehrane te jamčenja cjelovitog pristupa od lokalne do globalne razine; poziva Vijeće i Komisiju da prehrani daju najveću prednost kao ključnome razvojnom cilju u instrumentima razvojne suradnje, osobito u sklopu 11. europskog razvojnog fonda i u novom instrumentu za razvojnu suradnju;

| 24. | ističe da razvojni programi i programi za hitne slučajeve, ako se želi povećati njihova učinkovitost, moraju biti međusobno tijesno povezani kako bi se prehrambene krize mogle predvidjeti i spriječiti te kako bi se smanjila šteta i olakšao oporavak; |
| --- | --- |

24.

ističe da razvojni programi i programi za hitne slučajeve, ako se želi povećati njihova učinkovitost, moraju biti međusobno tijesno povezani kako bi se prehrambene krize mogle predvidjeti i spriječiti te kako bi se smanjila šteta i olakšao oporavak;

| 25. | poziva vlade zemalja u razvoju da stvore pogodno okruženje za bolju prehranu djece tako što će izraditi bolje politike, uskladiti nacionalne programe i strategije prehrane s programima donatora te poboljšati upravljanje i nastupati odgovorno prema svojim građanima; potiče veću transparentnost u izradi proračuna zemalja u razvoju, primjerice preko praćenja proračuna, kako bi se mogli bolje procijeniti broj i kvaliteta projekata koji se bave malnutricijom; |
| --- | --- |

25.

poziva vlade zemalja u razvoju da stvore pogodno okruženje za bolju prehranu djece tako što će izraditi bolje politike, uskladiti nacionalne programe i strategije prehrane s programima donatora te poboljšati upravljanje i nastupati odgovorno prema svojim građanima; potiče veću transparentnost u izradi proračuna zemalja u razvoju, primjerice preko praćenja proračuna, kako bi se mogli bolje procijeniti broj i kvaliteta projekata koji se bave malnutricijom;

| 26. | naglašava da je potrebno poboljšati i uskladiti podatke o pothranjenosti i nedostatku mikronutrijenata koji bi bili od veće koristi razvojnim programima te koji bi dotičnim zemljama omogućili usmjerenu i stručnu podršku; |
| --- | --- |

26.

naglašava da je potrebno poboljšati i uskladiti podatke o pothranjenosti i nedostatku mikronutrijenata koji bi bili od veće koristi razvojnim programima te koji bi dotičnim zemljama omogućili usmjerenu i stručnu podršku;

| 27. | poziva Komisiju i države članice da koriste dugoročna financijska ulaganja i resurse za prehranu u suradnji s ostalim sudionicima, uključujući agencije UN-a, skupine zemalja G8/G20, države u usponu, međunarodne i nevladine organizacije, akademske ustanove, organizacije civilnog društva i privatni sektor, te da se prehrana odredi kao prioritet za inovativno financiranje; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju i države članice da koriste dugoročna financijska ulaganja i resurse za prehranu u suradnji s ostalim sudionicima, uključujući agencije UN-a, skupine zemalja G8/G20, države u usponu, međunarodne i nevladine organizacije, akademske ustanove, organizacije civilnog društva i privatni sektor, te da se prehrana odredi kao prioritet za inovativno financiranje;

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te Stalnom odboru Ujedinjenih naroda za prehranu. |
| --- | --- |

28.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te Stalnom odboru Ujedinjenih naroda za prehranu.

---

(1)  http://www.unep.org/dewa/Assessments/Ecosystems/IAASTD/tabid/105853/Default.aspx

(2)  SL C 56 E, 26.2.2013., str.75.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0578.

(4)  Global Hidden Hunger Indices and Maps: An Advocacy Tool for Action.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 25. studenog 2014.

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/77 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/77

---

P8_TA(2014)0054

Konvencija o međunarodnim interesima za pokretnu opremu u vezi s pitanjima specifičnima za željeznička vozila ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o nacrtu odluke Vijeća o odobrenju, u ime Europske unije, Protokola uz Konvenciju o međunarodnim interesima za pokretnu opremu u vezi s pitanjima specifičnima za željeznička vozila, donesenog u Luxembourgu 23. veljače 2007. (15113/2013 – C8-0004/2014 – 2013/0184(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 289/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15113/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15113/2013),

| — | uzimajući u obzir Protokol uz Konvenciju o međunarodnim interesima za pokretnu opremu u vezi s pitanjima specifičnima za željeznička vozila, donesen u Luxembourgu 23. veljače 2007. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol uz Konvenciju o međunarodnim interesima za pokretnu opremu u vezi s pitanjima specifičnima za željeznička vozila, donesen u Luxembourgu 23. veljače 2007. (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 81. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0004/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 81. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0004/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, lčanak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, lčanak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0030/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0030/2014),

| 1. | daje svoju suglasnost za odobravanje Protokola, |
| --- | --- |

1.

daje svoju suglasnost za odobravanje Protokola,

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 331, 16.12.2009., str. 5.

---

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/78 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/78

---

P8_TA(2014)0055

Haška konvencija od 30. lipnja 2005. o sporazumima o izboru suda ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o nacrtu odluke Vijeća o odobrenju, u ime Europske unije, Haške konvencije od 30. lipnja 2005. o sporazumima o izboru suda (12052/2014 – C8-0222/2014 – 2014/0021(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 289/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12052/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12052/2014),

| — | uzimajući u obzir Hašku konvenciju od 30. lipnja 2005. o sporazumima o izboru suda (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Hašku konvenciju od 30. lipnja 2005. o sporazumima o izboru suda (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 81. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0222/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 81. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0222/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. kao i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. kao i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0034/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0034/2014),

| 1. | daje suglasnost za odobrenje Konvencije; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za odobrenje Konvencije;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Stalnom uredu Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Stalnom uredu Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu.

---

(1)  SL L 133, 29.5.2009., str. 3.

---

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/79 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/79

---

P8_TA(2014)0056

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma- Finske

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma, iz Finske) (COM(2014)0630 – C8-0214/2014 – 2014/2137(BUD))

(2016/C 289/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0630 – C8-0214/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0630 – C8-0214/2014),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (MIS od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (MIS od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđenog točkom 13. MIS-a od 2. prosinca 2013. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđenog točkom 13. MIS-a od 2. prosinca 2013. godine,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0043/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0043/2014),

| A. | budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im se pomoglo pri ponovnom uključivanju na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im se pomoglo pri ponovnom uključivanju na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir MIS od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir MIS od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je usvajanje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Europskog parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćenjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je usvajanje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Europskog parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćenjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da su finske vlasti 27. svibnja 2014. podnijele zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma nakon otpuštanja 577 radnika poduzeća STX Finland Oy koje je poslovalo u djelatnostima iz klasifikacije NACE Rev. 2 odjeljak 30. (Proizvodnja ostalih prijevoznih sredstava); |
| --- | --- |

D.

budući da su finske vlasti 27. svibnja 2014. podnijele zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma nakon otpuštanja 577 radnika poduzeća STX Finland Oy koje je poslovalo u djelatnostima iz klasifikacije NACE Rev. 2 odjeljak 30. (Proizvodnja ostalih prijevoznih sredstava);

| E. | budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u; |
| --- | --- |

E.

budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u;

| 1. | napominje da su finske vlasti podnijele zahtjev na temelju intervencijskog kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u prema kojem je potrebno najmanje 500 radnika proglašenih viškom ili samozaposlenih osoba koje prestaju sa svojom djelatnošću, u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, u poduzeću u državi članici, uključujući radnike proglašene viškom i samozaposlene osobe koje prestaju sa svojom djelatnošću kod dobavljača ili daljnjih proizvođača; |
| --- | --- |

1.

napominje da su finske vlasti podnijele zahtjev na temelju intervencijskog kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u prema kojem je potrebno najmanje 500 radnika proglašenih viškom ili samozaposlenih osoba koje prestaju sa svojom djelatnošću, u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, u poduzeću u državi članici, uključujući radnike proglašene viškom i samozaposlene osobe koje prestaju sa svojom djelatnošću kod dobavljača ili daljnjih proizvođača;

| 2. | napominje da su finske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos EGF-a 27. svibnja 2014. i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 14. listopada 2014. godine; izražava zadovoljstvo zbog razdoblja ocjenjivanja kraćeg od pet mjeseci; |
| --- | --- |

2.

napominje da su finske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos EGF-a 27. svibnja 2014. i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 14. listopada 2014. godine; izražava zadovoljstvo zbog razdoblja ocjenjivanja kraćeg od pet mjeseci;

| 3. | napominje da finske vlasti tvrde da je posljednjih godina došlo do dramatičnih promjena u svjetskoj pomorskoj industriji te da je u okviru tog svjetskog trenda tržišni udio EU-a u brodogradnji (4) naglo pao s 13 % tijekom 2007. na 5 % u prva tri tromjesečja 2013., dok se usporedivi zajednički udio Kine, Južne Koreje i Japana povećao sa 77 % koliko je iznosio 2007. na 86 % tijekom prva tri tromjesečja 2013. godine; napominje da u europskom sektoru, zbog znatnog širenja azijskih proizvođača na tržištu brodogradnje i smanjenog broja narudžbi zbog gospodarske krize, trenutačno postoje preveliki proizvodni kapaciteti što je uzrok oštrog tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

3.

napominje da finske vlasti tvrde da je posljednjih godina došlo do dramatičnih promjena u svjetskoj pomorskoj industriji te da je u okviru tog svjetskog trenda tržišni udio EU-a u brodogradnji (4) naglo pao s 13 % tijekom 2007. na 5 % u prva tri tromjesečja 2013., dok se usporedivi zajednički udio Kine, Južne Koreje i Japana povećao sa 77 % koliko je iznosio 2007. na 86 % tijekom prva tri tromjesečja 2013. godine; napominje da u europskom sektoru, zbog znatnog širenja azijskih proizvođača na tržištu brodogradnje i smanjenog broja narudžbi zbog gospodarske krize, trenutačno postoje preveliki proizvodni kapaciteti što je uzrok oštrog tržišnog natjecanja;

| 4. | slaže se da su ti faktori povezani s velikim strukturnim promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije te da su intervencijski kriteriji iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Finska stoga ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom; |
| --- | --- |

4.

slaže se da su ti faktori povezani s velikim strukturnim promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije te da su intervencijski kriteriji iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Finska stoga ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom;

| 5. | napominje da je do danas zaprimljeno šest zahtjeva za dodjelu sredstava iz EGF-a za sektor brodogradnje u širem smislu, od kojih jedan zbog učinaka globalizacije na trgovinu, a ostalih pet zbog učinaka svjetske financijske i gospodarske krize; smatra da bi se restrukturiranjem sektora moglo ublažiti teškoće te da bi se smjernicama na temelju europske perspektive moglo pružiti potporu sektoru brodogradnje u različitim državama članicama; |
| --- | --- |

5.

napominje da je do danas zaprimljeno šest zahtjeva za dodjelu sredstava iz EGF-a za sektor brodogradnje u širem smislu, od kojih jedan zbog učinaka globalizacije na trgovinu, a ostalih pet zbog učinaka svjetske financijske i gospodarske krize; smatra da bi se restrukturiranjem sektora moglo ublažiti teškoće te da bi se smjernicama na temelju europske perspektive moglo pružiti potporu sektoru brodogradnje u različitim državama članicama;

| 6. | napominje da će se tim otpuštanjima dodatno pogoršati nezaposlenost na jugozapadu Finske s obzirom na to da većina otpuštenih radnika ima nisku razinu obrazovanja te su odmakle životne dobi što povećava rizik od dugotrajne nezaposlenosti; zabrinut je zbog posljedica zatvaranja tog poduzeća na regiju s obzirom na to da su brodogradnja i metalna industrija glavne gospodarske aktivnosti i imaju povijesnu tradiciju te je prijelaz na nove gospodarske aktivnosti tim teži; |
| --- | --- |

6.

napominje da će se tim otpuštanjima dodatno pogoršati nezaposlenost na jugozapadu Finske s obzirom na to da većina otpuštenih radnika ima nisku razinu obrazovanja te su odmakle životne dobi što povećava rizik od dugotrajne nezaposlenosti; zabrinut je zbog posljedica zatvaranja tog poduzeća na regiju s obzirom na to da su brodogradnja i metalna industrija glavne gospodarske aktivnosti i imaju povijesnu tradiciju te je prijelaz na nove gospodarske aktivnosti tim teži;

| 7. | napominje da uz već navedenih 577 radnika, u prihvatljive korisnike spada i 57 radnika koji su proglašeni viškom nakon referentnog razdoblja od četiri mjeseca te ukupni broj prihvatljivih korisnika stoga iznosi 634; predviđa se da će u mjerama EGF-a sudjelovati 565 ciljanih korisnika; |
| --- | --- |

7.

napominje da uz već navedenih 577 radnika, u prihvatljive korisnike spada i 57 radnika koji su proglašeni viškom nakon referentnog razdoblja od četiri mjeseca te ukupni broj prihvatljivih korisnika stoga iznosi 634; predviđa se da će u mjerama EGF-a sudjelovati 565 ciljanih korisnika;

| 8. | napominje da predviđena ukupna sredstva iznose 2 378 000 EUR, od čega je 113 000 EUR namijenjeno za provedbu, a ukupan financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 1 426 800 EUR tj. 60 % ukupnih troškova; |
| --- | --- |

8.

napominje da predviđena ukupna sredstva iznose 2 378 000 EUR, od čega je 113 000 EUR namijenjeno za provedbu, a ukupan financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 1 426 800 EUR tj. 60 % ukupnih troškova;

| 9. | pozdravlja činjenicu da su finske vlasti, kako bi žurno osigurale pomoć radnicima, odlučile pokrenuti 15. siječnja 2014. provedbu usluga prilagođenih potrebama za pogođene radnike, mnogo prije donošenja konačne odluke o odobravanju sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket te podnošenja zahtjeva za financijski doprinos iz EGF-a; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja činjenicu da su finske vlasti, kako bi žurno osigurale pomoć radnicima, odlučile pokrenuti 15. siječnja 2014. provedbu usluga prilagođenih potrebama za pogođene radnike, mnogo prije donošenja konačne odluke o odobravanju sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket te podnošenja zahtjeva za financijski doprinos iz EGF-a;

| 10. | napominje da su finske vlasti navele da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s predstavnicima uključenih socijalnih partnera i raznim drugim dionicima te pozdravlja činjenicu da se savjetovanja i dalje održavaju u obliku radne skupine koju je sastavilo Ministarstvo zapošljavanja i gospodarstva upravo s ciljem pronalaska rješenja za radnike otpuštene iz poduzeća STX Finland; |
| --- | --- |

10.

napominje da su finske vlasti navele da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s predstavnicima uključenih socijalnih partnera i raznim drugim dionicima te pozdravlja činjenicu da se savjetovanja i dalje održavaju u obliku radne skupine koju je sastavilo Ministarstvo zapošljavanja i gospodarstva upravo s ciljem pronalaska rješenja za radnike otpuštene iz poduzeća STX Finland;

| 11. | napominje da se predviđenim uslugama prilagođenim potrebama obuhvaća tri vrste mjera za otpuštene radnike na koje se odnosi ovaj zahtjev: i. pomoć pri prelasku na novo radno mjesto, ii. pomoć za pokretanje vlastitog posla i iii. omogućavanje osposobljavanja i obrazovanja; |
| --- | --- |

11.

napominje da se predviđenim uslugama prilagođenim potrebama obuhvaća tri vrste mjera za otpuštene radnike na koje se odnosi ovaj zahtjev: i. pomoć pri prelasku na novo radno mjesto, ii. pomoć za pokretanje vlastitog posla i iii. omogućavanje osposobljavanja i obrazovanja;

| 12. | pozdravlja osnivanje Uslužnih točki među ostalim predloženim mjerama; izražava zadovoljstvo da se tim točkama kani pružiti usluga na dubljoj osobnoj razini nego što bi je državni ured za zapošljavanje inače mogao pružiti; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja osnivanje Uslužnih točki među ostalim predloženim mjerama; izražava zadovoljstvo da se tim točkama kani pružiti usluga na dubljoj osobnoj razini nego što bi je državni ured za zapošljavanje inače mogao pružiti;

| 13. | primjećuje da je visok udio (41,42 %) otpuštenih radnika u dobi između 55 do 64 godine; nadalje napominje da toj dobnoj skupini prijeti veći rizik od dugotrajne nezaposlenosti i isključenja s tržišta rada; stoga smatra da bi valjalo uzeti u obzir posebne potrebe tih radnika kada je riječ o pružanju usluga prilagođenih njihovim potrebama; |
| --- | --- |

13.

primjećuje da je visok udio (41,42 %) otpuštenih radnika u dobi između 55 do 64 godine; nadalje napominje da toj dobnoj skupini prijeti veći rizik od dugotrajne nezaposlenosti i isključenja s tržišta rada; stoga smatra da bi valjalo uzeti u obzir posebne potrebe tih radnika kada je riječ o pružanju usluga prilagođenih njihovim potrebama;

| 14. | posebno pozdravlja mjeru „Istraživanje poduzeća” u okviru koje će se u regiji oko Raume provesti istraživanje o radnim mjestima u suradnji s predstavnicima poduzeća i industrije u Raumi kako bi se prikupile najnovije informacije o potrebama poduzeća za osobljem, kako bi se ciljani radnici usmjerili u pravome smjeru te kako bi im se pružilo potrebno osposobljavanje; |
| --- | --- |

14.

posebno pozdravlja mjeru „Istraživanje poduzeća” u okviru koje će se u regiji oko Raume provesti istraživanje o radnim mjestima u suradnji s predstavnicima poduzeća i industrije u Raumi kako bi se prikupile najnovije informacije o potrebama poduzeća za osobljem, kako bi se ciljani radnici usmjerili u pravome smjeru te kako bi im se pružilo potrebno osposobljavanje;

| 15. | pozdravlja ideju da oni koji imaju namjeru započeti vlastiti posao mogu iskusiti kako je to biti poduzetnik primjerice praksom u postojećem poduzeću; prima na znanje potencijalnu dodatnu vrijednost pokretanja vlastita posla nakon otpuštanja za dotične osobe i za društvo u cijelosti; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja ideju da oni koji imaju namjeru započeti vlastiti posao mogu iskusiti kako je to biti poduzetnik primjerice praksom u postojećem poduzeću; prima na znanje potencijalnu dodatnu vrijednost pokretanja vlastita posla nakon otpuštanja za dotične osobe i za društvo u cijelosti;

| 16. | napominje da je svrha subvencija za plaće osigurati da ciljani radnici koje zaposli novi poslodavac dobiju sve potrebne oblike potpore na samom početku novog zaposlenja; smatra da takve mjere mogu služiti kao poticaj radnicima da traže i započnu nove i nepoznate poslove u različitim područjima; |
| --- | --- |

16.

napominje da je svrha subvencija za plaće osigurati da ciljani radnici koje zaposli novi poslodavac dobiju sve potrebne oblike potpore na samom početku novog zaposlenja; smatra da takve mjere mogu služiti kao poticaj radnicima da traže i započnu nove i nepoznate poslove u različitim područjima;

| 17. | podsjeća da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih posebnim potrebama pogođenih radnika trebali predvidjeti budući izgledi na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen s pomakom u smjeru održivog gospodarstva koje na učinkovit način gospodari resursima; |
| --- | --- |

17.

podsjeća da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih posebnim potrebama pogođenih radnika trebali predvidjeti budući izgledi na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen s pomakom u smjeru održivog gospodarstva koje na učinkovit način gospodari resursima;

| 18. | poziva da mjere Europskog socijalnog fonda planirane u okviru njegova novog programskog razdoblja budu usklađene s predloženim mjerama te da se omogući ponovno uključenje radnika u napredne i održive gospodarske sektore; |
| --- | --- |

18.

poziva da mjere Europskog socijalnog fonda planirane u okviru njegova novog programskog razdoblja budu usklađene s predloženim mjerama te da se omogući ponovno uključenje radnika u napredne i održive gospodarske sektore;

| 19. | podsjeća da zapošljivost također ovisi o stupnju uključenosti u društvo te stoga poziva da se posebna pozornost usmjeri na društveno uključenje starijih i manje kvalificiranih radnika; |
| --- | --- |

19.

podsjeća da zapošljivost također ovisi o stupnju uključenosti u društvo te stoga poziva da se posebna pozornost usmjeri na društveno uključenje starijih i manje kvalificiranih radnika;

| 20. | pozdravlja činjenicu da će se načela jednakog postupanja i nediskriminacije poštovati u pogledu pristupa predloženim djelovanjima i njihove provedbe; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja činjenicu da će se načela jednakog postupanja i nediskriminacije poštovati u pogledu pristupa predloženim djelovanjima i njihove provedbe;

| 21. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

21.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

22.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

23.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  mjereno obujmom proizvodnje

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma, iz Finske)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci 2014/878/EU.)

---

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/83 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/83

---

P8_TA(2014)0057

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2014/005 FR/GAD- Francuska

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/005 FR/GAD, iz Francuske) (COM(2014)0662 – C8-0226/2014 – 2014/2166(BUD))

(2016/C 289/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0662 – C8–0226/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0662 – C8–0226/2014),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (MIS od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (MIS od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir ishode trijaloga iz točke 13. MIS-a od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishode trijaloga iz točke 13. MIS-a od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0044/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0044/2014),

| A. | budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo pri ponovnom uključivanju na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo pri ponovnom uključivanju na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir MIS od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir MIS od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je usvajanje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću kraćenjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju raspona prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je usvajanje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću kraćenjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju raspona prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da su francuske vlasti 6. lipnja 2014. podnijele zahtjev EGF/2014/005 FR/GAD nakon otpuštanja 744 radnika poduzeća GAD société anonyme simplifiée, koje je poslovalo u djelatnostima iz klasifikacije NACE Rev. 2 odjeljak 10. (Proizvodnja prehrambenih proizvoda); |
| --- | --- |

D.

budući da su francuske vlasti 6. lipnja 2014. podnijele zahtjev EGF/2014/005 FR/GAD nakon otpuštanja 744 radnika poduzeća GAD société anonyme simplifiée, koje je poslovalo u djelatnostima iz klasifikacije NACE Rev. 2 odjeljak 10. (Proizvodnja prehrambenih proizvoda);

| E. | budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u; |
| --- | --- |

E.

budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u;

| F. | budući da lokalna tijela u Bretanji nisu sudjelovala u pokretanju usluga prilagođenih potrebama (Cellule de reclassement) pogođenih radnika, iako su ta tijela odgovorna za strukovno osposobljavanje; budući da predstavnici lokalnih sindikata u glavnim predmetnim postrojenjima nisu bili uključeni u pregovore o mjerama; |
| --- | --- |

F.

budući da lokalna tijela u Bretanji nisu sudjelovala u pokretanju usluga prilagođenih potrebama (Cellule de reclassement) pogođenih radnika, iako su ta tijela odgovorna za strukovno osposobljavanje; budući da predstavnici lokalnih sindikata u glavnim predmetnim postrojenjima nisu bili uključeni u pregovore o mjerama;

| 1. | napominje da su francuske vlasti podnijele zahtjev na temelju intervencijskog kriterija navedenog u članku 4. stavku 1. točki (a) Uredbe o EGF-u prema kojem je potrebno najmanje 500 radnika proglašenih viškom ili samozaposlenih osoba koje prestaju sa svojom djelatnošću, u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, u poduzeću u državi članici, uključujući radnike proglašene viškom i samozaposlene osobe koje prestaju sa svojom djelatnošću kod dobavljača ili daljnjih proizvođača; |
| --- | --- |

1.

napominje da su francuske vlasti podnijele zahtjev na temelju intervencijskog kriterija navedenog u članku 4. stavku 1. točki (a) Uredbe o EGF-u prema kojem je potrebno najmanje 500 radnika proglašenih viškom ili samozaposlenih osoba koje prestaju sa svojom djelatnošću, u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, u poduzeću u državi članici, uključujući radnike proglašene viškom i samozaposlene osobe koje prestaju sa svojom djelatnošću kod dobavljača ili daljnjih proizvođača;

| 2. | slaže se s Komisijom da su intervencijski kriteriji iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Francuska stoga ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom; |
| --- | --- |

2.

slaže se s Komisijom da su intervencijski kriteriji iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Francuska stoga ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom;

| 3. | prima na znanje da su francuske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos EGF-a 6. lipnja 2014. i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 24. listopada 2014. godine; pozdravlja činjenicu da je Komisija poštovala kratak rok od 12 tjedana zadan u Uredbi o EGF-u; |
| --- | --- |

3.

prima na znanje da su francuske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos EGF-a 6. lipnja 2014. i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 24. listopada 2014. godine; pozdravlja činjenicu da je Komisija poštovala kratak rok od 12 tjedana zadan u Uredbi o EGF-u;

| 4. | napominje da francuske vlasti tvrde da se GAD, kao klaonica i poduzeće za preradu mesa, našao u škripcu između dvaju skupova cjenovnih pritisaka, onoga stočara koji se teško nose s povećanom cijenom stočne hrane i onoga potrošača koji se teško nose sa smanjenim dohotkom; |
| --- | --- |

4.

napominje da francuske vlasti tvrde da se GAD, kao klaonica i poduzeće za preradu mesa, našao u škripcu između dvaju skupova cjenovnih pritisaka, onoga stočara koji se teško nose s povećanom cijenom stočne hrane i onoga potrošača koji se teško nose sa smanjenim dohotkom;

| 5. | slaže se da je smanjenje potrošnje svinjskoga mesa zbog povećanih cijena i niže kupovne moći potrošača povezano sa svjetskom financijskom i gospodarskom krizom na koju se upućuje u Uredbi (EZ) br. 546/2009 (4); |
| --- | --- |

5.

slaže se da je smanjenje potrošnje svinjskoga mesa zbog povećanih cijena i niže kupovne moći potrošača povezano sa svjetskom financijskom i gospodarskom krizom na koju se upućuje u Uredbi (EZ) br. 546/2009 (4);

| 6. | zauzima stajalište da bi se povećanje cijena hrane za svinje, koja se u Uniju uglavnom uvozi s drugih kontinenata nedavno pogođenih sušom, moglo pripisati globalizaciji; |
| --- | --- |

6.

zauzima stajalište da bi se povećanje cijena hrane za svinje, koja se u Uniju uglavnom uvozi s drugih kontinenata nedavno pogođenih sušom, moglo pripisati globalizaciji;

| 7. | vjeruje da su drugi čimbenici imali važnu ulogu u poteškoćama tog poduzeća, kao što je nepoštena konkurencija na unutarnjem tržištu s konkurentima koji su zloporabili Direktivu o upućivanju radnika (5) te nepostojanje prihvatljive minimalne plaće u svim državama članicama; |
| --- | --- |

7.

vjeruje da su drugi čimbenici imali važnu ulogu u poteškoćama tog poduzeća, kao što je nepoštena konkurencija na unutarnjem tržištu s konkurentima koji su zloporabili Direktivu o upućivanju radnika (5) te nepostojanje prihvatljive minimalne plaće u svim državama članicama;

| 8. | poziva Komisiju da zajamči jednake uvjete na unutarnjem tržištu i dosljednost svojega zakonodavstva i instrumenata; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da zajamči jednake uvjete na unutarnjem tržištu i dosljednost svojega zakonodavstva i instrumenata;

| 9. | zaključuje da su čimbenici koji su doprinijeli financijskim poteškoćama poduzeća GAD raznovrsni, no ipak se slaže s tim da Francuska ima pravo na financijski doprinos iz EGF-a; |
| --- | --- |

9.

zaključuje da su čimbenici koji su doprinijeli financijskim poteškoćama poduzeća GAD raznovrsni, no ipak se slaže s tim da Francuska ima pravo na financijski doprinos iz EGF-a;

| 10. | primjećuje da je sektor proizvodnje prehrambenih proizvoda dosad bio predmetom još jednoga zahtjeva za pomoć iz EGF-a (6), također zbog globalne financijske i gospodarske krize; |
| --- | --- |

10.

primjećuje da je sektor proizvodnje prehrambenih proizvoda dosad bio predmetom još jednoga zahtjeva za pomoć iz EGF-a (6), također zbog globalne financijske i gospodarske krize;

| 11. | primjećuje da će ta otpuštanja pogoršati stanje s nezaposlenošću u Bretanji jer zaposlenost u toj regiji ovisi o poljoprivrednom sektoru u većoj mjeri od francuskoga prosjeka (11 % u Bretanji u odnosu na prosječno 5 % u Francuskoj); |
| --- | --- |

11.

primjećuje da će ta otpuštanja pogoršati stanje s nezaposlenošću u Bretanji jer zaposlenost u toj regiji ovisi o poljoprivrednom sektoru u većoj mjeri od francuskoga prosjeka (11 % u Bretanji u odnosu na prosječno 5 % u Francuskoj);

| 12. | napominje da se, uz 744 radnika proglašenih viškom u referentnom razdoblju, u prihvatljive korisnike ubraja i 16 radnika koji su proglašeni viškom nakon referentnog razdoblja od četiri mjeseca te ukupni broj prihvatljivih korisnika stoga iznosi 760, a broj ciljanih korisnika mjera EGF-a također je 760; |
| --- | --- |

12.

napominje da se, uz 744 radnika proglašenih viškom u referentnom razdoblju, u prihvatljive korisnike ubraja i 16 radnika koji su proglašeni viškom nakon referentnog razdoblja od četiri mjeseca te ukupni broj prihvatljivih korisnika stoga iznosi 760, a broj ciljanih korisnika mjera EGF-a također je 760;

| 13. | napominje da ukupni procijenjeni trošak iznosi 1 530 000 EUR, od čega je 30 000 EUR predviđeno za provedbu te da ukupan financijski doprinos iz EGF-a iznosi 918 000 EUR, tj. 60 % ukupnih troškova; |
| --- | --- |

13.

napominje da ukupni procijenjeni trošak iznosi 1 530 000 EUR, od čega je 30 000 EUR predviđeno za provedbu te da ukupan financijski doprinos iz EGF-a iznosi 918 000 EUR, tj. 60 % ukupnih troškova;

| 14. | pozdravlja činjenicu da su francuske vlasti, kako bi žurno pružile pomoć radnicima, odlučile započeti s provedbom usluga za pogođene radnike prilagođenih njihovih potrebama 3. siječnja 2014., prije donošenja konačne odluke o odobravanju sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket te čak i prije podnošenja zahtjeva za financijski doprinos iz EGF-a; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja činjenicu da su francuske vlasti, kako bi žurno pružile pomoć radnicima, odlučile započeti s provedbom usluga za pogođene radnike prilagođenih njihovih potrebama 3. siječnja 2014., prije donošenja konačne odluke o odobravanju sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket te čak i prije podnošenja zahtjeva za financijski doprinos iz EGF-a;

| 15. | napominje da su francuske vlasti navele da je sastavljen usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama radnika nakon što je Glavni odbor poduzeća GAD 28. lipnja 2013. obaviješten o tome da se planira ukidanje 889 radnih mjesta u tom poduzeću; |
| --- | --- |

15.

napominje da su francuske vlasti navele da je sastavljen usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama radnika nakon što je Glavni odbor poduzeća GAD 28. lipnja 2013. obaviješten o tome da se planira ukidanje 889 radnih mjesta u tom poduzeću;

| 16. | međutim, žali zbog nedovoljne uključenosti lokalnih političkih tijela i sindikata; predlaže da se, u okviru buduće procjene Uredbe o EGF-u, u dokumentaciju o zahtjevu za mobilizaciju koju nacionalna tijela dostavljaju Komisiji uvrsti i službeno savjetovanje s lokalnim političkim tijelima i sindikatima; smatra kako je nužno EGF bolje integrirati u programe i procese prenamjene lokalnih gospodarskih struktura; |
| --- | --- |

16.

međutim, žali zbog nedovoljne uključenosti lokalnih političkih tijela i sindikata; predlaže da se, u okviru buduće procjene Uredbe o EGF-u, u dokumentaciju o zahtjevu za mobilizaciju koju nacionalna tijela dostavljaju Komisiji uvrsti i službeno savjetovanje s lokalnim političkim tijelima i sindikatima; smatra kako je nužno EGF bolje integrirati u programe i procese prenamjene lokalnih gospodarskih struktura;

| 17. | pozdravlja činjenicu da radnici već primaju potporu u okviru raznih mjera kojima im se pomaže da pronađu novo zaposlenje i da je do 20. svibnja 2014. godine 108 radnika već sklopilo ugovore o radu na više od šest mjeseci, njih 66 na manje od šest mjeseci, a troje ih je otvorilo vlastita poduzeća te da su gotovo svi odlučili ostati u regiji; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja činjenicu da radnici već primaju potporu u okviru raznih mjera kojima im se pomaže da pronađu novo zaposlenje i da je do 20. svibnja 2014. godine 108 radnika već sklopilo ugovore o radu na više od šest mjeseci, njih 66 na manje od šest mjeseci, a troje ih je otvorilo vlastita poduzeća te da su gotovo svi odlučili ostati u regiji;

| 18. | žali što se usluge prilagođene potrebama koje će se pružiti sastoje od samo jedne mjere: provođenja prema načelu „sve na jednom mjestu” (Cellule de reclassement) za koje će biti odgovorne dvije ugovorne agencije; primjećuje da Francuska od EGF-a traži samo financiranje tog punkta „sve na jednom mjestu”; izražava zabrinutost zbog niskog iznosa financijskih sredstava po radniku (oko 1 200 EUR); poziva francuske vlasti da u svojem planiranom zahtjevu za financiranje iz EGF-a za preostala postrojenja poduzeća GAD koja su pred zatvaranjem predlože ambiciozniji program kojim će se obuhvatiti širi raspon mjera, kao što su prijamni centar i rad na predmetima, angažiranje vanjskih stručnjaka za usmjeravanje radnika, tematske radionice, osposobljavanje, naknade za sudjelovanje u programima osposobljavanja i bespovratna sredstva za pokretanje posla; |
| --- | --- |

18.

žali što se usluge prilagođene potrebama koje će se pružiti sastoje od samo jedne mjere: provođenja prema načelu „sve na jednom mjestu” (Cellule de reclassement) za koje će biti odgovorne dvije ugovorne agencije; primjećuje da Francuska od EGF-a traži samo financiranje tog punkta „sve na jednom mjestu”; izražava zabrinutost zbog niskog iznosa financijskih sredstava po radniku (oko 1 200 EUR); poziva francuske vlasti da u svojem planiranom zahtjevu za financiranje iz EGF-a za preostala postrojenja poduzeća GAD koja su pred zatvaranjem predlože ambiciozniji program kojim će se obuhvatiti širi raspon mjera, kao što su prijamni centar i rad na predmetima, angažiranje vanjskih stručnjaka za usmjeravanje radnika, tematske radionice, osposobljavanje, naknade za sudjelovanje u programima osposobljavanja i bespovratna sredstva za pokretanje posla;

| 19. | očekuje da se Komisija i francuske vlasti strogo drže načela prema kojem će se isplate agencijama obavljati u obrocima i na temelju postignutih rezultata; |
| --- | --- |

19.

očekuje da se Komisija i francuske vlasti strogo drže načela prema kojem će se isplate agencijama obavljati u obrocima i na temelju postignutih rezultata;

| 20. | smatra da se praćenjem djelatnosti agencija preko redovitih pisanih izvješća jamči odgovarajuća uporaba sredstava kako bi se sudionicima omogućilo zaposlenje prilagođeno njihovim potrebama, dostatan broj poslovnih ponuda i vođenje u otvaranju poduzeća u okviru sustava „sve na jednom mjestu”; |
| --- | --- |

20.

smatra da se praćenjem djelatnosti agencija preko redovitih pisanih izvješća jamči odgovarajuća uporaba sredstava kako bi se sudionicima omogućilo zaposlenje prilagođeno njihovim potrebama, dostatan broj poslovnih ponuda i vođenje u otvaranju poduzeća u okviru sustava „sve na jednom mjestu”;

| 21. | podsjeća da se financijskim sredstvima mora pomoći radnicima, a nikako podupirati agencije; |
| --- | --- |

21.

podsjeća da se financijskim sredstvima mora pomoći radnicima, a nikako podupirati agencije;

| 22. | pozdravlja činjenicu da se ugovorne agencije plaćaju prema ljestvici utvrđenoj na temelju postignutih rezultata; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja činjenicu da se ugovorne agencije plaćaju prema ljestvici utvrđenoj na temelju postignutih rezultata;

| 23. | napominje da je 17,5 % otpuštenih radnika staro između 55 i 64 godine; nadalje napominje da je ta dobna skupina izložena većem riziku od dugotrajne nezaposlenosti i isključenosti s tržišta rada; stoga smatra da bi ti radnici mogli imati posebne potrebe kad je riječ o pružanju usluga prilagođenih njihovim potrebama; |
| --- | --- |

23.

napominje da je 17,5 % otpuštenih radnika staro između 55 i 64 godine; nadalje napominje da je ta dobna skupina izložena većem riziku od dugotrajne nezaposlenosti i isključenosti s tržišta rada; stoga smatra da bi ti radnici mogli imati posebne potrebe kad je riječ o pružanju usluga prilagođenih njihovim potrebama;

| 24. | pozdravlja činjenicu da će se načela jednakog postupanja i nediskriminacije poštovati u pogledu pristupa predloženim djelovanjima i njihove provedbe; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja činjenicu da će se načela jednakog postupanja i nediskriminacije poštovati u pogledu pristupa predloženim djelovanjima i njihove provedbe;

| 25. | podsjeća da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih posebnim potrebama pogođenih radnika trebale predvidjeti tražene vještine i budući izgledi na tržištu rada te da bi taj paket trebao biti usklađen s pomakom u smjeru održivoga gospodarstva koje na učinkovit način gospodari resursima; |
| --- | --- |

25.

podsjeća da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih posebnim potrebama pogođenih radnika trebale predvidjeti tražene vještine i budući izgledi na tržištu rada te da bi taj paket trebao biti usklađen s pomakom u smjeru održivoga gospodarstva koje na učinkovit način gospodari resursima;

| 26. | primjećuje da francuske vlasti nisu zatražile financiranje za pripremna djelovanja, upravljanje te informiranje i promidžbu; |
| --- | --- |

26.

primjećuje da francuske vlasti nisu zatražile financiranje za pripremna djelovanja, upravljanje te informiranje i promidžbu;

| 27. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

27.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

28.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 29. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

29.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Uredba (EZ) br. 546/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1927/2006 o osnivanju Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji (SL L 167, 29.6.2009., str. 26.).

(5)  Direktiva 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (SL L 18, 21.1.1997., str. 1).

(6)  EGF/2014/001 EL/Nutriart, koji se odnosi na pekarske proizvode.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/005 FR/GAD, iz Francuske)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci 2014/876/EU.

---

Srijeda, 26. studenog 2014.

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/87 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/87

---

P8_TA(2014)0061

Prikupljanje statističkih podataka od strane Europske središnje banke *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. studenoga 2014. o nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2533/98 o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (11200/2014 – C8-0109/2014 – 2014/0808(CNS))

(Savjetovanje)

(2016/C 289/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir preporuku Europske središnje banke (11200/2014 – ECB/2014/13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europske središnje banke (11200/2014 – ECB/2014/13),

| — | uzimajući u obzir članak 129. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te članak 5. stavak 5.4. i članak 41. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0109/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 129. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te članak 5. stavak 5.4. i članak 41. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0109/2014),

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju o suradnji između članova Europskog statističkog sustava i članova Europskog sustava središnjih banaka od 24. travnja 2013.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju o suradnji između članova Europskog statističkog sustava i članova Europskog sustava središnjih banaka od 24. travnja 2013.;

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0027/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0027/2014),

| 1. | prihvaća nacrt iz preporuke Europske središnje banke s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća nacrt iz preporuke Europske središnje banke s izmjenama;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti nacrt iz preporuke Europske središnje banke; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti nacrt iz preporuke Europske središnje banke;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Europskoj središnjoj banci i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Europskoj središnjoj banci i Komisiji.

Amandman 1

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka - 1. – podtočka 1. (nova)

Uredba (EZ) br. 2533/98

Članak 3. – stavak 1. – točka c

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.
     
  U članku 3. prvom stavku, točka (c) zamjenjuje se sljedećim: |
| (c) | može u potpunosti ili djelomično izuzeti pojedine skupine izvještajnih jedinica od statističkih izvještajnih zahtjeva. |

Tekst na snazi

Izmjena

1.
     
  U članku 3. prvom stavku, točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

(c)

može u potpunosti ili djelomično izuzeti pojedine skupine izvještajnih jedinica od statističkih izvještajnih zahtjeva.

| „(c) | može u potpunosti ili djelomično izuzeti pojedine skupine izvještajnih jedinica od statističkih izvještajnih zahtjeva.
  Svako izuzeće određene grupe izvještajnih jedinica donosi se u obliku motivirane pisane odluke. Ta se odluka objavljuje;” |
| --- | --- |

„(c)

može u potpunosti ili djelomično izuzeti pojedine skupine izvještajnih jedinica od statističkih izvještajnih zahtjeva.
  Svako izuzeće određene grupe izvještajnih jedinica donosi se u obliku motivirane pisane odluke. Ta se odluka objavljuje;”

Amandman 2

Amandman 2

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka - 1. – podtočka 2. (nova)

Članak 1. – točka - 1. – podtočka 2. (nova)

Uredba (EZ) br. 2533/98

Članak 3. – stavak 1. – točka d (nova)

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.
     
  U članku 3. prvom stavku dodaje se sljedeća točka: |
| | „(d) | uzima u obzir mjerodavne odredbe zakonodavstva Unije o pokrivenosti tržišta i području prikupljanja podataka;” |

Nacrt Europske središnje banke

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

Izmjena

2.
     
  U članku 3. prvom stavku dodaje se sljedeća točka:

2.

U članku 3. prvom stavku dodaje se sljedeća točka:

„(d)

uzima u obzir mjerodavne odredbe zakonodavstva Unije o pokrivenosti tržišta i području prikupljanja podataka;”

Amandman 3

Amandman 3

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka - 1. – podtočka 3. (nova)

Članak 1. – točka - 1. – podtočka 3. (nova)

Uredba (EZ) br. 2533/98

Članak 3. – stavak 1.a (novi)

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.
     
  U članku 3. nakon prvog stavka umeće se sljedeći stavak: |
| | „Gospodarskim subjektima može se dopustiti dostavljanje podataka uobičajenim izvještajnim kanalima.” |

Nacrt Europske središnje banke

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

Izmjena

3.
     
  U članku 3. nakon prvog stavka umeće se sljedeći stavak:

3.

U članku 3. nakon prvog stavka umeće se sljedeći stavak:

„Gospodarskim subjektima može se dopustiti dostavljanje podataka uobičajenim izvještajnim kanalima.”

Amandman 4

Amandman 4

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka - 1.a – podtočka 1. (nova)

Članak 1. – točka - 1.a – podtočka 1. (nova)

Uredba (EZ) br. 2533/98

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Članak 5. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |
| 1.   ESB može donositi uredbe kojima se određuju i uvode statistički izvještajni zahtjevi prema stvarnoj izvještajnoj populaciji u državama članicama sudionicama. | „1.   ESB može donositi uredbe kojima se određuju i uvode statistički izvještajni zahtjevi prema stvarnoj izvještajnoj populaciji u državama članicama sudionicama.
  Pri određivanju i uvođenju statističkih izvještajnih zahtjeva ESB poštuje načelo proporcionalnosti.” |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.
     
  Članak 5. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

1.

Članak 5. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

1.   ESB može donositi uredbe kojima se određuju i uvode statistički izvještajni zahtjevi prema stvarnoj izvještajnoj populaciji u državama članicama sudionicama.

„1.   ESB može donositi uredbe kojima se određuju i uvode statistički izvještajni zahtjevi prema stvarnoj izvještajnoj populaciji u državama članicama sudionicama.
  Pri određivanju i uvođenju statističkih izvještajnih zahtjeva ESB poštuje načelo proporcionalnosti.”

Amandman 5

Amandman 5

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka - 1.b – podtočka 1. (nova)

Članak 1. – točka - 1.b – podtočka 1. (nova)

Uredba (EZ) br. 2533/98

Članak 6. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.
     
  U članku 6. stavku 1. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim: |
| 1.   Ako postoji sumnja da izvještajna jedinica koja je rezident u državi članici sudionici nije postupila, na način određen u članku 7. stavku 2., u skladu sa statističkim izvještajnim zahtjevima ESB-a, ESB i, sukladno članku 5. stavku 5.2. Statuta, nacionalna središnja banka dotične države članice sudionice imaju pravo provjeriti točnost i kvalitetu statističkih podataka i provesti njihovo obvezno prikupljanje. Međutim, ako su dotični statistički podaci potrebni da bi se utvrdilo pridržavanje odredbi o minimalnim obveznim pričuvama, provjeru treba provesti sukladno članku 6. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2531/98 od 23. studenoga 1998. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama od strane Europske središnje banke (10). Pravo provjere statističkih podataka, odnosno njihovog obveznog prikupljanja, obuhvaća pravo: | „1.   Ako postoji sumnja da izvještajna jedinica koja je rezident u državi članici sudionici nije postupila, na način određen u članku 7. stavku 2., u skladu sa statističkim izvještajnim zahtjevima ESB-a, ESB i, sukladno članku 5. stavku 5.2. Statuta, nacionalna središnja banka dotične države članice sudionice imaju pravo provjeriti točnost i kvalitetu statističkih podataka i provesti njihovo obvezno prikupljanje. Međutim, ako su dotični statistički podaci potrebni da bi se utvrdilo pridržavanje odredbi o minimalnim obveznim pričuvama, provjeru treba provesti sukladno članku 6. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2531/98 od 23. studenoga 1998. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama od strane Europske središnje banke (10). Pravo provjere statističkih podataka, odnosno njihovog obveznog prikupljanja, obuhvaća
  posebice
  pravo:” |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.
     
  U članku 6. stavku 1. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

1.

U članku 6. stavku 1. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

1.   Ako postoji sumnja da izvještajna jedinica koja je rezident u državi članici sudionici nije postupila, na način određen u članku 7. stavku 2., u skladu sa statističkim izvještajnim zahtjevima ESB-a, ESB i, sukladno članku 5. stavku 5.2. Statuta, nacionalna središnja banka dotične države članice sudionice imaju pravo provjeriti točnost i kvalitetu statističkih podataka i provesti njihovo obvezno prikupljanje. Međutim, ako su dotični statistički podaci potrebni da bi se utvrdilo pridržavanje odredbi o minimalnim obveznim pričuvama, provjeru treba provesti sukladno članku 6. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2531/98 od 23. studenoga 1998. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama od strane Europske središnje banke (10). Pravo provjere statističkih podataka, odnosno njihovog obveznog prikupljanja, obuhvaća pravo:

„1.   Ako postoji sumnja da izvještajna jedinica koja je rezident u državi članici sudionici nije postupila, na način određen u članku 7. stavku 2., u skladu sa statističkim izvještajnim zahtjevima ESB-a, ESB i, sukladno članku 5. stavku 5.2. Statuta, nacionalna središnja banka dotične države članice sudionice imaju pravo provjeriti točnost i kvalitetu statističkih podataka i provesti njihovo obvezno prikupljanje. Međutim, ako su dotični statistički podaci potrebni da bi se utvrdilo pridržavanje odredbi o minimalnim obveznim pričuvama, provjeru treba provesti sukladno članku 6. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2531/98 od 23. studenoga 1998. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama od strane Europske središnje banke (10). Pravo provjere statističkih podataka, odnosno njihovog obveznog prikupljanja, obuhvaća
  posebice
  pravo:”

Amandman 6

Amandman 6

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka - 1.b – podtočka 2. (nova)

Članak 1. – točka - 1.b – podtočka 2. (nova)

Uredba (EZ) br. 2533/98

Članak 6. – stavak 1. – točka b

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.
     
  U članku 6. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim: |
| (b) | pregleda poslovnih knjiga i evidencija izvještajnih jedinica; |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2.
     
  U članku 6. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

2.

U članku 6. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

(b)

pregleda poslovnih knjiga i evidencija izvještajnih jedinica;

| „(b) | pregleda poslovnih knjiga i evidencija izvještajnih jedinica,
  uključujući neobrađene podatke
  ;” |
| --- | --- |

„(b)

pregleda poslovnih knjiga i evidencija izvještajnih jedinica,
  uključujući neobrađene podatke
  ;”

Amandman 7

Amandman 7

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka - 1.c – podtočka 1. (nova)

Članak 1. – točka - 1.c – podtočka 1. (nova)

Uredba (EZ) br. 2533/98

Članak 7. – stavak 2. – točka b

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.
     
  U članku 7. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim: |
| (b) | su statistički podaci netočni, nepotpuni ili u obliku koji ne udovoljava zahtjevu. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.
     
  U članku 7. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

1.

U članku 7. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

(b)

su statistički podaci netočni, nepotpuni ili u obliku koji ne udovoljava zahtjevu.

| „(b) | su statistički podaci
  krivotvoreni, iskrivljeni,
  netočni, nepotpuni ili u obliku koji ne udovoljava zahtjevu.” |
| --- | --- |

„(b)

su statistički podaci
  krivotvoreni, iskrivljeni,
  netočni, nepotpuni ili u obliku koji ne udovoljava zahtjevu.”

Amandman 8

Amandman 8

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka - 1.c – podtočka 2. (nova)

Članak 1. – točka - 1.c – podtočka 2. (nova)

Uredba (EZ) br. 2533/98

Članak 7. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Članak 7 stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: |
| 3.   Smatra se da je došlo do povrede obveze da se ESB-u i nacionalnim središnjim bankama dopusti provjera točnosti i kvalitete statističkih podataka koje su ESB-u ili nacionalnoj središnjoj banci dostavile izvještajne jedinice u svim slučajevima kada izvještajna jedinica ometa tu aktivnost. Takvo ometanje uključuje, ali nije ograničeno na uklanjanje dokumenata ili sprečavanje fizičkog pristupa ESB-u ili nacionalnoj središnjoj banci koji im je potreban da bi ispunili njihovu zadaću provjere ili obvezno prikupljanje statističkih podataka. | „3.   Smatra se da je došlo do povrede obveze da se ESB-u i nacionalnim središnjim bankama dopusti provjera točnosti i kvalitete statističkih podataka koje su ESB-u ili nacionalnoj središnjoj banci dostavile izvještajne jedinice u svim slučajevima kada izvještajna jedinica ometa tu aktivnost. Takvo ometanje uključuje, ali nije ograničeno na
  krivotvorenje i/ili
  uklanjanje dokumenata ili sprečavanje fizičkog pristupa ESB-u ili nacionalnoj središnjoj banci koji im je potreban da bi ispunili svoju zadaću provjere ili obvezno prikupljanje statističkih podataka.” |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Članak 7 stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

2.

Članak 7 stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

3.   Smatra se da je došlo do povrede obveze da se ESB-u i nacionalnim središnjim bankama dopusti provjera točnosti i kvalitete statističkih podataka koje su ESB-u ili nacionalnoj središnjoj banci dostavile izvještajne jedinice u svim slučajevima kada izvještajna jedinica ometa tu aktivnost. Takvo ometanje uključuje, ali nije ograničeno na uklanjanje dokumenata ili sprečavanje fizičkog pristupa ESB-u ili nacionalnoj središnjoj banci koji im je potreban da bi ispunili njihovu zadaću provjere ili obvezno prikupljanje statističkih podataka.

„3.   Smatra se da je došlo do povrede obveze da se ESB-u i nacionalnim središnjim bankama dopusti provjera točnosti i kvalitete statističkih podataka koje su ESB-u ili nacionalnoj središnjoj banci dostavile izvještajne jedinice u svim slučajevima kada izvještajna jedinica ometa tu aktivnost. Takvo ometanje uključuje, ali nije ograničeno na
  krivotvorenje i/ili
  uklanjanje dokumenata ili sprečavanje fizičkog pristupa ESB-u ili nacionalnoj središnjoj banci koji im je potreban da bi ispunili svoju zadaću provjere ili obvezno prikupljanje statističkih podataka.”

Amandman 9

Amandman 9

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka - 1.c – podtočka 3. (nova)

Članak 1. – točka - 1.c – podtočka 3. (nova)

Uredba (EZ) br. 2533/98

Članak 7. – stavak 6.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Članak 7 stavak 6. zamjenjuje se sljedećim: |
| 6.   Pri izvršavanju ovlasti određenih ovim člankom ESB postupa sukladno načelima i postupcima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 2532/98. | „6.   Pri izvršavanju ovlasti određenih ovim člankom, ESB postupa sukladno načelima i postupcima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 2532/98
  i u Uredbi (EU) br. 1024/2013
  .” |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

3.
     
  Članak 7 stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

3.

Članak 7 stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

6.   Pri izvršavanju ovlasti određenih ovim člankom ESB postupa sukladno načelima i postupcima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 2532/98.

„6.   Pri izvršavanju ovlasti određenih ovim člankom, ESB postupa sukladno načelima i postupcima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 2532/98
  i u Uredbi (EU) br. 1024/2013
  .”

Amandman 10

Amandman 10

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka 2.

Članak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 2533/98

Članak 8. – stavak 4. – točka a

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| „(a) | u mjeri potrebnoj za izvršavanje zadaća ESSB-a iz Ugovora ili zadaća u području bonitetnog nadzora dodijeljenih
  članicama ESSB-a
  ; ili” |

Nacrt Europske središnje banke

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

Izmjena

„(a)

u mjeri potrebnoj za izvršavanje zadaća ESSB-a iz Ugovora ili zadaća u području bonitetnog nadzora dodijeljenih
  članicama ESSB-a
  ; ili”

| „(a) | u mjeri potrebnoj za izvršavanje zadaća ESSB-a iz Ugovora ili zadaća u području bonitetnog nadzora dodijeljenih
  ESB-u
  ; ili” |
| --- | --- |

„(a)

u mjeri potrebnoj za izvršavanje zadaća ESSB-a iz Ugovora ili zadaća u području bonitetnog nadzora dodijeljenih
  ESB-u
  ; ili”

Amandman 11

Amandman 11

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka 3.a (nova)

Članak 1. – točka 3.a (nova)

Uredba (EZ) br. 2533/98

Članak 8. – stavak 4.b (novi)

| Draft of the European Central Bank | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Umeće se sljedeći stavak: |
| | „4b.
     
  u okviru svojeg djelokruga, tijela država članica i tijela Unije nadležna za nadzor kreditnih institucija, tržišta i infrastruktura ili stabilnost financijskog sustava u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom, kojima se prenose povjerljivi statistički podaci u skladu sa stavkom 4.a, poduzimaju sve potrebne regulatorne, administrativne, tehničke i organizacijske mjere kako bi se zajamčila fizička i logička zaštita povjerljivih statističkih podataka. Države članice jamče da su svi povjerljivi statistički podaci koji se prenose ESM-u u skladu sa stavkom 4.a podvrgnuti potrebnim regulatornim, administrativnim, tehničkim i organizacijskim mjerama kako bi se zajamčila fizička i logička zaštita povjerljivih statističkih podataka.” |

Draft of the European Central Bank

Draft of the European Central Bank

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Umeće se sljedeći stavak:

3a.

Umeće se sljedeći stavak:

„4b.
     
  u okviru svojeg djelokruga, tijela država članica i tijela Unije nadležna za nadzor kreditnih institucija, tržišta i infrastruktura ili stabilnost financijskog sustava u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom, kojima se prenose povjerljivi statistički podaci u skladu sa stavkom 4.a, poduzimaju sve potrebne regulatorne, administrativne, tehničke i organizacijske mjere kako bi se zajamčila fizička i logička zaštita povjerljivih statističkih podataka. Države članice jamče da su svi povjerljivi statistički podaci koji se prenose ESM-u u skladu sa stavkom 4.a podvrgnuti potrebnim regulatornim, administrativnim, tehničkim i organizacijskim mjerama kako bi se zajamčila fizička i logička zaštita povjerljivih statističkih podataka.”

---

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/93 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/93

---

P8_TA(2014)0062

Ovlasti Europske središnje banke za izricanje sankcija *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. studenoga 2014. o nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2532/98 o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (10896/2014 – C8-0090/2014 – 2014/0807(CNS))

(Savjetovanje)

(2016/C 289/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir preporuku Europske središnje banke (10896/2014 – ESB/2014/19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europske središnje banke (10896/2014 – ESB/2014/19),

| — | uzimajući u obzir članak 129. stavak 4. i članak 132. stavak 3 Ugovora o funkcioniranju Europske unije te članak 34. stavak .3 i članak 41. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0090/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 129. stavak 4. i članak 132. stavak 3 Ugovora o funkcioniranju Europske unije te članak 34. stavak .3 i članak 41. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0090/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0028/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0028/2014),

| 1. | prihvaća nacrt iz preporuke Europske središnje banke s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća nacrt iz preporuke Europske središnje banke s izmjenama;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti nacrt iz preporuke Europske središnje banke; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti nacrt iz preporuke Europske središnje banke;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Europskoj središnjoj banci i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Europskoj središnjoj banci i Komisiji.

Amandman 1

Nacrt uredbe

Uvodna izjava 6.

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | ESB bi trebao objaviti odluke kojima se izriču administrativne novčane kazne za povrede izravno primjenjivog prava Unije i sankcije za povrede uredbi i odluka ESB-a, kako na području nadzora, tako i izvan područja nadzora
  , osim ako bi takva
  objava bila nerazmjerna, imajući u vidu stupanj ozbiljnosti administrativne novčane kazne ili sankcije izrečene poduzetniku,
  ili ako bi ugrozila stabilnost financijskih tržišta
  . |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

(6)

ESB bi trebao objaviti odluke kojima se izriču administrativne novčane kazne za povrede izravno primjenjivog prava Unije i sankcije za povrede uredbi i odluka ESB-a, kako na području nadzora, tako i izvan područja nadzora
  , osim ako bi takva
  objava bila nerazmjerna, imajući u vidu stupanj ozbiljnosti administrativne novčane kazne ili sankcije izrečene poduzetniku,
  ili ako bi ugrozila stabilnost financijskih tržišta
  .

| (6) | ESB bi
  u pravilu
  trebao
  bez nepotrebnog odgađanja
  objaviti odluke kojima se izriču administrativne novčane kazne za povrede izravno primjenjivog prava Unije i sankcije za povrede uredbi i odluka ESB-a, kako na području nadzora, tako i izvan područja nadzora
  . U slučaju da ESB smatra da bi neposredna
  objava
  odluke ugrozila stabilnost financijskih tržišta ili
  bila nerazmjerna, imajući u vidu stupanj ozbiljnosti administrativne novčane kazne ili sankcije izrečene poduzetniku,
  ESB bi trebao imati diskrecijsko pravo na odgodu objave odluke do tri godine nakon datuma donošenja odluke, ili dok ne budu iscrpljena sva sredstva žalbe
  .
  ESB bi, na zahtjev, o takvim slučajevima trebao održati povjerljive rasprave iza zatvorenih vrata s predsjednikom i potpredsjednicima nadležnog odbora Europskog parlamenta. ESB bi uz objavu odluke trebao priložiti njezino obrazloženje. |
| --- | --- |

(6)

ESB bi
  u pravilu
  trebao
  bez nepotrebnog odgađanja
  objaviti odluke kojima se izriču administrativne novčane kazne za povrede izravno primjenjivog prava Unije i sankcije za povrede uredbi i odluka ESB-a, kako na području nadzora, tako i izvan područja nadzora
  . U slučaju da ESB smatra da bi neposredna
  objava
  odluke ugrozila stabilnost financijskih tržišta ili
  bila nerazmjerna, imajući u vidu stupanj ozbiljnosti administrativne novčane kazne ili sankcije izrečene poduzetniku,
  ESB bi trebao imati diskrecijsko pravo na odgodu objave odluke do tri godine nakon datuma donošenja odluke, ili dok ne budu iscrpljena sva sredstva žalbe
  .
  ESB bi, na zahtjev, o takvim slučajevima trebao održati povjerljive rasprave iza zatvorenih vrata s predsjednikom i potpredsjednicima nadležnog odbora Europskog parlamenta. ESB bi uz objavu odluke trebao priložiti njezino obrazloženje.

Amandman 2

Nacrt uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | U članku 1. Uredbe (EU) br. 1024/2013 navodi se da ESB postupa uz puno poštovanje i dužnu pažnju prema jedinstvu i cjelovitosti unutarnjeg tržišta utemeljenog na jednakom postupanju prema kreditnim institucijama kako bi se spriječila regulatorna arbitraža te da ESB niti jednim svojim postupkom, prijedlogom ni politikom, izravno ili neizravno, ne diskriminira niti jednu državu članicu ili skupinu država članica kao mjesto pružanja bankovnih ili financijskih usluga u bilo kojoj valuti. ESB bi u tom pogledu trebao djelovati kako bi spriječio nastanak komparativne prednosti koja pogoduje nepoštenom tržišnom natjecanju. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

(6a)

U članku 1. Uredbe (EU) br. 1024/2013 navodi se da ESB postupa uz puno poštovanje i dužnu pažnju prema jedinstvu i cjelovitosti unutarnjeg tržišta utemeljenog na jednakom postupanju prema kreditnim institucijama kako bi se spriječila regulatorna arbitraža te da ESB niti jednim svojim postupkom, prijedlogom ni politikom, izravno ili neizravno, ne diskriminira niti jednu državu članicu ili skupinu država članica kao mjesto pružanja bankovnih ili financijskih usluga u bilo kojoj valuti. ESB bi u tom pogledu trebao djelovati kako bi spriječio nastanak komparativne prednosti koja pogoduje nepoštenom tržišnom natjecanju.

Amandman 3

Nacrt uredbe

Uvodna izjava 9.

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Članak 25. Uredbe (EU) br. 1024/2013 određuje načelo podjele, pri čemu ESB provodi zadaće koje su mu dodijeljene Uredbom (EU) br. 1024/2013, ne dovodeći u pitanje svoje zadaće, te odvojeno od svojih zadaća koje se odnose na monetarnu politiku i odvojeno od bilo kojih drugih zadaća. Radi podupiranja ovog načela podjele osnovan je Nadzorni odbor sukladno članku 26., koji je, između ostalog, odgovoran za pripremu nacrta odluka za Upravno vijeće ESB-a u području nadzora. Pored toga, odluke donesene od strane Upravnog vijeća ESB-a, sukladno uvjetima utvrđenim u članku 24. Uredbe, podliježu postupku preispitivanja od strane Administrativnog odbora za preispitivanja. Uzimajući u obzir načelo podjele i osnivanje Nadzornog odbora i Administrativnog odbora za preispitivanja, trebalo bi primijeniti dva različita postupka: (a) kada ESB razmatra izricanje administrativnih kazni u izvršavanju svojih nadzornih zadaća, odluke u tu svrhu donosi Upravno vijeće ESB-a na temelju potpunog nacrta odluke Nadzornog odbora, a te odluke podliježu preispitivanju od strane Administrativnog odbora za preispitivanja; i (b) kada ESB razmatra izricanje sankcija u izvršavanju svojih zadaća koje nisu povezane s nadzorom, odluke u tu svrhu donosi Izvršni odbor ESB-a, a te odluke podliježu preispitivanju od strane Upravnog vijeća ESB-a. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

(9)

Članak 25. Uredbe (EU) br. 1024/2013 određuje načelo podjele, pri čemu ESB provodi zadaće koje su mu dodijeljene Uredbom (EU) br. 1024/2013, ne dovodeći u pitanje svoje zadaće, te odvojeno od svojih zadaća koje se odnose na monetarnu politiku i odvojeno od bilo kojih drugih zadaća. Radi podupiranja ovog načela podjele osnovan je Nadzorni odbor sukladno članku 26., koji je, između ostalog, odgovoran za pripremu nacrta odluka za Upravno vijeće ESB-a u području nadzora. Pored toga, odluke donesene od strane Upravnog vijeća ESB-a, sukladno uvjetima utvrđenim u članku 24. Uredbe, podliježu postupku preispitivanja od strane Administrativnog odbora za preispitivanja. Uzimajući u obzir načelo podjele i osnivanje Nadzornog odbora i Administrativnog odbora za preispitivanja, trebalo bi primijeniti dva različita postupka: (a) kada ESB razmatra izricanje administrativnih kazni u izvršavanju svojih nadzornih zadaća, odluke u tu svrhu donosi Upravno vijeće ESB-a na temelju potpunog nacrta odluke Nadzornog odbora, a te odluke podliježu preispitivanju od strane Administrativnog odbora za preispitivanja; i (b) kada ESB razmatra izricanje sankcija u izvršavanju svojih zadaća koje nisu povezane s nadzorom, odluke u tu svrhu donosi Izvršni odbor ESB-a, a te odluke podliježu preispitivanju od strane Upravnog vijeća ESB-a.

| (9) | Članak 25. Uredbe (EU) br. 1024/2013 određuje načelo podjele, pri čemu ESB provodi zadaće koje su mu dodijeljene Uredbom (EU) br. 1024/2013, ne dovodeći u pitanje svoje zadaće, te odvojeno od svojih zadaća koje se odnose na monetarnu politiku i odvojeno od bilo kojih drugih zadaća.
  Kako bi se izbjegli sukobi interesa, ovo načelo treba slijediti bez ograničenja u izvršavanju svih zadaća ESB-a.
  Radi podupiranja ovog načela podjele osnovan je Nadzorni odbor sukladno članku 26., koji je, između ostalog, odgovoran za pripremu nacrta odluka za Upravno vijeće ESB-a u području nadzora. Pored toga, odluke donesene od strane Upravnog vijeća ESB-a, sukladno uvjetima utvrđenim u članku 24. Uredbe, podliježu postupku preispitivanja od strane Administrativnog odbora za preispitivanja. Uzimajući u obzir načelo podjele i osnivanje Nadzornog odbora i Administrativnog odbora za preispitivanja, trebalo bi primijeniti dva različita postupka: (a) kada ESB razmatra izricanje administrativnih kazni u izvršavanju svojih nadzornih zadaća, odluke u tu svrhu donosi Upravno vijeće ESB-a na temelju potpunog nacrta odluke Nadzornog odbora, a te odluke podliježu preispitivanju od strane Administrativnog odbora za preispitivanja; i (b) kada ESB razmatra izricanje sankcija prilikom izvršavanja svojih zadaća koje nisu povezane s nadzorom, odluke u tu svrhu donosi Izvršni odbor ESB-a, a te odluke podliježu preispitivanju od strane Upravnog vijeća ESB-a. |
| --- | --- |

(9)

Članak 25. Uredbe (EU) br. 1024/2013 određuje načelo podjele, pri čemu ESB provodi zadaće koje su mu dodijeljene Uredbom (EU) br. 1024/2013, ne dovodeći u pitanje svoje zadaće, te odvojeno od svojih zadaća koje se odnose na monetarnu politiku i odvojeno od bilo kojih drugih zadaća.
  Kako bi se izbjegli sukobi interesa, ovo načelo treba slijediti bez ograničenja u izvršavanju svih zadaća ESB-a.
  Radi podupiranja ovog načela podjele osnovan je Nadzorni odbor sukladno članku 26., koji je, između ostalog, odgovoran za pripremu nacrta odluka za Upravno vijeće ESB-a u području nadzora. Pored toga, odluke donesene od strane Upravnog vijeća ESB-a, sukladno uvjetima utvrđenim u članku 24. Uredbe, podliježu postupku preispitivanja od strane Administrativnog odbora za preispitivanja. Uzimajući u obzir načelo podjele i osnivanje Nadzornog odbora i Administrativnog odbora za preispitivanja, trebalo bi primijeniti dva različita postupka: (a) kada ESB razmatra izricanje administrativnih kazni u izvršavanju svojih nadzornih zadaća, odluke u tu svrhu donosi Upravno vijeće ESB-a na temelju potpunog nacrta odluke Nadzornog odbora, a te odluke podliježu preispitivanju od strane Administrativnog odbora za preispitivanja; i (b) kada ESB razmatra izricanje sankcija prilikom izvršavanja svojih zadaća koje nisu povezane s nadzorom, odluke u tu svrhu donosi Izvršni odbor ESB-a, a te odluke podliježu preispitivanju od strane Upravnog vijeća ESB-a.

Amandman 4

Nacrt uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | S obzirom na globalizaciju bankovnih usluga i povećanu važnost međunarodnih standarda, ESB bi, u suradnji s nadležnim tijelima država članica sudionica, trebao uspostaviti redoviti dijalog s nadzornim tijelima izvan Unije da bi se ojačala međunarodna koordinacija i postigao dogovor o zajedničkim načelima za izricanje i provedbu sankcija. Takav bi dijalog, u cilju poboljšanja ravnopravne situacije na međunarodnoj razini, trebao podrazumijevati zajedničko shvaćanje posljedica koje proizlaze iz različitih politika u vezi sa sankcijama koje se odnose na pristup tržištu i tržišno natjecanje. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

(10a)

S obzirom na globalizaciju bankovnih usluga i povećanu važnost međunarodnih standarda, ESB bi, u suradnji s nadležnim tijelima država članica sudionica, trebao uspostaviti redoviti dijalog s nadzornim tijelima izvan Unije da bi se ojačala međunarodna koordinacija i postigao dogovor o zajedničkim načelima za izricanje i provedbu sankcija. Takav bi dijalog, u cilju poboljšanja ravnopravne situacije na međunarodnoj razini, trebao podrazumijevati zajedničko shvaćanje posljedica koje proizlaze iz različitih politika u vezi sa sankcijama koje se odnose na pristup tržištu i tržišno natjecanje.

Amandman 5

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka 1. – podtočka a

Uredba (EZ) br. 2532/98

Članak 1. – točka 6.

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| „periodični penali” znači novčani iznosi koje je, u slučaju trajne povrede, poduzetnik dužan platiti bilo kao kaznu, ili u smislu prisiljavanja dotičnih osoba da postupaju u skladu s nadzornim uredbama i odlukama ESB-a. Periodični penali zaračunavaju se za svaki dan trajne povrede (a) nakon obavijesti poduzetniku o odluci kojom se zahtijeva prestanak takve povrede u skladu s postupkom određenim u drugom podstavku članka 3. stavka 1.; ili (b) kada je trajna povreda obuhvaćena područjem primjene članka 18. stavka 7. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (*) u skladu s postupkom određenim u članku 4.b ove Uredbe; | 6. | „periodični penali” znači novčani iznosi koje je, u slučaju trajne povrede, poduzetnik dužan platiti bilo kao kaznu, ili u smislu prisiljavanja dotičnih osoba da postupaju u skladu s nadzornim uredbama i odlukama ESB-a. Periodični penali zaračunavaju se za svaki
  cijeli
  dan trajne povrede (a) nakon obavijesti poduzetniku o odluci kojom se zahtijeva prestanak takve povrede u skladu s postupkom određenim u drugom podstavku članka 3. stavka 1.; ili (b) kada je trajna povreda obuhvaćena područjem primjene članka 18. stavka 7. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (**) u skladu s postupkom određenim u članku 4.b ove Uredbe; |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

„periodični penali” znači novčani iznosi koje je, u slučaju trajne povrede, poduzetnik dužan platiti bilo kao kaznu, ili u smislu prisiljavanja dotičnih osoba da postupaju u skladu s nadzornim uredbama i odlukama ESB-a. Periodični penali zaračunavaju se za svaki dan trajne povrede (a) nakon obavijesti poduzetniku o odluci kojom se zahtijeva prestanak takve povrede u skladu s postupkom određenim u drugom podstavku članka 3. stavka 1.; ili (b) kada je trajna povreda obuhvaćena područjem primjene članka 18. stavka 7. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (*) u skladu s postupkom određenim u članku 4.b ove Uredbe;

6.

„periodični penali” znači novčani iznosi koje je, u slučaju trajne povrede, poduzetnik dužan platiti bilo kao kaznu, ili u smislu prisiljavanja dotičnih osoba da postupaju u skladu s nadzornim uredbama i odlukama ESB-a. Periodični penali zaračunavaju se za svaki
  cijeli
  dan trajne povrede (a) nakon obavijesti poduzetniku o odluci kojom se zahtijeva prestanak takve povrede u skladu s postupkom određenim u drugom podstavku članka 3. stavka 1.; ili (b) kada je trajna povreda obuhvaćena područjem primjene članka 18. stavka 7. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (**) u skladu s postupkom određenim u članku 4.b ove Uredbe;

Amandman 6

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 2532/98

Article 1a – paragraph 3

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   ESB
  može objaviti
  bilo koju odluku kojom se poduzetniku izriču administrativne novčane kazne za povrede izravno primjenjivog prava Unije i sankcije za povrede uredbi ili odluka ESB-a, kako u području nadzora, tako i izvan područja nadzora,
  neovisno o tome je li protiv sankcije ili administrativne novčane kazne izjavljena žalba
  . ESB provodi
  takvu
  objavu u skladu s mjerodavnim pravom Unije, neovisno o bilo kojem nacionalnom pravu ili nacionalnim propisima, te u slučajevima kada se pravo Unije sastoji od direktiva, neovisno o bilo kojem nacionalnom zakonodavstvu koje prenosi te direktive. | 3.   
  Nakon što se dotičnog poduzetnika obavijesti,
  ESB
  u pravilu, bez nepotrebnog odgađanja te u skladu s transparentnim postupkom i pravilima koja objavitljuje, objavljuje
  svaku odluku kojom se poduzetniku izriču administrativne novčane kazne za povrede izravno primjenjivog prava Unije i sankcije za povrede uredbi ili odluka ESB-a, kako u području nadzora, tako i izvan područja nadzora,
  pod uvjetom da su iscrpljena sva sredstva žalbe protiv takve odluke. U slučaju da ESB smatra da bi neposredna objava odluke ugrozila stabilnost financijskih tržišta ili bila nerazmjerna, imajući u vidu stupanj ozbiljnosti administrativne novčane kazne ili sankcije izrečene poduzetniku, ESB ima diskrecijsko pravo na odgodu objave odluke do tri godine nakon datuma donošenja odluke. ESB na zahtjev o takvim slučajevima održava povjerljive rasprave iza zatvorenih vrata s predsjednikom i potpredsjednicima nadležnog odbora Europskog parlamenta. ESB uz objavljenu odluku prilaže obrazloženje odgode.
  ESB vrši objavu
  u slučajevima i
  u skladu s
  uvjetima utvrđenima
  mjerodavnim pravom Unije, neovisno o bilo kojem nacionalnom zakonu ili drugim propisima, te u slučajevima kada se relevantno zakonodavstvo Unije sastoji od direktiva, neovisno o bilo kojem nacionalnom zakonodavstvu kojim se prenose te direktive. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

3.   ESB
  može objaviti
  bilo koju odluku kojom se poduzetniku izriču administrativne novčane kazne za povrede izravno primjenjivog prava Unije i sankcije za povrede uredbi ili odluka ESB-a, kako u području nadzora, tako i izvan područja nadzora,
  neovisno o tome je li protiv sankcije ili administrativne novčane kazne izjavljena žalba
  . ESB provodi
  takvu
  objavu u skladu s mjerodavnim pravom Unije, neovisno o bilo kojem nacionalnom pravu ili nacionalnim propisima, te u slučajevima kada se pravo Unije sastoji od direktiva, neovisno o bilo kojem nacionalnom zakonodavstvu koje prenosi te direktive.

3.   
  Nakon što se dotičnog poduzetnika obavijesti,
  ESB
  u pravilu, bez nepotrebnog odgađanja te u skladu s transparentnim postupkom i pravilima koja objavitljuje, objavljuje
  svaku odluku kojom se poduzetniku izriču administrativne novčane kazne za povrede izravno primjenjivog prava Unije i sankcije za povrede uredbi ili odluka ESB-a, kako u području nadzora, tako i izvan područja nadzora,
  pod uvjetom da su iscrpljena sva sredstva žalbe protiv takve odluke. U slučaju da ESB smatra da bi neposredna objava odluke ugrozila stabilnost financijskih tržišta ili bila nerazmjerna, imajući u vidu stupanj ozbiljnosti administrativne novčane kazne ili sankcije izrečene poduzetniku, ESB ima diskrecijsko pravo na odgodu objave odluke do tri godine nakon datuma donošenja odluke. ESB na zahtjev o takvim slučajevima održava povjerljive rasprave iza zatvorenih vrata s predsjednikom i potpredsjednicima nadležnog odbora Europskog parlamenta. ESB uz objavljenu odluku prilaže obrazloženje odgode.
  ESB vrši objavu
  u slučajevima i
  u skladu s
  uvjetima utvrđenima
  mjerodavnim pravom Unije, neovisno o bilo kojem nacionalnom zakonu ili drugim propisima, te u slučajevima kada se relevantno zakonodavstvo Unije sastoji od direktiva, neovisno o bilo kojem nacionalnom zakonodavstvu kojim se prenose te direktive.

Amandman 7

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 2532/98

Članak 1.a – stavak 3.a (novi)

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ne dovodeći u pitanje njihove druge nadležnosti koje proizlaze iz nacionalnog zakonodavstva, nadležna nacionalna tijela ostaju nadležna za izricanje administrativnih kazni, ali izriču takve kazne samo kreditnim institucijama koje izravno nadzire ESB i to samo ako ESB od njih zahtijeva pokretanje postupka u tu svrhu. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

3a.
     
  Ne dovodeći u pitanje njihove druge nadležnosti koje proizlaze iz nacionalnog zakonodavstva, nadležna nacionalna tijela ostaju nadležna za izricanje administrativnih kazni, ali izriču takve kazne samo kreditnim institucijama koje izravno nadzire ESB i to samo ako ESB od njih zahtijeva pokretanje postupka u tu svrhu.

Amandman 15

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka 4. – točka aa (nova)

Uredba (EZ) br. 2532/98

Članak 3.a – stavak 9.

| Tekst na snazii | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | Članak 9. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazii

Izmjena

(aa)

Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

9.   Prihodi od sankcija koje izriče ESB pripadaju ESB-u.

| | „9.   Prihodi od sankcija koje izriče ESB pripadaju ESB-u.
  Prihodi od sankcija koje izriče ESB u izvršavanju svojih nadzornih zadaća, uključujući prikupljanje statističkih podataka, pripadaju Jedinstvenom fondu za sanaciju.” |
| --- | --- |

„9.   Prihodi od sankcija koje izriče ESB pripadaju ESB-u.
  Prihodi od sankcija koje izriče ESB u izvršavanju svojih nadzornih zadaća, uključujući prikupljanje statističkih podataka, pripadaju Jedinstvenom fondu za sanaciju.”

Amandman 8

Amandman 8

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka 4. – podtočka b

Članak 1. – točka 4. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 2532/98

Članak 3. – stavak 10.

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako se povreda odnosi isključivo na zadaću povjerenu ESSB-u ili ESB-u na temelju Ugovora i Statuta ESSB-a, postupak radi utvrđivanja povrede moguće je pokrenuti samo na temelju ove Uredbe, bez obzira na postojanje bilo kojeg nacionalnog zakona ili propisa koji može predviđati poseban postupak. Ako se povreda također odnosi na jedno ili više područja izvan nadležnosti ESSB-a ili ESB-a, pravo na pokretanje postupka radi utvrđivanja povrede na temelju ove Uredbe neovisno je o bilo kojem pravu nadležnog nacionalnog tijela da pokrene posebne postupke u odnosu na ona područja koja su izvan nadležnosti ESSB-a ili ESB-a. Ova odredba ne dovodi u pitanje primjenu kaznenog prava i nacionalnog prava u pogledu bonitetnog nadzora u državama članicama sudionicama, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013. | 10.   Ako se povreda odnosi isključivo na zadaću povjerenu ESSB-u ili ESB-u na temelju Ugovora i Statuta ESSB-a, postupak radi utvrđivanja povrede moguće je pokrenuti samo na temelju ove Uredbe, bez obzira na postojanje bilo kojeg nacionalnog zakona ili propisa koji može predviđati poseban postupak. Ako se povreda također odnosi na jedno ili više područja izvan nadležnosti ESSB-a ili ESB-a, pravo na pokretanje postupka radi utvrđivanja povrede na temelju ove Uredbe neovisno je o bilo kojem pravu nadležnog nacionalnog tijela da pokrene posebne postupke u odnosu na ona područja koja su izvan nadležnosti ESSB-a ili ESB-a. Ova odredba ne dovodi u pitanje primjenu kaznenog prava i nacionalnog zakonodavstva u pogledu bonitetnog nadzora u državama članicama sudionicama, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013.
  Nadalje, ESB raspolaže sredstvima koja proizlaze iz sankcija koje se navode u članku 2. ove Uredbe pod uvjetom da točno navede za što će se ta sredstva sve koristiti osim za financiranje tekućih troškova te da podnese izvješće o upotrebi tih sredstava Europskom parlamentu i Revizorskom sudu. |

Nacrt Europske središnje banke

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

Izmjena

Ako se povreda odnosi isključivo na zadaću povjerenu ESSB-u ili ESB-u na temelju Ugovora i Statuta ESSB-a, postupak radi utvrđivanja povrede moguće je pokrenuti samo na temelju ove Uredbe, bez obzira na postojanje bilo kojeg nacionalnog zakona ili propisa koji može predviđati poseban postupak. Ako se povreda također odnosi na jedno ili više područja izvan nadležnosti ESSB-a ili ESB-a, pravo na pokretanje postupka radi utvrđivanja povrede na temelju ove Uredbe neovisno je o bilo kojem pravu nadležnog nacionalnog tijela da pokrene posebne postupke u odnosu na ona područja koja su izvan nadležnosti ESSB-a ili ESB-a. Ova odredba ne dovodi u pitanje primjenu kaznenog prava i nacionalnog prava u pogledu bonitetnog nadzora u državama članicama sudionicama, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013.

10.   Ako se povreda odnosi isključivo na zadaću povjerenu ESSB-u ili ESB-u na temelju Ugovora i Statuta ESSB-a, postupak radi utvrđivanja povrede moguće je pokrenuti samo na temelju ove Uredbe, bez obzira na postojanje bilo kojeg nacionalnog zakona ili propisa koji može predviđati poseban postupak. Ako se povreda također odnosi na jedno ili više područja izvan nadležnosti ESSB-a ili ESB-a, pravo na pokretanje postupka radi utvrđivanja povrede na temelju ove Uredbe neovisno je o bilo kojem pravu nadležnog nacionalnog tijela da pokrene posebne postupke u odnosu na ona područja koja su izvan nadležnosti ESSB-a ili ESB-a. Ova odredba ne dovodi u pitanje primjenu kaznenog prava i nacionalnog zakonodavstva u pogledu bonitetnog nadzora u državama članicama sudionicama, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013.
  Nadalje, ESB raspolaže sredstvima koja proizlaze iz sankcija koje se navode u članku 2. ove Uredbe pod uvjetom da točno navede za što će se ta sredstva sve koristiti osim za financiranje tekućih troškova te da podnese izvješće o upotrebi tih sredstava Europskom parlamentu i Revizorskom sudu.

Nadalje, ESB raspolaže sredstvima koja proizlaze iz sankcija koje se navode u članku 2. ove Uredbe pod uvjetom da točno navede za što će se ta sredstva sve koristiti osim za financiranje tekućih troškova te da podnese izvješće o upotrebi tih sredstava Europskom parlamentu i Revizorskom sudu.

Amandman 9

Amandman 9

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 1. – točka 4.a (nova)

Uredba (EZ) br. 2532/98

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a. | Članak 4. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

4a.

4a.

Članak 4. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

1.   Pravo na donošenje odluke o pokretanju postupka radi utvrđivanja povrede, kao što je predviđeno ovom Uredbom, istječe godinu dana nakon što je ESB ili nacionalna središnja banka države članice na čijem je području nadležnosti došlo do navodne povrede
  prvi put
  saznala o postojanju povrede te, u svakom slučaju,
  pet
  godina nakon
  počinjenja
  povrede, odnosno, u slučaju trajne povrede,
  pet
  godina nakon prestanka povrede.

prvi put

pet

počinjenja

pet

| | „1.   Pravo na donošenje odluke o pokretanju postupka radi utvrđivanja povrede, kao što je predviđeno ovom Uredbom, istječe godinu dana nakon što su ESB ili nacionalna središnja banka države članice na čijem je području nadležnosti došlo do navodne povrede saznali za postojanje povrede te, u svakom slučaju,
  tri
  godine nakon
  datuma donošenja odluke o pokretanju postupka utvrđivanja
  povrede, odnosno, u slučaju trajne povrede,
  tri
  godine nakon prestanka povrede.” |
| --- | --- |

„1.   Pravo na donošenje odluke o pokretanju postupka radi utvrđivanja povrede, kao što je predviđeno ovom Uredbom, istječe godinu dana nakon što su ESB ili nacionalna središnja banka države članice na čijem je području nadležnosti došlo do navodne povrede saznali za postojanje povrede te, u svakom slučaju,
  tri
  godine nakon
  datuma donošenja odluke o pokretanju postupka utvrđivanja
  povrede, odnosno, u slučaju trajne povrede,
  tri
  godine nakon prestanka povrede.”

Amandman 10

Amandman 10

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka 5.

Članak 1. – točka 5.

Uredba (EZ) br. 2532/98

Članak 4.c – stavak 1.

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Odstupanjem od članka 4., pravo na donošenje odluke za izricanje administrativne kazne u odnosu na povrede koje se odnose na mjerodavne izravno primjenjive akte prava Unije, kao i na odluke i uredbe donesene od strane ESB-a u izvršavanju njegovih nadzornih zadaća, ističe u roku od pet godina nakon
  što je nastupila
  povreda, ili u slučaju trajne povrede, pet godina nakon što je povreda prestala. | 1.   Odstupajući od članka 4., pravo na donošenje odluke za izricanje administrativne kazne u odnosu na povrede koje se odnose na mjerodavne izravno primjenjive akte prava Unije, kao i na odluke i uredbe koje je donio ESB u izvršavanju svojih nadzornih zadaća, istječe u roku od pet godina nakon
  datuma donošenja odluke o pokretanju postupka utvrđivanja
  povrede, ili u slučaju trajne povrede, pet godina nakon što je povreda prestala. |

Nacrt Europske središnje banke

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

Izmjena

1.   Odstupanjem od članka 4., pravo na donošenje odluke za izricanje administrativne kazne u odnosu na povrede koje se odnose na mjerodavne izravno primjenjive akte prava Unije, kao i na odluke i uredbe donesene od strane ESB-a u izvršavanju njegovih nadzornih zadaća, ističe u roku od pet godina nakon
  što je nastupila
  povreda, ili u slučaju trajne povrede, pet godina nakon što je povreda prestala.

što je nastupila

1.   Odstupajući od članka 4., pravo na donošenje odluke za izricanje administrativne kazne u odnosu na povrede koje se odnose na mjerodavne izravno primjenjive akte prava Unije, kao i na odluke i uredbe koje je donio ESB u izvršavanju svojih nadzornih zadaća, istječe u roku od pet godina nakon
  datuma donošenja odluke o pokretanju postupka utvrđivanja
  povrede, ili u slučaju trajne povrede, pet godina nakon što je povreda prestala.

datuma donošenja odluke o pokretanju postupka utvrđivanja

Amandman 11

Amandman 11

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka 5.

Članak 1. – točka 5.

Uredba (EZ) br. 2532/98

Članak 4.c – stavak 2.

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Svaka radnja koju poduzme ESB u svrhu istrage ili postupaka vezanih uz povredu, uzrokuje prekid roka utvrđenog u stavku 1. Zastara se prekida s učinkom od dana kada je dotični nadzirani subjekt obaviješten o radnji. Prilikom svakog prekida, rok počinje ponovno teći. Međutim, rok ne prelazi razdoblje od
  deset
  godina nakon
  nastupanja
  povrede ili, u slučaju trajne povrede, razdoblje od
  deset
  godina nakon što je povreda prestala. | 2.   Svaka radnja koju poduzme ESB u svrhu istrage ili postupaka vezanih uz povredu, uzrokuje prekid roka utvrđenog u stavku 1. Zastara se prekida s učinkom od dana kada je dotični nadzirani subjekt obaviješten o radnji. Prilikom svakog prekida, rok počinje ponovno teći. Međutim, rok ne prelazi razdoblje od
  sedam
  godina nakon
  datuma donošenja odluke o pokretanju postupka utvrđivanja
  povrede ili, u slučaju trajne povrede, razdoblje od
  sedam
  godina nakon što je povreda prestala. |

Nacrt Europske središnje banke

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

Izmjena

2.   Svaka radnja koju poduzme ESB u svrhu istrage ili postupaka vezanih uz povredu, uzrokuje prekid roka utvrđenog u stavku 1. Zastara se prekida s učinkom od dana kada je dotični nadzirani subjekt obaviješten o radnji. Prilikom svakog prekida, rok počinje ponovno teći. Međutim, rok ne prelazi razdoblje od
  deset
  godina nakon
  nastupanja
  povrede ili, u slučaju trajne povrede, razdoblje od
  deset
  godina nakon što je povreda prestala.

deset

nastupanja

deset

2.   Svaka radnja koju poduzme ESB u svrhu istrage ili postupaka vezanih uz povredu, uzrokuje prekid roka utvrđenog u stavku 1. Zastara se prekida s učinkom od dana kada je dotični nadzirani subjekt obaviješten o radnji. Prilikom svakog prekida, rok počinje ponovno teći. Međutim, rok ne prelazi razdoblje od
  sedam
  godina nakon
  datuma donošenja odluke o pokretanju postupka utvrđivanja
  povrede ili, u slučaju trajne povrede, razdoblje od
  sedam
  godina nakon što je povreda prestala.

sedam

datuma donošenja odluke o pokretanju postupka utvrđivanja

sedam

Amandman 12

Amandman 12

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka 5.

Članak 1. – točka 5.

Uredba (EZ) br. 2532/98

Članak 4.c – stavak 4.a (novi)

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Radnje kojima se prekida zastara posebno uključuju sljedeće: |
| | (a) | pisani zahtjev ESB-a ili nadležnog nacionalnog tijela države članice za dostavu informacija; |

Nacrt Europske središnje banke

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

Izmjena

4a.
     
  Radnje kojima se prekida zastara posebno uključuju sljedeće:

4a.

Radnje kojima se prekida zastara posebno uključuju sljedeće:

(a)

(a)

pisani zahtjev ESB-a ili nadležnog nacionalnog tijela države članice za dostavu informacija;

pisani zahtjev ESB-a ili nadležnog nacionalnog tijela države članice za dostavu informacija;

| (b) | pisana odobrenja za provođenje inspekcije koje dužnosnicima izdaje ESB ili nadležno nacionalno tijelo države članice; |
| --- | --- |

(b)

(b)

pisana odobrenja za provođenje inspekcije koje dužnosnicima izdaje ESB ili nadležno nacionalno tijelo države članice;

pisana odobrenja za provođenje inspekcije koje dužnosnicima izdaje ESB ili nadležno nacionalno tijelo države članice;

| (c) | postupak utvrđivanja povrede koji je pokrenulo nadležno nacionalno tijelo države članice. |
| --- | --- |

(c)

(c)

postupak utvrđivanja povrede koji je pokrenulo nadležno nacionalno tijelo države članice.

postupak utvrđivanja povrede koji je pokrenulo nadležno nacionalno tijelo države članice.

Amandman 13

Amandman 13

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka 5.a (nova)

Članak 1. – točka 5.a (nova)

Uredba (EZ) br. 2532/98

Članak 5.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5a. | Članak 5. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

5a.

5a.

Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

Članak 5.

| | „Članak 5. |
| --- | --- |

„Članak 5.

Sudsko preispitivanje

| | Sudsko preispitivanje |
| --- | --- |

Sudsko preispitivanje

Sud Europskih zajednica u smislu članka 172. Ugovora ima neograničenu nadležnost
  preispitivanja konačnih odluka kojima se izriču sankcije.

Sud Europskih zajednica u smislu članka 172. Ugovora ima neograničenu nadležnost

| | Kao što je navedeno u članku 263. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Sud Europske unije ima neograničenu nadležnost
  preispitivanja konačnih odluka kojima se izriču sankcije.” |
| --- | --- |

Kao što je navedeno u članku 263. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Sud Europske unije ima neograničenu nadležnost
  preispitivanja konačnih odluka kojima se izriču sankcije.”

Kao što je navedeno u članku 263. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Sud Europske unije ima neograničenu nadležnost

Amandman 14

Amandman 14

Nacrt uredbe

Nacrt uredbe

Članak 1. – točka 5.b (nova)

Članak 1. – točka 5.b (nova)

Uredba (EZ) br. 2532/98

Članak 6.a (novi)

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5b. | Umeće se sljedeći članak: |

Nacrt Europske središnje banke

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

Izmjena

5b.

5b.

Umeće se sljedeći članak:

| | „Članak 6.a |
| --- | --- |

„Članak 6.a

„Članak 6.a

| | Međunarodni dijalog |
| --- | --- |

Međunarodni dijalog

Međunarodni dijalog

| | Na temelju članka 8. Uredbe (EU) br. 1024/2013 ESB uspostavlja redoviti dijalog s nadzornim tijelima izvan Unije kako bi radio na postizanju usklađene primjene sankcija i mehanizama za sankcije na međunarodnoj razini.” |
| --- | --- |

Na temelju članka 8. Uredbe (EU) br. 1024/2013 ESB uspostavlja redoviti dijalog s nadzornim tijelima izvan Unije kako bi radio na postizanju usklađene primjene sankcija i mehanizama za sankcije na međunarodnoj razini.”

Na temelju članka 8. Uredbe (EU) br. 1024/2013 ESB uspostavlja redoviti dijalog s nadzornim tijelima izvan Unije kako bi radio na postizanju usklađene primjene sankcija i mehanizama za sankcije na međunarodnoj razini.”

---

(*)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

*

(**)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

**

---

Četvrtak, 27. studenog 2014.

| 9.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 289/101 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 289/101

---

P8_TA(2014)0067

Neulaganje prigovora na delegirani akt: privremeni sustav djelomičnih uplata doprinosa za pokrivanje administrativnih troškova Jedinstvenog odbora za sanaciju tijekom privremenog razdoblja

Odluka Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 8. listopada 2014. o privremenom sustavu djelomičnih uplata doprinosa za pokrivanje administrativnih rashoda Jedinstvenog odbora za sanaciju tijekom privremenog razdoblja (C(2014)7164 – 2014/2882(DEA))

(2016/C 289/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije od 8. listopada 2014.[(C(2014)7164)], |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije od 8. listopada 2014.[(C(2014)7164)],

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 23. listopada 2014. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 23. listopada 2014. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 4. studenog 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 4. studenog 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (1), a posebno njezin članak 65. stavak 5. točke (a), (b) i (c), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (1), a posebno njezin članak 65. stavak 5. točke (a), (b) i (c),

| — | uzimajući u obzir preporuku odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| A. | budući da se člankom 42. Uredbe (EU) br. 806/2014 (Uredba o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu) predviđa osnivanje Jedinstvenog odbor za sanaciju (Odbor) počevši od 19. kolovoza 2014. kao agencija Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da se člankom 42. Uredbe (EU) br. 806/2014 (Uredba o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu) predviđa osnivanje Jedinstvenog odbor za sanaciju (Odbor) počevši od 19. kolovoza 2014. kao agencija Europske unije;

| B. | budući da se člankom 98. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu zahtijeva da Odbor bude u potpunosti operativan od 1. siječnja 2015.; |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 98. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu zahtijeva da Odbor bude u potpunosti operativan od 1. siječnja 2015.;

| C. | budući da će Odbor imati neovisni proračun koji nije dio proračuna Unije te će se financirati doprinosima iz bankarskog sektora, posebno doprinosima za administrativne rashode Odbora koje će plaćati kreditne institucije, matična društva, investicijska društva i financijske institucije koje su obuhvaćene Uredbom o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu; |
| --- | --- |

C.

budući da će Odbor imati neovisni proračun koji nije dio proračuna Unije te će se financirati doprinosima iz bankarskog sektora, posebno doprinosima za administrativne rashode Odbora koje će plaćati kreditne institucije, matična društva, investicijska društva i financijske institucije koje su obuhvaćene Uredbom o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu;

| D. | budući da je člankom 65. stavkom 5. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu Komisija ovlaštena za donošenje delegiranih akata o doprinosima kako bi se utvrdila vrsta doprinosa i način izračuna doprinosa, a posebno godišnjih doprinosa potrebnih za pokrivanje administrativnih rashoda Odbora prije nego što postane u potpunosti operativan; |
| --- | --- |

D.

budući da je člankom 65. stavkom 5. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu Komisija ovlaštena za donošenje delegiranih akata o doprinosima kako bi se utvrdila vrsta doprinosa i način izračuna doprinosa, a posebno godišnjih doprinosa potrebnih za pokrivanje administrativnih rashoda Odbora prije nego što postane u potpunosti operativan;

| E. | budući da je 8. listopada 2014. Komisija u skladu sa spomenutim ovlaštenjem donijela Delegiranu uredbu Komisije o privremenom sustavu djelomičnih uplata doprinosa za pokrivanje administrativnih rashoda Jedinstvenog odbora za sanaciju tijekom privremenog razdoblja; |
| --- | --- |

E.

budući da je 8. listopada 2014. Komisija u skladu sa spomenutim ovlaštenjem donijela Delegiranu uredbu Komisije o privremenom sustavu djelomičnih uplata doprinosa za pokrivanje administrativnih rashoda Jedinstvenog odbora za sanaciju tijekom privremenog razdoblja;

| F. | budući da ta Delegirana uredba može stupiti na snagu krajem razdoblja nadzora Parlamenta i Vijeća samo ako se Parlament ili Vijeće nisu usprotivili ili ako su, prije isteka tog roka, Parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da se neće protiviti; budući da je, u skladu s člankom 93. stavkom 6. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu, određeno razdoblje za nadzor u trajanju od tri mjeseca od datuma obavještavanja, tj. do 8. siječnja 2015. te se može produžiti za dodatna tri mjeseca; |
| --- | --- |

F.

budući da ta Delegirana uredba može stupiti na snagu krajem razdoblja nadzora Parlamenta i Vijeća samo ako se Parlament ili Vijeće nisu usprotivili ili ako su, prije isteka tog roka, Parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da se neće protiviti; budući da je, u skladu s člankom 93. stavkom 6. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu, određeno razdoblje za nadzor u trajanju od tri mjeseca od datuma obavještavanja, tj. do 8. siječnja 2015. te se može produžiti za dodatna tri mjeseca;

| G. | budući da je za neometano funkcioniranje Odbora do 1. siječnja 2015. potrebno što prije, a u svakom slučaju prije 1. siječnja 2015., uspostaviti mehanizme financiranja te time omogućiti Odboru da pokrije prve administrativne rashode (plaće zaposlenika, infrastrukturu, administrativne i operativne troškove) iz vlastitih resursa; |
| --- | --- |

G.

budući da je za neometano funkcioniranje Odbora do 1. siječnja 2015. potrebno što prije, a u svakom slučaju prije 1. siječnja 2015., uspostaviti mehanizme financiranja te time omogućiti Odboru da pokrije prve administrativne rashode (plaće zaposlenika, infrastrukturu, administrativne i operativne troškove) iz vlastitih resursa;

| H. | budući da bi spomenuta Delegirana uredba stoga trebala stupiti na snagu 2014. prije isteka razdoblja nadzora iz uvodne izjave F; |
| --- | --- |

H.

budući da bi spomenuta Delegirana uredba stoga trebala stupiti na snagu 2014. prije isteka razdoblja nadzora iz uvodne izjave F;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 225, 30.7.2014., str. 1.

---