# Az Európai Unió C 375/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 375 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. október 13. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 375

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. október 13.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Számvevőszék |
| 2016/C 375/01 | A Számvevőszék éves jelentése a 2015-ös pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt | 1 |
| 2016/C 375/02 | A Számvevőszék 2015-ös pénzügyi évről szóló éves jelentése a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapból (EFA) finanszírozott tevékenységekről, a Bizottság válaszaival együtt | 287 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

2016/C 375/01

A Számvevőszék éves jelentése a 2015-ös pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt

1

2016/C 375/02

A Számvevőszék 2015-ös pénzügyi évről szóló éves jelentése a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapból (EFA) finanszírozott tevékenységekről, a Bizottság válaszaival együtt

287

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

| 13.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/1

---

Image

Az EUMSZ 287. cikke (1) és (4) bekezdésének, az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 148. cikke (1) bekezdésének és 162. cikke (1) bekezdésének, valamint az 567/2014/EU rendelettel módosított, a tizedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendelet 43., 48. és 60. cikkének megfelelően

az Európai Unió Számvevőszéke 2016. július 14-i ülésén elfogadta

a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó

ÉVES JELENTÉSEIT.

A jelentéseket, az intézményeknek a Számvevőszék észrevételeire adott válaszaival együtt, megkapták a zárszámadásért felelős hatóságok és a többi intézmény.

A Számvevőszék tagjai:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (elnök), Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, FAZAKAS Szabolcs, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Klaus-Heiner LEHNE, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS.

ÉVES JELENTÉS A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL

(2016/C 375/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| Általános bevezetés | 7 |
| --- | --- |

| 1. fejezet | – A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk | 9 |
| --- | --- | --- |

1. fejezet

| 2. fejezet | – Költségvetési és pénzgazdálkodás | 49 |
| --- | --- | --- |

2. fejezet

| 3. fejezet | – Az uniós költségvetés révén elért eredmények | 77 |
| --- | --- | --- |

3. fejezet

| 4. fejezet | – Bevételek | 125 |
| --- | --- | --- |

4. fejezet

| 5. fejezet | – „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” | 143 |
| --- | --- | --- |

5. fejezet

| 6. fejezet | – „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” | 161 |
| --- | --- | --- |

6. fejezet

| 7. fejezet | – „Természeti erőforrások” | 207 |
| --- | --- | --- |

7. fejezet

| 8. fejezet | – „Globális Európa”, „Biztonság és uniós polgárság” | 253 |
| --- | --- | --- |

8. fejezet

| 9. fejezet | – „Igazgatás” | 275 |
| --- | --- | --- |

9. fejezet

---

ÁLTALÁNOS BEVEZETÉS

| 0.1. | Az Európai Számvevőszék az Európai Unió működéséről szóló szerződés (1) által az Európai Unió (EU) pénzügyeinek ellenőrzése céljából létrehozott intézmény. Az Unió külső ellenőreként az uniós polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként lépünk fel, és hozzájárulunk az Unió pénzgazdálkodásának javításához. Munkánkról részletesebb tájékoztatást éves tevékenységi jelentésünkben, az uniós finanszírozású programokról és bevételekről szóló különjelentéseinkben, állapotfelméréseinkben, valamint az új, illetve átdolgozott uniós jogszabályokkal és a pénzügyi vonzattal rendelkező egyéb határozatokkal kapcsolatos véleményeinkben olvashat (2). |
| --- | --- |

0.1.

Az Európai Számvevőszék az Európai Unió működéséről szóló szerződés (1) által az Európai Unió (EU) pénzügyeinek ellenőrzése céljából létrehozott intézmény. Az Unió külső ellenőreként az uniós polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként lépünk fel, és hozzájárulunk az Unió pénzgazdálkodásának javításához. Munkánkról részletesebb tájékoztatást éves tevékenységi jelentésünkben, az uniós finanszírozású programokról és bevételekről szóló különjelentéseinkben, állapotfelméréseinkben, valamint az új, illetve átdolgozott uniós jogszabályokkal és a pénzügyi vonzattal rendelkező egyéb határozatokkal kapcsolatos véleményeinkben olvashat (2).

| 0.2. | Az uniós költségvetés végrehajtásáról idén 39. alkalommal kiadott éves jelentésünk a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozik. Az Európai Fejlesztési Alapokat egy külön éves jelentés tárgyalja. |
| --- | --- |

0.2.

Az uniós költségvetés végrehajtásáról idén 39. alkalommal kiadott éves jelentésünk a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozik. Az Európai Fejlesztési Alapokat egy külön éves jelentés tárgyalja.

| 0.3. | Az Unió általános költségvetését évente hagyja jóvá a Tanács és az Európai Parlament. Éves jelentésünk és a különjelentéseink képezik a zárszámadási eljárás alapját, melynek során az Európai Parlament a Tanács ajánlása után határoz arról, hogy a Bizottság kielégítően teljesítette-e a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatait. Közzétételkor az éves jelentésünket az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és ezzel egyidejűleg a tagállamok parlamentjeinek is megküldjük. |
| --- | --- |

0.3.

Az Unió általános költségvetését évente hagyja jóvá a Tanács és az Európai Parlament. Éves jelentésünk és a különjelentéseink képezik a zárszámadási eljárás alapját, melynek során az Európai Parlament a Tanács ajánlása után határoz arról, hogy a Bizottság kielégítően teljesítette-e a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatait. Közzétételkor az éves jelentésünket az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és ezzel egyidejűleg a tagállamok parlamentjeinek is megküldjük.

| 0.4. | Éves jelentésünk központi részét képezi a megbízhatósági nyilatkozat az Unió konszolidált beszámolójának megbízhatóságáról, illetve a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről (a jelentésben: a tranzakciók szabályszerűsége). Ezt a nyilatkozatot az Unió egyes főbb tevékenységi területeire vonatkozóan külön értékelések egészítik ki. |
| --- | --- |

0.4.

Éves jelentésünk központi részét képezi a megbízhatósági nyilatkozat az Unió konszolidált beszámolójának megbízhatóságáról, illetve a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről (a jelentésben: a tranzakciók szabályszerűsége). Ezt a nyilatkozatot az Unió egyes főbb tevékenységi területeire vonatkozóan külön értékelések egészítik ki.

| 0.5. | A jelentés fejezeteinek szerkezete a többéves pénzügyi keret (TPK) fejezeteit tükrözi. A 2014-ben hatályba lépett többéves pénzügyi keret célja az uniós kiadások nagyságának és megoszlásának meghatározása a 2020-ig terjedő időszakra. |
| --- | --- |

0.5.

A jelentés fejezeteinek szerkezete a többéves pénzügyi keret (TPK) fejezeteit tükrözi. A 2014-ben hatályba lépett többéves pénzügyi keret célja az uniós kiadások nagyságának és megoszlásának meghatározása a 2020-ig terjedő időszakra.

| 0.6. | A többéves pénzügyi keret egyes fejezeteire nincsenek külön pénzügyi kimutatások, így a külön értékelésekben bemutatott következtetések nem ellenőri véleménynek tekintendők, hanem ezek a fejezetek a többéves pénzügyi keret adott fejezetére jellemző fontos kérdéseket mutatnak be. |
| --- | --- |

0.6.

A többéves pénzügyi keret egyes fejezeteire nincsenek külön pénzügyi kimutatások, így a külön értékelésekben bemutatott következtetések nem ellenőri véleménynek tekintendők, hanem ezek a fejezetek a többéves pénzügyi keret adott fejezetére jellemző fontos kérdéseket mutatnak be.

| 0.7. | Idei jelentésünk felépítése a következő:






  — | az 1. fejezet tartalmazza a megbízhatósági nyilatkozatot és egy összefoglalót a beszámolók megbízhatóságára és a tranzakciók szabályszerűségére irányuló ellenőrzésünk eredményeiről, |
| --- | --- | --- |

0.7.

Idei jelentésünk felépítése a következő:

—

az 1. fejezet tartalmazza a megbízhatósági nyilatkozatot és egy összefoglalót a beszámolók megbízhatóságára és a tranzakciók szabályszerűségére irányuló ellenőrzésünk eredményeiről,

| — | a 2. fejezet a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló megállapításainkat mutatja be, |
| --- | --- |

—

a 2. fejezet a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló megállapításainkat mutatja be,

| — | a 3. fejezet ahhoz a stratégiai célkitűzésünkhöz járul hozzá, hogy javítsuk az Unióban a nyilvános elszámoltathatóságot, és kiemelten azt vizsgálja, hogy a teljesítménymérési keret milyen mértékben teszi lehetővé, hogy a Bizottság irányítsa és nyomon kövesse a Horizont 2020 kutatási és innovációs program célkitűzéseinek elérését, |
| --- | --- |

—

a 3. fejezet ahhoz a stratégiai célkitűzésünkhöz járul hozzá, hogy javítsuk az Unióban a nyilvános elszámoltathatóságot, és kiemelten azt vizsgálja, hogy a teljesítménymérési keret milyen mértékben teszi lehetővé, hogy a Bizottság irányítsa és nyomon kövesse a Horizont 2020 kutatási és innovációs program célkitűzéseinek elérését,

| — | a 4. fejezet a bevételekről szóló megállapításainkat mutatja be, |
| --- | --- |

—

a 4. fejezet a bevételekről szóló megállapításainkat mutatja be,

| — | az 5–9. fejezet a fő TPK-fejezetekre (3) vonatkozóan mutatja be a tranzakciók szabályszerűségét ellenőrző tesztjeink, valamint az éves tevékenységi jelentéseknek és a belső kontrollrendszerek más elemeinek, valamint az egyéb irányítási rendszerek vizsgálatának eredményeit. |
| --- | --- |

—

az 5–9. fejezet a fő TPK-fejezetekre (3) vonatkozóan mutatja be a tranzakciók szabályszerűségét ellenőrző tesztjeink, valamint az éves tevékenységi jelentéseknek és a belső kontrollrendszerek más elemeinek, valamint az egyéb irányítási rendszerek vizsgálatának eredményeit.

| 0.8. | A jelentés tartalmazza a Bizottság (vagy adott esetben más uniós intézmények és szervek) által az észrevételeinkre adott válaszokat, amelyeket megállapításaink és következtetéseink megfogalmazásakor figyelembe vettünk. Mindazonáltal külső független ellenőrként a mi felelősségünk, hogy beszámoljunk ellenőrzési megállapításainkról és azokból következtetéseket vonjunk le, és ily módon függetlenül és tárgyilagosan értékeljük a beszámoló megbízhatóságát és a tranzakciók szabályszerűségét. |
| --- | --- |

0.8.

A jelentés tartalmazza a Bizottság (vagy adott esetben más uniós intézmények és szervek) által az észrevételeinkre adott válaszokat, amelyeket megállapításaink és következtetéseink megfogalmazásakor figyelembe vettünk. Mindazonáltal külső független ellenőrként a mi felelősségünk, hogy beszámoljunk ellenőrzési megállapításainkról és azokból következtetéseket vonjunk le, és ily módon függetlenül és tárgyilagosan értékeljük a beszámoló megbízhatóságát és a tranzakciók szabályszerűségét.

---

(1)  285–287. cikk.

(2)  Ezek honlapunkon elérhetők: http://eca.europa.eu

(3)  A „Globális Európa” és „Biztonság és uniós polgárság” című 8. fejezet két részből áll. Az 1. rész a TPK 4. fejezetével (Globális Európa) foglalkozik, míg a 2. rész a TPK 3. fejezetével (Biztonság és uniós polgárság) kapcsolatos elemzésünket mutatja be. A TPK 3. fejezetének elemzése nem tartalmaz becsült hibaszintet. A TPK 6. fejezete (Ellentételezések) alatti ráfordításokra és más kiadásokra vonatkozóan nem készítettünk külön értékelést.

---

1. FEJEZET

A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk

TARTALOMJEGYZÉK

| A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – a független ellenőr jelentése | I–XII. |
| --- | --- |

| Bevezetés | 1.1–1.3. |
| --- | --- |

| Az uniós kiadások a szakpolitikai célkitűzések elérésének fontos eszközei | 1.1–1.3. |
| --- | --- |

| A beszámolóban nem fordultak elő lényeges hibás állítások | 1.4–1.7. |
| --- | --- |

| Fontosabb ellenőrzési témák | 1.8–1.18. |
| --- | --- |

| Igyekeztünk további információkat szerezni a Bizottságtól a megosztott irányítású pénzügyi eszközök értékelésének alátámasztására | 1.9–1.11. |
| --- | --- |

| Értékeltük az Európai Stratégiai Befektetési Alap (ESBA) garanciaműveleteinek számviteli kezelését | 1.12–1.16. |
| --- | --- |

| Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt kiadások növekedését | 1.17–1.18. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége: Noha az általunk becsült hibaszint továbbra is lényeges, volt néhány javulást mutató terület | 1.19–1.43. |
| --- | --- |

| 2015-ös ellenőrzési eredményeink többé-kevésbé az elmúlt évekhez hasonló képet mutatnak | 1.20–1.33. |
| --- | --- |

| A Bizottság az egymást követő dokumentumokban nagymértékben növelte a becsült hibaszint... | 1.34–1.36. |
| --- | --- |

| ...és a korrekciós képesség kiszámítása továbbra is kihívást jelent a Bizottság számára | 1.37–1.41. |
| --- | --- |

| Az időben történt korrekciós intézkedések csökkentették a becsült hibaszintet | 1.42–1.43. |
| --- | --- |

| A csalásgyanús eseteket továbbítottuk az OLAF-hoz | 1.44. |
| --- | --- |

| Következtetések | 1.45–1.48. |
| --- | --- |

| Ellenőrzési eredmények | 1.46–1.48. |
| --- | --- |

| 1.1. melléklet – | Ellenőrzési koncepció és módszertan |
| --- | --- |

1.1. melléklet –

| 1.2. melléklet – | Az USA és az Európai Unió módszere a helytelen és szabálytalan kifizetések vizsgálatára és az ezekről való beszámolásra |
| --- | --- |

1.2. melléklet –

| 1.3. melléklet – | Az ellenőrzési mintákban feltárt hibák gyakorisága 2015-ben |
| --- | --- |

1.3. melléklet –

| A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK – A FÜGGETLEN ELLENŐR JELENTÉSE |
| --- |
| I. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | az Európai Uniónak a Bizottság által 2016. július 11-én jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2015. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből (2) áll; |

A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK – A FÜGGETLEN ELLENŐR JELENTÉSE

I.

A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:

a)

az Európai Uniónak a Bizottság által 2016. július 11-én jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2015. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből (2) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége,
  az Európai Unióról működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége,

az Európai Unióról működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

A vezetés felelőssége

| II. | Az EUMSZ 317–318. cikke és a költségvetési rendelet értelmében a Bizottság felel az Európai Unió konszolidált beszámolójának elkészítéséért és valós bemutatásáért, a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. Az Európai Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke). |
| --- | --- |

II.

Az EUMSZ 317–318. cikke és a költségvetési rendelet értelmében a Bizottság felel az Európai Unió konszolidált beszámolójának elkészítéséért és valós bemutatásáért, a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. Az Európai Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke).

Az ellenőr felelőssége

| III. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végezzük. E standardok értelmében be kell tartanunk az etikai előírásokat, és úgy kell megterveznünk és végrehajtanunk az ellenőrzést, hogy észszerű bizonyosságot nyerhessünk arról, hogy az Európai Unió konszolidált beszámolója lényeges hibától mentes, és hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

III.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végezzük. E standardok értelmében be kell tartanunk az etikai előírásokat, és úgy kell megterveznünk és végrehajtanunk az ellenőrzést, hogy észszerű bizonyosságot nyerhessünk arról, hogy az Európai Unió konszolidált beszámolója lényeges hibától mentes, és hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| IV. | Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a konszolidált beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, amely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a konszolidált beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a számviteli becslések észszerűek-e, valamint kiterjed a konszolidált beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

IV.

Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a konszolidált beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, amely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a konszolidált beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a számviteli becslések észszerűek-e, valamint kiterjed a konszolidált beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| V. | A bevételek tekintetében a releváns makrogazdasági összesítő adatok jelentik a hozzáadottérték-adón és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját és e források kiszámításának alapját. Az ellenőrzés megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk egészen addig, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben. |
| --- | --- |

V.

A bevételek tekintetében a releváns makrogazdasági összesítő adatok jelentik a hozzáadottérték-adón és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját és e források kiszámításának alapját. Az ellenőrzés megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk egészen addig, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben.

| VI. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegeket akkor vizsgáljuk meg, amikor a pénzeszközök címzettjének igazolást kell adnia vagy igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az előleget elszámolják vagy visszatérítendőnek minősítik. |
| --- | --- |

VI.

A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegeket akkor vizsgáljuk meg, amikor a pénzeszközök címzettjének igazolást kell adnia vagy igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az előleget elszámolják vagy visszatérítendőnek minősítik.

| VII. | Véleményünk szerint az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek véleményeink megalapozásához. |
| --- | --- |

VII.

Véleményünk szerint az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek véleményeink megalapozásához.

A beszámoló megbízhatósága

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| VIII. | Véleményünk szerint az Európai Uniónak a 2015. december 31-ével záruló évre vonatkozó konszolidált beszámolója minden lényeges szempontból híven, a költségvetési rendeletnek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tükrözi az Unió 2015. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. |
| --- | --- |

VIII.

Véleményünk szerint az Európai Uniónak a 2015. december 31-ével záruló évre vonatkozó konszolidált beszámolója minden lényeges szempontból híven, a költségvetési rendeletnek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tükrözi az Unió 2015. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| IX. | Véleményünk szerint a 2015. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

IX.

Véleményünk szerint a 2015. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Kifizetések

A beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott elutasító vélemény alapja

| X. | 2015-ben a többéves pénzügyi keret operatív költéseket tartalmazó fejezetei (3) alatt könyvelt kiadásokat lényeges hiba jellemzi. A beszámoló alapjául szolgáló kifizetések becsült hibaszintje 3,8  %.Átfogó következtetésünket a költségtérítésen alapuló kiadások (4) magasabb becsült hibaszintjére alapoztuk, és azt az uniós költségvetés éves irányítási és teljesítményjelentésében szereplő „kockázatosnak minősülő összegek” bizottsági elemzése is megerősíti. |
| --- | --- |

X.

2015-ben a többéves pénzügyi keret operatív költéseket tartalmazó fejezetei (3) alatt könyvelt kiadásokat lényeges hiba jellemzi. A beszámoló alapjául szolgáló kifizetések becsült hibaszintje 3,8  %.Átfogó következtetésünket a költségtérítésen alapuló kiadások (4) magasabb becsült hibaszintjére alapoztuk, és azt az uniós költségvetés éves irányítási és teljesítményjelentésében szereplő „kockázatosnak minősülő összegek” bizottsági elemzése is megerősíti.

Elutasító vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| XI. | Véleményünk szerint a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó elutasító vélemény alapjáról szóló bekezdésben tárgyaltak jelentősége miatt a 2015. december 31-én véget ért évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

XI.

Véleményünk szerint a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó elutasító vélemény alapjáról szóló bekezdésben tárgyaltak jelentősége miatt a 2015. december 31-én véget ért évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi.

További információk

| XII. | A „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” nem része a pénzügyi kimutatásoknak. A „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” dokumentumban megadott információk konzisztensek a pénzügyi kimutatásokkal. |
| --- | --- |

XII.

A „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” nem része a pénzügyi kimutatásoknak. A „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” dokumentumban megadott információk konzisztensek a pénzügyi kimutatásokkal.

2016. július 14.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBURG

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

Az uniós kiadások a szakpolitikai célkitűzések elérésének fontos eszközei

| 1.1. | Az uniós kiadások 2015-ben 145,2  milliárd eurót tettek ki. Ezek fontos eszközei a szakpolitikai célkitűzések elérésének. A további fontos eszközök közé tartozik a jogszabályalkotás, valamint az áruk, a szolgáltatások, a tőke és a személyek Unión belüli szabad mozgása elvének alkalmazása. Az uniós kiadások az uniós tagállamok összesített államháztartási kiadásának 2,1  %-át (lásd:
  1.1. ábra
  ) és az Unió bruttó nemzeti jövedelmének 1,0  %-át teszik ki. |
| --- | --- |

1.1.

Az uniós kiadások 2015-ben 145,2  milliárd eurót tettek ki. Ezek fontos eszközei a szakpolitikai célkitűzések elérésének. A további fontos eszközök közé tartozik a jogszabályalkotás, valamint az áruk, a szolgáltatások, a tőke és a személyek Unión belüli szabad mozgása elvének alkalmazása. Az uniós kiadások az uniós tagállamok összesített államháztartási kiadásának 2,1  %-át (lásd:
  1.1. ábra
  ) és az Unió bruttó nemzeti jövedelmének 1,0  %-át teszik ki.

| 1.2. | A Szerződésnek megfelelően a Számvevőszék:






  — | ellenőrzi, hogy az uniós költségvetést az alkalmazandó jogszabályoknak és rendelkezéseknek megfelelően használták-e fel, |
| --- | --- | --- |

1.2.

A Szerződésnek megfelelően a Számvevőszék:

—

ellenőrzi, hogy az uniós költségvetést az alkalmazandó jogszabályoknak és rendelkezéseknek megfelelően használták-e fel,

| — | véleményt ad az Unió beszámolójáról, |
| --- | --- |

—

véleményt ad az Unió beszámolójáról,

| — | beszámol arról, hogy az uniós kiadások gazdaságosak, hatékonyak és eredményesek-e (5), |
| --- | --- |

—

beszámol arról, hogy az uniós kiadások gazdaságosak, hatékonyak és eredményesek-e (5),

| — | véleményt ad a pénzügyi hatással járó jogszabályjavaslatokról. |
| --- | --- |

—

véleményt ad a pénzügyi hatással járó jogszabályjavaslatokról.

A megbízhatósági nyilatkozat kapcsán végzett munkánk ezek közül az első és a második célkitűzést teljesíti. Ez segít abban, hogy azonosítsuk a kiadások gazdaságosságát, hatékonyságát és eredményességét érintő kockázatokat, egyúttal fontos információkat ad a pénzügyi hatással járó jogszabályjavaslatokról szóló véleményünk kialakításához.

1.1. ábra –   2015-ös uniós kiadások az egyes tagállamokban, a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) és az államháztartási kiadások részarányaként

Image

Tagállami GNI: A hagyományos saját források és a héa-/GNI-alap egyeztetett előrejelzései – 2016.05.19. – Európai Bizottság.

Tagállamok – államháztartási kiadások – Eurostat – éves nemzeti számlák. Az országkódok magyarázata az
  1.3. mellékletben
  található.

| (1) | A tagállamokban található uniós szervek kiadásai, munkabér-költségei és egyéb költségei. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamokban található uniós szervek kiadásai, munkabér-költségei és egyéb költségei.

Forrás: Az Európai Unió költése (az Európai Bizottság számviteli adatai, a Számvevőszék általi összeállításban).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 1.3. | Az éves jelentésnek ez a fejezete: |
| --- | --- |

1.3.

Az éves jelentésnek ez a fejezete:

| — | bemutatja a megbízhatósági nyilatkozat hátterét, valamint összefoglalja az ellenőrzési koncepciónkat (lásd:
  1.1. melléklet
  ), a megállapításokat és a következtetéseket, |
| --- | --- |

—

bemutatja a megbízhatósági nyilatkozat hátterét, valamint összefoglalja az ellenőrzési koncepciónkat (lásd:
  1.1. melléklet
  ), a megállapításokat és a következtetéseket,

| — | tárgyalja az Unió pénzügyi kimutatásainak ellenőrzéséből adódó fontosabb ellenőrzési témákat, |
| --- | --- |

—

tárgyalja az Unió pénzügyi kimutatásainak ellenőrzéséből adódó fontosabb ellenőrzési témákat,

| — | összehasonlítja a 2015-ös kiadások szabályszerűségéről kapott eredményeket az utóbbi évek megállapításaival és az Európai Bizottság becsléseivel, |
| --- | --- |

—

összehasonlítja a 2015-ös kiadások szabályszerűségéről kapott eredményeket az utóbbi évek megállapításaival és az Európai Bizottság becsléseivel,

| — | az
  1.2. melléklet
  tárgyalja az Egyesült Államok (USA) és az Európai Unió által a helytelen és szabálytalan kifizetések vizsgálatára és az ezekről való beszámolásra használt módszereket. |
| --- | --- |

—

az
  1.2. melléklet
  tárgyalja az Egyesült Államok (USA) és az Európai Unió által a helytelen és szabálytalan kifizetések vizsgálatára és az ezekről való beszámolásra használt módszereket.

A BESZÁMOLÓBAN NEM FORDULTAK ELŐ LÉNYEGES HIBÁS ÁLLÍTÁSOK

| 1.4. | Észrevételeink az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó konszolidált beszámolójára (6) (a továbbiakban: beszámoló) vonatkoznak. Ezt – a számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozatával együtt – 2016. július 12-én kaptuk meg (7)
   (8). A beszámolóhoz „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” kiegészítés tartozik (9). Ellenőri véleményünk erre az elemzésre nem terjed ki. Az ellenőrzési standardokkal összhangban azonban értékeltük, hogy az mennyire áll összhangban a beszámolóban szereplő információkkal. |
| --- | --- |

1.4.

Észrevételeink az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó konszolidált beszámolójára (6) (a továbbiakban: beszámoló) vonatkoznak. Ezt – a számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozatával együtt – 2016. július 12-én kaptuk meg (7)
   (8). A beszámolóhoz „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” kiegészítés tartozik (9). Ellenőri véleményünk erre az elemzésre nem terjed ki. Az ellenőrzési standardokkal összhangban azonban értékeltük, hogy az mennyire áll összhangban a beszámolóban szereplő információkkal.

| 1.5. | A Bizottság által közzétett beszámoló szerint 2015. december 31-én a kötelezettségek teljes összege 226,1  milliárd euró volt a 153,7  milliárd eurót kitevő eszközállománnyal szemben. 2015-ben a hiány 13,0  milliárd euró volt. |
| --- | --- |

1.5.

A Bizottság által közzétett beszámoló szerint 2015. december 31-én a kötelezettségek teljes összege 226,1  milliárd euró volt a 153,7  milliárd eurót kitevő eszközállománnyal szemben. 2015-ben a hiány 13,0  milliárd euró volt.

| 1.6. | Ellenőrzésünk megállapította, hogy a beszámolóban nem fordultak elő lényeges hibás állítások. Az uniós alapok pénzügyi és költségvetési gazdálkodásával kapcsolatos észrevételeinket a 2. fejezet mutatja be. |
| --- | --- |

1.6.

Ellenőrzésünk megállapította, hogy a beszámolóban nem fordultak elő lényeges hibás állítások. Az uniós alapok pénzügyi és költségvetési gazdálkodásával kapcsolatos észrevételeinket a 2. fejezet mutatja be.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 1.7. | 2015-ben a Bizottság folytatta az igazodást a nemzetközi standardokhoz (10), valamint a pénzügyi kimutatások tárgyalásának és elemzésének elkészítéséhez és bemutatásához használt Javasolt gyakorlati iránymutatáshoz (11). |
| --- | --- |

1.7.

2015-ben a Bizottság folytatta az igazodást a nemzetközi standardokhoz (10), valamint a pénzügyi kimutatások tárgyalásának és elemzésének elkészítéséhez és bemutatásához használt Javasolt gyakorlati iránymutatáshoz (11).

FONTOSABB ELLENŐRZÉSI TÉMÁK

| 1.8. | A fontosobb ellenőrzési témák azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak pénzügyi kimutatásának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal foglalkoztunk a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és a róluk szóló vélemény kialakításakor, de ezekről külön nem adunk véleményt (12). |
| --- | --- |

1.8.

A fontosobb ellenőrzési témák azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak pénzügyi kimutatásának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal foglalkoztunk a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és a róluk szóló vélemény kialakításakor, de ezekről külön nem adunk véleményt (12).

Igyekeztünk további információkat szerezni a Bizottságtól a megosztott irányítású pénzügyi eszközök értékelésének alátámasztására

| 1.9. | A tagállami hatóságok a Bizottságtól előlegként kapott finanszírozás egy részét kölcsönöket, tőkebefektetéseket vagy garanciákat nyújtó pénzügyi eszközökbe (13) utalják át. A 2007–2013-as többéves pénzügyi keretben (TPK) az uniós jog nem írta elő ezeknek a hatóságoknak, hogy rendszeresen, a beszámoló elkészítéséhez kellő időben számoljanak be az ezen eszközökben tartott összegekről. A Bizottság ezért csak becslést készített ezeknek az előlegeknek a felhasználásáról, feltételezve, hogy a forrásokat teljes mértékben és a működési időszak során (eredetileg 2015. december 31-ig, majd ezt – jogi felhatalmazás nélkül (14) – meghosszabbították 2017. március 31-ig) egyenletesen használják fel. 2014 végéig (15) a megosztott irányítású kohéziós pénzügyi eszközökbe átutalt 16 milliárd euróból (beleértve a tagállami hozzájárulásokat is) csak 9,2  milliárd euró (57 %) jutott el projektekhez. |
| --- | --- |

1.9.

A tagállami hatóságok a Bizottságtól előlegként kapott finanszírozás egy részét kölcsönöket, tőkebefektetéseket vagy garanciákat nyújtó pénzügyi eszközökbe (13) utalják át. A 2007–2013-as többéves pénzügyi keretben (TPK) az uniós jog nem írta elő ezeknek a hatóságoknak, hogy rendszeresen, a beszámoló elkészítéséhez kellő időben számoljanak be az ezen eszközökben tartott összegekről. A Bizottság ezért csak becslést készített ezeknek az előlegeknek a felhasználásáról, feltételezve, hogy a forrásokat teljes mértékben és a működési időszak során (eredetileg 2015. december 31-ig, majd ezt – jogi felhatalmazás nélkül (14) – meghosszabbították 2017. március 31-ig) egyenletesen használják fel. 2014 végéig (15) a megosztott irányítású kohéziós pénzügyi eszközökbe átutalt 16 milliárd euróból (beleértve a tagállami hozzájárulásokat is) csak 9,2  milliárd euró (57 %) jutott el projektekhez.

| 1.9. | A Bizottság emlékeztet arra, hogy nem ért egyet a megosztott irányítású pénzügyi eszközök működési időszakának meghosszabbításáról szóló számvevőszéki nyilatkozattal (lásd még a Bizottságnak a 6.41. és a 6.45. bekezdésre adott válaszát). |
| --- | --- |

1.9.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 1.10. | Megkértük a Bizottságot, hogy erősítse meg a mérlegben bemutatott összeg (3,3  milliárd euró 2015. december 31-én) becslésére használt módszertan validitását. A Bizottság ezért adatgyűjtést indított azokra a tagállamokra irányulóan, amelyeknél a legnagyobb maradványok (16) jelentkeztek. |
| --- | --- |

1.10.

Megkértük a Bizottságot, hogy erősítse meg a mérlegben bemutatott összeg (3,3  milliárd euró 2015. december 31-én) becslésére használt módszertan validitását. A Bizottság ezért adatgyűjtést indított azokra a tagállamokra irányulóan, amelyeknél a legnagyobb maradványok (16) jelentkeztek.

| 1.11. | Megvizsgáltuk az érintett tagállamoktól való adatgyűjtésre használt eljárást, és a kapott eredményeket figyelembe véve arra a következtetésre jutottunk, hogy a mérlegben a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos előfinanszírozás teljes összege megfelelően van bemutatva. |
| --- | --- |

1.11.

Megvizsgáltuk az érintett tagállamoktól való adatgyűjtésre használt eljárást, és a kapott eredményeket figyelembe véve arra a következtetésre jutottunk, hogy a mérlegben a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos előfinanszírozás teljes összege megfelelően van bemutatva.

Értékeltük az Európai Stratégiai Befektetési Alap (ESBA) garanciaműveleteinek számviteli kezelését

| 1.12. | 2015-ben megkezdte működését az Európai Stratégiai Befektetési Alap (ESBA) (17). Az ESBA az Unió és az EBB által indított együttes kezdeményezés a beruházások ösztönzésére az Unió egészében, az EBB Csoport kockázatviselő képességének növelésével. A kezdeményezés keretében az uniós költségvetés legfeljebb 16 milliárd euró garanciát nyújt az ESBA-műveletek (18) esetleges veszteségeinek fedezésére (12,3  milliárd euró egy adósságportfólióra és 3,7  milliárd euró egy tőkeberuházási portfólióra), a 2.32–2.38. bekezdésben leírtak szerint. Azért összpontosítottunk erre a területre, mert az ESBA létrehozása az Unió és az EBB közötti megállapodásokból adódóan számos bonyolult számviteli kérdést vetett fel. |
| --- | --- |

1.12.

2015-ben megkezdte működését az Európai Stratégiai Befektetési Alap (ESBA) (17). Az ESBA az Unió és az EBB által indított együttes kezdeményezés a beruházások ösztönzésére az Unió egészében, az EBB Csoport kockázatviselő képességének növelésével. A kezdeményezés keretében az uniós költségvetés legfeljebb 16 milliárd euró garanciát nyújt az ESBA-műveletek (18) esetleges veszteségeinek fedezésére (12,3  milliárd euró egy adósságportfólióra és 3,7  milliárd euró egy tőkeberuházási portfólióra), a 2.32–2.38. bekezdésben leírtak szerint. Azért összpontosítottunk erre a területre, mert az ESBA létrehozása az Unió és az EBB közötti megállapodásokból adódóan számos bonyolult számviteli kérdést vetett fel.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 1.13. | Az ESBA adósságportfóliója keretében az uniós költségvetés garanciája az EBB által vállalt pénzügyi műveletek portfóliójának első veszteségrészét fedezi. A Bizottság ezért azt pénzügyi garanciához kapcsolódó kötelezettségként (19) tartja nyilván. Az ESBA tőkeberuházási portfóliója keretében az EBB egyenlő, párhuzamos beruházásokat eszközöl a saját és az Unió kockázatára. Az EBB által az Unió kockázatára eszközölt tőkeberuházásoknál az uniós költségvetés viseli a teljes kockázatot, és a Bizottság minden év végén átutalja az EBB részére a negatív értékelési korrekciónak (nem realizált veszteségek), a beruházásból való kilépéskor realizált veszteségeknek és az EBB finanszírozási költségeinek – a kamat- és osztalékbevételekkel és a realizált nyereségekkel korrigált – összegét. A beruházás induló értéke fölötti nem realizált nyereségekért az EBB nem utal át pénzt az Uniónak. A tőkeberuházási portfólióba az uniós költségvetés garanciájával eszközölt beruházások (kizárólag az infrastruktúra- és innovációs projektek esetében) az év végén 7,6  millió eurót tettek ki (20). |
| --- | --- |

1.13.

Az ESBA adósságportfóliója keretében az uniós költségvetés garanciája az EBB által vállalt pénzügyi műveletek portfóliójának első veszteségrészét fedezi. A Bizottság ezért azt pénzügyi garanciához kapcsolódó kötelezettségként (19) tartja nyilván. Az ESBA tőkeberuházási portfóliója keretében az EBB egyenlő, párhuzamos beruházásokat eszközöl a saját és az Unió kockázatára. Az EBB által az Unió kockázatára eszközölt tőkeberuházásoknál az uniós költségvetés viseli a teljes kockázatot, és a Bizottság minden év végén átutalja az EBB részére a negatív értékelési korrekciónak (nem realizált veszteségek), a beruházásból való kilépéskor realizált veszteségeknek és az EBB finanszírozási költségeinek – a kamat- és osztalékbevételekkel és a realizált nyereségekkel korrigált – összegét. A beruházás induló értéke fölötti nem realizált nyereségekért az EBB nem utal át pénzt az Uniónak. A tőkeberuházási portfólióba az uniós költségvetés garanciájával eszközölt beruházások (kizárólag az infrastruktúra- és innovációs projektek esetében) az év végén 7,6  millió eurót tettek ki (20).

| 1.14. | A számvitelért felelős tisztségviselő jelentős szakmai szabadsággal rendelkezett az értékeléskor, és arra a következtetésre jutott, hogy az ESBA nem felel meg a közös műveletként való besorolás kritériumainak (21). További bonyolult számviteli kérdések merülnek fel az adósságportfóliónál a pénzügyi garanciákkal kapcsolatos kötelezettségek besorolása és számszerűsítése, a tőkeberuházásokhoz nyújtott uniós garancia, és a tőkeberuházási portfólióban a potenciális nyereségek besorolása tekintetében. |
| --- | --- |

1.14.

A számvitelért felelős tisztségviselő jelentős szakmai szabadsággal rendelkezett az értékeléskor, és arra a következtetésre jutott, hogy az ESBA nem felel meg a közös műveletként való besorolás kritériumainak (21). További bonyolult számviteli kérdések merülnek fel az adósságportfóliónál a pénzügyi garanciákkal kapcsolatos kötelezettségek besorolása és számszerűsítése, a tőkeberuházásokhoz nyújtott uniós garancia, és a tőkeberuházási portfólióban a potenciális nyereségek besorolása tekintetében.

| 1.14. | A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a szakmai döntéshozatali jogát gyakorolva járt el – ahogyan sok egyéb számviteli kérdésben is gyakran el kell hogy járjon –, amikor döntést hozott az ESBA számviteli kezeléséről. E döntés a tényeknek a Bizottság számviteli szolgálata által végzett mélyreható elemzésén, valamint a számviteli standardokkal foglalkozó uniós tanácsadó csoport egyhangú támogatásán alapult. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Ellenőrzési munkánk során a kontrollmutatók elemzésére összpontosítottunk. Ha a Bizottság az ESBA-t közös műveletként kezelte volna, akkor további információkat kellene közölni a tulajdonosi érdekeltségekről és a szavazati jogokról, az alapot fel kellett volna tüntetni a pénzügyi kimutatások kiegészítő mellékletének 9. magyarázatában (a konszolidáció köre), és közölni kellett volna a tőkeberuházási portfólió eszközeinek, kötelezettségeinek és bevételeinek uniós részarányát. 2015 végén azonban ennek nem lett volna hatása az Unió nettó pozíciójára. |
| --- | --- |

1.15.

Ellenőrzési munkánk során a kontrollmutatók elemzésére összpontosítottunk. Ha a Bizottság az ESBA-t közös műveletként kezelte volna, akkor további információkat kellene közölni a tulajdonosi érdekeltségekről és a szavazati jogokról, az alapot fel kellett volna tüntetni a pénzügyi kimutatások kiegészítő mellékletének 9. magyarázatában (a konszolidáció köre), és közölni kellett volna a tőkeberuházási portfólió eszközeinek, kötelezettségeinek és bevételeinek uniós részarányát. 2015 végén azonban ennek nem lett volna hatása az Unió nettó pozíciójára.

| 1.15. | A Bizottság a 2015. évi beszámolóhoz kapcsolódó kiegészítő magyarázatokban közölte mindazokat a kötelező információkat, amelyeket az EU hatályos számviteli szabályai e beszámolóhoz előírnak. Ezenfelül mind a kiegészítő magyarázatokban, mind pedig a „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” (FSDA) című dokumentumban számos kiegészítő információ szerepel az ESBA jellegéről, kiterjedtségéről és az EU-ra gyakorolt pénzügyi hatásairól. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Az adósságportfóliónál megvizsgáltuk a számviteli politikák megfelelőségét is, és azt találtuk, hogy a számviteli módszerek konzisztensek és összhangban vannak a nemzetközi standardokkal (22). A tőkeportfólió esetében úgy ítéljük meg, hogy ha a tőkeberuházások értéke a jövőben meghaladja azok kezdeti értékelését, ezt szerepeltetni kell az uniós beszámolóban. 2015 végén az érintett összegeknek (lásd. 1.13. bekezdés) nincs lényeges hatásuk az Unió konszolidált beszámolójára. A jövőben a nyereségeknek az Unió nettó pozíciójára gyakorolt hatását várhatóan nem befolyásolja, hogy a Bizottság ezeket a műveleteket közös műveletként vagy származtatott eszközként tartja nyilván (23). Továbbra is figyelemmel kísérjük majd ezt a témát, noha arra a következtetésre jutottunk, hogy annak nincs hatása a 2015-ös évről adott ellenőrzési véleményünkre. |
| --- | --- |

1.16.

Az adósságportfóliónál megvizsgáltuk a számviteli politikák megfelelőségét is, és azt találtuk, hogy a számviteli módszerek konzisztensek és összhangban vannak a nemzetközi standardokkal (22). A tőkeportfólió esetében úgy ítéljük meg, hogy ha a tőkeberuházások értéke a jövőben meghaladja azok kezdeti értékelését, ezt szerepeltetni kell az uniós beszámolóban. 2015 végén az érintett összegeknek (lásd. 1.13. bekezdés) nincs lényeges hatásuk az Unió konszolidált beszámolójára. A jövőben a nyereségeknek az Unió nettó pozíciójára gyakorolt hatását várhatóan nem befolyásolja, hogy a Bizottság ezeket a műveleteket közös műveletként vagy származtatott eszközként tartja nyilván (23). Továbbra is figyelemmel kísérjük majd ezt a témát, noha arra a következtetésre jutottunk, hogy annak nincs hatása a 2015-ös évről adott ellenőrzési véleményünkre.

| 1.16. | A Bizottság üdvözli, hogy a Számvevőszék megállapítása szerint az adósságportfólió számviteli kezelése konzisztens és összhangban van a nemzetközi standardokkal.

  A Bizottság és az EIB-csoport között továbbra is megbeszélések folynak a 2015-ben meg nem valósított tőkeberuházási portfólió tekintetében. A tőkeberuházási műveletek számviteli kezelését a számvitelért felelős tisztviselő fogja megállapítani, miután – a módosított jogalap véglegesítését követően – egyeztetett a számviteli standardokkal foglalkozó uniós szakértői tanácsadó csoporttal. |
| --- | --- |

1.16.

A Bizottság és az EIB-csoport között továbbra is megbeszélések folynak a 2015-ben meg nem valósított tőkeberuházási portfólió tekintetében. A tőkeberuházási műveletek számviteli kezelését a számvitelért felelős tisztviselő fogja megállapítani, miután – a módosított jogalap véglegesítését követően – egyeztetett a számviteli standardokkal foglalkozó uniós szakértői tanácsadó csoporttal.

Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt kiadások növekedését

| 1.17. | A 2015-ös végleges beszámolóban a Bizottság 106 milliárd euróra becsülte a kedvezményezetteknek járó, felmerült, de a Bizottsághoz még be nem jelentett támogatható kiadások összegét; ezeket a beszámoló elhatárolt költségként (24) szerepeltette. Ez 2014-hez viszonyítva 18 milliárd eurós növekedést jelent. |
| --- | --- |

1.17.

A 2015-ös végleges beszámolóban a Bizottság 106 milliárd euróra becsülte a kedvezményezetteknek járó, felmerült, de a Bizottsághoz még be nem jelentett támogatható kiadások összegét; ezeket a beszámoló elhatárolt költségként (24) szerepeltette. Ez 2014-hez viszonyítva 18 milliárd eurós növekedést jelent.

| 1.17. | A Bizottság a felmerült elszámolható kiadások becslésére vonatkozó tapasztalatokat fogja felhasználni arra, hogy a jövőben továbbfejlessze a pénzügyi évek elkülönítését. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Megvizsgáltuk, hogy a legfontosabb főigazgatóságok milyen módszertant és kontrollrendszereket alkalmaztak az év végi becslések tekintetében, valamint elemeztük a tagállamok által 2016 első negyedévében benyújtott költségnyilatkozatokat. Mintákat vettünk számlákból és előfinanszírozásokból, és megvizsgáltuk ezeket az elemeket, hogy értékeljük annak kockázatát, hogy az elhatárolt kiadásokat hibásan állapították meg. A számvitelért felelős tisztségviselőtől magyarázatot kértünk a beszámolóban bemutatott elhatárolt kiadások növekedésére. Az előzetes beszámoló kapcsán elvégzett vizsgálatunk és a végleges beszámolóban végrehajtott 3,3  milliárd euró összegű nettó korrekció (25) alapján megállapítottuk, hogy a végleges konszolidált mérlegben elhatárolt kiadásként szereplő főösszeg helyesen szerepel. |
| --- | --- |

1.18.

Megvizsgáltuk, hogy a legfontosabb főigazgatóságok milyen módszertant és kontrollrendszereket alkalmaztak az év végi becslések tekintetében, valamint elemeztük a tagállamok által 2016 első negyedévében benyújtott költségnyilatkozatokat. Mintákat vettünk számlákból és előfinanszírozásokból, és megvizsgáltuk ezeket az elemeket, hogy értékeljük annak kockázatát, hogy az elhatárolt kiadásokat hibásan állapították meg. A számvitelért felelős tisztségviselőtől magyarázatot kértünk a beszámolóban bemutatott elhatárolt kiadások növekedésére. Az előzetes beszámoló kapcsán elvégzett vizsgálatunk és a végleges beszámolóban végrehajtott 3,3  milliárd euró összegű nettó korrekció (25) alapján megállapítottuk, hogy a végleges konszolidált mérlegben elhatárolt kiadásként szereplő főösszeg helyesen szerepel.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE: NOHA AZ ÁLTALUNK BECSÜLT HIBASZINT TOVÁBBRA IS LÉNYEGES, VOLT NÉHÁNY JAVULÁST MUTATÓ TERÜLET

| 1.19. | Az uniós bevételek és kiadások vizsgálatakor azt értékeljük, hogy azok végrehajtása a vonatkozó jogszabályoknak és előírásoknak megfelelően történik-e. A 4. fejezetben mutatjuk be a bevételekkel, az 5–9. fejezetben pedig a kiadásokkal kapcsolatos ellenőrzési eredményeinket (lásd:
  1.2. ábra
  ).






  a) | A bevételek lényeges hibától mentesek voltak (lásd: 4.22. bekezdés). |
| --- | --- | --- |

1.19.

Az uniós bevételek és kiadások vizsgálatakor azt értékeljük, hogy azok végrehajtása a vonatkozó jogszabályoknak és előírásoknak megfelelően történik-e. A 4. fejezetben mutatjuk be a bevételekkel, az 5–9. fejezetben pedig a kiadásokkal kapcsolatos ellenőrzési eredményeinket (lásd:
  1.2. ábra
  ).

a)

A bevételek lényeges hibától mentesek voltak (lásd: 4.22. bekezdés).

| b) | A kiadások terén továbbra is lényeges hibaszintet észlelünk. A kiadásokban a becsült hibaszint 3,8  % volt, ez alacsonyabb szint, mint 2014-ben (4,4  %) (lásd:
  1.2. ábra
  ).






  i. | A TPK 5. fejezete (Igazgatás) alatti kiadások lényeges hibától mentesek voltak (lásd: 9.16. bekezdés). |
| --- | --- | --- |

b)

A kiadások terén továbbra is lényeges hibaszintet észlelünk. A kiadásokban a becsült hibaszint 3,8  % volt, ez alacsonyabb szint, mint 2014-ben (4,4  %) (lásd:
  1.2. ábra
  ).

i.

A TPK 5. fejezete (Igazgatás) alatti kiadások lényeges hibától mentesek voltak (lásd: 9.16. bekezdés).

| ii. | Az operatív kiadásokat lényeges hiba jellemezte (lásd: 5.35–5.36., 6.76–6.77., 7.64–7.65., 8.33–8.34. bekezdés), jóval nagyobb hibaszinttel a költségtérítéssel összefüggő kiadások esetében (lásd: 1.22. bekezdés). |
| --- | --- |

ii.

Az operatív kiadásokat lényeges hiba jellemezte (lásd: 5.35–5.36., 6.76–6.77., 7.64–7.65., 8.33–8.34. bekezdés), jóval nagyobb hibaszinttel a költségtérítéssel összefüggő kiadások esetében (lásd: 1.22. bekezdés).

1.2. ábra –   A tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó ellenőrzési eredmények összefoglalója (2015)

| Az éves jelentés fejezete | TPK-fejezetek | Ellenőrzött tranzakciók



  (milliárd euró) | Becsült hibaszint 2015-ben


  (%) | Konfidenciaintervallum


  (%) | Becsült hibaszint 2014-ben


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alsó hibahatár (LEL) | Felső hibahatár (UEL) |
| 5. | Versenyképesség |

Az éves jelentés fejezete

TPK-fejezetek

Ellenőrzött tranzakciók

(milliárd euró)

Becsült hibaszint 2015-ben

(%)

Konfidenciaintervallum

(%)

Becsült hibaszint 2014-ben

(%)

Alsó hibahatár (LEL)

Felső hibahatár (UEL)

5.

Versenyképesség

1a. fejezet

14,5

4,4

2,0

6,7

5,6

| 6. | Kohézió |
| --- | --- |

6.

Kohézió

1b. fejezet

53,9

5,2

2,8

7,6

5,7

| 7. | Természeti erőforrások |
| --- | --- |

7.

Természeti erőforrások

2. fejezet

58,6

2,9

1,7

4,2

3,6  (39)

| 8. | Globális Európa |
| --- | --- |

8.

Globális Európa

4. fejezet

6,9

2,8

1,0

4,6

2,7

| 9. | Igazgatás |
| --- | --- |

9.

Igazgatás

5. fejezet

9,0

0,6

0,0

1,2

0,5

Egyéb (38)

3., 6. és más fejezetek

3,0

—

—

—

—

Összesen

145,9

3,8

2,7

4,8

4,4
   (39)

Bevételek

153,8

0

0

0

0

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

2015-ös ellenőrzési eredményeink többé-kevésbé az elmúlt évekhez hasonló képet mutatnak

| 1.20. | Az általunk becsült hibaszint javult ugyan az elmúlt évekhez képest, de továbbra is jelentős mértékben meghaladja az alkalmazott lényegességi küszöböt (lásd:
  1.3. ábra
  ). |
| --- | --- |

1.20.

Az általunk becsült hibaszint javult ugyan az elmúlt évekhez képest, de továbbra is jelentős mértékben meghaladja az alkalmazott lényegességi küszöböt (lásd:
  1.3. ábra
  ).

1.3. ábra –   A becsült hibaszint (2013–2015)

Image

Forrás: Európai Számvevőszék (lásd:
  1.2. ábra
  ).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A költségtérítésekhez magasabb hibaszint kapcsolódik

| 1.21. | Az uniós kiadásoknál két fő programtípus a domináns. A két kifizetési alap (költségtérítés és jogosultság) közötti különbségek jól magyarázzák a becsült hibaszintek közötti eltéréseket. |
| --- | --- |

1.21.

Az uniós kiadásoknál két fő programtípus a domináns. A két kifizetési alap (költségtérítés és jogosultság) közötti különbségek jól magyarázzák a becsült hibaszintek közötti eltéréseket.

1.21.

| — | Költségtérítés, ahol az Unió a támogatható tevékenységekhez kapcsolódó, támogatásra jogosult költségeket téríti meg. Ide tartoznak a kutatási projektek (5. fejezet), oktatási programok (6. fejezet), valamint regionális és vidékfejlesztési projektek (6. és 7. fejezet), és a fejlesztési projektek (8. fejezet). Ezekben a rendszerekben a kedvezményezetteknek a kérelmüket alátámasztó információkat kell benyújtaniuk arról, hogy támogatható tevékenységet végeznek és megtérítésre jogosult költségek merültek fel náluk. A pontos információk szolgáltatásának kötelezettsége bonyolult támogathatósági szabályokat (mire lehet igénylést benyújtani) és formalitásokat (hogyan merülnek fel a költségek, például közbeszerzési vagy állami támogatási szabályok) eredményez. |
| --- | --- |

—

Költségtérítés, ahol az Unió a támogatható tevékenységekhez kapcsolódó, támogatásra jogosult költségeket téríti meg. Ide tartoznak a kutatási projektek (5. fejezet), oktatási programok (6. fejezet), valamint regionális és vidékfejlesztési projektek (6. és 7. fejezet), és a fejlesztési projektek (8. fejezet). Ezekben a rendszerekben a kedvezményezetteknek a kérelmüket alátámasztó információkat kell benyújtaniuk arról, hogy támogatható tevékenységet végeznek és megtérítésre jogosult költségek merültek fel náluk. A pontos információk szolgáltatásának kötelezettsége bonyolult támogathatósági szabályokat (mire lehet igénylést benyújtani) és formalitásokat (hogyan merülnek fel a költségek, például közbeszerzési vagy állami támogatási szabályok) eredményez.

A Bizottság véleménye szerint a bonyolult támogathatósági szabályoknak a Számvevőszék által említett hatását jelentősen mérsékli az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazása.

| — | Jogosultságalapú rendszerek, ahol a kifizetés bizonyos feltételek teljesítésén alapszik. Ilyen programok többek között a hallgatói és kutatói ösztöndíjak (5. fejezet), a költségvetés-támogatás (26) (8. fejezet), valamint a munkabér-költségek és nyugdíjak (9. fejezet). A mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen támogatások (7. fejezet) jogosultságon alapulnak, és kiszámításuk a termelők által megerősített vagy bejelentett információk alapján történik; az esetleg helytelen bejelentéshez kapcsolódó kockázatokat jelentősen mérsékli, hogy a kedvezményezettektől bekért információk jellege egyszerűbb, azokat a kifizetés előtt nagyrészt – például adatbázisokkal vagy ortofotókkal való összehasonlítás révén – ellenőrizni lehet. |
| --- | --- |

—

Jogosultságalapú rendszerek, ahol a kifizetés bizonyos feltételek teljesítésén alapszik. Ilyen programok többek között a hallgatói és kutatói ösztöndíjak (5. fejezet), a költségvetés-támogatás (26) (8. fejezet), valamint a munkabér-költségek és nyugdíjak (9. fejezet). A mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen támogatások (7. fejezet) jogosultságon alapulnak, és kiszámításuk a termelők által megerősített vagy bejelentett információk alapján történik; az esetleg helytelen bejelentéshez kapcsolódó kockázatokat jelentősen mérsékli, hogy a kedvezményezettektől bekért információk jellege egyszerűbb, azokat a kifizetés előtt nagyrészt – például adatbázisokkal vagy ortofotókkal való összehasonlítás révén – ellenőrizni lehet.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 1.22. | A költségtérítéses rendszerekben talált támogathatósági hibák teszik ki a 2015-ben észlelt hibák túlnyomó részét. |
| --- | --- |

1.22.

A költségtérítéses rendszerekben talált támogathatósági hibák teszik ki a 2015-ben észlelt hibák túlnyomó részét.

| a) | A költségtérítéses támogatási rendszerekhez kapcsolódó kiadásokra vonatkozó becsült hibaszint 5,2  % (2014: 5,5  %) Ezen a területen a következő tipikus hibák fordulnak elő:






  — | támogatásra nem jogosult költségek szerepeltetése a kifizetési kérelmekben, |
| --- | --- | --- |

a)

A költségtérítéses támogatási rendszerekhez kapcsolódó kiadásokra vonatkozó becsült hibaszint 5,2  % (2014: 5,5  %) Ezen a területen a következő tipikus hibák fordulnak elő:

—

támogatásra nem jogosult költségek szerepeltetése a kifizetési kérelmekben,

| — | támogatásra nem jogosult projektek, tevékenységek és kedvezményezettek, |
| --- | --- |

—

támogatásra nem jogosult projektek, tevékenységek és kedvezményezettek,

| — | közbeszerzési szabályok súlyos megsértése (27) (
  1.4. ábra
  ). |
| --- | --- |

—

közbeszerzési szabályok súlyos megsértése (27) (
  1.4. ábra
  ).

| b) | A jogosultságalapú kiadásoknál a becsült hibaszint 1,9  % (2014: 2,7  %). A jellemző hibák közé tartozik ezen a területen az, hogy a termelők a gazdaság vagy a földek területére a valósnál valamivel nagyobb területet jelentenek be (7.16. bekezdés). |
| --- | --- |

b)

A jogosultságalapú kiadásoknál a becsült hibaszint 1,9  % (2014: 2,7  %). A jellemző hibák közé tartozik ezen a területen az, hogy a termelők a gazdaság vagy a földek területére a valósnál valamivel nagyobb területet jelentenek be (7.16. bekezdés).

1.4. ábra –   A becsült általános hibaszint részletes lebontása típusonként

Image

A „Bizottság és a közreműködő szervezet által elkövetett hibák”-ra a 2014-es összehasonlító szám az „Igazgatási hibák a természeti erőforrások terén” és az „Egyéb hibatípusok” összege.

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 1.23. | Az
  1.5. ábra
  az általános költségvetésről és az európai fejlesztési alapokról szóló éves jelentésekhez kapcsolódóan az elmúlt két évben végzett, az uniós kiadásokat érintő tranzakciótesztjeinken alapul. Általában minél bonyolultabb a kedvezményezettektől megkívánt információ, annál nagyobb a hiba kockázata. |
| --- | --- |

1.23.

Az
  1.5. ábra
  az általános költségvetésről és az európai fejlesztési alapokról szóló éves jelentésekhez kapcsolódóan az elmúlt két évben végzett, az uniós kiadásokat érintő tranzakciótesztjeinken alapul. Általában minél bonyolultabb a kedvezményezettektől megkívánt információ, annál nagyobb a hiba kockázata.

1.5. ábra –   A kifizetés alapja és a becsült hibaszint közötti kapcsolat az uniós tranzakciók esetében (2014–2015)

Image

| (1) | A „Globális Európa” fejezetnél a költségtérítések között olyan többadományozós projektek is találhatók, amelyek a gyakorlatban a jogosultságalapú kiadások sok jellemzőjével is rendelkeznek és alacsonyabb hibaszint jellemzi őket. |
| --- | --- |

(1)

A „Globális Európa” fejezetnél a költségtérítések között olyan többadományozós projektek is találhatók, amelyek a gyakorlatban a jogosultságalapú kiadások sok jellemzőjével is rendelkeznek és alacsonyabb hibaszint jellemzi őket.

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 1.24. | Elemeztünk más kockázati tényezőket és ezek kapcsolatát a becsült hibaszinttel. Megállapítottuk, hogy a közvetlen irányítású kiadásokon belül két kockázati tényezőnek van jelentős hatása a hibaszintre. |
| --- | --- |

1.24.

Elemeztünk más kockázati tényezőket és ezek kapcsolatát a becsült hibaszinttel. Megállapítottuk, hogy a közvetlen irányítású kiadásokon belül két kockázati tényezőnek van jelentős hatása a hibaszintre.

| — | Azokon a területeken, ahol a szabályok előírják a kifizetések előtti ellenőrzést vagy vizsgálatot, a hibaszint általában alacsonyabb. |
| --- | --- |

—

Azokon a területeken, ahol a szabályok előírják a kifizetések előtti ellenőrzést vagy vizsgálatot, a hibaszint általában alacsonyabb.

| — | A több partner (például konzorciumok) által vezetett projekteknek történő kifizetéseknél magasabb a hibaszint, mint az egyetlen kedvezményezettnek való kifizetéskor. |
| --- | --- |

—

A több partner (például konzorciumok) által vezetett projekteknek történő kifizetéseknél magasabb a hibaszint, mint az egyetlen kedvezményezettnek való kifizetéskor.

Az irányítási módnak kevés hatása van a hibaszintekre

| 1.25. | A különböző kiadási területeken inkább a költségtérítéses és a jogosultságalapú rendszerek eltérő kockázati sémája, mintsem az irányítás módja befolyásolja a hibaszintet (28). A becsült hibaszint sokkal erősebb kapcsolatot mutat a kifizetés alapjával, mint az irányítás módjával. Az elmúlt két évben a legmagasabb hibaszinteket (a Bizottság közvetlen, illetve a megbízott szervezetek közvetett irányítása alatti) versenyképesség és a (megosztott irányítású) kohézió területén találtuk. Mindkét területen a költségtérítéses rendszerek az uralkodók (lásd:
  1.6. ábra
  ). |
| --- | --- |

1.25.

A különböző kiadási területeken inkább a költségtérítéses és a jogosultságalapú rendszerek eltérő kockázati sémája, mintsem az irányítás módja befolyásolja a hibaszintet (28). A becsült hibaszint sokkal erősebb kapcsolatot mutat a kifizetés alapjával, mint az irányítás módjával. Az elmúlt két évben a legmagasabb hibaszinteket (a Bizottság közvetlen, illetve a megbízott szervezetek közvetett irányítása alatti) versenyképesség és a (megosztott irányítású) kohézió területén találtuk. Mindkét területen a költségtérítéses rendszerek az uralkodók (lásd:
  1.6. ábra
  ).

1.6. ábra –   Átlagos becsült hibaszint az irányítási mód és a kifizetés alapja szerint (2014–2015) (1)

Image

| (1) | Az ábra két oldala ugyanazt a kiadási összeget mutatja. A bal oldalon a kiadás az irányítási mód szerint van megosztva, és látható, hogy az operatív kiadások nagy többsége megosztott irányítás alatt van. A jobb oldalon a kiadás a kifizetés alapja szerint van megosztva, és látható, hogy a költségtérítéses kiadások jelentősen nagyobbak, mint a jogosultságalapú kiadások. Az oszlopok függőleges elhelyezkedése az azokhoz tartozó becsült hibaszintet mutatja. Az ábra illusztrálja az irányítási mód korlátozott, és a kifizetési alap jelentős hatását. |
| --- | --- |

(1)

Az ábra két oldala ugyanazt a kiadási összeget mutatja. A bal oldalon a kiadás az irányítási mód szerint van megosztva, és látható, hogy az operatív kiadások nagy többsége megosztott irányítás alatt van. A jobb oldalon a kiadás a kifizetés alapja szerint van megosztva, és látható, hogy a költségtérítéses kiadások jelentősen nagyobbak, mint a jogosultságalapú kiadások. Az oszlopok függőleges elhelyezkedése az azokhoz tartozó becsült hibaszintet mutatja. Az ábra illusztrálja az irányítási mód korlátozott, és a kifizetési alap jelentős hatását.

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A különböző kiadási területeken kapott eredmények jól láthatóan különböző hibamintázatokat mutatnak

| 1.26. | Ahogy az
  1.7. ábrán
  is látszik, a 2015-ös becsült hibaszinthez a legnagyobb mértékben a „Kohézió” terület járult hozzá, és azt a „Természeti erőforrások”, a „Versenyképesség” és a „Globális Európa” területek követik. Ez a megoszlás a 2014-es megállapításainkkal is összhangban áll. |
| --- | --- |

1.26.

Ahogy az
  1.7. ábrán
  is látszik, a 2015-ös becsült hibaszinthez a legnagyobb mértékben a „Kohézió” terület járult hozzá, és azt a „Természeti erőforrások”, a „Versenyképesség” és a „Globális Európa” területek követik. Ez a megoszlás a 2014-es megállapításainkkal is összhangban áll.

| 1.26. | A Bizottság osztja a Számvevőszéknek a hibákra vonatkozó értékelését, és a hibákat megfelelően nyomon fogja követni az uniós költségvetés védelme érdekében. |
| --- | --- |

1.26.

1.7. ábra –   A TPK különböző fejezeteinek hozzájárulása az általános becsült hibaszinthez (2015)

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 1.27. | Versenyképesség (5. fejezet): a becsült hibaszint 4,4  %, ami csökkenés a 2014-es eredményekhez (5,6  %) képest. A kiadások nagy része költségtérítéses alapon merül fel, és ezek a hibák alapvetően a támogatásra nem jogosult költségek különböző kategóriáit tükrözik (főként személyzeti költségek, egyéb közvetlen költségek, közvetett költségek). |
| --- | --- |

1.27.

Versenyképesség (5. fejezet): a becsült hibaszint 4,4  %, ami csökkenés a 2014-es eredményekhez (5,6  %) képest. A kiadások nagy része költségtérítéses alapon merül fel, és ezek a hibák alapvetően a támogatásra nem jogosult költségek különböző kategóriáit tükrözik (főként személyzeti költségek, egyéb közvetlen költségek, közvetett költségek).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 1.28. | Kohézió (6. fejezet): a becsült hibaszint 5,2  %, ami alacsonyabb a 2014-es eredményeknél (5,7  %). Ezen a területen majdnem minden kiadás költségtérítés. A hibák háromnegyede a költségnyilatkozatokban szerepeltetett nem támogatható költségekhez, illetve nem támogatható projektekhez kapcsolódik. A közbeszerzési szabályok súlyos megsértése a teljes hibaszint egyhetedéért (2014-ben a feléért) felelős. |
| --- | --- |

1.28.

Kohézió (6. fejezet): a becsült hibaszint 5,2  %, ami alacsonyabb a 2014-es eredményeknél (5,7  %). Ezen a területen majdnem minden kiadás költségtérítés. A hibák háromnegyede a költségnyilatkozatokban szerepeltetett nem támogatható költségekhez, illetve nem támogatható projektekhez kapcsolódik. A közbeszerzési szabályok súlyos megsértése a teljes hibaszint egyhetedéért (2014-ben a feléért) felelős.

| 1.28. | A Bizottság a 6.11. és a 6.76. bekezdésre adott válaszára hivatkozik. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.29. | Természeti erőforrások (7. fejezet): a becsült hibaszint 2,9  %, ami a közelében van a 2014-es eredményeknek (3,6  %) (29). Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) teszi ki a terület kiadásainak több mint háromnegyedét, és a hibák előfordulása itt ritkább (2,2  %), mint a vidékfejlesztés esetében, amely a beruházási kiadások terén (ahol a mezőgazdasági vállalkozások támogatása a támogatható kiadások megtérítését jelenti) hosszú ideje magasabb hibaszinttel (5,3  %) rendelkezik. A TPK 2. fejezete alatti kiadások közel kétharmada mezőgazdasági termelőknek nyújtott területalapú közvetlen támogatás. Következésképpen a mezőgazdasági területek túligénylése járult hozzá a legnagyobb mértékben a becsült hibaszinthez (több mint a felével). A támogatásra nem jogosult kedvezményezettekhez, tevékenységekhez vagy kiadásokhoz kapcsolódó hibák hozzájárulásának aránya egyötöd volt. A közbeszerzési szabályok megsértése gyakoribb volt, mint 2014-ben. |
| --- | --- |

1.29.

Természeti erőforrások (7. fejezet): a becsült hibaszint 2,9  %, ami a közelében van a 2014-es eredményeknek (3,6  %) (29). Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) teszi ki a terület kiadásainak több mint háromnegyedét, és a hibák előfordulása itt ritkább (2,2  %), mint a vidékfejlesztés esetében, amely a beruházási kiadások terén (ahol a mezőgazdasági vállalkozások támogatása a támogatható kiadások megtérítését jelenti) hosszú ideje magasabb hibaszinttel (5,3  %) rendelkezik. A TPK 2. fejezete alatti kiadások közel kétharmada mezőgazdasági termelőknek nyújtott területalapú közvetlen támogatás. Következésképpen a mezőgazdasági területek túligénylése járult hozzá a legnagyobb mértékben a becsült hibaszinthez (több mint a felével). A támogatásra nem jogosult kedvezményezettekhez, tevékenységekhez vagy kiadásokhoz kapcsolódó hibák hozzájárulásának aránya egyötöd volt. A közbeszerzési szabályok megsértése gyakoribb volt, mint 2014-ben.

| 1.29. | Az EMGA esetében az alacsonyabb hibaarány az IIER – különösen a MePaR, amennyiben azt megfelelően végrehajtják – hatékonyságát tükrözi a folyamat legelejétől érvényesülő hibamegelőzésben. A Bizottság úgy véli, hogy az IIER egészében véve egy megbízható rendszer a KAP-kiadások kezelésére (lásd a 7.16–7.18. bekezdést).

  A vidékfejlesztés területén tapasztalható magasabb hibaarány részben az egyes intézkedésekre irányadó szabályok összetettségének tulajdonítható. A vidékfejlesztés hibaaránya azonban az elmúlt években csökkent, bár meghaladja a lényegességi küszöböt. |
| --- | --- |

1.29.

A vidékfejlesztés területén tapasztalható magasabb hibaarány részben az egyes intézkedésekre irányadó szabályok összetettségének tulajdonítható. A vidékfejlesztés hibaaránya azonban az elmúlt években csökkent, bár meghaladja a lényegességi küszöböt.

| 1.30. | Globális Európa (8. fejezet): a becsült hibaszint 2,8  %, ami a közelében van a 2014-es eredményeknek (2,7  %). A teljes hibaszint kétharmadát a Bizottság által megtérített, támogatásra nem jogosult költségek, valamint a Bizottság olyan záróelszámolásai teszik ki, ahol kivitelezés, szolgáltatás vagy áruszállítás nem lett teljesítve. |
| --- | --- |

1.30.

Globális Európa (8. fejezet): a becsült hibaszint 2,8  %, ami a közelében van a 2014-es eredményeknek (2,7  %). A teljes hibaszint kétharmadát a Bizottság által megtérített, támogatásra nem jogosult költségek, valamint a Bizottság olyan záróelszámolásai teszik ki, ahol kivitelezés, szolgáltatás vagy áruszállítás nem lett teljesítve.

| 1.31. | Igazgatás (9. fejezet): a becsült hibaszint 0,6  %, ami összhangban van a 2014-es eredményekkel (0,5  %). Ezen a területen a legtöbb kifizetés az uniós intézmények és ügynökségek által folyósított munkabér-költségekhez, nyugdíjakhoz és juttatásokhoz kapcsolódik. A hibák legnagyobb részét a juttatásokhoz kapcsolódó kisszámú hiba okozta, de ezek összesen nem érik el a lényegességi küszöböt. |
| --- | --- |

1.31.

Igazgatás (9. fejezet): a becsült hibaszint 0,6  %, ami összhangban van a 2014-es eredményekkel (0,5  %). Ezen a területen a legtöbb kifizetés az uniós intézmények és ügynökségek által folyósított munkabér-költségekhez, nyugdíjakhoz és juttatásokhoz kapcsolódik. A hibák legnagyobb részét a juttatásokhoz kapcsolódó kisszámú hiba okozta, de ezek összesen nem érik el a lényegességi küszöböt.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 1.32. | A többi kiadási területre, beleértve a TPK 3. fejezetét is, nem készítünk becslést a hibaszintről (lásd: 8. fejezet). Ezeknek a területeknek a megbízhatósági nyilatkozatunkban szereplő kiadásai összesen 3 milliárd eurót tettek ki (az ellenőrzésünk hatókörébe tartozó kiadások 2,1  %-a). Az ezeken a területeken végzett munkánk továbbra is hozzájárul a 2015. évre vonatkozó általános következtetéseinkhez. |
| --- | --- |

1.32.

A többi kiadási területre, beleértve a TPK 3. fejezetét is, nem készítünk becslést a hibaszintről (lásd: 8. fejezet). Ezeknek a területeknek a megbízhatósági nyilatkozatunkban szereplő kiadásai összesen 3 milliárd eurót tettek ki (az ellenőrzésünk hatókörébe tartozó kiadások 2,1  %-a). Az ezeken a területeken végzett munkánk továbbra is hozzájárul a 2015. évre vonatkozó általános következtetéseinkhez.

| 1.33. | 2015-re a megosztott irányítású kiadások egészére a becsült hibaszint 4,0  % (2014: 4,6  %), míg az operatív kiadások összes többi formájára (30)3,9  % (2014: 4,6  %). Az igazgatási kiadások becsült hibaszintje 0,6  % (2014: 0,5  %). |
| --- | --- |

1.33.

2015-re a megosztott irányítású kiadások egészére a becsült hibaszint 4,0  % (2014: 4,6  %), míg az operatív kiadások összes többi formájára (30)3,9  % (2014: 4,6  %). Az igazgatási kiadások becsült hibaszintje 0,6  % (2014: 0,5  %).

A Bizottság az egymást követő dokumentumokban nagymértékben növelte a becsült hibaszintet...

| 1.34. | A Bizottság minden főigazgatósága készít egy éves tevékenységi jelentést, és ez tartalmaz egy nyilatkozatot, amelyben a főigazgató bizonyosságot ad arról, hogy a jelentés megfelelően mutatja be a pénzügyi információkat, és hogy a felelősségi körébe tartozó tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. Készítenek továbbá egy beszámolót a főbb szakpolitikai célkitűzések megvalósításáról (ezt a 3. fejezet tárgyalja), és egy vezetői beszámolót (a főigazgató részéről a biztosoknak). 2015-ben a Bizottság egyszerűsítette az éves tevékenységi jelentések szerkezetét, és ezek bemutatását illetően nagyobb rugalmasságot adott a főigazgatóságoknak. |
| --- | --- |

1.34.

A Bizottság minden főigazgatósága készít egy éves tevékenységi jelentést, és ez tartalmaz egy nyilatkozatot, amelyben a főigazgató bizonyosságot ad arról, hogy a jelentés megfelelően mutatja be a pénzügyi információkat, és hogy a felelősségi körébe tartozó tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. Készítenek továbbá egy beszámolót a főbb szakpolitikai célkitűzések megvalósításáról (ezt a 3. fejezet tárgyalja), és egy vezetői beszámolót (a főigazgató részéről a biztosoknak). 2015-ben a Bizottság egyszerűsítette az éves tevékenységi jelentések szerkezetét, és ezek bemutatását illetően nagyobb rugalmasságot adott a főigazgatóságoknak.

1.8. ábra –   A Számvevőszék 2015-ös ellenőrzési eredményeinek, valamint az uniós költségvetés 2015-ös éves irányítási és teljesítményjelentésében és az éves tevékenységi jelentésekben szereplő kockázatosnak minősülő összegek és korrekciós képesség szintjének összehasonlítása

| Az éves jelentés fejezete
   (40) | Becsült hibaszint (%) | Konfidenciaintervallum


  (%) | | A bizottsági főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései
   (42)
   (43) | A kifizetések bruttó pénzügyi kitettsége
   (44)


  a főigazgatóságok beszámolója szerint (%) | | A Bizottság korrigált pénzügyi kitettsége
   (44)


  (%)


  (lásd: 1.35. bekezdés) | A Bizottság korrekciós képessége


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alsó hibahatár (LEL) | Felső hibahatár (UEL) | Legkisebb érték | Legnagyobb érték | Legkisebb érték | Legnagyobb érték |
| 5. fejezet. Versenyképesség | 4,4 | 2,0 | 6,7 | | CNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, MOVE, REA, RTD és TAXUD | 1,2 | 1,4 | | 1,9 | 2,2 | 0,9 |
| 6. fejezet. Kohézió | 5,2 | 2,8 | 7,6 | EMPL és REGIO | 2,5 | 4,3 | 2,9 | 5,1 | 1,6 –2,7
   (46) |
| 7. fejezet. Természeti erőforrások | 2,9 | 1,7 | 4,2 | AGRI, CLIMA, ENV, MARE és SANTE | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,9 |
| Globális Európa és EFA-k (41) | 3,1 | 1,7 | 4,5 | AGRI, DEVCO (41), EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, FPI, HOME, NEAR, REGIO, TRADE | 2,2 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | 0,6 |
| 9. fejezet. Igazgatás | 0,6 | 0,0 | 1,2 | Igazgatás (45) | 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,4 | 0,0 |
| Forrás: Európai Számvevőszék. | Forrás: A Bizottság éves tevékenységi jelentései. | Forrás: Európai Számvevőszék, a DG Budget által szolgáltatott adatok alapján. |

Az éves jelentés fejezete
   (40)

Becsült hibaszint (%)

Konfidenciaintervallum

(%)

A bizottsági főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései
   (42)
   (43)

A kifizetések bruttó pénzügyi kitettsége
   (44)

a főigazgatóságok beszámolója szerint (%)

A Bizottság korrigált pénzügyi kitettsége
   (44)

(%)

(lásd: 1.35. bekezdés)

A Bizottság korrekciós képessége

(%)

Alsó hibahatár (LEL)

Felső hibahatár (UEL)

Legkisebb érték

Legnagyobb érték

Legkisebb érték

Legnagyobb érték

5. fejezet. Versenyképesség

4,4

2,0

6,7

CNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, MOVE, REA, RTD és TAXUD

1,2

1,4

1,9

2,2

0,9

6. fejezet. Kohézió

5,2

2,8

7,6

EMPL és REGIO

2,5

4,3

2,9

5,1

1,6 –2,7
   (46)

7. fejezet. Természeti erőforrások

2,9

1,7

4,2

AGRI, CLIMA, ENV, MARE és SANTE

2,0

2,0

2,0

2,0

1,9

Globális Európa és EFA-k (41)

3,1

1,7

4,5

AGRI, DEVCO (41), EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, FPI, HOME, NEAR, REGIO, TRADE

2,2

2,3

2,6

2,7

0,6

9. fejezet. Igazgatás

0,6

0,0

1,2

Igazgatás (45)

0,3

0,4

0,3

0,4

0,0

Forrás: Európai Számvevőszék.

Forrás: A Bizottság éves tevékenységi jelentései.

Forrás: Európai Számvevőszék, a DG Budget által szolgáltatott adatok alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 1.35. | A Bizottság a becsült hibaszintek három csoportját teszi közzé:






  — | a Bizottságnak az ágazati jogszabályok értelmében létrehozott szervezetek és hatóságok (31), illetve egyéb szervezetek által bejelentett eredeti becslések (ezeket április-májusban bocsátotta rendelkezésünkre), |
| --- | --- | --- |

1.35.

A Bizottság a becsült hibaszintek három csoportját teszi közzé:

—

a Bizottságnak az ágazati jogszabályok értelmében létrehozott szervezetek és hatóságok (31), illetve egyéb szervezetek által bejelentett eredeti becslések (ezeket április-májusban bocsátotta rendelkezésünkre),

| — | az éves tevékenységi jelentésekben szereplő, a rendelkezésre álló információk bizottsági értékelése alapján kiigazított becslések (ezek egyes esetekben jóval magasabbak (32)), amelyeket szintén április–májusban kaptunk meg, |
| --- | --- |

—

az éves tevékenységi jelentésekben szereplő, a rendelkezésre álló információk bizottsági értékelése alapján kiigazított becslések (ezek egyes esetekben jóval magasabbak (32)), amelyeket szintén április–májusban kaptunk meg,

| — | a 2016 júliusában az uniós költségvetés éves irányítási és teljesítményjelentésében közzétett korrigált adatok, amelyek figyelembe veszik a pénzforgalom és az elszámolások közötti különbséget. |
| --- | --- |

—

a 2016 júliusában az uniós költségvetés éves irányítási és teljesítményjelentésében közzétett korrigált adatok, amelyek figyelembe veszik a pénzforgalom és az elszámolások közötti különbséget.

Az általunk becsült hibaszint a közbenső és végső kifizetésekből és a záróelszámolásokból vett statisztikai minta vizsgálatán alapul (lásd:
  1.8. ábra
  ). Eltérően a szövetségi alapokat kezelő amerikai kormányszervektől (lásd:
  1.2. melléklet
  ), az Európai Bizottságnak nem kell saját, statisztikailag érvényes becslést készítenie a hibaszintről.

| 1.35. | A Bizottság úgy döntött, hogy a gazdálkodási és teljesítményjelentésnél kiigazítja a becsléseket annak érdekében, hogy azok jobban összehasonlíthatók legyenek a Számvevőszék által becsült hibaszinttel.

  A Bizottság véleménye szerint a „szövetségi alapokat kezelő amerikai kormányszervek” által alkalmazott statisztikai módszertanra vonatkozó hivatkozás a megosztott irányítású alapok tekintetében helytelen. Megosztott irányítás esetében a Bizottság nem a saját szolgálatai által uniós szinten végzett kiadásellenőrzéseket veszi alapul, hanem a szuverén tagállamok ellenőrző szervei által az e tagállamok, gyakran nemzeti társfinanszírozással párosuló kiadásai tekintetében végzett ellenőrzéseket. Ezért a Bizottság úgy véli, egy uniós szintű, statisztikailag érvényes hibaszint-becslés a kedvezményezetteket ellenőrizve önmagában nem nyújtana hozzáadott értéket a megosztott irányítású kiadásokhoz.


  A jogi keret követelményeivel összhangban a Bizottság folytatja a tagállamok ellenőrző szerveivel való együttműködését, és azokkal együtt határozza meg a programszintű hibaszint becslésére és az e hibaarányok validálást követő használatára szolgáló, statisztikailag érvényes megközelítést. A Bizottság így az „egységes ellenőrzés alapelvét” azáltal valósítja meg, hogy tevékenységét a tagállami ellenőrök ellenőrzésére és az ő ellenőri munkájuk validálására összpontosítja. Ez a Számvevőszéknek az egységes ellenőrzési modellről és egy közösségi belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló javaslatról szóló 2/2004 sz. véleményén alapul. Ez a megközelítés teljes egészében összhangban áll a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentésére vonatkozó célkitűzéssel, és az Európai Bizottságban szükséges ellenőri álláshelyek számát is csökkenti. |
| --- | --- |

1.35.

A Bizottság véleménye szerint a „szövetségi alapokat kezelő amerikai kormányszervek” által alkalmazott statisztikai módszertanra vonatkozó hivatkozás a megosztott irányítású alapok tekintetében helytelen. Megosztott irányítás esetében a Bizottság nem a saját szolgálatai által uniós szinten végzett kiadásellenőrzéseket veszi alapul, hanem a szuverén tagállamok ellenőrző szervei által az e tagállamok, gyakran nemzeti társfinanszírozással párosuló kiadásai tekintetében végzett ellenőrzéseket. Ezért a Bizottság úgy véli, egy uniós szintű, statisztikailag érvényes hibaszint-becslés a kedvezményezetteket ellenőrizve önmagában nem nyújtana hozzáadott értéket a megosztott irányítású kiadásokhoz.

A jogi keret követelményeivel összhangban a Bizottság folytatja a tagállamok ellenőrző szerveivel való együttműködését, és azokkal együtt határozza meg a programszintű hibaszint becslésére és az e hibaarányok validálást követő használatára szolgáló, statisztikailag érvényes megközelítést. A Bizottság így az „egységes ellenőrzés alapelvét” azáltal valósítja meg, hogy tevékenységét a tagállami ellenőrök ellenőrzésére és az ő ellenőri munkájuk validálására összpontosítja. Ez a Számvevőszéknek az egységes ellenőrzési modellről és egy közösségi belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló javaslatról szóló 2/2004 sz. véleményén alapul. Ez a megközelítés teljes egészében összhangban áll a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentésére vonatkozó célkitűzéssel, és az Európai Bizottságban szükséges ellenőri álláshelyek számát is csökkenti.

| 1.36. | A költségvetési rendelet értelmében azon a napon kell eljuttatnunk előzetes észrevételeinket a Bizottsághoz, amikor a Bizottságnak egy összefoglaló jelentést kell aláírnia. Idén a Bizottság 2016. július 5-én, az egyeztető tárgyalásunk napján küldte meg nekünk az uniós költségvetés 2015-ös éves irányítási és teljesítményjelentését, valamint (annak részeként) az összefoglaló jelentést. Ebben a jelentésben ezért nem fűzünk lényegi megjegyzéseket az összefoglaló jelentéshez (amely ez évben az irányítási és teljesítményjelentés részét képezi). Az összefoglaló jelentés, illetve az irányítási és teljesítményjelentés nem része a pénzügyi kimutatásoknak, és ezek tartalmáról nem adunk bizonyosságot. |
| --- | --- |

1.36.

A költségvetési rendelet értelmében azon a napon kell eljuttatnunk előzetes észrevételeinket a Bizottsághoz, amikor a Bizottságnak egy összefoglaló jelentést kell aláírnia. Idén a Bizottság 2016. július 5-én, az egyeztető tárgyalásunk napján küldte meg nekünk az uniós költségvetés 2015-ös éves irányítási és teljesítményjelentését, valamint (annak részeként) az összefoglaló jelentést. Ebben a jelentésben ezért nem fűzünk lényegi megjegyzéseket az összefoglaló jelentéshez (amely ez évben az irányítási és teljesítményjelentés részét képezi). Az összefoglaló jelentés, illetve az irányítási és teljesítményjelentés nem része a pénzügyi kimutatásoknak, és ezek tartalmáról nem adunk bizonyosságot.

...és a korrekciós képesség kiszámítása továbbra is kihívást jelent a Bizottság számára

| 1.37. | 2014 óta a főigazgatóságok a jövőbeni „korrekciós képesség” becslésével együtt mutatják be a hibaszintre vonatkozó becslésüket. A Bizottság ezt úgy határozza meg, mint azon kiadások összegének óvatos becslését, amelyeknél megsértették a vonatkozó jogszabályi vagy szerződési rendelkezéseket, és amelyeket a főigazgatóság a kifizetés engedélyezése utáni ellenőrzések révén fel fog tárni és korrigálni fog (33). |
| --- | --- |

1.37.

2014 óta a főigazgatóságok a jövőbeni „korrekciós képesség” becslésével együtt mutatják be a hibaszintre vonatkozó becslésüket. A Bizottság ezt úgy határozza meg, mint azon kiadások összegének óvatos becslését, amelyeknél megsértették a vonatkozó jogszabályi vagy szerződési rendelkezéseket, és amelyeket a főigazgatóság a kifizetés engedélyezése utáni ellenőrzések révén fel fog tárni és korrigálni fog (33).

| 1.38. | A korrekciós képesség kiszámításához a DG BUDGET megadja a főigazgatóknak a számviteli nyilvántartásaiban szereplő, 2009 óta történt visszafizettetések és pénzügyi korrekciók átlagos összegét (34). A 48 főigazgatóság és végrehajtó ügynökség közül 29 ezt a számadatot megfelelő korrekció alkalmazásával óvatosabb becsléssé alakította, mégpedig úgy, hogy kivették az előzetes és más irreleváns korrekciókat, visszafizettetéseket és egyszeri eseményeket (35), vagy pedig más alapot választottak (36). Az irányítási és teljesítményjelentés szerint a 2015-ös kiadásokat érintő jövőbeni korrekciók bizottsági becslése ennek alapján 2,1  milliárd euró (2014: 2,7  milliárd euró). A Bizottság magasabbra becsüli a potenciális jövőbeni korrekciók szintjét is (2,7  milliárd euró). |
| --- | --- |

1.38.

A korrekciós képesség kiszámításához a DG BUDGET megadja a főigazgatóknak a számviteli nyilvántartásaiban szereplő, 2009 óta történt visszafizettetések és pénzügyi korrekciók átlagos összegét (34). A 48 főigazgatóság és végrehajtó ügynökség közül 29 ezt a számadatot megfelelő korrekció alkalmazásával óvatosabb becsléssé alakította, mégpedig úgy, hogy kivették az előzetes és más irreleváns korrekciókat, visszafizettetéseket és egyszeri eseményeket (35), vagy pedig más alapot választottak (36). Az irányítási és teljesítményjelentés szerint a 2015-ös kiadásokat érintő jövőbeni korrekciók bizottsági becslése ennek alapján 2,1  milliárd euró (2014: 2,7  milliárd euró). A Bizottság magasabbra becsüli a potenciális jövőbeni korrekciók szintjét is (2,7  milliárd euró).

| 1.38. | A Bizottság gazdálkodási és teljesítményjelentésében meghatározza a jövőbeli korrekciók becsült értéktartományát, amely 2,1 és 2,7  milliárd EUR között várható. Mindkét becslés konzervatív megközelítés eredménye. |
| --- | --- |

1.38.

| 1.39. | A „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” című dokumentumban 2015 tekintetében 3,9  milliárd euró összegű összes végrehajtott pénzügyi korrekció és visszafizetés szerepel. Mint a korábbi években is, a beszámolóban szereplő összeg az intézkedések széles körét fedi le, amelyek mind az előtt, mind az után történtek, hogy a Bizottság végrehajtotta (vagy elfogadta) a kiadást. Az
  1.9. ábra
  bemutatja, hogyan soroltuk be a korrekciókat és visszafizetéseket, valamint ezek kiadási területenkénti eloszlását. |
| --- | --- |

1.39.

A „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” című dokumentumban 2015 tekintetében 3,9  milliárd euró összegű összes végrehajtott pénzügyi korrekció és visszafizetés szerepel. Mint a korábbi években is, a beszámolóban szereplő összeg az intézkedések széles körét fedi le, amelyek mind az előtt, mind az után történtek, hogy a Bizottság végrehajtotta (vagy elfogadta) a kiadást. Az
  1.9. ábra
  bemutatja, hogyan soroltuk be a korrekciókat és visszafizetéseket, valamint ezek kiadási területenkénti eloszlását.

1.9. ábra –   A 2015-ben alkalmazott korrekciós intézkedések besorolása és megoszlása kiadási területenként

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, az Unió 2015-ös konszolidált beszámolójához tartozó FSDA és a mögöttes adatok alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 1.40. | 2015-ben a Bizottság által megadott korrekcióból és visszafizetésből körülbelül 1,2  milliárd eurónyi történt „a forrásnál” (a kiadás elfogadása előtt). Ez több, mint a pénzügyi korrekcióként és visszafizetésként megadott teljes összeg negyede. A Bizottság ezért ezeket az összegeket nem kiadásként tartja nyilván: ezek az igényelt összegekből a jóváhagyás előtt történő levonások. A közvetlen és közvetett irányítás keretében ezek a levonások – amelyek szokásosan visszafizetésként vannak nyilvántartva – a 2015-re megadott teljes korrekciós tevékenység több mint kétharmadát jelentették. |
| --- | --- |

1.40.

2015-ben a Bizottság által megadott korrekcióból és visszafizetésből körülbelül 1,2  milliárd eurónyi történt „a forrásnál” (a kiadás elfogadása előtt). Ez több, mint a pénzügyi korrekcióként és visszafizetésként megadott teljes összeg negyede. A Bizottság ezért ezeket az összegeket nem kiadásként tartja nyilván: ezek az igényelt összegekből a jóváhagyás előtt történő levonások. A közvetlen és közvetett irányítás keretében ezek a levonások – amelyek szokásosan visszafizetésként vannak nyilvántartva – a 2015-re megadott teljes korrekciós tevékenység több mint kétharmadát jelentették.

| 1.41. | Az igénylésekhez kapcsolódó fennmaradó részt (2,7  milliárd euró) a Bizottság már korábban elfogadta. Ebből az összegből: |
| --- | --- |

1.41.

Az igénylésekhez kapcsolódó fennmaradó részt (2,7  milliárd euró) a Bizottság már korábban elfogadta. Ebből az összegből:

| a) | körülbelül 1,1  milliárd eurót jelentenek a tagállamok által a kohéziós projektekre vagy kiadásokra korábban elfogadott igénylések alapján folyósított összegekből történő visszavonások és az új projektekkel vagy kiadásokkal való helyettesítések. Ezek a visszavonások az új projektekkel és kiadásokkal együtt szerepelnek, ezért részét képezik annak a sokaságnak, amelyből a mintát vesszük. A visszavonások nem eredményezik a források visszajuttatását az uniós költségvetésbe: akkor eredményesek korrekciós intézkedésként, ha a helyettesítő projektek és kiadások lényeges hibától mentesek; |
| --- | --- |

a)

körülbelül 1,1  milliárd eurót jelentenek a tagállamok által a kohéziós projektekre vagy kiadásokra korábban elfogadott igénylések alapján folyósított összegekből történő visszavonások és az új projektekkel vagy kiadásokkal való helyettesítések. Ezek a visszavonások az új projektekkel és kiadásokkal együtt szerepelnek, ezért részét képezik annak a sokaságnak, amelyből a mintát vesszük. A visszavonások nem eredményezik a források visszajuttatását az uniós költségvetésbe: akkor eredményesek korrekciós intézkedésként, ha a helyettesítő projektek és kiadások lényeges hibától mentesek;

| b) | körülbelül 1,5  milliárd euró mezőgazdasági szabályszerűségi határozatokhoz kapcsolódik; ezt a Bizottság mezőgazdasági kiadások finanszírozására felhasználható címzett bevételként tartja nyilván. Ezek a korrekciók gyakran átalányalapúak, és inkább rendszerhiányosságokkal kapcsolatosak, mintsem a végső kedvezményezettek szintjén előforduló hibákkal. |
| --- | --- |

b)

körülbelül 1,5  milliárd euró mezőgazdasági szabályszerűségi határozatokhoz kapcsolódik; ezt a Bizottság mezőgazdasági kiadások finanszírozására felhasználható címzett bevételként tartja nyilván. Ezek a korrekciók gyakran átalányalapúak, és inkább rendszerhiányosságokkal kapcsolatosak, mintsem a végső kedvezményezettek szintjén előforduló hibákkal.

Az időben történt korrekciós intézkedések csökkentették a becsült hibaszintet

| 1.42. | A tagállamok és a Bizottság által alkalmazott korrekciós intézkedéseket akkor vesszük figyelembe, amennyiben azokat a kifizetés vagy a vizsgálatunk előtt végrehajtják. A Számvevőszék ellenőrzi ezeknek a korrekcióknak (többek között a kedvezményezettektől származó visszafizetéseknek és a projektszintű korrekcióknak) az alkalmazását, és adott esetben korrigálja a hiba számszerűsített értékét. A korrekciós intézkedések hatása azonban kiadási területenként és korrekciós intézkedésenként jelentősen változik. |
| --- | --- |

1.42.

A tagállamok és a Bizottság által alkalmazott korrekciós intézkedéseket akkor vesszük figyelembe, amennyiben azokat a kifizetés vagy a vizsgálatunk előtt végrehajtják. A Számvevőszék ellenőrzi ezeknek a korrekcióknak (többek között a kedvezményezettektől származó visszafizetéseknek és a projektszintű korrekcióknak) az alkalmazását, és adott esetben korrigálja a hiba számszerűsített értékét. A korrekciós intézkedések hatása azonban kiadási területenként és korrekciós intézkedésenként jelentősen változik.

| 1.43. | A 2015-ös mintában szereplő 16 tranzakció esetében a Bizottság és a tagállami hatóságok az adott tranzakciókat közvetlenül érintő és számításaink szempontjából releváns korrekciós intézkedéseket tettek. Ezek a korrekciós intézkedések 0,5  százalékponttal csökkentették az általunk becsült hibaszintet (2014: 1,1  százalékpont). Az érintett tranzakciók számának és az általunk becsült hibaszintre gyakorolt hatásnak a változásai nem jelzik, hogy a korrekciós intézkedések eredményessége nőtt-e vagy csökkent, egyrészt mert ezek az intézkedések a mintánk egy viszonylag kis részére vonatkoznak, másrészt mert évről évre ingadozások is várhatók. |
| --- | --- |

1.43.

A 2015-ös mintában szereplő 16 tranzakció esetében a Bizottság és a tagállami hatóságok az adott tranzakciókat közvetlenül érintő és számításaink szempontjából releváns korrekciós intézkedéseket tettek. Ezek a korrekciós intézkedések 0,5  százalékponttal csökkentették az általunk becsült hibaszintet (2014: 1,1  százalékpont). Az érintett tranzakciók számának és az általunk becsült hibaszintre gyakorolt hatásnak a változásai nem jelzik, hogy a korrekciós intézkedések eredményessége nőtt-e vagy csökkent, egyrészt mert ezek az intézkedések a mintánk egy viszonylag kis részére vonatkoznak, másrészt mert évről évre ingadozások is várhatók.

A CSALÁSGYANÚS ESETEKET TOVÁBBÍTOTTUK AZ OLAF-HOZ

| 1.44. | Az ellenőrzésünk során észlelt csalásgyanús eseteket továbbítjuk az Európai Csalás Elleni Hivatalhoz (OLAF) elemzés és esetleges kivizsgálás céljából. Egyedi esetekről vagy az OLAF által ezekre adott válaszokról nem áll módunkban nyilatkozni. Megjegyezzük azonban, hogy a 2015-ös ellenőrzés során: |
| --- | --- |

1.44.

Az ellenőrzésünk során észlelt csalásgyanús eseteket továbbítjuk az Európai Csalás Elleni Hivatalhoz (OLAF) elemzés és esetleges kivizsgálás céljából. Egyedi esetekről vagy az OLAF által ezekre adott válaszokról nem áll módunkban nyilatkozni. Megjegyezzük azonban, hogy a 2015-ös ellenőrzés során:

| — | mintegy 1 200 tranzakció jogszerűségét és szabályszerűségét értékeltük, |
| --- | --- |

—

mintegy 1 200 tranzakció jogszerűségét és szabályszerűségét értékeltük,

| — | 12 csalásgyanús esetet találtunk (2014: 22), amelyeket továbbítottunk az OLAF-hoz (37), |
| --- | --- |

—

12 csalásgyanús esetet találtunk (2014: 22), amelyeket továbbítottunk az OLAF-hoz (37),

| — | a csalásgyanús esetek leggyakrabban a következőkkel voltak kapcsolatosak: összeférhetetlenség, a támogatáshoz szükséges feltételek mesterséges megteremtése, majd (a következő helyen) a támogathatósági kritériumoknak nem megfelelő költségek bejelentése. |
| --- | --- |

—

a csalásgyanús esetek leggyakrabban a következőkkel voltak kapcsolatosak: összeférhetetlenség, a támogatáshoz szükséges feltételek mesterséges megteremtése, majd (a következő helyen) a támogathatósági kritériumoknak nem megfelelő költségek bejelentése.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

KÖVETKEZTETÉSEK

| 1.45. | E fejezet fő célja a megbízhatósági nyilatkozatban adott ellenőrzési vélemény alátámasztása. |
| --- | --- |

1.45.

E fejezet fő célja a megbízhatósági nyilatkozatban adott ellenőrzési vélemény alátámasztása.

Ellenőrzési eredmények

| 1.46. | Ellenőrzési eredményeink szerint egyes területeken bekövetkezett némi javulás, bár a korábbi évekhez képest nem mutatkozott jelentős eltérés. |
| --- | --- |

1.46.

Ellenőrzési eredményeink szerint egyes területeken bekövetkezett némi javulás, bár a korábbi évekhez képest nem mutatkozott jelentős eltérés.

| 1.47. | Az
  1.5. és 1.6. ábrán
  is bemutatott eredményeink szerint szoros kapcsolat figyelhető meg a kifizetések alapja és hibaszintek között. Továbbra is azt állapíthatjuk meg, hogy a költségtérítéses kiadásokat sokkal magasabb hibaszint jellemzi, mint a jogosultságalapú kiadásokat. |
| --- | --- |

1.47.

Az
  1.5. és 1.6. ábrán
  is bemutatott eredményeink szerint szoros kapcsolat figyelhető meg a kifizetések alapja és hibaszintek között. Továbbra is azt állapíthatjuk meg, hogy a költségtérítéses kiadásokat sokkal magasabb hibaszint jellemzi, mint a jogosultságalapú kiadásokat.

| 1.48. | A Bizottság további lépéseket tett a kockázatosnak minősülő összegek és a korrekciós képesség számszerűsítésének javítására. E két utóbbi területen azonban még lehetne javítani a bizottsági értékelésen. |
| --- | --- |

1.48.

A Bizottság további lépéseket tett a kockázatosnak minősülő összegek és a korrekciós képesség számszerűsítésének javítására. E két utóbbi területen azonban még lehetne javítani a bizottsági értékelésen.

| 1.48. | A Bizottság továbbfejlesztette a módszertanát és szükség esetén kiigazította a számadatokat az uniós költségvetésről szóló 2015. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentésben, annak biztosítása érdekében, hogy a jelentésben szereplő számadatok konzervatív becsléssel szolgáljanak a kockáztatott összegek és a korrekciós kapacitás vonatkozásában. A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó új jogi keretre tekintettel a jövőben indokolt lehet a módszertan kiigazítása. |
| --- | --- |

1.48.

---

(1)  A konszolidált pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok (beleértve a szegmensenkénti jelentéseket).

(2)  A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések a következőkből állnak: a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések és további magyarázatok.

(3)  Ezeket a fejezeteket (1–4. fejezet) 2015-ös éves jelentésünk 5–8. fejezetében tárgyaljuk.

(4)  82,7 milliárd euró. További információk 2015-ös éves jelentésünk 1.21–1.24. bekezdésében olvashatók.

(5)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 298, 2012.10.26., 1. o.) 30. cikkének (2) bekezdésében szereplő definíció szerint:

„A gazdaságosság elve megköveteli, hogy az intézmény által a tevékenységei folytatására felhasznált források a megfelelő időben, a megfelelő mennyiségben és minőségben, illetve a legjobb áron álljanak rendelkezésre. A hatékonyság elve az igénybe vett források és az elért eredmények közötti legkedvezőbb arányra vonatkozik. Az eredményesség elve azt jelenti, hogy a kitűzött konkrét célok és a kívánt eredmények megvalósulnak.”

(6)  A konszolidált beszámoló részei:

| a) | a konszolidált pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg (az eszközök és források év végi bemutatása), eredménykimutatás (a tárgyévi bevételek és kiadások számbavétele), a pénzforgalmi kimutatás (hogyan érintik a számlákon történő változások a készpénzt és készpénz-egyenértékeseket), a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, valamint az ezekkel kapcsolatos kiegészítő magyarázatok; |
| --- | --- |

a)

a konszolidált pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg (az eszközök és források év végi bemutatása), eredménykimutatás (a tárgyévi bevételek és kiadások számbavétele), a pénzforgalmi kimutatás (hogyan érintik a számlákon történő változások a készpénzt és készpénz-egyenértékeseket), a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, valamint az ezekkel kapcsolatos kiegészítő magyarázatok;

| b) | a költségvetés végrehajtásáról szóló – az éves bevételeket és kiadásokat tárgyaló – összevont jelentések, valamint az ezeket kiegészítő magyarázatok. |
| --- | --- |

b)

a költségvetés végrehajtásáról szóló – az éves bevételeket és kiadásokat tárgyaló – összevont jelentések, valamint az ezeket kiegészítő magyarázatok.

(7)  Az előzetes beszámoló, a számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozatával együtt, 2016. március 31-én, a költségvetési rendeletben meghatározott határidő (lásd: a 966/2012/EU, Euratom rendelet 147. cikke) utolsó napján érkezett be. A jóváhagyott végleges beszámoló a 148. cikkben előírt július 31-i határidő előtt, július 12-én érkezett be.

(8)  A 966/2012/EU, Euratom rendelet.

(9)  Lásd: a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok Testülete (IPSASB) által kiadott „Financial Statements Discussion and Analysis” (Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése) című, 2. sz. Javasolt gyakorlati iránymutatás (RPG2).

(10)  Például a nyugdíjakról és más alkalmazotti juttatásokról szóló közlések esetében.

(11)  Például a kockázatok és bizonytalanságok kezelésével foglalkozó szakasz kibővítése révén.

(12)  A 701-es nemzetközi ellenőrzési standard 2015-ös bevezetésével az ellenőröknek be kell számolniuk a fontos ellenőrzési témákról.

(13)  A pénzügyi eszközök „tulajdonviszonyt, illetve részben tulajdonviszonyt megtestesítő befektetések, kölcsönök vagy biztosítékok, vagy más kockázatmegosztási eszközök formáját ölthetik”. A költségvetési rendelet 2. cikkének p) pontja, fogalommeghatározások – a 966/2012/EU, Euratom rendelet.

(14)  Lásd: a 2014-es éves jelentés 6.52. bekezdése.

(15)  Ezek az irányító hatóságok által a Bizottságnak szolgáltatott legújabb adatok.

(16)  A 2014. december 31-én még felhasználatlan összegek 45 %-a egy tagállamhoz tartozott (lásd: 2.31. bekezdés).

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 rendelete az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap (HL L 169., 2015.7.1., 1. o.) (ESBA-rendelet).

(18)  Az adósságportfólióba tartozó műveletek a szokásos kölcsönök, garanciák és viszontgaranciák. A tőkeberuházási portfólió műveletei közé tartoznak a közvetlen és közvetett tőkeberuházások, a kvázi tőkebefektetések és az alárendelt kölcsönök.

(19)  A pénzügyi garanciákkal kapcsolatos kötelezettség a várt veszteségek és az eredetileg tervezett, adott esetben a bevételek halmozott amortizációjával csökkentett összeg közül a nagyobbat jelenti.

(20)  A 2015-ben aláírt szerződések összege 125 millió euró volt. Ennek a felét fedezi uniós garancia. Az e szerződések keretében folyósított összeg 7,6 millió euró volt.

(21)  Az IPSAS 35 (konszolidált pénzügyi kimutatások) és IPSAS 37 (közös műveletek) standardokkal összhangban.

(22)  A Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok (IPSAS) az IPSAS Testület által kiadott számviteli standardok gyűjteménye, amelyet a közszféra szervezetei világszerte használnak a pénzügyi kimutatások elkészítéséhez.

(23)  Az IPSAS 29 10. bekezdése szerint a származtatott eszköz olyan pénzügyi eszköz, amelynek megvan a következő három jellemzője: a) az értéke meghatározott kamatlábbal, pénzügyi eszköz árával, vagy árucikk árával vagy más változóval együtt változik; b) nincs szükség induló befektetésre, vagy a nettó induló befektetés kisebb, mint ami más típusú olyan szerződéseknél lenne, melyek várhatóan hasonlóan reagálnának a piaci tényezők változásaira; c) elszámolása egy jövőbeni időpontban történik.

(24)  Az összeg egyrészt a mérleg „kötelezettségek” oldalán megjelenített 67 milliárd euró elhatárolt kiadásból, másrészt a mérleg „eszközök” oldalán megjelenített, az előfinanszírozás értékét csökkentő 39 milliárd eurós összegből áll.

(25)  A DG REGIO esetében 4,1 milliárd euróval csökkent, a DG EMPL esetében pedig 0,8 milliárd euróval nőtt az elhatárolt kiadások összege.

(26)  A költségvetés-támogatási kifizetések az érintett állam központi költségvetéséhez vagy egy konkrét szakpolitikára vagy adott célkitűzésre szánt költségvetéséhez járulnak hozzá (lásd még: 8.7. bekezdés).

(27)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

(28)  Közvetlen irányítás (az Európai Bizottság által közvetlenül végrehajtott költségvetés), közvetett irányítás (nem uniós partnerországokra, nemzetközi szervezetekre stb. bízott költségvetés-végrehajtás), megosztott irányítás (a költségvetés végrehajtása a Bizottság és a tagállamok között oszlik meg).

(29)  A 2014-es eredmények tartalmazzák a kölcsönös megfeleltetési hibák számszerűsítését is. 2014-ben az ilyen hibák a TPK 2. fejezeténél 0,6 százalékponttal járultak hozzá a becsült hibaszinthez (lásd:
  1.2. ábra
  ). A 2011–2014-es időszakban, amikor ezeket a hibákat számszerűsítettük, az átlagos hatás 0,4 százalékpont volt a „Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások” és 0,3 százalékpont a „Vidékfejlesztés” területeken.

(30)  Ez főleg az 5. és 8. fejezet alá tartozó kiadásokat jelenti, de a 6. és 7. fejezetben tárgyalt kiadások egyes részeit is. A megosztott kezelésű kiadások extrapolált hibaaránya egy 113 milliárd eurós sokaságból kiválasztott, 580 tranzakcióból álló minta vizsgálatán alapul, míg a működési kiadások más formáira vonatkozó extrapoláció alapjául egy 24 milliárd eurós sokaságból kiválasztott, 318 tranzakcióból álló minta vizsgálata szolgált.

(31)  Ezek a Bizottsággal kötött megállapodás szerinti eljárások végrehajtására kaptak megbízást.

(32)  A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság például 0,68 %-ról 1,47 %-ra korrigálta a kifizető ügynökségek által az EMGA tekintetében, illetve 1,78 %-ról 4,99 %-ra az EMVA tekintetében bejelentett hibaszintet (lásd még: 7.53., 7.55–7.56. bekezdés).

(33)  A Bizottság iránymutatása a hibaarányok, a kockázatosnak minősülő összegek és a becsült jövőbeni korrekciók meghatározásának alapkoncepcióiról és definícióiról.

(34)  2014-ig a Bizottság önkéntes alapon közölte a pénzügyi korrekciók és visszafizetések adatait a beszámoló kiegészítő mellékletében. A Bizottság most ezt az önkéntes közlést átvitte a „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” (FSDA) dokumentumba.

(35)  Például: EACEA, EASME, INEA, DG ENER, DG MOVE, DG SANTE, DG BUDG, DG COMP és SG. Megvizsgáltuk a 2015-ben rögzített pénzügyi korrekciókat és visszatérítéseket, és megállapítottuk, hogy a főigazgatóságok hibákhoz, szabálytalanságokhoz vagy csaláshoz nem kapcsolódó összegeket (például fel nem használt előfinanszírozás visszajuttatása) is beszámítottak, néhány „előzetes” pénzügyi korrekciót és visszafizetést pedig „utólagos”-ként soroltak be (például előfinanszírozás hibákhoz, szabálytalanságokhoz vagy csaláshoz kapcsolódó visszafizettetése vagy levonások a kifizetési kérelemből a kiadás elfogadása előtt). Ezek a problémák nem érintik az uniós beszámoló egészét, de jelentős hatással lehetnek sok főigazgatóság korrekciós képességének kiszámítására.

(36)  Például: DG REGIO és DG EMPL.

(37)  A 2015-ös naptári évben 27 esetet továbbítottunk az OLAF-nak (ezek mind a 2014-es, mind a 2015-ös ellenőrzési évre vonatkoznak) (2014: 16). Ezek között voltak olyanok is, amelyek nem a megbízhatósági nyilatkozat kapcsán végzett munka során merültek fel.

(38)  Nem adunk külön értékelést a TPK 3. fejezete (Biztonság és uniós polgárság) és 6. fejezete (Ellentételezések) alatti kiadásokról, sem az egyéb kiadásokról (a 2014–2020-as TPK-n kívül eső speciális eszközök, mint pl. sürgősségisegély-tartalék, Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, Európai Unió Szolidaritási Alapja és a rugalmassági eszköz). Az ezeken a területeken végzett tevékenységeink azonban hozzájárulnak a 2015-ös kiadásokra vonatkozó átfogó következtetésünk kialakításához.

(39)  2015-ben megváltozott a közös agrárpolitika jogi kerete, és tranzakciótesztjeink már nem terjednek ki a kölcsönös megfeleltetésre. 2014-ben az ilyen hibák a TPK 2. fejezetén belül [0,6] százalékponttal járultak hozzá a becsült hibaszinthez. A 2011–2014-es időszakban éves hozzájárulásuk az általános becsült hibaszinthez 0,1–0,2 százalékpont volt.

Forrás: Európai Számvevőszék.

(40)  Lásd: az
  1.2. ábra
  1. lábjegyzete.

(41)  Tartalmazza a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alapot.

(42)  Néhány főigazgatóság (AGRI, EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, HOME, REGIO és SANTE) több TPK-fejezethez tartozó kiadásokat is kezel.

(43)  A rövidítések jegyzéke az
  1.3. mellékletben
  található.

(44)  A pénzügyi kitettség definíció szerint azoknak a kiadásoknak a százalékos részaránya, amelyeknél feltehető, hogy kifizetéskor nem feleltek meg a vonatkozó jogszabályi vagy szerződési előírásoknak.

(45)  BUDG, COMP, DGT, DIGIT, EPSC, EPSO/EUSA, ESTAT, HR, IAS, JRC, OIB, OIL, OLAF, OP, PMO, SCIC, SG, SJ.

(46)  A kohézió esetében a Bizottság tartományként határozta meg a korrekciós képességet, amelynek felső értéke a pénzügyi korrekciók és visszafizettetések múltbeli átlagértékén alapul.

1.1. MELLÉKLET

ELLENŐRZÉSI KONCEPCIÓ ÉS MÓDSZERTAN

| 1. | A Számvevőszék ellenőrzési koncepcióját a weboldalunkon elérhető Pénzügyi és szabályszerűségi ellenőrzési kézikönyv fejti ki. Munkánk tervezéséhez bizonyossági modellt használunk. A tervezés során figyelembe vesszük azt a kockázatot, hogy hibák fordulnak elő (eredendő kockázat), valamint azt a kockázatot, hogy a hibákat nem előzik meg, illetve nem tárják fel és nem javítják ki (kontrollkockázat). |
| --- | --- |

1.

A Számvevőszék ellenőrzési koncepcióját a weboldalunkon elérhető Pénzügyi és szabályszerűségi ellenőrzési kézikönyv fejti ki. Munkánk tervezéséhez bizonyossági modellt használunk. A tervezés során figyelembe vesszük azt a kockázatot, hogy hibák fordulnak elő (eredendő kockázat), valamint azt a kockázatot, hogy a hibákat nem előzik meg, illetve nem tárják fel és nem javítják ki (kontrollkockázat).

1. RÉSZ – A beszámoló megbízhatóságára irányuló ellenőrzés koncepciója és módszertana

| 2. | A konszolidált beszámoló a következőkből áll:






  A. | a konszolidált pénzügyi kimutatások; |
| --- | --- | --- |

2.

A konszolidált beszámoló a következőkből áll:

A.

a konszolidált pénzügyi kimutatások;

| B. | a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések. |
| --- | --- |

B.

a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések.

A konszolidált beszámolónak minden lényeges szempontból megfelelően kell bemutatnia:

| — | az Európai Unió év végi pénzügyi helyzetét, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió év végi pénzügyi helyzetét,

| — | a műveletek eredményeit és a pénzforgalmat, |
| --- | --- |

—

a műveletek eredményeit és a pénzforgalmat,

| — | a nettó eszközállomány változásait a lezárt évre vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

a nettó eszközállomány változásait a lezárt évre vonatkozóan.

Ellenőrzésünk a következőkre tér ki:

| a) | A számviteli kontrollkörnyezet értékelése. |
| --- | --- |

a)

A számviteli kontrollkörnyezet értékelése.

| b) | A főbb számviteli eljárások és az év végi könyvviteli zárás működésének ellenőrzése. |
| --- | --- |

b)

A főbb számviteli eljárások és az év végi könyvviteli zárás működésének ellenőrzése.

| c) | A főbb számviteli adatok analitikus vizsgálata (egységesség és észszerűség). |
| --- | --- |

c)

A főbb számviteli adatok analitikus vizsgálata (egységesség és észszerűség).

| d) | Nyilvántartások, illetve mérlegek elemzése és egyeztetése. |
| --- | --- |

d)

Nyilvántartások, illetve mérlegek elemzése és egyeztetése.

| e) | Kötelezettségvállalások, kifizetések és egyes mérlegtételek reprezentatív mintán alapuló tételes ellenőrzései. |
| --- | --- |

e)

Kötelezettségvállalások, kifizetések és egyes mérlegtételek reprezentatív mintán alapuló tételes ellenőrzései.

| f) | Ha lehetséges, más ellenőrök munkájának a nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal összhangban történő felhasználása. Ez különösen a Bizottság által irányított olyan kölcsönfelvételi és kölcsönnyújtási tevékenységek ellenőrzésénél érvényes, amelyek esetében külső ellenőri igazolások állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

f)

Ha lehetséges, más ellenőrök munkájának a nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal összhangban történő felhasználása. Ez különösen a Bizottság által irányított olyan kölcsönfelvételi és kölcsönnyújtási tevékenységek ellenőrzésénél érvényes, amelyek esetében külső ellenőri igazolások állnak rendelkezésre.

2. RÉSZ – A tranzakciók szabályszerűségére irányuló ellenőrzés koncepciója és módszertana

| 3. | A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségének ellenőrzése a tranzakciók közvetlen tesztelését teszi szükségessé (lásd:
  1.2. ábra
  ). Ennek alapján állapítjuk meg, hogy azok összhangban állnak-e a vonatkozó szabályokkal és rendelkezésekkel. |
| --- | --- |

3.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségének ellenőrzése a tranzakciók közvetlen tesztelését teszi szükségessé (lásd:
  1.2. ábra
  ). Ennek alapján állapítjuk meg, hogy azok összhangban állnak-e a vonatkozó szabályokkal és rendelkezésekkel.

A tranzakciók tesztelése

| 4. | Minden külön értékelésen belül (5–9. fejezet) közvetlen tranzakcióteszteket végzünk egy reprezentatív tranzakcióminta alapján. A tesztelés révén becslést készítünk arról, hogy a vizsgált alapsokaságban a tranzakciók milyen mértékben szabálytalanok. |
| --- | --- |

4.

Minden külön értékelésen belül (5–9. fejezet) közvetlen tranzakcióteszteket végzünk egy reprezentatív tranzakcióminta alapján. A tesztelés révén becslést készítünk arról, hogy a vizsgált alapsokaságban a tranzakciók milyen mértékben szabálytalanok.

| 5. | A tranzakciótesztek során minden kiválasztott tranzakciót megvizsgálunk. Megállapítjuk, hogy a kifizetési kérelem vagy kifizetés a költségvetésben szereplő és a vonatkozó jogszabályok által meghatározott célra történt-e. Megvizsgáljuk a kérelem vagy kifizetés összegének kiszámítását (nagyobb kifizetési kérelmek esetében a támogatás alapjául szolgáló elemekből vett reprezentatív kiválasztás alapján). A tranzakciót a költségvetési számláktól kezdve egészen a végső kedvezményezettig követjük (aki lehet pl. mezőgazdasági termelő, egy képzés szervezője, vagy egy fejlesztési támogatást nyújtó projekt felelőse), és az összes szinten megvizsgáljuk a vonatkozó követelmények betartását. Hiba akkor fordul elő, ha a tranzakció (bármelyik szinten):






  — | számítási hibát tartalmaz, |
| --- | --- | --- |

5.

A tranzakciótesztek során minden kiválasztott tranzakciót megvizsgálunk. Megállapítjuk, hogy a kifizetési kérelem vagy kifizetés a költségvetésben szereplő és a vonatkozó jogszabályok által meghatározott célra történt-e. Megvizsgáljuk a kérelem vagy kifizetés összegének kiszámítását (nagyobb kifizetési kérelmek esetében a támogatás alapjául szolgáló elemekből vett reprezentatív kiválasztás alapján). A tranzakciót a költségvetési számláktól kezdve egészen a végső kedvezményezettig követjük (aki lehet pl. mezőgazdasági termelő, egy képzés szervezője, vagy egy fejlesztési támogatást nyújtó projekt felelőse), és az összes szinten megvizsgáljuk a vonatkozó követelmények betartását. Hiba akkor fordul elő, ha a tranzakció (bármelyik szinten):

—

számítási hibát tartalmaz,

| — | nem felel meg valamely jogszabályi előírásnak vagy szerződéses rendelkezésnek. |
| --- | --- |

—

nem felel meg valamely jogszabályi előírásnak vagy szerződéses rendelkezésnek.

| 6. | A bevételek tekintetében a releváns makrogazdasági összesítő adatok jelentik a hozzáadottérték-adón és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját és e források kiszámításának alapját. Bizonyosság szerzése céljából megvizsgáljuk, hogy a Bizottság milyen kontrollrendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk egészen addig, amíg a Bizottsághoz beérkeznek az összegek és megjelennek a könyvelésben. |
| --- | --- |

6.

A bevételek tekintetében a releváns makrogazdasági összesítő adatok jelentik a hozzáadottérték-adón és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját és e források kiszámításának alapját. Bizonyosság szerzése céljából megvizsgáljuk, hogy a Bizottság milyen kontrollrendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk egészen addig, amíg a Bizottsághoz beérkeznek az összegek és megjelennek a könyvelésben.

| 7. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is). Előlegeket nem vizsgálunk azok kifizetésekor. Az előlegeket akkor vizsgáljuk, amikor:






  — | az uniós források végső kedvezményezettje (pl. egy gazdálkodó, kutatóintézet, közbeszerzés tárgyát képező kivitelezési munkákat vagy szolgáltatást nyújtó vállalat) igazolta a források helyes felhasználását, |
| --- | --- | --- |

7.

A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is). Előlegeket nem vizsgálunk azok kifizetésekor. Az előlegeket akkor vizsgáljuk, amikor:

—

az uniós források végső kedvezményezettje (pl. egy gazdálkodó, kutatóintézet, közbeszerzés tárgyát képező kivitelezési munkákat vagy szolgáltatást nyújtó vállalat) igazolta a források helyes felhasználását,

| — | a Bizottság (vagy uniós forrásokat kezelő más intézmény vagy szerv) az előlegfizetés záróelszámolásával elfogadta, hogy a végső felhasználás indokolt volt. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (vagy uniós forrásokat kezelő más intézmény vagy szerv) az előlegfizetés záróelszámolásával elfogadta, hogy a végső felhasználás indokolt volt.

| 8. | Ellenőrzési mintánkat úgy tervezzük meg, hogy az ellenőrzött sokaság egészére nézve adjon becsült hibaarányt. Nagyobb kérelem vagy kifizetés esetén pénzegységalapú mintavételi módszerrel (MUS) választjuk ki az ellenőrizendő elemeket (pl. egy projekt számlái, egy gazdálkodó kérelmében szereplő parcellák, lásd: 5. bekezdés) az egyes tranzakciókon belül. Ezért ha a vizsgált elemek egy projekt vagy egy gazdálkodó kifizetési kérelmének részei, az adott elemekre vonatkozóan bejelentett hibaarány nem az ellenőrzött projekt vagy a gazdálkodó kifizetési kérelmének hibaaránya, az uniós kiadások átfogó értékelésébe viszont beleszámít. |
| --- | --- |

8.

Ellenőrzési mintánkat úgy tervezzük meg, hogy az ellenőrzött sokaság egészére nézve adjon becsült hibaarányt. Nagyobb kérelem vagy kifizetés esetén pénzegységalapú mintavételi módszerrel (MUS) választjuk ki az ellenőrizendő elemeket (pl. egy projekt számlái, egy gazdálkodó kérelmében szereplő parcellák, lásd: 5. bekezdés) az egyes tranzakciókon belül. Ezért ha a vizsgált elemek egy projekt vagy egy gazdálkodó kifizetési kérelmének részei, az adott elemekre vonatkozóan bejelentett hibaarány nem az ellenőrzött projekt vagy a gazdálkodó kifizetési kérelmének hibaaránya, az uniós kiadások átfogó értékelésébe viszont beleszámít.

| 9. | Nem vizsgáljuk minden évben valamennyi tagállam, kedvezményezett állam, illetve régió tranzakcióit. Az éves jelentésben szereplő példák szemléltető jellegűek, és az előforduló legtipikusabb hibafajtákat mutatják be. Ha egyes tagállamokat, kedvezményezett államokat, illetve régiókat név szerint említünk, az nem jelenti, hogy a bemutatott példák másutt nem fordulnak elő. Az ebben a jelentésben bemutatott szemléltető példák alapján nem lehet következtetéseket levonni az érintett tagállamokra, kedvezményezett államokra, illetve régiókra nézve. |
| --- | --- |

9.

Nem vizsgáljuk minden évben valamennyi tagállam, kedvezményezett állam, illetve régió tranzakcióit. Az éves jelentésben szereplő példák szemléltető jellegűek, és az előforduló legtipikusabb hibafajtákat mutatják be. Ha egyes tagállamokat, kedvezményezett államokat, illetve régiókat név szerint említünk, az nem jelenti, hogy a bemutatott példák másutt nem fordulnak elő. Az ebben a jelentésben bemutatott szemléltető példák alapján nem lehet következtetéseket levonni az érintett tagállamokra, kedvezményezett államokra, illetve régiókra nézve.

| 10. | A módszerünk nem úgy van kialakítva, hogy adatokat gyűjtsön a hibák sokaságon belüli gyakoriságáról. A hibák gyakoriságára vonatkozóan bemutatott adatok tehát nem az uniós finanszírozású tranzakciók vagy az egyes tagállamok hibagyakoriságát mutatják. A mintavételi módszerhez tartozik, hogy különböző tranzakciókhoz különböző súlyozást rendelünk. Mintavételünk az érintett kiadások értékét és az ellenőrzési munka intenzitását tükrözi. Ez a súlyozás nem mutatkozik meg a gyakorisági táblázatban, amely ezért ugyanolyan súlyozással veszi figyelembe a vidékfejlesztést, mint a közvetlen támogatást a „Természeti erőforrások” területén, illetve a Szociális Alap kiadásait, mint a regionális és kohéziós kifizetéseket a „Kohézió” fejezetben. A különböző tagállamokban vett mintákban talált relatív hibagyakoriság nem lehet irányadó a különböző tagállamok relatív hibaszintjére nézve. |
| --- | --- |

10.

A módszerünk nem úgy van kialakítva, hogy adatokat gyűjtsön a hibák sokaságon belüli gyakoriságáról. A hibák gyakoriságára vonatkozóan bemutatott adatok tehát nem az uniós finanszírozású tranzakciók vagy az egyes tagállamok hibagyakoriságát mutatják. A mintavételi módszerhez tartozik, hogy különböző tranzakciókhoz különböző súlyozást rendelünk. Mintavételünk az érintett kiadások értékét és az ellenőrzési munka intenzitását tükrözi. Ez a súlyozás nem mutatkozik meg a gyakorisági táblázatban, amely ezért ugyanolyan súlyozással veszi figyelembe a vidékfejlesztést, mint a közvetlen támogatást a „Természeti erőforrások” területén, illetve a Szociális Alap kiadásait, mint a regionális és kohéziós kifizetéseket a „Kohézió” fejezetben. A különböző tagállamokban vett mintákban talált relatív hibagyakoriság nem lehet irányadó a különböző tagállamok relatív hibaszintjére nézve.

A tranzakciótesztek eredményeinek értékelése és bemutatása

| 11. | A tranzakciókban számos különféle okból fordulnak elő hibák. A szabálytalanság típusától, illetve a be nem tartott szabály vagy szerződéses követelmény jellegétől függően többféle formát ölthetnek. Az egyes tranzakciók lehetnek részben vagy egészben hiba által érintettek. Az általunk végzett ellenőrzések előtt és azoktól függetlenül feltárt és kijavított hibák nem számítanak bele a hibagyakoriságba. Ezek azt bizonyítják, hogy a kontrollrendszerek eredményesen működtek. Mérlegeljük, hogy az egyes hibák számszerűsíthetőek-e vagy nem. Figyelembe vesszük, hogy mennyire mérhető az, hogy az ellenőrzött összeg mekkora részét érintette hiba. |
| --- | --- |

11.

A tranzakciókban számos különféle okból fordulnak elő hibák. A szabálytalanság típusától, illetve a be nem tartott szabály vagy szerződéses követelmény jellegétől függően többféle formát ölthetnek. Az egyes tranzakciók lehetnek részben vagy egészben hiba által érintettek. Az általunk végzett ellenőrzések előtt és azoktól függetlenül feltárt és kijavított hibák nem számítanak bele a hibagyakoriságba. Ezek azt bizonyítják, hogy a kontrollrendszerek eredményesen működtek. Mérlegeljük, hogy az egyes hibák számszerűsíthetőek-e vagy nem. Figyelembe vesszük, hogy mennyire mérhető az, hogy az ellenőrzött összeg mekkora részét érintette hiba.

| 12. | Igen sok hiba merül fel a közbeszerzési szabályok alkalmazása során. Az uniós jogban és szabályozásban alapelvként rögzített versenyelv érvényesülése érdekében a jelentős beszerzési eljárásokat meg kell hirdetni. Az ajánlatokat meghatározott kritériumok alapján értékelni kell. A szerződéseket nem szabad a küszöbértékek túllépésének elkerülése végett mesterségesen részekre bontani (1). |
| --- | --- |

12.

Igen sok hiba merül fel a közbeszerzési szabályok alkalmazása során. Az uniós jogban és szabályozásban alapelvként rögzített versenyelv érvényesülése érdekében a jelentős beszerzési eljárásokat meg kell hirdetni. Az ajánlatokat meghatározott kritériumok alapján értékelni kell. A szerződéseket nem szabad a küszöbértékek túllépésének elkerülése végett mesterségesen részekre bontani (1).

| 13. | A közbeszerzési hibák számszerűsítésével kapcsolatos kritériumaink a „Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification” (A közbeszerzési szabályok megsértése – a szabálytalanságok típusai és a számszerűsítés alapjai) című dokumentumban találhatók (2). |
| --- | --- |

13.

A közbeszerzési hibák számszerűsítésével kapcsolatos kritériumaink a „Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification” (A közbeszerzési szabályok megsértése – a szabálytalanságok típusai és a számszerűsítés alapjai) című dokumentumban találhatók (2).

| 14. | Számszerűsítési eljárásunk különbözhet attól, amelyet a Bizottság vagy a tagállamok használnak a közbeszerzési szabályok helytelen alkalmazásának szankcionálásáról hozott döntéseikhez. |
| --- | --- |

14.

Számszerűsítési eljárásunk különbözhet attól, amelyet a Bizottság vagy a tagállamok használnak a közbeszerzési szabályok helytelen alkalmazásának szankcionálásáról hozott döntéseikhez.

Becsült hibaszint

| 15. | A hibaszint becsléséhez a legvalószínűbb hibaarányt (MLE) használjuk. Az egyes TPK-fejezetekre és a költségvetési kiadások egészére nézve elkészítjük ezt a becslést. A számítás során csak számszerűsített hibákat veszünk figyelembe. Az MLE százalékos értéke az alapsokaságban található hibák előfordulási valószínűségének statisztikai becslése. Hibának minősül például a vonatkozó szabályok, előírások, valamint szerződéses és támogatási feltételek számszerűsíthető megsértése. Becslést adunk arra nézve is, hogy mekkora az alsó hibahatár (LEL) és a felső hibahatár (UEL) (lásd: alábbi illusztráció). |
| --- | --- |

15.

A hibaszint becsléséhez a legvalószínűbb hibaarányt (MLE) használjuk. Az egyes TPK-fejezetekre és a költségvetési kiadások egészére nézve elkészítjük ezt a becslést. A számítás során csak számszerűsített hibákat veszünk figyelembe. Az MLE százalékos értéke az alapsokaságban található hibák előfordulási valószínűségének statisztikai becslése. Hibának minősül például a vonatkozó szabályok, előírások, valamint szerződéses és támogatási feltételek számszerűsíthető megsértése. Becslést adunk arra nézve is, hogy mekkora az alsó hibahatár (LEL) és a felső hibahatár (UEL) (lásd: alábbi illusztráció).

Image

| 16. | A görbe alatt árnyékolással jelölt terület százalékos értéke azt mutatja, hogy az alapsokaság hibaszintje milyen valószínűséggel esik az alsó és a felső hibahatár közé. |
| --- | --- |

16.

A görbe alatt árnyékolással jelölt terület százalékos értéke azt mutatja, hogy az alapsokaság hibaszintje milyen valószínűséggel esik az alsó és a felső hibahatár közé.

| 17. | Munkánk megtervezése során 2 %-os lényegességi küszöbbel számolunk. A lényegességi küszöb szolgál iránymutatásul ellenőrzési véleményünk kialakításához. Véleményünk kialakításakor figyelembe vesszük a hibák jellegét, összegét és összefüggéseit. |
| --- | --- |

17.

Munkánk megtervezése során 2 %-os lényegességi küszöbbel számolunk. A lényegességi küszöb szolgál iránymutatásul ellenőrzési véleményünk kialakításához. Véleményünk kialakításakor figyelembe vesszük a hibák jellegét, összegét és összefüggéseit.

A rendszerek vizsgálata és az eredmények bemutatása

| 18. | A Bizottság, más uniós intézmények és szervek, a tagállami hatóságok, a kedvezményezett országok, illetve régiók rendszereket alakítanak ki. Ezeket a rendszereket használják a költségvetési kockázatok kezelésére, beleértve a tranzakciók szabályszerűségét érintő kockázatokat is. A rendszerek vizsgálata különösen hasznos eszköz az azok javítására vonatkozó ajánlások megfogalmazása szempontjából. |
| --- | --- |

18.

A Bizottság, más uniós intézmények és szervek, a tagállami hatóságok, a kedvezményezett országok, illetve régiók rendszereket alakítanak ki. Ezeket a rendszereket használják a költségvetési kockázatok kezelésére, beleértve a tranzakciók szabályszerűségét érintő kockázatokat is. A rendszerek vizsgálata különösen hasznos eszköz az azok javítására vonatkozó ajánlások megfogalmazása szempontjából.

| 19. | Az egyes TPK-fejezetekhez, a bevételeket is beleértve, számos egyedi rendszer kapcsolódik. Minden évben mintavétellel választjuk ki a megvizsgálandó rendszereket. Az eredményeket jobbítási ajánlásokkal együtt mutatjuk be. |
| --- | --- |

19.

Az egyes TPK-fejezetekhez, a bevételeket is beleértve, számos egyedi rendszer kapcsolódik. Minden évben mintavétellel választjuk ki a megvizsgálandó rendszereket. Az eredményeket jobbítási ajánlásokkal együtt mutatjuk be.

Véleményalkotás a megbízhatósági nyilatkozat keretében

| 20. | Az Európai Unió konszolidált beszámolója alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségéről adott számvevőszéki vélemény a 4–9. fejezetében leírt ellenőrzési munkánkon alapul. Véleményünket a megbízhatósági nyilatkozat tartalmazza. Véleményünk kialakítása során figyelembe vesszük, hogy a hibák általános érvényűek-e. Munkánk alapján képesek vagyunk megalapozott véleményt kialakítani arról, hogy a sokaságon belüli hibák meghaladják-e a lényegességi küszöböt vagy az alatt maradnak. Legjobb becslésünk szerint a 2015-ös összes kiadás hibaszintje 3,8 %. Több mint 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy az ellenőrzött sokaságban a hibaszint lényeges. A különböző TPK-fejezeteket eltérő becsült hibaszint jellemzi, az 5–9. fejezetben leírtak szerint. Értékelésünk szerint a hibák általános érvényűek, azaz a kiadási területek többségét érintik. |
| --- | --- |

20.

Az Európai Unió konszolidált beszámolója alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségéről adott számvevőszéki vélemény a 4–9. fejezetében leírt ellenőrzési munkánkon alapul. Véleményünket a megbízhatósági nyilatkozat tartalmazza. Véleményünk kialakítása során figyelembe vesszük, hogy a hibák általános érvényűek-e. Munkánk alapján képesek vagyunk megalapozott véleményt kialakítani arról, hogy a sokaságon belüli hibák meghaladják-e a lényegességi küszöböt vagy az alatt maradnak. Legjobb becslésünk szerint a 2015-ös összes kiadás hibaszintje 3,8 %. Több mint 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy az ellenőrzött sokaságban a hibaszint lényeges. A különböző TPK-fejezeteket eltérő becsült hibaszint jellemzi, az 5–9. fejezetben leírtak szerint. Értékelésünk szerint a hibák általános érvényűek, azaz a kiadási területek többségét érintik.

Csalás gyanúja

| 21. | Ha okunk van gyanítani, hogy csalás történt, ezt jelentjük az Unió csalás elleni hivatalának, az OLAF-nak. Az OLAF feladata a kapcsolódó nyomozások lefolytatása. Évente több esetről teszünk jelentést az OLAF-nak. |
| --- | --- |

21.

Ha okunk van gyanítani, hogy csalás történt, ezt jelentjük az Unió csalás elleni hivatalának, az OLAF-nak. Az OLAF feladata a kapcsolódó nyomozások lefolytatása. Évente több esetről teszünk jelentést az OLAF-nak.

3. RÉSZ – A beszámoló megbízhatóságára, illetve a tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó ellenőrzési vélemények közötti összefüggés

| 22. | A Számvevőszék:






  a) | ellenőrzési véleményt adott az Európai Unió konszolidált beszámolójáról a lezárult pénzügyi évre nézve; |
| --- | --- | --- |

22.

A Számvevőszék:

a)

ellenőrzési véleményt adott az Európai Unió konszolidált beszámolójáról a lezárult pénzügyi évre nézve;

| b) | ellenőrzési véleményeket adott az e beszámoló alapjául szolgáló bevételek és kifizetések szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

b)

ellenőrzési véleményeket adott az e beszámoló alapjául szolgáló bevételek és kifizetések szabályszerűségéről.

| 23. | Ellenőrzéseinket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végezzük, és véleményeinket ezeknek megfelelően alakítjuk ki.
  Ezek a standardok arra a helyzetre nézve is rendelkeznek, amikor ellenőrök a beszámoló megbízhatóságáról és a mögöttes tranzakciók szabályszerűségéről adnak ki ellenőrzési véleményt: a standardok értelmében a tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó módosított vélemény a beszámoló megbízhatóságára nézve önmagában még nem eredményez módosított véleményt. Az általunk véleményezett pénzügyi kimutatások elismerik, hogy lényeges probléma áll fenn az uniós költségvetésre terhelt költségekre vonatkozó szabályok megsértésével kapcsolatban. Ennek megfelelően úgy döntöttünk, hogy a szabályszerűséget befolyásoló lényeges hibaszint önmagában még nem ok arra, hogy módosítsunk a beszámoló megbízhatóságáról adott külön véleményünkön. |
| --- | --- |

23.

Ellenőrzéseinket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végezzük, és véleményeinket ezeknek megfelelően alakítjuk ki.

Ezek a standardok arra a helyzetre nézve is rendelkeznek, amikor ellenőrök a beszámoló megbízhatóságáról és a mögöttes tranzakciók szabályszerűségéről adnak ki ellenőrzési véleményt: a standardok értelmében a tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó módosított vélemény a beszámoló megbízhatóságára nézve önmagában még nem eredményez módosított véleményt. Az általunk véleményezett pénzügyi kimutatások elismerik, hogy lényeges probléma áll fenn az uniós költségvetésre terhelt költségekre vonatkozó szabályok megsértésével kapcsolatban. Ennek megfelelően úgy döntöttünk, hogy a szabályszerűséget befolyásoló lényeges hibaszint önmagában még nem ok arra, hogy módosítsunk a beszámoló megbízhatóságáról adott külön véleményünkön.

---

(1)  Lásd még: 6.30–6.35. bekezdés és „Az uniós kohéziós kiadások terén nagyobb erőfeszítés lenne szükséges a közbeszerzési problémák kezelésére” című 10/2015. sz. különjelentés.

(2)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

1.2. MELLÉKLET

AZ USA ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MÓDSZERE A HELYTELEN ÉS SZABÁLYTALAN KIFIZETÉSEK VIZSGÁLATÁRA ÉS AZ EZEKRŐL VALÓ BESZÁMOLÁSRA

| 1. | Egy amerikai kongresszusi határozat előírja, hogy minden kormányszervnek megfelelő mértékben vizsgálnia kell saját kifizetéseit, hogy statisztikailag érvényes becslést számítson az azon programokon belüli helytelen kifizetések éves összegére nézve, ahol a kockázatelemzés arra utal, hogy az ilyen kifizetések valószínűleg meghaladják a teljes kifizetett összeg 1,5 %-át (1). A kormányszerveknek az eredményeket mind extrapolált teljes összegként, mind a folyósított kifizetések százalékos értékeként közzé kell tenniük. A kormányszervek ellenőreinek (2) be kell számolniuk arról, hogy ezeknek a számadatoknak a kiszámítási és közzétételi folyamata megfelel-e a vonatkozó kongresszusi határozatnak (3). |
| --- | --- |

1.

Egy amerikai kongresszusi határozat előírja, hogy minden kormányszervnek megfelelő mértékben vizsgálnia kell saját kifizetéseit, hogy statisztikailag érvényes becslést számítson az azon programokon belüli helytelen kifizetések éves összegére nézve, ahol a kockázatelemzés arra utal, hogy az ilyen kifizetések valószínűleg meghaladják a teljes kifizetett összeg 1,5 %-át (1). A kormányszerveknek az eredményeket mind extrapolált teljes összegként, mind a folyósított kifizetések százalékos értékeként közzé kell tenniük. A kormányszervek ellenőreinek (2) be kell számolniuk arról, hogy ezeknek a számadatoknak a kiszámítási és közzétételi folyamata megfelel-e a vonatkozó kongresszusi határozatnak (3).

| 2. | Az USA-ban (mint a szabálytalan kifizetéseknél az Unióban is) annak definíciója, hogy mi a helytelen, attól az alapszabályzattól függ, amely alapján a kifizetés történt. Az USA rendszerében a helytelen kifizetésre használt általános definíció (4) közel van az ezen éves jelentés 1. fejezetében tárgyalt szabálytalan kifizetések definíciójához. Az alábbi táblázat ismerteti a kiadások vizsgálatára és az ezekről való beszámolásra vonatkozó amerikai és uniós módszer közötti hasonlóságokat és különbségeket. |
| --- | --- |

2.

Az USA-ban (mint a szabálytalan kifizetéseknél az Unióban is) annak definíciója, hogy mi a helytelen, attól az alapszabályzattól függ, amely alapján a kifizetés történt. Az USA rendszerében a helytelen kifizetésre használt általános definíció (4) közel van az ezen éves jelentés 1. fejezetében tárgyalt szabálytalan kifizetések definíciójához. Az alábbi táblázat ismerteti a kiadások vizsgálatára és az ezekről való beszámolásra vonatkozó amerikai és uniós módszer közötti hasonlóságokat és különbségeket.

| 3. | A helytelen kifizetések teljes összege az USA-ban a közpénzkiadások széles és változatos körét fedi le, a szociális ellátástól a védelmi kiadásokig. Azok a kiadási területek, amelyek az uniós költségvetésben dominánsak (mezőgazdaság, infrastruktúra) viszonylag kis részét képezik az USA szövetségi költségvetésének. A hibatípusok megoszlásából néhány jól látható különbség adódik a felmerülő hibák mintázatában. A kiegészítő feltételek (mint például a szabályos közbeszerzés és az állami támogatással kapcsolatos ügyek, melyek az egységes piac biztosításának uniós szakpolitikai prioritásából erednek) megszegései nagyobb hatással vannak az általunk becsült hibaszintre, mint az USA-ban a helytelen kifizetések összegére. Az alulfizetések az USA-ban az összes kifizetés jelentős részét teszik ki, nálunk viszont nem. A dokumentálási hibák szintén nagyobb hatással vannak a számadatokra az USA-ban, mint nálunk a becsült hibaszintre. |
| --- | --- |

3.

A helytelen kifizetések teljes összege az USA-ban a közpénzkiadások széles és változatos körét fedi le, a szociális ellátástól a védelmi kiadásokig. Azok a kiadási területek, amelyek az uniós költségvetésben dominánsak (mezőgazdaság, infrastruktúra) viszonylag kis részét képezik az USA szövetségi költségvetésének. A hibatípusok megoszlásából néhány jól látható különbség adódik a felmerülő hibák mintázatában. A kiegészítő feltételek (mint például a szabályos közbeszerzés és az állami támogatással kapcsolatos ügyek, melyek az egységes piac biztosításának uniós szakpolitikai prioritásából erednek) megszegései nagyobb hatással vannak az általunk becsült hibaszintre, mint az USA-ban a helytelen kifizetések összegére. Az alulfizetések az USA-ban az összes kifizetés jelentős részét teszik ki, nálunk viszont nem. A dokumentálási hibák szintén nagyobb hatással vannak a számadatokra az USA-ban, mint nálunk a becsült hibaszintre.

| 4. | A helytelen kifizetések becslésének elkészítésekor az amerikai kormányszervek nem hagyatkozhatnak „a helytelen kifizetések becslésének egyetlen forrásaként a kifizetések kedvezményezettjeinek önbevallására” (5), és a helytelen kifizetések összegét sem csökkenthetik a visszafizetések hatásának beszámításával. Mint az 1.42–1.43. bekezdésben írtuk, az ellenőrzésünk előtt végrehajtott korrekciós intézkedések nálunk csökkentik a becsült hibát. |
| --- | --- |

4.

A helytelen kifizetések becslésének elkészítésekor az amerikai kormányszervek nem hagyatkozhatnak „a helytelen kifizetések becslésének egyetlen forrásaként a kifizetések kedvezményezettjeinek önbevallására” (5), és a helytelen kifizetések összegét sem csökkenthetik a visszafizetések hatásának beszámításával. Mint az 1.42–1.43. bekezdésben írtuk, az ellenőrzésünk előtt végrehajtott korrekciós intézkedések nálunk csökkentik a becsült hibát.

| 5. | Az érintett kormányszervek tetemes erőforrásokat szánnak a kiválasztott kifizetések vizsgálatára. Például az USA Társadalombiztosítási Igazgatóságánál évente közel hatezer kifizetést vizsgálnak a helytelen kifizetések arányának kiszámításához, és közel évi kilencven fővel egyenértékű létszám foglalkozik a feladattal. Azok a hatóságok, amelyekkel megvitattuk ezt a témát, úgy vélték, hogy ennek az eljárásnak az eredményeként az érintett kormányszervek kiváló minőségű információkat kapnak a helytelen kifizetések mintázatáról, és gyakran képesek a hibakockázat kezelésére alkalmas intézkedéseket megtervezni és végrehajtani. |
| --- | --- |

5.

Az érintett kormányszervek tetemes erőforrásokat szánnak a kiválasztott kifizetések vizsgálatára. Például az USA Társadalombiztosítási Igazgatóságánál évente közel hatezer kifizetést vizsgálnak a helytelen kifizetések arányának kiszámításához, és közel évi kilencven fővel egyenértékű létszám foglalkozik a feladattal. Azok a hatóságok, amelyekkel megvitattuk ezt a témát, úgy vélték, hogy ennek az eljárásnak az eredményeként az érintett kormányszervek kiváló minőségű információkat kapnak a helytelen kifizetések mintázatáról, és gyakran képesek a hibakockázat kezelésére alkalmas intézkedéseket megtervezni és végrehajtani.

| 6. | A 2015-re kimutatott helytelen kifizetések összege 136,7 milliárd USD (123,2 milliárd euró (6)) volt, ami a szövetségi kormány kiadásainak 4,4 %-ával egyenlő (7). Sok különbség van az érintett kiadások jellegében és a hiba konkrét definícióiban. A legfontosabb különbség az, hogy az USA-ban az alapokat kezelő szerveknek el kell készíteniük saját, statisztikailag érvényes becslésüket a hibaszintről. |
| --- | --- |

6.

A 2015-re kimutatott helytelen kifizetések összege 136,7 milliárd USD (123,2 milliárd euró (6)) volt, ami a szövetségi kormány kiadásainak 4,4 %-ával egyenlő (7). Sok különbség van az érintett kiadások jellegében és a hiba konkrét definícióiban. A legfontosabb különbség az, hogy az USA-ban az alapokat kezelő szerveknek el kell készíteniük saját, statisztikailag érvényes becslésüket a hibaszintről.

Különbségek és hasonlóságok az USA és a Számvevőszék által a költségvetési kiadások hibaszintjének becslésére használt modellekben

| | | Az USA szövetségi kormányzata | Európai Számvevőszék |
| --- | --- | --- | --- |
| A becsült hibaszint kiszámításának felelőssége | Az alapok kezelőinek kell megadniuk a hibaszint statisztikai becslését | | |
| Külső ellenőrök számítják ki a hibaszint statisztikai becslését | | |
| Lefedettség | A mintavétel a költségvetés összes kifizetéséből történik | | |
| A mintavétel csak az alapok kezelői által kockázatosnak tartott programok kiadásaiból történik | | |
| Főbb hibák | Helytelen összeg kifizetése a kedvezményezetteknek | | |
| Kifizetés jogosulatlan kedvezményezetteknek | | |
| Kifizetés jogosulatlan árukra vagy szolgáltatásokra | | |
| Kifizetés nem teljesített áruszállításra vagy szolgáltatásra | | |
| Kettős kifizetés | | |
| Dokumentumokkal nem vagy nem kellően alátámasztott kifizetés | | |
| A hibaszámítás alapja | Statisztikai módszerekkel kiválasztott műveletminta tesztelése | | |
| Az alapok kezelői által végrehajtott utólagos korrekciós intézkedések csökkenthetik a becsült hibaszintet | | |
| A becsült hibaszint bemutatása | Pénzösszegként bemutatott extrapolált hiba | | |
| Százalékos értékként bemutatott extrapolált hiba | | |
| Eredmények | Átlagos szint, 2012–2015 | 4,1  % | 4,3  % |
| 2015-ös szint | 4,4  % | 3,8  % |

Az USA szövetségi kormányzata

Európai Számvevőszék

A becsült hibaszint kiszámításának felelőssége

Az alapok kezelőinek kell megadniuk a hibaszint statisztikai becslését

Image

Image

Külső ellenőrök számítják ki a hibaszint statisztikai becslését

Image

Image

Lefedettség

A mintavétel a költségvetés összes kifizetéséből történik

Image

Image

A mintavétel csak az alapok kezelői által kockázatosnak tartott programok kiadásaiból történik

Image

Image

Főbb hibák

Helytelen összeg kifizetése a kedvezményezetteknek

Image

Image

Kifizetés jogosulatlan kedvezményezetteknek

Image

Image

Kifizetés jogosulatlan árukra vagy szolgáltatásokra

Image

Image

Kifizetés nem teljesített áruszállításra vagy szolgáltatásra

Image

Image

Kettős kifizetés

Image

Image

Dokumentumokkal nem vagy nem kellően alátámasztott kifizetés

Image

Image

A hibaszámítás alapja

Statisztikai módszerekkel kiválasztott műveletminta tesztelése

Image

Image

Az alapok kezelői által végrehajtott utólagos korrekciós intézkedések csökkenthetik a becsült hibaszintet

Image

Image

A becsült hibaszint bemutatása

Pénzösszegként bemutatott extrapolált hiba

Image

Image

Százalékos értékként bemutatott extrapolált hiba

Image

Image

Eredmények

Átlagos szint, 2012–2015

4,1  %

4,3  %

2015-ös szint

4,4  %

3,8  %

---

(1)  A kormányszervek saját maguk végzik el a kockázatelemzést. Egyes kiadási programoknál a helytelen kifizetések szintjének becslése automatikus, és az 1,5 %-os küszöb csökkenthető.

(2)  A legtöbb kormányszervnél a vezető ellenőr, egyébként a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal.

(3)  Jelenleg a helytelen kifizetések kiküszöbölésének és visszafizettetésének javításáról szóló 2012. évi törvény (IPERIA). Egyes kormányszervek a helytelen kifizetésekről 2003-ban kezdtek el beszámolni a helytelen kifizetésekre vonatkozó információkról szóló 2002. évi törvény (IPIA) előírásainak megfelelően. Lásd még: paymentaccuracy.gov.

(4)  Appendix C to Circular No. A-123 (Az A-123. sz. körlevél C. függeléke): Requirements for Effective Estimation and Remediation of Improper Payments (Helytelen kifizetések eredményes felbecsülésének és csökkentésének követelményei).

(5)  Az Európai Bizottság nagymértékben az ágazati jogszabályok értelmében létrehozott szervezetek és hatóságok, illetve egyéb szervezetek által bejelentett adatokra hagyatkozik (1.35. bekezdés).

(6)  2015-ös átlagárfolyam: 1 euró = 1,1095 USD.

(7)  Az USA szövetségi kormányzatának 2015-ös pénzügyi jelentése.

1.3. MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZÉSI MINTÁKBAN FELTÁRT HIBÁK GYAKORISÁGA 2015-BEN

| Tagállam (megosztott irányítás) | 1b. TPK-fejezet. Kohézió | 2. TPK-fejezet. Természeti erőforrások | Megosztott irányítás A TPK 1b. fejezete: Kohézió, és 2. fejezete: Természeti erőforrások (összesen) |
| --- | --- | --- | --- |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), Kohéziós Alap (KA) és Európai Szociális Alap (ESZA) | Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások | Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat |
| Tranzakciók száma | Hibát tartalmazó tranzakciók száma | Az ilyen hibát tartalmazó tranzakciók száma: | Tranzakciók száma | Hibát tartalmazó tranzakciók száma | Az ilyen hibát tartalmazó tranzakciók száma: | Tranzakciók száma | Hibát tartalmazó tranzakciók száma | Az ilyen hibát tartalmazó tranzakciók száma: | Tranzakciók száma | Hibát tartalmazó tranzakciók száma | Az ilyen hibát tartalmazó tranzakciók száma: |
| Csak OCI/NQE | Számszerűsíthető hibák | < 20 % | 20–80 % | 80–100 % | Csak OCI/NQE | Számszerűsíthető hibák | < 20 % | 20–80 % | 80–100 % | Csak OCI/NQE | Számszerűsíthető hibák | < 20 % | 20–80 % | 80–100 % | Csak OCI/NQE | Számszerűsíthető hibák | < 20 % | 20–80 % | 80–100 % |
| BE | Belgium | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 |
| BG | Bulgária | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| CZ | Cseh Köztársaság | 28 | 6 | 2 | 4 | 2 | 0 | 2 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 0 | 37 | 10 | 2 | 8 | 6 | 0 | 2 |
| DK | Dánia | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 |
| DE | Németország | 16 | 6 | 3 | 3 | 2 | 1 | 0 | 24 | 5 | 2 | 3 | 3 | 0 | 0 | 14 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 | 0 | 54 | 14 | 5 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| IE | Írország | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EL | Görögország | 17 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 0 | 1 | 30 | 5 | 2 | 3 | 2 | 0 | 1 |
| ES | Spanyolország | 17 | 7 | 5 | 2 | 0 | 2 | 0 | 20 | 5 | 0 | 5 | 4 | 0 | 1 | 21 | 8 | 3 | 5 | 3 | 2 | 0 | 58 | 20 | 8 | 12 | 7 | 4 | 1 |
| FR | Franciaország | 8 | 3 | 0 | 3 | 2 | 0 | 1 | 32 | 10 | 1 | 9 | 7 | 2 | 0 | 14 | 11 | 8 | 3 | 2 | 1 | 0 | 54 | 24 | 9 | 15 | 11 | 3 | 1 |
| IT | Olaszország | 25 | 9 | 5 | 4 | 1 | 2 | 1 | 20 | 8 | 1 | 7 | 5 | 2 | 0 | 22 | 13 | 7 | 6 | 4 | 1 | 1 | 67 | 30 | 13 | 17 | 10 | 5 | 2 |
| CY | Ciprus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 |
| LV | Lettország | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| LT | Litvánia | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| HU | Magyarország | 17 | 6 | 2 | 4 | 1 | 3 | 0 | 8 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 5 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 30 | 10 | 2 | 8 | 5 | 3 | 0 |
| NL | Hollandia | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| AT | Ausztria | 8 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| PL | Lengyelország | 41 | 16 | 11 | 5 | 1 | 2 | 2 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 22 | 4 | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | 71 | 20 | 14 | 6 | 2 | 2 | 2 |
| PT | Portugália | 12 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 7 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| RO | Románia | 4 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 8 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 11 | 3 | 0 | 3 | 0 | 2 | 1 | 23 | 7 | 1 | 6 | 2 | 3 | 1 |
| SI | Szlovénia | 8 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SK | Szlovák Köztársaság | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 5 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| SF | Finnország | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 5 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 0 | 9 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 |
| SE | Svédország | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| UK | Egyesült Királyság | 9 | 6 | 2 | 4 | 3 | 1 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 | 10 | 6 | 3 | 3 | 3 | 0 | 0 | 27 | 17 | 5 | 12 | 11 | 1 | 0 |
| Összesen | 223 | 72 | 39 | 33 | 14 | 13 | 6 | 180 | 52 | 5 | 47 | 42 | 4 | 1 | 172 | 67 | 29 | 38 | 26 | 8 | 4 | 575 | 191 | 73 | 118 | 82 | 25 | 11 |
| Figyelembe veszünk korrekciós intézkedéseket, ami hatással van a táblázatban szereplő egyes megállapításokra (lásd még: 1.42–1.43. bekezdés). Nem vizsgáljuk minden évben valamennyi tagállam, kedvezményezett állam, illetve régió tranzakcióit. 2015-ben Luxemburg, Málta, Horvátország és Észtország tekintetében egyetlen tranzakciót sem vizsgáltunk meg. A módszerünk nem úgy van kialakítva, hogy adatokat gyűjtsön a hibák sokaságon belüli gyakoriságáról. A hibák gyakoriságára vonatkozóan bemutatott adatok tehát nem az uniós finanszírozású tranzakciók vagy az egyes tagállamok hibagyakoriságát mutatják. A különböző tagállamokban vett mintákban talált relatív hibagyakoriság nem lehet irányadó a különböző tagállamok relatív hibaszintjére nézve. |

Tagállam (megosztott irányítás)

1b. TPK-fejezet. Kohézió

2. TPK-fejezet. Természeti erőforrások

Megosztott irányítás A TPK 1b. fejezete: Kohézió, és 2. fejezete: Természeti erőforrások (összesen)

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), Kohéziós Alap (KA) és Európai Szociális Alap (ESZA)

Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások

Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat

Tranzakciók száma

Hibát tartalmazó tranzakciók száma

Az ilyen hibát tartalmazó tranzakciók száma:

Tranzakciók száma

Hibát tartalmazó tranzakciók száma

Az ilyen hibát tartalmazó tranzakciók száma:

Tranzakciók száma

Hibát tartalmazó tranzakciók száma

Az ilyen hibát tartalmazó tranzakciók száma:

Tranzakciók száma

Hibát tartalmazó tranzakciók száma

Az ilyen hibát tartalmazó tranzakciók száma:

Csak OCI/NQE

Számszerűsíthető hibák

< 20 %

20–80 %

80–100 %

Csak OCI/NQE

Számszerűsíthető hibák

< 20 %

20–80 %

80–100 %

Csak OCI/NQE

Számszerűsíthető hibák

< 20 %

20–80 %

80–100 %

Csak OCI/NQE

Számszerűsíthető hibák

< 20 %

20–80 %

80–100 %

BE

Belgium

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

2

0

2

1

1

0

5

2

0

2

1

1

0

BG

Bulgária

9

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

5

0

0

0

0

0

0

18

2

0

2

2

0

0

CZ

Cseh Köztársaság

28

6

2

4

2

0

2

4

0

0

0

0

0

0

5

4

0

4

4

0

0

37

10

2

8

6

0

2

DK

Dánia

0

0

0

0

0

0

0

8

5

0

5

5

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

5

0

5

5

0

0

DE

Németország

16

6

3

3

2

1

0

24

5

2

3

3

0

0

14

3

0

3

2

1

0

54

14

5

9

7

2

0

IE

Írország

0

0

0

0

0

0

0

8

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

0

0

0

0

0

0

EL

Görögország

17

2

2

0

0

0

0

8

1

0

1

1

0

0

5

2

0

2

1

0

1

30

5

2

3

2

0

1

ES

Spanyolország

17

7

5

2

0

2

0

20

5

0

5

4

0

1

21

8

3

5

3

2

0

58

20

8

12

7

4

1

FR

Franciaország

8

3

0

3

2

0

1

32

10

1

9

7

2

0

14

11

8

3

2

1

0

54

24

9

15

11

3

1

IT

Olaszország

25

9

5

4

1

2

1

20

8

1

7

5

2

0

22

13

7

6

4

1

1

67

30

13

17

10

5

2

CY

Ciprus

0

0

0

0

0

0

0

4

3

0

3

3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

3

0

3

3

0

0

LV

Lettország

4

1

0

1

1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

1

0

1

1

0

0

LT

Litvánia

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

3

3

0

0

0

0

5

3

3

0

0

0

0

HU

Magyarország

17

6

2

4

1

3

0

8

3

0

3

3

0

0

5

1

0

1

1

0

0

30

10

2

8

5

3

0

NL

Hollandia

0

0

0

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

AT

Ausztria

8

2

1

1

0

1

0

0

0

0

0

0

0

0

10

0

0

0

0

0

0

18

2

1

1

0

1

0

PL

Lengyelország

41

16

11

5

1

2

2

8

0

0

0

0

0

0

22

4

3

1

1

0

0

71

20

14

6

2

2

2

PT

Portugália

12

5

5

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

2

2

0

0

0

0

20

7

7

0

0

0

0

RO

Románia

4

2

0

2

1

1

0

8

2

1

1

1

0

0

11

3

0

3

0

2

1

23

7

1

6

2

3

1

SI

Szlovénia

8

1

1

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

12

1

1

0

0

0

0

SK

Szlovák Köztársaság

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

1

0

1

0

0

1

5

1

0

1

0

0

1

SF

Finnország

0

0

0

0

0

0

0

4

1

0

1

1

0

0

5

4

0

4

4

0

0

9

5

0

5

5

0

0

SE

Svédország

0

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

UK

Egyesült Királyság

9

6

2

4

3

1

0

8

5

0

5

5

0

0

10

6

3

3

3

0

0

27

17

5

12

11

1

0

Összesen

223

72

39

33

14

13

6

180

52

5

47

42

4

1

172

67

29

38

26

8

4

575

191

73

118

82

25

11

Figyelembe veszünk korrekciós intézkedéseket, ami hatással van a táblázatban szereplő egyes megállapításokra (lásd még: 1.42–1.43. bekezdés). Nem vizsgáljuk minden évben valamennyi tagállam, kedvezményezett állam, illetve régió tranzakcióit. 2015-ben Luxemburg, Málta, Horvátország és Észtország tekintetében egyetlen tranzakciót sem vizsgáltunk meg. A módszerünk nem úgy van kialakítva, hogy adatokat gyűjtsön a hibák sokaságon belüli gyakoriságáról. A hibák gyakoriságára vonatkozóan bemutatott adatok tehát nem az uniós finanszírozású tranzakciók vagy az egyes tagállamok hibagyakoriságát mutatják. A különböző tagállamokban vett mintákban talált relatív hibagyakoriság nem lehet irányadó a különböző tagállamok relatív hibaszintjére nézve.

| Európai Bizottság Főigazgatóság Más intézmények és szervek (összes irányítástípus) | Összes vizsgált tranzakció száma | Egy vagy több hibát tartalmazó tranzakciók száma | Az ilyen hibát tartalmazó tranzakciók száma: |
| --- | --- | --- | --- |
| Egyéb szabályszerűségi problémák és nem számszerűsíthető hibák | Számszerűsíthető hibák | Számszerűsíthető hibák < 20 % | Számszerűsíthető hibák 20–80 % | Számszerűsíthető hibák 80–100 % |
| Európai Bizottság: | | | | | | | |
| AGRI | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság | 344 | 116 | 31 | 85 | 68 | 12 | 5 |
| DEVCO | A Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága | 49 | 14 | 5 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| HOME | Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság | 8 | 4 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| JUST | Jogérvényesülési és Fogyasztópolitikai Főigazgatóság | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SANTE | Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| EACEA | Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 7 | 5 | 1 | 4 | 3 | 0 | 1 |
| EMPL | A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága | 82 | 30 | 16 | 14 | 8 | 5 | 1 |
| JRC | Közös Kutatóközpont | 3 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| NEAR | Az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága | 46 | 13 | 2 | 11 | 8 | 3 | 0 |
| PMO | Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal | 71 | 7 | 3 | 4 | 1 | 1 | 2 |
| REGIO | Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság | 150 | 43 | 23 | 20 | 7 | 8 | 5 |
| ESTAT | Eurostat | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| DG CONNECT | A Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága | 20 | 9 | 2 | 7 | 4 | 2 | 1 |
| MOVE | Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság | 7 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| RTD | Kutatási és Innovációs Főigazgatóság | 55 | 35 | 15 | 20 | 14 | 5 | 1 |
| ENER | Energiaügyi Főigazgatóság | 11 | 7 | 5 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| GROW | Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság | 7 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EAC | Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság | 32 | 13 | 7 | 6 | 5 | 1 | 0 |
| ECFIN | Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| TAXUD | Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| COMM | Kommunikációs Főigazgatóság | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| FISMA | A Pénzügyi Stabilitás, a Pénzügyi Szolgáltatások és a Tőkepiaci Unió Főigazgatósága | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ENV | Környezetvédelmi Főigazgatóság | 7 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| MARE | Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság | 12 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ECHO | Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága | 36 | 7 | 1 | 6 | 6 | 0 | 0 |
| OP | Kiadóhivatal | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| DIGIT | Informatikai Főigazgatóság | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| HR | Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| OIB | Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal | 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| OIL | Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SJ | Jogi szolgálat | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| SCIC | Tolmácsolási Főigazgatóság | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Európai Bizottság összesen | 975 | 319 | 124 | 195 | 139 | 40 | 16 |
| Más intézmények és szervek | |
| Európai Parlament | 25 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Európai Külügyi Szolgálat | 25 | 9 | 7 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| Az Európai Unió Tanácsa | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Az Európai Unió Bírósága | 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Európai Számvevőszék | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Egyéb szervek | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Más intézmények és szervek összesen | 74 | 12 | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 |
| Összesen | 1 049 | 331 | 133 | 198 | 142 | 40 | 16 |

Európai Bizottság Főigazgatóság Más intézmények és szervek (összes irányítástípus)

Összes vizsgált tranzakció száma

Egy vagy több hibát tartalmazó tranzakciók száma

Az ilyen hibát tartalmazó tranzakciók száma:

Egyéb szabályszerűségi problémák és nem számszerűsíthető hibák

Számszerűsíthető hibák

Számszerűsíthető hibák < 20 %

Számszerűsíthető hibák 20–80 %

Számszerűsíthető hibák 80–100 %

Európai Bizottság:

AGRI

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

344

116

31

85

68

12

5

DEVCO

A Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága

49

14

5

9

7

2

0

HOME

Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság

8

4

2

2

2

0

0

JUST

Jogérvényesülési és Fogyasztópolitikai Főigazgatóság

1

0

0

0

0

0

0

SANTE

Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság

2

1

0

1

0

1

0

EACEA

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

7

5

1

4

3

0

1

EMPL

A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága

82

30

16

14

8

5

1

JRC

Közös Kutatóközpont

3

2

2

0

0

0

0

NEAR

Az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága

46

13

2

11

8

3

0

PMO

Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal

71

7

3

4

1

1

2

REGIO

Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság

150

43

23

20

7

8

5

ESTAT

Eurostat

1

0

0

0

0

0

0

DG CONNECT

A Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága

20

9

2

7

4

2

1

MOVE

Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság

7

1

1

0

0

0

0

RTD

Kutatási és Innovációs Főigazgatóság

55

35

15

20

14

5

1

ENER

Energiaügyi Főigazgatóság

11

7

5

2

2

0

0

GROW

Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság

7

1

1

0

0

0

0

EAC

Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság

32

13

7

6

5

1

0

ECFIN

Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság

2

1

0

1

1

0

0

TAXUD

Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

1

1

1

0

0

0

0

COMM

Kommunikációs Főigazgatóság

1

0

0

0

0

0

0

FISMA

A Pénzügyi Stabilitás, a Pénzügyi Szolgáltatások és a Tőkepiaci Unió Főigazgatósága

1

0

0

0

0

0

0

ENV

Környezetvédelmi Főigazgatóság

7

2

0

2

2

0

0

MARE

Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság

12

3

3

0

0

0

0

ECHO

Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága

36

7

1

6

6

0

0

OP

Kiadóhivatal

1

1

1

0

0

0

0

DIGIT

Informatikai Főigazgatóság

3

1

1

0

0

0

0

HR

Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság

5

0

0

0

0

0

0

OIB

Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal

6

1

1

0

0

0

0

OIL

Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal

2

0

0

0

0

0

0

SJ

Jogi szolgálat

1

1

0

1

1

0

0

SCIC

Tolmácsolási Főigazgatóság

1

0

0

0

0

0

0

Európai Bizottság összesen

975

319

124

195

139

40

16

Más intézmények és szervek

Európai Parlament

25

2

1

1

1

0

0

Európai Külügyi Szolgálat

25

9

7

2

2

0

0

Az Európai Unió Tanácsa

9

0

0

0

0

0

0

Az Európai Unió Bírósága

6

1

1

0

0

0

0

Európai Számvevőszék

3

0

0

0

0

0

0

Egyéb szervek

6

0

0

0

0

0

0

Más intézmények és szervek összesen

74

12

9

3

3

0

0

Összesen

1 049

331

133

198

142

40

16

---

2. FEJEZET

Költségvetési és pénzgazdálkodás

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 2.1–2.4. |
| --- | --- |

| Észrevételek | 2.5–2.38. |
| --- | --- |

| Nőtt a fennmaradó kötelezettségvállalások összege, és a jövőbeni kifizetési igények is tovább növekedtek | 2.5–2.10. |
| --- | --- |

| A 2015-ös kifizetési költségvetés eredeti összege nagyobb volt, mint a korábbi években... | 2.11. |
| --- | --- |

| ...a célhoz kötött bevételek és az átvitt előirányzatok alapján teljesített kifizetések miatt pedig a végső kifizetések meghaladták a TPK-ban rögzített felső határokat | 2.12–2.13. |
| --- | --- |

| A kohéziós költségnyilatkozatok összege csökkent | 2.14–2.15. |
| --- | --- |

| Továbbra is hosszú a kezdeti kötelezettségvállalás és a kiadás elfogadása közötti időszak | 2.16–2.18. |
| --- | --- |

| Jelentős az elmaradás az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) felhasználásában | 2.19–2.21. |
| --- | --- |

| A pénzügyi eszközök egyre nagyobb részét teszik ki a költségvetésnek... | 2.22–2.26. |
| --- | --- |

| ...és a mérlegnek... | 2.27–2.30. |
| --- | --- |

| ...és továbbra is viszonylag nagyok a megosztott irányítású pénzügyi eszközök felhasználatlan összegei | 2.31. |
| --- | --- |

| Rögzítették az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) első műveleteit... | 2.32–2.37. |
| --- | --- |

| ...az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) elindítása azonban késedelmes volt | 2.38. |
| --- | --- |

| Következtetések és ajánlások | 2.39–2.47. |
| --- | --- |

| A 2015. évre vonatkozó következtetések | 2.39–2.46. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 2.47. |
| --- | --- |

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 2.1. | Ez a fejezet áttekintést nyújt a 2015-ben a költségvetési és pénzgazdálkodással kapcsolatban felmerült és az uniós költségvetést és mérleget érintő főbb kérdésekről. Ezek a következők: a kiadások és a kötelezettségvállalások általános szintje, a költségvetési és pénzügyi beszámolók közötti kapcsolat, a pénzügyi eszközök, valamint a költségvetés és a többéves pénzügyi keret egymás közötti viszonya. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

2.1.

Ez a fejezet áttekintést nyújt a 2015-ben a költségvetési és pénzgazdálkodással kapcsolatban felmerült és az uniós költségvetést és mérleget érintő főbb kérdésekről. Ezek a következők: a kiadások és a kötelezettségvállalások általános szintje, a költségvetési és pénzügyi beszámolók közötti kapcsolat, a pénzügyi eszközök, valamint a költségvetés és a többéves pénzügyi keret egymás közötti viszonya.

| 2.2. | A többéves pénzügyi keret az Unió éves költségvetéseinek hétéves kerete. A többéves pénzügyi keret, amelyet tanácsi rendelet (1) határoz meg, éves szinten átfogó felső határértékeket rögzít a kifizetésekre és a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozóan. A jelenlegi többéves pénzügyi keret a 2014 és 2020 közötti hétéves időszakra (2) a kötelezettségvállalási előirányzatokat 1 083  milliárd euróban, a kifizetési előirányzatokat pedig 1 024  milliárd euróban maximalizálja. E többéves pénzügyi keret újdonsága, hogy a kifizetések felső határa (3) és a kötelezettségvállalások felső határa (4) alatti felhasználatlan összegek a további években automatikusan megnövelik a pénzügyi keret felső határértékeit. |
| --- | --- |

2.2.

A többéves pénzügyi keret az Unió éves költségvetéseinek hétéves kerete. A többéves pénzügyi keret, amelyet tanácsi rendelet (1) határoz meg, éves szinten átfogó felső határértékeket rögzít a kifizetésekre és a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozóan. A jelenlegi többéves pénzügyi keret a 2014 és 2020 közötti hétéves időszakra (2) a kötelezettségvállalási előirányzatokat 1 083  milliárd euróban, a kifizetési előirányzatokat pedig 1 024  milliárd euróban maximalizálja. E többéves pénzügyi keret újdonsága, hogy a kifizetések felső határa (3) és a kötelezettségvállalások felső határa (4) alatti felhasználatlan összegek a további években automatikusan megnövelik a pénzügyi keret felső határértékeit.

| 2.3. | A 2015-ös év volt a jelenlegi többéves pénzügyi keret második éve. Az operatív kiadások több mint háromnegyede a korábbi többéves pénzügyi keret szabályai szerint működő programokra irányult (a mezőgazdasági termelőknek 2014-re kifizetett támogatások, kifizetési kérelmek megtérítése a 2007–2013-as időszak operatív programjaihoz kapcsolódó kohéziós projektek és a 2007-ben indult hetedik keretprogram kutatási projektjei esetében). Az új többéves pénzügyi keretben a Bizottság 9,6  milliárd eurót költött az új kohéziós operatív programok előfinanszírozási kifizetéseire. |
| --- | --- |

2.3.

A 2015-ös év volt a jelenlegi többéves pénzügyi keret második éve. Az operatív kiadások több mint háromnegyede a korábbi többéves pénzügyi keret szabályai szerint működő programokra irányult (a mezőgazdasági termelőknek 2014-re kifizetett támogatások, kifizetési kérelmek megtérítése a 2007–2013-as időszak operatív programjaihoz kapcsolódó kohéziós projektek és a 2007-ben indult hetedik keretprogram kutatási projektjei esetében). Az új többéves pénzügyi keretben a Bizottság 9,6  milliárd eurót költött az új kohéziós operatív programok előfinanszírozási kifizetéseire.

| 2.4. | Az Unió általános költségvetése nem önmagában biztosítja az uniós tagsággal járó előnyök (pl. az egységes piachoz való hozzáférés) nagy részét, és nem is maga tartja nyilván ennek összes költségét (pl. társfinanszírozás és a megosztott irányítás alatt működő kiadások biztosítása). Amint megjegyeztük (5), több olyan, uniós szakpolitikákat támogató pénzügyi mechanizmus is van, amelyek finanszírozása nem közvetlenül az uniós költségvetésből történik, és amelyek nem is jelennek meg az Unió mérlegében. Ezek többek között: az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz, az Európai Stabilitási Mechanizmus, az egységes szanálási mechanizmus és az Európai Beruházási Bank (6) (EBB), valamint a hozzá kapcsolódó Európai Beruházási Alap (EBA). Ezek közül néhányra nem terjed ki számvevői munkánk, ezért ez a fejezet sem foglalkozik mindegyikükkel. Más mechanizmusok csak részben szerepelnek az Unió mérlegében, ilyenek például a forrásokat ötvöző uniós eszközök (7) és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) (lásd: 2.32–2.37. bekezdés). Az egyik mechanizmust, az Európai Fejlesztési Alapot (8) külön ellenőrizzük, és ennek költségvetési és pénzgazdálkodására vonatkozó észrevételeink külön éves jelentés tárgyát képezik (9). |
| --- | --- |

2.4.

Az Unió általános költségvetése nem önmagában biztosítja az uniós tagsággal járó előnyök (pl. az egységes piachoz való hozzáférés) nagy részét, és nem is maga tartja nyilván ennek összes költségét (pl. társfinanszírozás és a megosztott irányítás alatt működő kiadások biztosítása). Amint megjegyeztük (5), több olyan, uniós szakpolitikákat támogató pénzügyi mechanizmus is van, amelyek finanszírozása nem közvetlenül az uniós költségvetésből történik, és amelyek nem is jelennek meg az Unió mérlegében. Ezek többek között: az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz, az Európai Stabilitási Mechanizmus, az egységes szanálási mechanizmus és az Európai Beruházási Bank (6) (EBB), valamint a hozzá kapcsolódó Európai Beruházási Alap (EBA). Ezek közül néhányra nem terjed ki számvevői munkánk, ezért ez a fejezet sem foglalkozik mindegyikükkel. Más mechanizmusok csak részben szerepelnek az Unió mérlegében, ilyenek például a forrásokat ötvöző uniós eszközök (7) és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) (lásd: 2.32–2.37. bekezdés). Az egyik mechanizmust, az Európai Fejlesztési Alapot (8) külön ellenőrizzük, és ennek költségvetési és pénzgazdálkodására vonatkozó észrevételeink külön éves jelentés tárgyát képezik (9).

ÉSZREVÉTELEK

Nőtt a fennmaradó kötelezettségvállalások összege, és a jövőbeni kifizetési igények is tovább növekedtek

A Bizottság 2015-ben több kötelezettségvállalást tett, mint korábban bármikor

| 2.5. | A Bizottság összesen 177,2  milliárd euró összegű költségvetési kötelezettségvállalást tett, ez az összes rendelkezésre álló szint 97,7  %-ának felel meg. A költségvetés különböző területein különböző a „kötelezettségvállalások” alapja (lásd:
  2.1. ábra
  ). |
| --- | --- |

2.5.

A Bizottság összesen 177,2  milliárd euró összegű költségvetési kötelezettségvállalást tett, ez az összes rendelkezésre álló szint 97,7  %-ának felel meg. A költségvetés különböző területein különböző a „kötelezettségvállalások” alapja (lásd:
  2.1. ábra
  ).

2.1. ábra –   Kötelezettségvállalások

Költségvetési kötelezettségvállalások szükségesek számos, az Unió és egyének, vállalatok, szervezetek, intézmények, ügynökségek vagy kormányzatok között kötött szerződés, határozat vagy megállapodás esetében. Például:

A TPK fejezetei

| A TPK fejezetei | A kötelezettségvállalás jellemző alapja | Teljes 2015-ös kötelezettségvállalás



  (milliárd euró) |
| --- | --- | --- |
| 1a. fejezet. Versenyképesség | Kutatókkal és kutatóintézetekkel, űrprogramokat kezelő szervezetekkel, illetve az ERASMUS programokat kezelő tagállami hivatalokkal kötött szerződések. | 18,9 |
| 1b. fejezet. Kohézió | Az egyes tagállamokban a TPK-ban tervezett kohéziós kiadások éves részletei. | 69,5 |
| 2. fejezet. Természeti erőforrások | A mezőgazdasági termelőkkel és az agráripari ágazattal kötött olyan megállapodások, amelyek egy évnél hosszabb időszakra írnak elő feltételeket a vidékfejlesztés területére. Harmadik országokkal kötött, a halászati jogokat biztosító halászati megállapodások. | 67,4 |
| 3. fejezet. Biztonság és uniós polgárság | Az egészségügyet, kultúrát, menekültügyet, egyenlőséget és a jogérvényesülést támogató szerződések és megállapodások. | 2,8 |
| 4. fejezet. Globális Európa | Fejlesztési partnerekkel egy konkrét időszakra kötött finanszírozási megállapodások. | 9,4 |
| 5. fejezet. Igazgatás | Áruk és szolgáltatások beszerzésére vonatkozó beszerzési szerződések. | 9,2 |
| Forrás: Európai Számvevőszék. |

A kötelezettségvállalás jellemző alapja

Teljes 2015-ös kötelezettségvállalás

(milliárd euró)

1a. fejezet. Versenyképesség

Kutatókkal és kutatóintézetekkel, űrprogramokat kezelő szervezetekkel, illetve az ERASMUS programokat kezelő tagállami hivatalokkal kötött szerződések.

18,9

1b. fejezet. Kohézió

Az egyes tagállamokban a TPK-ban tervezett kohéziós kiadások éves részletei.

69,5

2. fejezet. Természeti erőforrások

A mezőgazdasági termelőkkel és az agráripari ágazattal kötött olyan megállapodások, amelyek egy évnél hosszabb időszakra írnak elő feltételeket a vidékfejlesztés területére. Harmadik országokkal kötött, a halászati jogokat biztosító halászati megállapodások.

67,4

3. fejezet. Biztonság és uniós polgárság

Az egészségügyet, kultúrát, menekültügyet, egyenlőséget és a jogérvényesülést támogató szerződések és megállapodások.

2,8

4. fejezet. Globális Európa

Fejlesztési partnerekkel egy konkrét időszakra kötött finanszírozási megállapodások.

9,4

5. fejezet. Igazgatás

Áruk és szolgáltatások beszerzésére vonatkozó beszerzési szerződések.

9,2

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 2.6. | A 2015-ben rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok összege nagyobb volt, mint korábban bármikor. Ezt az uniós költségvetési szabályok által lehetővé tett és a jelenlegi TPK programjainak késedelmes elfogadásával kapcsolatos két határozat eredményezte:






  i. | tanácsi határozat 16,5  milliárd euró összegű, fel nem használt kötelezettségvállalás 2014-ről 2015-re történő átviteléről (10), 163 milliárd euróra növelve a TPK felső összeghatárát; |
| --- | --- | --- |

2.6.

A 2015-ben rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok összege nagyobb volt, mint korábban bármikor. Ezt az uniós költségvetési szabályok által lehetővé tett és a jelenlegi TPK programjainak késedelmes elfogadásával kapcsolatos két határozat eredményezte:

i.

tanácsi határozat 16,5  milliárd euró összegű, fel nem használt kötelezettségvállalás 2014-ről 2015-re történő átviteléről (10), 163 milliárd euróra növelve a TPK felső összeghatárát;

| ii. | bizottsági határozat 12,1  milliárd euró összegű 2014-es fel nem használt kötelezettségvállalási előirányzat átviteléről (amelyből 11 milliárd eurót már majdnem teljes mértékben felhasználtak) (11). |
| --- | --- |

ii.

bizottsági határozat 12,1  milliárd euró összegű 2014-es fel nem használt kötelezettségvállalási előirányzat átviteléről (amelyből 11 milliárd eurót már majdnem teljes mértékben felhasználtak) (11).

| 2.6. | A 2015-re vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok e növekedése várható volt, mivel az magában foglalta a kohéziós politikához kapcsolódó azon további kötelezettségvállalásokat, amelyeket 2014-ben kellett volna megtenni, de amelyeket az alkalmazandó jogi kerettel összhangban elhalasztottak (a kohéziós operatív programok elfogadásának késedelmei miatt). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok további növekedése a célhoz kötött bevételekből (12) (6,8  milliárd euró) és más költségvetés-módosításokból (0,5  milliárd euró) következett. A rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összege így 181,3  milliárd eurót tett ki, ami az uniós GNI 1,3  %-ának felelt meg. A kifizetési előirányzatokból csak 2 milliárd euró állt rendelkezésre 2015-re történő átvitelre. A kötelezettségvállalási előirányzatok átvitele ezért még nagyobb nyomást helyez a jövőbeni kifizetési költségvetésekre. |
| --- | --- |

2.7.

A rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok további növekedése a célhoz kötött bevételekből (12) (6,8  milliárd euró) és más költségvetés-módosításokból (0,5  milliárd euró) következett. A rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összege így 181,3  milliárd eurót tett ki, ami az uniós GNI 1,3  %-ának felelt meg. A kifizetési előirányzatokból csak 2 milliárd euró állt rendelkezésre 2015-re történő átvitelre. A kötelezettségvállalási előirányzatok átvitele ezért még nagyobb nyomást helyez a jövőbeni kifizetési költségvetésekre.

| 2.7. | Mivel e kötelezettségvállalások legtöbbjére N+3 szabály vonatkozik, elfogadható az, hogy e további kötelezettségvállalások nem vezetnek a kifizetések ehhez kapcsolódó növekedéséhez. Ezzel szemben valójában a fennmaradó kifizetések, a RAL (reste à liquider) szintjének emelkedésével járnak. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | A fennmaradó kötelezettségvállalások azok az összegek, amelyeket kötelezettségvállalásba vettek, de nem fizettek ki és nem is töröltek. Ezek összege elérte a 217,7  milliárd eurót (lásd:
  2.2. ábra
  ). |
| --- | --- |

2.8.

A fennmaradó kötelezettségvállalások azok az összegek, amelyeket kötelezettségvállalásba vettek, de nem fizettek ki és nem is töröltek. Ezek összege elérte a 217,7  milliárd eurót (lásd:
  2.2. ábra
  ).

| 2.9. | A mérleg úgy tükrözi a kötelezettségeket és az elhatárolt költségeket, hogy nincs hozzájuk feltétlenül kötelezettségvállalás (pl. az uniós tisztviselők nyugdíja vagy az Unió nukleáris létesítményeinek leszerelésével járó valószínűsíthető költségek esetében). Az olyan kötelezettségek és elhatárolt költségek, amelyekre nincs költségvetési kötelezettségvállalás további 121 milliárd eurót tesznek ki, így a 2015. december 31-i helyzet szerint a jövőbeni költségvetésekből finanszírozandó összeg 339 milliárd euró volt (2014: 305 milliárd euró) (13). |
| --- | --- |

2.9.

A mérleg úgy tükrözi a kötelezettségeket és az elhatárolt költségeket, hogy nincs hozzájuk feltétlenül kötelezettségvállalás (pl. az uniós tisztviselők nyugdíja vagy az Unió nukleáris létesítményeinek leszerelésével járó valószínűsíthető költségek esetében). Az olyan kötelezettségek és elhatárolt költségek, amelyekre nincs költségvetési kötelezettségvállalás további 121 milliárd eurót tesznek ki, így a 2015. december 31-i helyzet szerint a jövőbeni költségvetésekből finanszírozandó összeg 339 milliárd euró volt (2014: 305 milliárd euró) (13).

| 2.10. | Amint azt a korábbi években is megjegyeztük (14), a Bizottság nem készít, illetve nem tesz közzé évente olyan aktualizált pénzforgalom-előrejelzést, amely hét–tízéves időszakot ölelne fel, és tükrözné a költségvetési felső összeghatárokat, kifizetési igényeket, kapacitási korlátokat és a kötelezettségvállalások lehetséges visszavonását. |
| --- | --- |

2.10.

Amint azt a korábbi években is megjegyeztük (14), a Bizottság nem készít, illetve nem tesz közzé évente olyan aktualizált pénzforgalom-előrejelzést, amely hét–tízéves időszakot ölelne fel, és tükrözné a költségvetési felső összeghatárokat, kifizetési igényeket, kapacitási korlátokat és a kötelezettségvállalások lehetséges visszavonását.

| 2.10. | Lásd a Bizottságnak a 2.40. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

2.10.

2.2. ábra –   A halmozott fennmaradó kötelezettségvállalások alakulása

(milliárd euró)

Image

Forrás: Az Európai Unió konszolidált éves beszámolója – 2007–2015-ös pénzügyi évek.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A 2015-ös kifizetési költségvetés eredeti összege nagyobb volt, mint a korábbi években...

| 2.11. | Az Unió a költségvetését pénzforgalmi szemlélettel tervezi meg és ugyanígy számol be róla, eközben pedig fenn kell tartania a bevételek és a kifizetések közötti egyensúlyt: a költségvetés nem finanszírozható hitelből (15). A 2015-ös kifizetési költségvetés eredeti összege nagyobb volt, mint korábban bármikor. |
| --- | --- |

2.11.

Az Unió a költségvetését pénzforgalmi szemlélettel tervezi meg és ugyanígy számol be róla, eközben pedig fenn kell tartania a bevételek és a kifizetések közötti egyensúlyt: a költségvetés nem finanszírozható hitelből (15). A 2015-ös kifizetési költségvetés eredeti összege nagyobb volt, mint korábban bármikor.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

...a célhoz kötött bevételek és az átvitt előirányzatok alapján teljesített kifizetések miatt pedig a végső kifizetések meghaladták a TPK-ban rögzített felső határokat

| 2.12. | A többéves pénzügyi keretről szóló 2013-ban elfogadott rendelet (16) 2015-re a kifizetési előirányzatok felső szintjét 142 milliárd euróban határozta meg (17). Az eredeti költségvetést éppen csak ezen összeghatár alatt, 141,2  milliárd euróban határozták meg. A kifizetések végleges szintje 4 milliárd euróval meghaladta az eredeti költségvetést (lásd: 2.2. bekezdés és
  2.4. ábra
  ), és csak 2013-ban volt ennél magasabb. A kifizetések végleges szintje így már egymás után három évben meghaladta a többéves pénzügyi keret adott évre vonatkozó felső összeghatárát. A
  2.3. ábrán
  látható, hogyan alakult az utóbbi hét év során a többéves pénzügyi keret felső összeghatára és a kifizetések végleges összege közötti eltérés. |
| --- | --- |

2.12.

A többéves pénzügyi keretről szóló 2013-ban elfogadott rendelet (16) 2015-re a kifizetési előirányzatok felső szintjét 142 milliárd euróban határozta meg (17). Az eredeti költségvetést éppen csak ezen összeghatár alatt, 141,2  milliárd euróban határozták meg. A kifizetések végleges szintje 4 milliárd euróval meghaladta az eredeti költségvetést (lásd: 2.2. bekezdés és
  2.4. ábra
  ), és csak 2013-ban volt ennél magasabb. A kifizetések végleges szintje így már egymás után három évben meghaladta a többéves pénzügyi keret adott évre vonatkozó felső összeghatárát. A
  2.3. ábrán
  látható, hogyan alakult az utóbbi hét év során a többéves pénzügyi keret felső összeghatára és a kifizetések végleges összege közötti eltérés.

| 2.12. | A Számvevőszék a megszavazott költségvetést a kifizetések szintjével hasonlítja össze, beleértve ebbe:






  — | a címzett bevételek révén keletkező előirányzatokhoz kapcsolódó kifizetéseket (ezek a 2015. évi költségvetésben engedélyezett kifizetési előirányzatok és a többéves pénzügyi keret felső határa felett értendők), és |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

a címzett bevételek révén keletkező előirányzatokhoz kapcsolódó kifizetéseket (ezek a 2015. évi költségvetésben engedélyezett kifizetési előirányzatok és a többéves pénzügyi keret felső határa felett értendők), és

| — | az előző évekről áthozott előirányzatokhoz kapcsolódó kifizetéseket (amelyeket a többéves pénzügyi keret arra az évre vonatkozó felső határával szemben kell elszámolni, amikor az előirányzatokat az Európai Parlament és a Tanács először engedélyezte). |
| --- | --- |

—

az előző évekről áthozott előirányzatokhoz kapcsolódó kifizetéseket (amelyeket a többéves pénzügyi keret arra az évre vonatkozó felső határával szemben kell elszámolni, amikor az előirányzatokat az Európai Parlament és a Tanács először engedélyezte).

2.3. ábra –   A kifizetések végleges összege a TPK felső összeghatárához képest

(milliárd euró)

Image

Forrás: Az Európai Unió konszolidált éves beszámolója – 2009–2015-ös pénzügyi évek és a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletek.

2.4. ábra –   Kifizetési előirányzatok és kifizetések 2015-ben

(milliárd euró)

Image

Forrás: Az Európai Unió konszolidált éves beszámolója a 2015-ös pénzügyi évről, „Összevont jelentések a költségvetés végrehajtásáról és magyarázó megjegyzések”, 5.1. és 5.3. táblázat.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 2.13. | A Parlament és a Tanács nyolc költségvetés-módosítást hagyott jóvá. Az első – a legnagyobb – 16,5  milliárd euró átprogramozására vonatkozott (2.6. bekezdés). A többi költségvetés-módosítás együttesen a rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokat 486 millió euróval, a kifizetési előirányzatokat pedig 85 millió euróval növelte meg. Ez elsősorban a következők révén történt: |
| --- | --- |

2.13.

A Parlament és a Tanács nyolc költségvetés-módosítást hagyott jóvá. Az első – a legnagyobb – 16,5  milliárd euró átprogramozására vonatkozott (2.6. bekezdés). A többi költségvetés-módosítás együttesen a rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokat 486 millió euróval, a kifizetési előirányzatokat pedig 85 millió euróval növelte meg. Ez elsősorban a következők révén történt:

| — | elsősorban az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből 1,4  milliárd euró összegű kötelezettségvállalási előirányzatot átcsoportosítottak az ESBA garanciaalapjához (lásd: 2.35. bekezdés), |
| --- | --- |

—

elsősorban az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből 1,4  milliárd euró összegű kötelezettségvállalási előirányzatot átcsoportosítottak az ESBA garanciaalapjához (lásd: 2.35. bekezdés),

| — | 407 millió euróval megnövelték a migrációs költségvetés kötelezettségvállalási előirányzatait, |
| --- | --- |

—

407 millió euróval megnövelték a migrációs költségvetés kötelezettségvállalási előirányzatait,

| — | 127 millió euró összegű kifizetési előirányzatot a többi fejezetből a migrációs költségvetéshez csoportosítottak át. |
| --- | --- |

—

127 millió euró összegű kifizetési előirányzatot a többi fejezetből a migrációs költségvetéshez csoportosítottak át.

A kohéziós költségnyilatkozatok összege csökkent

| 2.14. | A tagállami hatóságok 2015-ben kevesebb költségnyilatkozatot nyújtottak be megtérítésre a kohéziós tevékenységek területén, mint 2014-ben (2015-ben 42,2  milliárd euró; 2014-ben 56,6  milliárd euró). Emiatt a kifizetetlen költségnyilatkozatok szintje 2014 vége és 2015 vége között 23,2  milliárd euróról 10,8  milliárd euróra (18) csökkent. Az év utolsó hónapjában kapott költségnyilatkozatok összege majdnem a felére, 10,5  milliárd euróra csökkent (2014: 19,4  milliárd euró), csakúgy, mint az év utolsó négy napjában beérkezett költségnyilatkozatoké (2015: 5,4  milliárd euró; 2014: 10,1  milliárd euró). Az év végi kifizetetlen összegből (10,8  milliárd euró) 2,8  milliárd euró már 2014 vége óta kifizetetlen. |
| --- | --- |

2.14.

A tagállami hatóságok 2015-ben kevesebb költségnyilatkozatot nyújtottak be megtérítésre a kohéziós tevékenységek területén, mint 2014-ben (2015-ben 42,2  milliárd euró; 2014-ben 56,6  milliárd euró). Emiatt a kifizetetlen költségnyilatkozatok szintje 2014 vége és 2015 vége között 23,2  milliárd euróról 10,8  milliárd euróra (18) csökkent. Az év utolsó hónapjában kapott költségnyilatkozatok összege majdnem a felére, 10,5  milliárd euróra csökkent (2014: 19,4  milliárd euró), csakúgy, mint az év utolsó négy napjában beérkezett költségnyilatkozatoké (2015: 5,4  milliárd euró; 2014: 10,1  milliárd euró). Az év végi kifizetetlen összegből (10,8  milliárd euró) 2,8  milliárd euró már 2014 vége óta kifizetetlen.

| 2.15. | Az uniós költségvetés mind a 2007–2013-as, mind a 2014–2020-as többéves pénzügy keretből nyújtott előfinanszírozást, minden tagállam számára. 2015 végén az el nem számolt előfinanszírozás teljes összege 32,7  milliárd euró volt (19). A „kifizetetlen számlák” összege ezért nem jelenti azt, hogy a költségvetés végső soron tartozna a tagállamoknak. |
| --- | --- |

2.15.

Az uniós költségvetés mind a 2007–2013-as, mind a 2014–2020-as többéves pénzügy keretből nyújtott előfinanszírozást, minden tagállam számára. 2015 végén az el nem számolt előfinanszírozás teljes összege 32,7  milliárd euró volt (19). A „kifizetetlen számlák” összege ezért nem jelenti azt, hogy a költségvetés végső soron tartozna a tagállamoknak.

| 2.15. | A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó, a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerint a programozási időszak előfinanszírozását az adott programozási időszakban végrehajtott műveletek finanszírozására kell felhasználni. |
| --- | --- |

2.15.

Továbbra is hosszú a kezdeti kötelezettségvállalás és a kiadás elfogadása közötti időszak

| 2.16. | A
  2.5. ábra
  fennállásuk ideje szerinti lebontásban mutatja be a fennmaradó kötelezettségvállalásokat és az előfinanszírozást. A kötelezettségvállalás és a kifizetés között átlagosan 2,4  év telik el (2014: 2,1  év). A legtöbb esetben az adott programra vagy projektre vonatkozóan végrehajtott első kifizetés (amellyel csökken a fennmaradó kötelezettségvállalások szintje) előfinanszírozásból áll. Az előfinanszírozás fennmarad mindaddig, amíg az uniós források kedvezményezettje nem teljesíti a szolgáltatást, illetve nem igazolja az uniós forrás felhasználását. |
| --- | --- |

2.16.

A
  2.5. ábra
  fennállásuk ideje szerinti lebontásban mutatja be a fennmaradó kötelezettségvállalásokat és az előfinanszírozást. A kötelezettségvállalás és a kifizetés között átlagosan 2,4  év telik el (2014: 2,1  év). A legtöbb esetben az adott programra vagy projektre vonatkozóan végrehajtott első kifizetés (amellyel csökken a fennmaradó kötelezettségvállalások szintje) előfinanszírozásból áll. Az előfinanszírozás fennmarad mindaddig, amíg az uniós források kedvezményezettje nem teljesíti a szolgáltatást, illetve nem igazolja az uniós forrás felhasználását.

| 2.17. | A fennmaradó kötelezettségvállalás összege („állomány”) az egy adott évben rögzített összeg („áramlás”) közel két és félszeresével egyenlő (20). A bruttó kinnlevő előfinanszírozás összege valamennyivel meghaladja egy félévnyi kifizetés összegét. A kötelezettségvállalás és a kiadás jóváhagyása között eltelt összesített átlagos idő – az uniós költségvetés minden területét figyelembe véve – három év. Az előfinanszírozás alkalmazása a közvetett/közvetlen irányítású kiadási területeken sokkal hangsúlyosabb (az előfinanszírozási állomány 1,6 évnyi kifizetésnek felel meg), mint a megosztott irányítású területeken. A 4. fejezet esetében a fennmaradó kötelezettségvállalások és a kinnlevő előfinanszírozás teljes összege 4,6  évnyi szokásos kiadási összegnek felel meg. |
| --- | --- |

2.17.

A fennmaradó kötelezettségvállalás összege („állomány”) az egy adott évben rögzített összeg („áramlás”) közel két és félszeresével egyenlő (20). A bruttó kinnlevő előfinanszírozás összege valamennyivel meghaladja egy félévnyi kifizetés összegét. A kötelezettségvállalás és a kiadás jóváhagyása között eltelt összesített átlagos idő – az uniós költségvetés minden területét figyelembe véve – három év. Az előfinanszírozás alkalmazása a közvetett/közvetlen irányítású kiadási területeken sokkal hangsúlyosabb (az előfinanszírozási állomány 1,6 évnyi kifizetésnek felel meg), mint a megosztott irányítású területeken. A 4. fejezet esetében a fennmaradó kötelezettségvállalások és a kinnlevő előfinanszírozás teljes összege 4,6  évnyi szokásos kiadási összegnek felel meg.

| 2.17. | A Bizottság úgy véli, hogy a fennálló kötelezettségvállalások (reste à liquider – RAL) összhangban állnak az automatikus kötelezettségvállalás-visszavonásra vonatkozó szabályokkal. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Az eredeti kötelezettségvállalás és a kiadás záróelszámolása között eltelt hosszú idő abból adódik, hogy záráskor hiányoznak bizonyos dokumentumok, ezáltal azonban csökken a rugalmasság. Amint a 2.3. bekezdésben is megjegyeztük, 2015-ben a kifizetések sok esetben továbbra is a korábbi időszakok programjaihoz kapcsolódtak. |
| --- | --- |

2.18.

Az eredeti kötelezettségvállalás és a kiadás záróelszámolása között eltelt hosszú idő abból adódik, hogy záráskor hiányoznak bizonyos dokumentumok, ezáltal azonban csökken a rugalmasság. Amint a 2.3. bekezdésben is megjegyeztük, 2015-ben a kifizetések sok esetben továbbra is a korábbi időszakok programjaihoz kapcsolódtak.

| 2.18. | A kohéziónál a támogathatóság végső határideje 2015. december 31. A záródokumentumokat 2017. március 31-ig kell benyújtani. Az 1083/2006/EU rendelet szerint a teljes uniós költségvetési juttatás 5 %-át a program lezárásáig vissza kell tartani.

  A társjogalkotók úgy döntöttek, hogy módosítják a rendeletet és két tagállam számára meghosszabbítják az automatikus kötelezettségvállalás-visszavonás N+2 határidejét. Ez csökkentette az e tagállamokra nehezedő azon nyomást, hogy rövidebb bázisidőszakon belül nyújtsák be a kifizetési kérelmeket. Ezenfelül Horvátország csatlakozási szerződése kivételt enged az automatikus kötelezettségvállalás-visszavonásra vonatkozó szabály alól. A csatlakozási szerződés az N+3 szabályról is rendelkezik.


  Végül 2014-ben a végrehajtás javításával foglalkozó munkacsoport jött létre abból a célból, hogy segítse a tagállamokat a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai keretösszegek felhasználásának optimalizálásában. Az előrehaladást a Bizottság figyelemmel kíséri. |
| --- | --- |

2.18.

A társjogalkotók úgy döntöttek, hogy módosítják a rendeletet és két tagállam számára meghosszabbítják az automatikus kötelezettségvállalás-visszavonás N+2 határidejét. Ez csökkentette az e tagállamokra nehezedő azon nyomást, hogy rövidebb bázisidőszakon belül nyújtsák be a kifizetési kérelmeket. Ezenfelül Horvátország csatlakozási szerződése kivételt enged az automatikus kötelezettségvállalás-visszavonásra vonatkozó szabály alól. A csatlakozási szerződés az N+3 szabályról is rendelkezik.

Végül 2014-ben a végrehajtás javításával foglalkozó munkacsoport jött létre abból a célból, hogy segítse a tagállamokat a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai keretösszegek felhasználásának optimalizálásában. Az előrehaladást a Bizottság figyelemmel kíséri.

2.5. ábra –   A Bizottság fennálló költségvetési kötelezettségvállalásainak és előfinanszírozásának lebontása

| (millió euró) |
| --- |
| Fennmaradó költségvetési kötelezettségvállalások
   (46) |
| Fejezet | < 2009 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Összesen | Kötelezettségvállalási évek száma (47) |
| 1a | Versenyképesség | 295 | 672 | 1 209 | 1 541 | 3 885 | 5 942 | 7 844 | 13 066 | 34 455 | 2,1 |
| 1b | Kohézió | 1 653 | 38 | 237 | 1 455 | 7 191 | 29 459 | 21 324 | 65 016 | 126 372 | 2,6 |
| 2 | Természeti erőforrások | 223 | 62 | 82 | 127 | 213 | 7 231 | 2 140 | 18 112 | 28 191 | 1,8 |
| 3 | Biztonság és uniós polgárság | 21 | 39 | 62 | 136 | 277 | 580 | 350 | 1 671 | 3 137 | 1,5 |
| 4 | Globális Európa | 938 | 522 | 883 | 1 412 | 3 364 | 4 719 | 5 390 | 7 446 | 24 673 | 3,0 |
| 5 | Igazgatás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 295 | 295 | 0,0 |
| Összesen | 3 130 | 1 333 | 2 473 | 4 671 | 14 931 | 47 931 | 37 049 | 105 606 | 217 123
   (48) | 2,4 |
| |
| Előfinanszírozás
   (49) |
| Fejezet | < 2009 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Összesen | (Kifizetési évek száma) (50) |
| 1a | Versenyképesség | 127 | 165 | 422 | 1 382 | 3 353 | 6 117 | 5 343 | 8 636 | 25 545 | 1,5 |
| 1b | Kohézió | 12 934 | 9 347 | 689 | 69 | 33 | 75 | 2 042 | 7 523 | 32 711 | 0,6 |
| 2 | Természeti erőforrások | 3 443 | 131 | 60 | 78 | 120 | 172 | 393 | 2 397 | 6 795 | 0,1 |
| 3 | Biztonság és uniós polgárság | 19 | 27 | 58 | 92 | 192 | 675 | 792 | 1 430 | 3 284 | 1,6 |
| 4 | Globális Európa | 236 | 461 | 397 | 817 | 947 | 1 634 | 2 520 | 5 446 | 12 458 | 1,6 |
| 5 | Igazgatás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 0,0 |
| Összes (bruttó előfinanszírozás) | 16 758 | 10 130 | 1 626 | 2 439 | 4 645 | 8 673 | 11 090 | 25 434 | 80 795
   (51) | 0,6 |

(millió euró)

Fennmaradó költségvetési kötelezettségvállalások
   (46)

Fejezet

< 2009

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Összesen

Kötelezettségvállalási évek száma (47)

1a

Versenyképesség

295

672

1 209

1 541

3 885

5 942

7 844

13 066

34 455

2,1

1b

Kohézió

1 653

38

237

1 455

7 191

29 459

21 324

65 016

126 372

2,6

2

Természeti erőforrások

223

62

82

127

213

7 231

2 140

18 112

28 191

1,8

3

Biztonság és uniós polgárság

21

39

62

136

277

580

350

1 671

3 137

1,5

4

Globális Európa

938

522

883

1 412

3 364

4 719

5 390

7 446

24 673

3,0

5

Igazgatás

0

0

0

0

0

0

0

295

295

0,0

Összesen

3 130

1 333

2 473

4 671

14 931

47 931

37 049

105 606

217 123
   (48)

2,4

Előfinanszírozás
   (49)

Fejezet

< 2009

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Összesen

(Kifizetési évek száma) (50)

1a

Versenyképesség

127

165

422

1 382

3 353

6 117

5 343

8 636

25 545

1,5

1b

Kohézió

12 934

9 347

689

69

33

75

2 042

7 523

32 711

0,6

2

Természeti erőforrások

3 443

131

60

78

120

172

393

2 397

6 795

0,1

3

Biztonság és uniós polgárság

19

27

58

92

192

675

792

1 430

3 284

1,6

4

Globális Európa

236

461

397

817

947

1 634

2 520

5 446

12 458

1,6

5

Igazgatás

0

0

0

0

0

0

0

2

2

0,0

Összes (bruttó előfinanszírozás)

16 758

10 130

1 626

2 439

4 645

8 673

11 090

25 434

80 795
   (51)

0,6

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Jelentős az elmaradás az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) felhasználásában

| 2.19. | 2015 végére a tagállamoknak a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret esb-alapjai (21) keretében folyósított kifizetések elérték a 400,8  milliárd eurót (az összes jóváhagyott operatív programra rendelkezésre álló 446,2  milliárd euró 90 %-a (22)). A
  2.6. ábrán
  elemzést mutatunk be arról, hogy a Bizottság tagállamonként a kötelezettségvállalásokhoz képest milyen mértékben teljesített kifizetéseket. Az esb-alapok felhasználatlan – kifizetést nem eredményező – kötelezettségvállalásainak több mint fele öt tagállamnál (23) összpontosul. |
| --- | --- |

2.19.

2015 végére a tagállamoknak a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret esb-alapjai (21) keretében folyósított kifizetések elérték a 400,8  milliárd eurót (az összes jóváhagyott operatív programra rendelkezésre álló 446,2  milliárd euró 90 %-a (22)). A
  2.6. ábrán
  elemzést mutatunk be arról, hogy a Bizottság tagállamonként a kötelezettségvállalásokhoz képest milyen mértékben teljesített kifizetéseket. Az esb-alapok felhasználatlan – kifizetést nem eredményező – kötelezettségvállalásainak több mint fele öt tagállamnál (23) összpontosul.

| 2.19. | A Számvevőszék által jelzett öt tagállam használja fel az esb-alapokból a legjelentősebb költségvetési juttatásokat.

  Az alacsony felhasználási szintek kérdésével kapcsolatban a Bizottság által létrehozott, a végrehajtás javításával foglalkozó munkacsoport aktív szerepet vállal az alacsony felhasználási szintek tekintetében legérintettebb tagállamok segítésében. |
| --- | --- |

2.19.

Az alacsony felhasználási szintek kérdésével kapcsolatban a Bizottság által létrehozott, a végrehajtás javításával foglalkozó munkacsoport aktív szerepet vállal az alacsony felhasználási szintek tekintetében legérintettebb tagállamok segítésében.

| 2.20. | Egyes tagállamokban a lehívatlan uniós hozzájárulás (24) és az előírt tagállami társfinanszírozás együttesen az összes államháztartási kiadás jelentős részének felel meg (lásd:
  2.7. ábra
  ). Hét tagállamban a finanszírozásnak az a halmozott része, amely uniós forrásokból is kérelmezhető lett volna, egészében meghaladja az éves összes államháztartási kiadás 15 %-át (mind a 2007–2013-as, mind a 2014–2020-as időszak figyelembevételével). |
| --- | --- |

2.20.

Egyes tagállamokban a lehívatlan uniós hozzájárulás (24) és az előírt tagállami társfinanszírozás együttesen az összes államháztartási kiadás jelentős részének felel meg (lásd:
  2.7. ábra
  ). Hét tagállamban a finanszírozásnak az a halmozott része, amely uniós forrásokból is kérelmezhető lett volna, egészében meghaladja az éves összes államháztartási kiadás 15 %-át (mind a 2007–2013-as, mind a 2014–2020-as időszak figyelembevételével).

| 2.20. | 2014-ben létrejött a tagállamokban történő végrehajtás javításával foglalkozó munkacsoport abból a célból, hogy a legalacsonyabb felhasználási szinttel és arányosan a legmagasabb fennmaradó uniós hozzájárulásokkal rendelkező tagállamokban javuljon a végrehajtás és a költségvetés felhasználása (25). |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Ahhoz, hogy a 2007–2013-as TPK-ból rendelkezésre álló valamennyi forrást felhasználhassák, a tagállami hatóságoknak érvényes költségnyilatkozatokat kell benyújtaniuk, amelyek összege egyenlő az összes fennmaradó kötelezettségvállalás, a szükséges tagállam társfinanszírozás és a költségvetésből eddig nyújtott előfinanszírozás összegével. A
  2.8. ábra
  a fel nem használt 2007–2013-as előirányzatok és a 2014–2020-as TPK keretében kifizetett előfinanszírozás egymáshoz viszonyított mértékét mutatja az egyes tagállamok szerint (2015. végi állapot). |
| --- | --- |

2.21.

Ahhoz, hogy a 2007–2013-as TPK-ból rendelkezésre álló valamennyi forrást felhasználhassák, a tagállami hatóságoknak érvényes költségnyilatkozatokat kell benyújtaniuk, amelyek összege egyenlő az összes fennmaradó kötelezettségvállalás, a szükséges tagállam társfinanszírozás és a költségvetésből eddig nyújtott előfinanszírozás összegével. A
  2.8. ábra
  a fel nem használt 2007–2013-as előirányzatok és a 2014–2020-as TPK keretében kifizetett előfinanszírozás egymáshoz viszonyított mértékét mutatja az egyes tagállamok szerint (2015. végi állapot).

2.6. ábra –   A 2007–2013-as többéves pénzügyi keret esb-alapokhoz tartozó pénzösszegei összesen, és felhasználásuk (%), 2015. december 31.

Image

| (1) | Horvátország 2013 júliusában lett az Európai Unió tagja. A horvátországi felhasználási adatok ezért nem hasonlíthatók össze a többi tagállam adataival. |
| --- | --- |

(1)

Horvátország 2013 júliusában lett az Európai Unió tagja. A horvátországi felhasználási adatok ezért nem hasonlíthatók össze a többi tagállam adataival.

Forrás: Az Európai Számvevőszék számítása a Bizottság számviteli adatai alapján.

2.7. ábra –   Az esb-alapok fel nem használt kötelezettségvállalásai 2015. december 31-én a 2015-ös államháztartási kiadások százalékában

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság által szolgáltatott információk alapján. A 2015-ös államháztartási kiadásokra vonatkozó Eurostat-adatok, 2016. április.

2.8. ábra –   A 2007–2013-as esb-alapok fel nem használt kötelezettségvállalásai és előfinanszírozása 2015 végén

(millió euró)

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság által szolgáltatott információk alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A pénzügyi eszközök egyre nagyobb részét teszik ki a költségvetésnek...

| 2.22. | A pénzügyi eszközök elsősorban hitelek, tőkebefektetések, garanciák vagy kockázatmegosztási eszközök (26). |
| --- | --- |

2.22.

A pénzügyi eszközök elsősorban hitelek, tőkebefektetések, garanciák vagy kockázatmegosztási eszközök (26).

Közvetett irányítású pénzügyi eszközök

| 2.23. | A 2014–2020-as TPK-ban egyre nagyobb mértékben alkalmaznak közvetett irányítású pénzügyi eszközöket, és a pénzügyi eszközök az uniós költségvetés kiadásainak egyre nagyobb részét teszik ki. A közvetett irányítású pénzügyi eszközöket majdnem teljes mértékben az EBB-csoport kezeli. Ide tartozik a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap is (lásd:
  2.9. ábra
  ), amely a pénzügyi eszközökben tartott teljes eszközállomány 32 %-át teszi ki. Csak néhány nagyon kicsi pénzügyi eszközt (74 millió euró összegű eszközállomány) és néhány, még 2014 előtt létrehozott technikai segítségnyújtási programot kezelnek más nemzetközi pénzügyi intézmények (27). A 2014–2020-as TPK-n belül a Bizottság mindössze két esetben kötött hatáskör-átruházási megállapodást (28) az EBB-csoporton kívüli szervekkel. |
| --- | --- |

2.23.

A 2014–2020-as TPK-ban egyre nagyobb mértékben alkalmaznak közvetett irányítású pénzügyi eszközöket, és a pénzügyi eszközök az uniós költségvetés kiadásainak egyre nagyobb részét teszik ki. A közvetett irányítású pénzügyi eszközöket majdnem teljes mértékben az EBB-csoport kezeli. Ide tartozik a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap is (lásd:
  2.9. ábra
  ), amely a pénzügyi eszközökben tartott teljes eszközállomány 32 %-át teszi ki. Csak néhány nagyon kicsi pénzügyi eszközt (74 millió euró összegű eszközállomány) és néhány, még 2014 előtt létrehozott technikai segítségnyújtási programot kezelnek más nemzetközi pénzügyi intézmények (27). A 2014–2020-as TPK-n belül a Bizottság mindössze két esetben kötött hatáskör-átruházási megállapodást (28) az EBB-csoporton kívüli szervekkel.

| 2.23. | A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap a költségvetési rendelet értelmében nem pénzügyi eszköz. Ez az alap már a költségvetési rendeletet megelőzően is létezett és egy különös jogszabályon, a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló, 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendeleten alapul. |
| --- | --- |

2.23.

2.9. ábra –   Közvetett irányítású pénzügyi eszközökben tartott teljes eszközállomány (6,5  milliárd euró(1)) 2015. december 31-én, eszköztípusonként

Image

| (1) | Lásd: a beszámolóhoz tartozó „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” című dokumentumban a pénzügyi eszközöket bemutató táblázatot. |
| --- | --- |

(1)

Lásd: a beszámolóhoz tartozó „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” című dokumentumban a pénzügyi eszközöket bemutató táblázatot.

Forrás: Az Európai Unió konszolidált éves beszámolója a 2015-ös pénzügyi évről (a „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” című dokumentum pénzügyi eszközökről szóló szakasza) és a pénzügyi eszközökről szóló 2015-ös jelentéscsomagok alapján összeállított adatok.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 2.24. | A Bizottság a korábbi többéves pénzügyi keretek pénzügyi eszközeit lezárja (29) vagy azokat új eszközökké vonja össze (30). |
| --- | --- |

2.24.

A Bizottság a korábbi többéves pénzügyi keretek pénzügyi eszközeit lezárja (29) vagy azokat új eszközökké vonja össze (30).

| 2.25. | A 2014–2020-as TPK: |
| --- | --- |

2.25.

A 2014–2020-as TPK:

| — | a közvetett irányítású pénzügyi eszközökbe várhatóan befizetett összegek majdnem kétszeresükre, 7,4  milliárd euróra nőnek (2007–2013-es TPK: 3,8  milliárd euró). |
| --- | --- |

—

a közvetett irányítású pénzügyi eszközökbe várhatóan befizetett összegek majdnem kétszeresükre, 7,4  milliárd euróra nőnek (2007–2013-es TPK: 3,8  milliárd euró).

| — | Az uniós költségvetés további legfeljebb 16 milliárd euró összegű garanciát nyújt az újonnan létrehozott ESBA számára (lásd: 2.33. bekezdés); |
| --- | --- |

—

Az uniós költségvetés további legfeljebb 16 milliárd euró összegű garanciát nyújt az újonnan létrehozott ESBA számára (lásd: 2.33. bekezdés);

| — | a kis- és középvállalkozásokra irányuló uniós kezdeményezés (kkv-kezdeményezés) (amely eredetileg válságkezelési eszközként jött létre) a COSME (31) és a Horizont 2020 (175–175 millió euró), valamint az ERFA-EMVA (32) (8,5  milliárd euró) keretében rendelkezésre álló uniós költségvetési forrásokat ötvözi az EBB-csoport (33) forrásaival. |
| --- | --- |

—

a kis- és középvállalkozásokra irányuló uniós kezdeményezés (kkv-kezdeményezés) (amely eredetileg válságkezelési eszközként jött létre) a COSME (31) és a Horizont 2020 (175–175 millió euró), valamint az ERFA-EMVA (32) (8,5  milliárd euró) keretében rendelkezésre álló uniós költségvetési forrásokat ötvözi az EBB-csoport (33) forrásaival.

| 2.26. | Amint a
  2.10. ábrán
  is látható, 2015 végén az új eszközökbe történő befizetés halmozott összege 1,3  milliárd euró volt (2014: 0,7  milliárd euró). Ebből: |
| --- | --- |

2.26.

Amint a
  2.10. ábrán
  is látható, 2015 végén az új eszközökbe történő befizetés halmozott összege 1,3  milliárd euró volt (2014: 0,7  milliárd euró). Ebből:

| — | a garanciaeszközök összege 1,1  milliárd euró (a halmozott befizetések 88 %-a), |
| --- | --- |

—

a garanciaeszközök összege 1,1  milliárd euró (a halmozott befizetések 88 %-a),

| — | a tőkeinstrumentumok összege 0,2  milliárd euró (a halmozott befizetések 12 %-a). |
| --- | --- |

—

a tőkeinstrumentumok összege 0,2  milliárd euró (a halmozott befizetések 12 %-a).

2.10. ábra –   A 2014–2020-as többéves pénzügyi keret közvetett irányítású pénzügyi eszközei

| (millió euró) |
| --- |
| Eszköz neve | Eszköz típusa | Indikatív költségvetés, 2014–2020 | Halmozott kötelezettségvállalások | Halmozott kifizetések |
| 2014 | 2015 | 2014 | 2015 |
| HORIZONT 2020 – InnovFin K+F hitel- és garancianyújtás, EBB (52) | Garancia | 1 060 | 483 | 646 | 483 | 646 |
| ebből elkülönített és átcsoportosított bevétel az RSFF-től | 375 | 430 | 374 | 395 |
| HORIZONT 2020 – InnovFin K+I tevékenységet folytató kkv-k és közepes piaci tőkeértékű kisebb cégek számára nyújtott hitelek, EBA (53) | Garancia | 1 060 | 169 | 306 | 169 | 304 |
| HORIZONT 2020 – InnovFin tőkefinanszírozási eszköz K+I tevékenységre, EBA (52) | Tőkebefektetés | 430 | 0 | 125 | 0 | 110 |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) hitelfinanszírozási eszköze, EBB | Garancia | 2 557 | 128 | 247 | 0 | 0 |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) tőkebefektetési eszköze | Tőkebefektetés | 0 | 10 | 0 | 0 |
| COSME növekedéstámogató tőkefinanszírozási eszköz, EBA | Tőkebefektetés | 633 | 52 | 102 | 33 | 41 |
| COSME hitelgarancia-eszköz, EBA | Garancia | 686 | 89 | 238 | 42 | 131 |
| Diákhitel-garanciaeszköz (Erasmus+), EBA | Garancia | 517 | 28 | 61 | 0 | 20 |
| Foglalkoztatási és társadalmi innovációs program (EaSI), EBA | Garancia | 193 | 28 | 60 | 0 | 10 |
| Kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze (54) | Garancia | 123 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Energiahatékonysággal kapcsolatos magánfinanszírozási eszköz (PF4EE), EBB | Garancia | 80 | 30 | 50 | 6 | 12 |
| Természetitőke-finanszírozási Eszköz (NCFF), EBB | Garancia | 60 | 10 | 30 | 3 | 12 |
| Összesen | | 7 399 | 1 017 | 1 875 | 735 | 1 286 |

(millió euró)

Eszköz neve

Eszköz típusa

Indikatív költségvetés, 2014–2020

Halmozott kötelezettségvállalások

Halmozott kifizetések

2014

2015

2014

2015

HORIZONT 2020 – InnovFin K+F hitel- és garancianyújtás, EBB (52)

Garancia

1 060

483

646

483

646

ebből elkülönített és átcsoportosított bevétel az RSFF-től

375

430

374

395

HORIZONT 2020 – InnovFin K+I tevékenységet folytató kkv-k és közepes piaci tőkeértékű kisebb cégek számára nyújtott hitelek, EBA (53)

Garancia

1 060

169

306

169

304

HORIZONT 2020 – InnovFin tőkefinanszírozási eszköz K+I tevékenységre, EBA (52)

Tőkebefektetés

430

0

125

0

110

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) hitelfinanszírozási eszköze, EBB

Garancia

2 557

128

247

0

0

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) tőkebefektetési eszköze

Tőkebefektetés

0

10

0

0

COSME növekedéstámogató tőkefinanszírozási eszköz, EBA

Tőkebefektetés

633

52

102

33

41

COSME hitelgarancia-eszköz, EBA

Garancia

686

89

238

42

131

Diákhitel-garanciaeszköz (Erasmus+), EBA

Garancia

517

28

61

0

20

Foglalkoztatási és társadalmi innovációs program (EaSI), EBA

Garancia

193

28

60

0

10

Kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze (54)

Garancia

123

0

0

0

0

Energiahatékonysággal kapcsolatos magánfinanszírozási eszköz (PF4EE), EBB

Garancia

80

30

50

6

12

Természetitőke-finanszírozási Eszköz (NCFF), EBB

Garancia

60

10

30

3

12

Összesen

7 399

1 017

1 875

735

1 286

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

...és a mérlegnek...

| 2.27. | A közvetett irányítású pénzügyi eszközökben tartott teljes eszközállomány 650 millió euróval (11 %-kal) nőtt az előző évhez képest (lásd:
  2.11. ábra
  ). A növekedés az alábbi főbb tényezőkre vezethető vissza: |
| --- | --- |

2.27.

A közvetett irányítású pénzügyi eszközökben tartott teljes eszközállomány 650 millió euróval (11 %-kal) nőtt az előző évhez képest (lásd:
  2.11. ábra
  ). A növekedés az alábbi főbb tényezőkre vezethető vissza:

| — | az uniós költségvetésből vagyonkezelői számlákra utalt összegek 251 millió euróval növelték a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokba és a rögzített hozamú értékpapírokba történő befektetések összegét, |
| --- | --- |

—

az uniós költségvetésből vagyonkezelői számlákra utalt összegek 251 millió euróval növelték a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokba és a rögzített hozamú értékpapírokba történő befektetések összegét,

| — | 177 millió euróval nőtt a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap euróban denominált kötvényekbe történő befektetéseinek összege (34), ehhez az uniós költségvetésből 144 millió eurót utaltak át. |
| --- | --- |

—

177 millió euróval nőtt a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap euróban denominált kötvényekbe történő befektetéseinek összege (34), ehhez az uniós költségvetésből 144 millió eurót utaltak át.

2.11. ábra –   Közvetett irányítású pénzügyi eszközökben tartott teljes eszközállomány, az eszközök típusai szerint

(milliárd euró)

Image

Forrás: Az Európai Unió 2014-es és 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó konszolidált éves beszámolója.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 2.28. | A pénzügyi eszközök teljes eszközállományában a készpénzállomány 20 %-ot tesz ki, amelynek összege 2015 végén változatlanul 1,3  milliárd euró volt (2014: 1,3  milliárd euró (35)) (lásd:
  2.12. ábra
  ). |
| --- | --- |

2.28.

A pénzügyi eszközök teljes eszközállományában a készpénzállomány 20 %-ot tesz ki, amelynek összege 2015 végén változatlanul 1,3  milliárd euró volt (2014: 1,3  milliárd euró (35)) (lásd:
  2.12. ábra
  ).

2.12. ábra –   A pénzügyi eszközökhöz tartozó készpénz- és készpénzegyenértékes-állomány(1)

Image

| (1) | Lásd: a 2015-ös beszámoló 2.8. magyarázata. |
| --- | --- |

(1)

Lásd: a 2015-ös beszámoló 2.8. magyarázata.

Forrás: A pénzügyi eszközökről szóló 2015-ös jelentéscsomagok alapján összeállított adatok.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 2.29. | 2015-ben 211 millió eurót utaltak vissza a pénzügyi eszközök megbízott szervezetek által kezelt vagyonkezelői számláiról: 126 millió eurót az általános költségvetésbe (36), 85 millió eurót pedig célhoz kötött belső bevételként. Ebből: |
| --- | --- |

2.29.

2015-ben 211 millió eurót utaltak vissza a pénzügyi eszközök megbízott szervezetek által kezelt vagyonkezelői számláiról: 126 millió eurót az általános költségvetésbe (36), 85 millió eurót pedig célhoz kötött belső bevételként. Ebből:

| — | 134 millió euró összegű bevételek és visszafizetések, |
| --- | --- |

—

134 millió euró összegű bevételek és visszafizetések,

| — | a pénzügyi eszközök és a technikai segítségnyújtási programok vagyonkezelői számláin záráskor meglévő 59 millió euró összegű fel nem használt forrás visszafizetése az Unió általános költségvetésébe és 18 millió euró összegű, az európai szomszédsági és partnerségi eszközből (ENPI) törölt művelet. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi eszközök és a technikai segítségnyújtási programok vagyonkezelői számláin záráskor meglévő 59 millió euró összegű fel nem használt forrás visszafizetése az Unió általános költségvetésébe és 18 millió euró összegű, az európai szomszédsági és partnerségi eszközből (ENPI) törölt művelet.

| 2.30. | A 2015-ös pénzügyi évre a pénzügyi eszközök adminisztratív és alapkezelői díjai összesen 63 millió eurót tettek ki (2014: 50 millió euró). Az új pénzügyi eszközökre vonatkozóan a 2014-es és 2015-ös összesített költségek 72 millió eurót tesznek ki (a teljes eszközállomány 5,77  %-a). |
| --- | --- |

2.30.

A 2015-ös pénzügyi évre a pénzügyi eszközök adminisztratív és alapkezelői díjai összesen 63 millió eurót tettek ki (2014: 50 millió euró). Az új pénzügyi eszközökre vonatkozóan a 2014-es és 2015-ös összesített költségek 72 millió eurót tesznek ki (a teljes eszközállomány 5,77  %-a).

...és továbbra is viszonylag nagyok a megosztott irányítású pénzügyi eszközök felhasználatlan összegei

| 2.31. | A megosztott irányítású pénzügyi eszközökről szóló legfrissebb rendelkezésre álló jelentés szerint, amely a 2014 végi állapotot mutatja be (37), ezekben az eszközökben 6,8  milliárd euró összegű felhasználatlan források maradtak. Ennek 80 %-a öt tagállamban összpontosult (38). Olaszország (3 milliárd euró) önmagában 45 %-kal járul hozzá a teljes összeghez (39). A mérlegre irányuló vizsgálatunk során arra kértük a Bizottságot, hogy nyújtson további elemzést a pénzügyi eszközök olaszországi felhasználásának 2015. december 31-i helyzetéről. A bizottsági elemzés szerint 2015. december 31-ig1,7 milliárd euró maradt felhasználatlanul Olaszországban. |
| --- | --- |

2.31.

A megosztott irányítású pénzügyi eszközökről szóló legfrissebb rendelkezésre álló jelentés szerint, amely a 2014 végi állapotot mutatja be (37), ezekben az eszközökben 6,8  milliárd euró összegű felhasználatlan források maradtak. Ennek 80 %-a öt tagállamban összpontosult (38). Olaszország (3 milliárd euró) önmagában 45 %-kal járul hozzá a teljes összeghez (39). A mérlegre irányuló vizsgálatunk során arra kértük a Bizottságot, hogy nyújtson további elemzést a pénzügyi eszközök olaszországi felhasználásának 2015. december 31-i helyzetéről. A bizottsági elemzés szerint 2015. december 31-ig1,7 milliárd euró maradt felhasználatlanul Olaszországban.

| 2.31. | A Bizottság további információkat kért Olaszországtól 2015. december 31-ig. Ezen információk alapján Olaszország esetében a felhasználatlanság aránya 45 %-os volt 2015. december 31-én. A beszerzett és a 2015. évi bizottsági számviteli nyilvántartásban végzett könyvelések alapján ellenőrzött adatok továbbításra kerültek a Számvevőszékhez. Az elemzést követően úgy tűnt, nincs szükség a jelenlegi módszertan megváltoztatására. A végrehajtás ismételt értékelésére azonban sor kerül a 2016. évi ellenőrzés során. |
| --- | --- |

2.31.

Rögzítették az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) első műveleteit...

| 2.32. | Az Unió képviseletében a Bizottság és az EBB 2015. július 22-én írta alá az ESBA-megállapodást. Az ESBA annak az Európai Beruházási Tervnek a része, amelyet az Európai Bizottság elnöke 2014-ben jelentett be. Az ESBA célja beruházások támogatása az olyan területeken, mint pl. az infrastruktúra, az oktatás, a kutatás és az innováció, valamint a kisvállalatok kockázati finanszírozáshoz jutása. |
| --- | --- |

2.32.

Az Unió képviseletében a Bizottság és az EBB 2015. július 22-én írta alá az ESBA-megállapodást. Az ESBA annak az Európai Beruházási Tervnek a része, amelyet az Európai Bizottság elnöke 2014-ben jelentett be. Az ESBA célja beruházások támogatása az olyan területeken, mint pl. az infrastruktúra, az oktatás, a kutatás és az innováció, valamint a kisvállalatok kockázati finanszírozáshoz jutása.

| 2.33. | Az Unió ehhez 16 milliárd eurós összegig költségvetési garanciát nyújt (ebből 8 milliárd euró 2016 és 2022 között fokozatosan kerül át egy másik, kifejezetten ezt a célt szolgáló alaphoz), az EBB pedig saját forrásaiból 5 milliárd euróval járul hozzá egy kockázati tartalékhoz. A Bizottság és az EBB ezzel az EBB/EBA által biztosított legfeljebb 61 milliárd euró összegű finanszírozást kívánja megtámogatni, a cél pedig 315 milliárd euró összegű beruházás mozgósítása. |
| --- | --- |

2.33.

Az Unió ehhez 16 milliárd eurós összegig költségvetési garanciát nyújt (ebből 8 milliárd euró 2016 és 2022 között fokozatosan kerül át egy másik, kifejezetten ezt a célt szolgáló alaphoz), az EBB pedig saját forrásaiból 5 milliárd euróval járul hozzá egy kockázati tartalékhoz. A Bizottság és az EBB ezzel az EBB/EBA által biztosított legfeljebb 61 milliárd euró összegű finanszírozást kívánja megtámogatni, a cél pedig 315 milliárd euró összegű beruházás mozgósítása.

| 2.34. | A Unió garanciát vállal az infrastrukturális és innovációs támogatási keret (IIW) EBB által végrehajtott műveleteire és a kis- és középvállalkozásokra irányuló támogatási keret (SMEW) EBA által végrehajtott műveleteire. Ezek mindegyikéhez tartozik egy adósságportfolió (11 milliárd eurós uniós garancia az IIW, és 1 250  millió eurós uniós garancia a SMEW esetében) és egy tőkeberuházási portfólió (2 500  millió eurós uniós garancia az IIW, és 1 250  millió eurós uniós garancia a SMEW esetében). |
| --- | --- |

2.34.

A Unió garanciát vállal az infrastrukturális és innovációs támogatási keret (IIW) EBB által végrehajtott műveleteire és a kis- és középvállalkozásokra irányuló támogatási keret (SMEW) EBA által végrehajtott műveleteire. Ezek mindegyikéhez tartozik egy adósságportfolió (11 milliárd eurós uniós garancia az IIW, és 1 250  millió eurós uniós garancia a SMEW esetében) és egy tőkeberuházási portfólió (2 500  millió eurós uniós garancia az IIW, és 1 250  millió eurós uniós garancia a SMEW esetében).

| 2.35. | A Bizottság, amint megkapja az EBB erre irányuló kérelmét, átutalja a forrásokat a garanciából az EBB-hez. A Bizottság az ilyen kérelmek kielégítése céljából létrehozott egy garanciaalapot („ESBA-garanciaalap”) (40). Az uniós költségvetés ezt az alapot a 2020-ig tartó időszakban az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) és a Horizont 2020 tervezett kiadásainak 2,8  milliárd euró, illetve 2,2  milliárd euró összegű csökkentéséből (41), továbbá a TPK kiadásainak felső határán belüli, még nem előirányzott 3 milliárd eurós összeg felhasználásával fogja finanszírozni. 2015 decemberében a Bizottság 1,4  milliárd eurót (42) kötött le az alapba való befizetés céljából. 2015-ben nem hajtott végre befizetést. |
| --- | --- |

2.35.

A Bizottság, amint megkapja az EBB erre irányuló kérelmét, átutalja a forrásokat a garanciából az EBB-hez. A Bizottság az ilyen kérelmek kielégítése céljából létrehozott egy garanciaalapot („ESBA-garanciaalap”) (40). Az uniós költségvetés ezt az alapot a 2020-ig tartó időszakban az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) és a Horizont 2020 tervezett kiadásainak 2,8  milliárd euró, illetve 2,2  milliárd euró összegű csökkentéséből (41), továbbá a TPK kiadásainak felső határán belüli, még nem előirányzott 3 milliárd eurós összeg felhasználásával fogja finanszírozni. 2015 decemberében a Bizottság 1,4  milliárd eurót (42) kötött le az alapba való befizetés céljából. 2015-ben nem hajtott végre befizetést.

| 2.35. | A források az EBB részére kerülnek folyósításra, ha az ESBA-rendelet alapján az a garancialehívások elfogadása érdekében szükséges, az ESBA-megállapodásban meghatározott feltételek szerint. |
| --- | --- |

2.35.

| 2.36. | Az EBB nyolc, az IIW adósságportfolióhoz tartozó műveletet írt alá (összesen 1 092,7  millió eurós összegben), és ebből 2015-ben 193,8  millió eurót fizetett ki. Az EBB továbbá két, az IIW tőkeberuházási portfólióhoz tartozó műveletet is aláírt (2015-ben ezek összege 125 millió euró volt), és ezek felére az Unió garanciát vállalt. Az uniós garanciával fedezett összegekből az EBB 2015-ben csak 7,6  millió eurót fizetett ki. E portfólió esetében a kifizetett összegekre és a felhalmozott kamatra vonatkozó uniós garancia az év végén összesen 202 millió euró (43) volt. |
| --- | --- |

2.36.

Az EBB nyolc, az IIW adósságportfolióhoz tartozó műveletet írt alá (összesen 1 092,7  millió eurós összegben), és ebből 2015-ben 193,8  millió eurót fizetett ki. Az EBB továbbá két, az IIW tőkeberuházási portfólióhoz tartozó műveletet is aláírt (2015-ben ezek összege 125 millió euró volt), és ezek felére az Unió garanciát vállalt. Az uniós garanciával fedezett összegekből az EBB 2015-ben csak 7,6  millió eurót fizetett ki. E portfólió esetében a kifizetett összegekre és a felhalmozott kamatra vonatkozó uniós garancia az év végén összesen 202 millió euró (43) volt.

| 2.36. | A kifizetések fokozatosan növekednek egy műveleti portfólió felépítésekor. Az ESBA-portfólió jelenleg egy jelentős mértékű méretbővülés alatt áll, előreláthatólag 2016 végéig. |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | Ami az kkv-keretet illeti, 2015-ben az EBA csak a kkv-kra irányuló már meglévő pénzügyi eszközök keretében végrehajtott műveletek biztosításához használta az uniós garanciát (44). |
| --- | --- |

2.37.

Ami az kkv-keretet illeti, 2015-ben az EBA csak a kkv-kra irányuló már meglévő pénzügyi eszközök keretében végrehajtott műveletek biztosításához használta az uniós garanciát (44).

...az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) elindítása azonban késedelmes volt

| 2.38. | A Bizottság és az EBB az ESBA-megállapodás aláírásának napján, 2015. július 22-én kötötte meg Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszközéről szóló megállapodást. A transzeurópai közlekedési hálózati projektek számára rendelkezésre álló kölcsöngarancia (LGTT) és a projektkötvény-kezdeményezés (PBI) portfólióinak egyesítését 2016-ig elhalasztották. A Bizottság a mechanizmushoz nem fizetett hozzájárulást 2015-ben, és az EBB sem írt alá műveletet. |
| --- | --- |

2.38.

A Bizottság és az EBB az ESBA-megállapodás aláírásának napján, 2015. július 22-én kötötte meg Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszközéről szóló megállapodást. A transzeurópai közlekedési hálózati projektek számára rendelkezésre álló kölcsöngarancia (LGTT) és a projektkötvény-kezdeményezés (PBI) portfólióinak egyesítését 2016-ig elhalasztották. A Bizottság a mechanizmushoz nem fizetett hozzájárulást 2015-ben, és az EBB sem írt alá műveletet.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

A 2015. évre vonatkozó következtetések

| 2.39. | A nem közvetlenül az Unió költségvetéséből finanszírozott és a Számvevőszék által nem ellenőrzött pénzügyi eszközök elterjedése mind az elszámoltathatóság, mind az uniós szakpolitikák és műveletek összehangolása szempontjából kockázatot rejt magában (2.4. bekezdés). |
| --- | --- |

2.39.

A nem közvetlenül az Unió költségvetéséből finanszírozott és a Számvevőszék által nem ellenőrzött pénzügyi eszközök elterjedése mind az elszámoltathatóság, mind az uniós szakpolitikák és műveletek összehangolása szempontjából kockázatot rejt magában (2.4. bekezdés).

| 2.40. | A Bizottság kötelezettségvállalásainak szintje magas volt 2015-ben, és ez részben a 2014-ről áthozott előirányzatokból adódott. A fennmaradó kötelezettségvállalások szintje visszatért a korábbi szintre (2.5–2.9. bekezdés). A jövőbeli költségvetésekből finanszírozandó összegek 339 milliárd euróra növekedtek. A Bizottság nem készített az elkövetkező 7–10 évre vonatkozó pénzforgalmi előrejelzést (2.10. bekezdés). Egy ilyen előrejelzés lehetővé tenné az érdekeltek számára, hogy felkészüljenek a későbbi fizetési igényekre és konstruktív módon előre tervezzenek. |
| --- | --- |

2.40.

A Bizottság kötelezettségvállalásainak szintje magas volt 2015-ben, és ez részben a 2014-ről áthozott előirányzatokból adódott. A fennmaradó kötelezettségvállalások szintje visszatért a korábbi szintre (2.5–2.9. bekezdés). A jövőbeli költségvetésekből finanszírozandó összegek 339 milliárd euróra növekedtek. A Bizottság nem készített az elkövetkező 7–10 évre vonatkozó pénzforgalmi előrejelzést (2.10. bekezdés). Egy ilyen előrejelzés lehetővé tenné az érdekeltek számára, hogy felkészüljenek a későbbi fizetési igényekre és konstruktív módon előre tervezzenek.

| 2.40. | A többéves pénzügyi keret a jövőbeli kifizetési követelmények és a költségvetési prioritások közép- és hosszú távú stabilitása és kiszámíthatósága biztosításának eszköze.

  Hosszú távú előrejelzések ezért csak létező pénzügyi keretek figyelembevételével készíthetők. A még el nem fogadott jövőbeli pénzügyi kereteknek a kifizetéseket érintő vonatkozásai nem jelezhetők pontosan előre.


  A 2020 utáni időszakra vonatkozó előrejelzést 2017-ben terjeszti elő a Bizottság (ahogyan azt a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás 9. pontja előírja), és az szerves része lesz a Bizottság 2020 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatainak (e többéves pénzügyi keretet a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 25. cikke alapján 2018. január 1-je előtt elő kell terjeszteni).


  A Bizottság már elkötelezte magát egy középtávú kifizetési előrejelzés előterjesztésére (a pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának keretében), amely a kifizetési felső határok fenntarthatóságát, valamint 2020-ig a RAL alakulását és a kötelezettségvállalás-visszavonásokat fogja elemezni. |
| --- | --- |

2.40.

Hosszú távú előrejelzések ezért csak létező pénzügyi keretek figyelembevételével készíthetők. A még el nem fogadott jövőbeli pénzügyi kereteknek a kifizetéseket érintő vonatkozásai nem jelezhetők pontosan előre.

A 2020 utáni időszakra vonatkozó előrejelzést 2017-ben terjeszti elő a Bizottság (ahogyan azt a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás 9. pontja előírja), és az szerves része lesz a Bizottság 2020 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatainak (e többéves pénzügyi keretet a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 25. cikke alapján 2018. január 1-je előtt elő kell terjeszteni).

A Bizottság már elkötelezte magát egy középtávú kifizetési előrejelzés előterjesztésére (a pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának keretében), amely a kifizetési felső határok fenntarthatóságát, valamint 2020-ig a RAL alakulását és a kötelezettségvállalás-visszavonásokat fogja elemezni.

| 2.41. | A 2015 során a kohézióval kapcsolatban benyújtott költségnyilatkozatok összege csökkent. Emiatt a kifizetésre váró költségnyilatkozatok összege csökkent, a kifizetések szintje azonban nem (lásd: 2.14. és 2.15. bekezdés). |
| --- | --- |

2.41.

A 2015 során a kohézióval kapcsolatban benyújtott költségnyilatkozatok összege csökkent. Emiatt a kifizetésre váró költségnyilatkozatok összege csökkent, a kifizetések szintje azonban nem (lásd: 2.14. és 2.15. bekezdés).

| 2.42. | Az eredeti kötelezettségvállalás és a kiadás záróelszámolása között eltelt hosszú idő azt eredményezi, hogy a kifizetési folyamatok nem képesek elég gyorsan reagálni a változó költségvetési prioritásokra, és nő a veszélye annak, hogy záráskor a dokumentumok nem állnak rendelkezésre (lásd: 2.16. és 2.17. bekezdés). |
| --- | --- |

2.42.

Az eredeti kötelezettségvállalás és a kiadás záróelszámolása között eltelt hosszú idő azt eredményezi, hogy a kifizetési folyamatok nem képesek elég gyorsan reagálni a változó költségvetési prioritásokra, és nő a veszélye annak, hogy záráskor a dokumentumok nem állnak rendelkezésre (lásd: 2.16. és 2.17. bekezdés).

| 2.42. | A kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti késés csak a folyamatban lévő projektek időtartamát tükrözi. Egyes projektek az Unióban zajló nagy infrastrukturális beruházások, mások pedig meglehetősen bonyolult helyzetben lévő harmadik országokban folynak, így az átlag 2,4 éves késés nem tekintendő különösebben szokatlannak. A jogi keret a kedvezményezetteket a vonatkozó iratok megőrzésére kötelezi a zárást követő meghatározott ideig. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | Egyes tagállamok esetében a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret esb-alapjaiban a fennmaradó kötelezettségvállalások (és a kinnlevő előfinanszírozások) szintje továbbra is magas, gyakran túllépi az államháztartási kiadások 15 %-át (2.19–2.21. bekezdés). |
| --- | --- |

2.43.

Egyes tagállamok esetében a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret esb-alapjaiban a fennmaradó kötelezettségvállalások (és a kinnlevő előfinanszírozások) szintje továbbra is magas, gyakran túllépi az államháztartási kiadások 15 %-át (2.19–2.21. bekezdés).

| 2.44. | Egyre nagyobb összegeket tartanak közvetett irányítású pénzügyi eszközökben, az ilyenek irányítására továbbra is az EBB-csoport bizonyul a legelőnyösebb pénzintézetnek (2.23. bekezdés). |
| --- | --- |

2.44.

Egyre nagyobb összegeket tartanak közvetett irányítású pénzügyi eszközökben, az ilyenek irányítására továbbra is az EBB-csoport bizonyul a legelőnyösebb pénzintézetnek (2.23. bekezdés).

| 2.45. | A megosztott irányítású pénzügyi eszközök fel nem használt összegei továbbra is jelentősek, és néhány tagállamban összpontosulnak (2.31. bekezdés). |
| --- | --- |

2.45.

A megosztott irányítású pénzügyi eszközök fel nem használt összegei továbbra is jelentősek, és néhány tagállamban összpontosulnak (2.31. bekezdés).

| 2.45. | Lásd a 2.31. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

2.45.

| 2.46. | Az ESBA létrehozása a CEF-program elindítására is hatással volt. Noha ez érinti a Bizottság előzetes értékelésében a pénzügyi eszközök CEF keretében történő felhasználásával kapcsolatban alkalmazott feltevéseket, újraértékelésre nem került sor. Az ESBA néhány más pénzügyi eszköz felhasználására is hatással lesz (lásd: 2.32–2.38. bekezdés). |
| --- | --- |

2.46.

Az ESBA létrehozása a CEF-program elindítására is hatással volt. Noha ez érinti a Bizottság előzetes értékelésében a pénzügyi eszközök CEF keretében történő felhasználásával kapcsolatban alkalmazott feltevéseket, újraértékelésre nem került sor. Az ESBA néhány más pénzügyi eszköz felhasználására is hatással lesz (lásd: 2.32–2.38. bekezdés).

| 2.46. | Az ESBA elfogadása nem volt hatással a CEF átfogó célkitűzéseire, de egy további mechanizmust hozott létre az uniós pénzügyi támogatáshoz, nevezetesen az infrastrukturális projektekre, különösen adósságfinanszírozás révén. Az ESBA elindításának figyelembevétele érdekében a CEF hitelfinanszírozási eszközeivel foglalkozó irányítóbizottság az első ülésén meghatározta a CEF- és az ESBA-támogatások nyújtásának fő alapelveit annak érdekében, hogy növelje ezek egymást kiegészítő jellegét. Ezenfelül előkészületben van a CEF előzetes értékelésének függeléke, amely tükrözi i. egy CEF-tőkeinstrumentum CEF-ágazatokban történő kibocsátásának lehetőségére vonatkozó legfrissebb elemzést; és ii. az ESBA elindítása utáni piaci fejleményeket. Ezt a függeléket a korábbi előzetes értékelés kiegészítéseként és nem annak módosításaként kell tekinteni. A CEF félidős felülvizsgálatakor kerül majd sor annak értékelésére, mennyire koherens a CEF hitelfinanszírozási eszköz más uniós kezdeményezésekkel, beleértve az ESBA-t is. |
| --- | --- |

2.46.

Ajánlások

| 2.47. | Ajánlásaink a következők: |
| --- | --- |

2.47.

Ajánlásaink a következők:

| — | 1. ajánlás: a Bizottság tegyen lépéseket a fennmaradó kötelezettségvállalások csökkentése érdekében, például – adott esetben – a kötelezettségvállalások gyorsabb visszavonása, a 2007–2013-as programok gyorsabb lezárása, a kohézió területén a nettó korrekciók szélesebb körű használata, a vagyonkezelői számlákon tartott pénz mennyiségének csökkentése és – azokon a területeken, ahol jelentős mértékűek a fennmaradó kötelezettségvállalások és más kötelezettségek – kifizetési tervek és előrejelzések összeállítása révén (lásd: 2.5–2.9., 2.19. és 2.28. bekezdés), |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: a Bizottság tegyen lépéseket a fennmaradó kötelezettségvállalások csökkentése érdekében, például – adott esetben – a kötelezettségvállalások gyorsabb visszavonása, a 2007–2013-as programok gyorsabb lezárása, a kohézió területén a nettó korrekciók szélesebb körű használata, a vagyonkezelői számlákon tartott pénz mennyiségének csökkentése és – azokon a területeken, ahol jelentős mértékűek a fennmaradó kötelezettségvállalások és más kötelezettségek – kifizetési tervek és előrejelzések összeállítása révén (lásd: 2.5–2.9., 2.19. és 2.28. bekezdés),

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottság által a tagállamok tekintetében elfogadott bármely intézkedésnek, beleértve a fennálló kötelezettségvállalások csökkentésére irányuló erőfeszítéseket és a nettó korrekciók szélesebb körű használatának előmozdítását a kohézió területén, nyilvánvalóan meg kell felelnie a szabályozási keretnek.

| — | 2. ajánlás: a Bizottság készítsen és tegyen közzé évente olyan aktualizált pénzforgalom-előrejelzést, amely hét–tízéves időszakot ölel fel, és tükrözi a költségvetési felső összeghatárokat, kifizetési igényeket, kapacitási korlátokat és a kötelezettségvállalások lehetséges visszavonását (lásd: 2.10. bekezdés), |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: a Bizottság készítsen és tegyen közzé évente olyan aktualizált pénzforgalom-előrejelzést, amely hét–tízéves időszakot ölel fel, és tükrözi a költségvetési felső összeghatárokat, kifizetési igényeket, kapacitási korlátokat és a kötelezettségvállalások lehetséges visszavonását (lásd: 2.10. bekezdés),

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A 2020 utáni időszakra vonatkozó előrejelzést 2017-ben terjeszti elő a Bizottság (ahogyan azt a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás 9. pontja előírja), és az szerves része lesz a Bizottság 2020 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatainak (e többéves pénzügyi keretet a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 25. cikke alapján 2018. január 1-je előtt elő kell terjeszteni).

Ezenfelül a Bizottság elő fog terjeszteni egy félidős kifizetési előrejezést, amely a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának elemeként értékelni fogja a jelenlegi kifizetési felső határok fenntarthatóságát a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig.

| — | 3. ajánlás: a Bizottság a költségvetési és pénzgazdálkodás során – a források hatékony felhasználását biztosítandó – vegye figyelembe egyes tagállamok kapacitási korlátait (lásd: 2.19–2.21. bekezdés), |
| --- | --- |

—

3. ajánlás: a Bizottság a költségvetési és pénzgazdálkodás során – a források hatékony felhasználását biztosítandó – vegye figyelembe egyes tagállamok kapacitási korlátait (lásd: 2.19–2.21. bekezdés),

A Bizottság elfogadja az ajánlást a többéves pénzügyi keret és a vonatkozó jogszabályok által meghatározott keretek között.

A Bizottság már elindította a végrehajtás javításával foglalkozó munkacsoportot annak érdekében, hogy oly módon javítsa az esb-alapok végrehajtását bizonyos tagállamokban, hogy eközben teljes mértékben tiszteletben tartja a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét (lásd a Bizottság válaszát a 2.19. és a 2.20. észrevételre). A Bizottság a munkacsoport tevékenységéből eredő valamennyi előny kihasználásának biztosítására törekszik, és arra összpontosítja figyelmét, hogy a tagállamok irányába proaktív és célzott megközelítést alkalmazzon a kohéziós politikai támogatások 2014 és 2020 közötti végrehajtásának támogatása érdekében.

| — | 4. ajánlás: a Bizottság téríttesse vissza a megosztott irányítású pénzügyi eszközök fel nem használt összegeit (lásd: 2.31. bekezdés) és a közvetett irányítású pénzügyi eszközök azon fel nem használt összegeit, amelyek a korábbi többéves pénzügyi keretekből megmaradtak és amelyekre nézve a támogathatósági időszak lejárt (45), |
| --- | --- |

—

4. ajánlás: a Bizottság téríttesse vissza a megosztott irányítású pénzügyi eszközök fel nem használt összegeit (lásd: 2.31. bekezdés) és a közvetett irányítású pénzügyi eszközök azon fel nem használt összegeit, amelyek a korábbi többéves pénzügyi keretekből megmaradtak és amelyekre nézve a támogathatósági időszak lejárt (45),

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A közvetett irányítású pénzügyi eszközök tekintetében a Bizottság 2015 novemberében véglegesítette az EBA-val a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz bevételeinek és a visszafizetett összegeknek a „Horizont 2020” keretprogramba és a COSME programba történő átutalására kiterjedő, az EU javára történő forrás-visszajuttatásokra és kötelezettségvállalás-visszavonásokra szolgáló eljárást, melynek végrehajtása folyamatban van. Ehhez fognak kapcsolódni az EBA ellenőrző látogatásai.

Megosztott irányítás esetén bármely fel nem használt pénzügyi eszköz juttatásait – a megosztott irányítású programokra vonatkozó jogi rendelkezéseknek megfelelően – a záráskor le kell vonni.

| — | 5. ajánlás: a Bizottság az ESBA létrehozásának fényében értékelje újra az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) hitelfinanszírozási eszközére vonatkozó előzetes értékelést, és mérje fel, hogy az ESBA milyen hatást gyakorol más uniós programokra és pénzügyi eszközökre. |
| --- | --- |

—

5. ajánlás: a Bizottság az ESBA létrehozásának fényében értékelje újra az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) hitelfinanszírozási eszközére vonatkozó előzetes értékelést, és mérje fel, hogy az ESBA milyen hatást gyakorol más uniós programokra és pénzügyi eszközökre.

A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.

A CEF félidős felülvizsgálatakor kerül majd sor annak értékelésére, mennyire koherens a CEF hitelfinanszírozási eszköz más uniós kezdeményezésekkel, beleértve az ESBA-t is.

Előkészületben van a CEF előzetes értékelésének függeléke, amely tükrözi i. egy CEF-tőkeinstrumentum CEF-ágazatokban történő kibocsátásának lehetőségére vonatkozó legfrissebb elemzést és ii. az ESBA elindítása utáni piaci fejleményeket. Ezt a függeléket a korábbi előzetes értékelés kiegészítéseként és nem annak módosításaként kell tekinteni.

A CEF keretébe tartozó pénzügyi eszközök hozzáadott értéke az ESBA vonatkozásában azon az elven alapul, hogy a CEF-ből nyújtott finanszírozás a vonatkozó szabályozások szerint a CEF-ágazatokban támogatható innovatív, demonstrációs és kísérleti projektekre és kezdeményezésekre összpontosít, míg az ESBA-ból nyújtott támogatások köre és jogosultsági feltételei szélesebbek.

---

(1)  Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.). A bekezdésben szereplő határértékek folyó árakon értendők.

(2)  Az összegek folyó árakon értendők.

(3)  Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 5. cikke értelmében a Bizottság minden évben kiigazítja a kifizetések felső határát úgy, hogy azt a teljesített kifizetések és a többéves pénzügyi keretnek az n-1. évre vonatkozó felső kifizetési határa közötti különbséggel megnöveli. Ezen éves kiigazítások 2018-ban, 2019-ben és 2020-ban nem haladhatják meg a legfeljebb 7, 9, illetve 10 milliárd eurót (2011-es árakon).

(4)  Az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 14. cikke alapján a többéves pénzügyi keret 2014–2017-es időszakra vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatainak felső határai alatt rendelkezésre álló tartaléksávokból a többéves pénzügyi keretre vonatkozó összesített kötelezettségvállalási tartalékot kell képezni, és azt a 2016–2020-as időszakra vonatkozóan a többéves pénzügyi keretben megállapított összeghatárok felett, a növekedéssel és foglalkoztatással és különösen a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos szakpolitikai célokra kell rendelkezésre bocsátani.

(5)  Az Európai Számvevőszék elnökének 2015. november 10-én az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrzési Bizottsága (CONT) előtt tartott beszéde (http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AR2014.aspx).

(6)  2015-ben az EBB Unión belüli kiadásai 57,4 milliárd eurót tettek ki (az EBB 2015-ös statisztikai jelentése, 2. o.).

(7)  Az uniós külpolitikában alkalmazott, forrásokat ötvöző uniós eszközök más támogatási módokat egészítenek ki. E mechanizmus alapelve, hogy az uniós támogatásokat magán- vagy állami pénzintézetek által nyújtott hitelekkel vagy tőkebefektetésekkel ötvözi.

(8)  Az EFA-kból 2015-ben mintegy 3 088 millió euró összegű kifizetésre került sor.

(9)  Lásd: Az Európai Számvevőszék 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentése a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapból (EFA) finanszírozott tevékenységekről (ebben a Hivatalos Lapban), 13–17. bekezdés.

(10)  Az (EU Euratom) 2015/623 tanácsi rendelet (HL L 103., 2015.4.22., 1. o.) összesen 21,1 milliárd eurót programozott át 2014-ről a következő évekre. (2015 – 16,5 milliárd eurót, 2016 – 4,5 milliárd eurót és 2017 – 0,1 milliárd eurót). A 2015-ös 1. számú költségvetés-módosítás szintén az átcsoportosítás feltétele volt.

(11)  Az átviteleket a költségvetési rendelet – a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) – 13. cikke (2) bekezdésének a) pontja teszi lehetővé (http://ec.europa.eu/budget/explained/glossary/glossary_en.cfm).

(12)  A célhoz kötött bevétel konkrét tevékenységekre elkülönített bevételeket jelent. A célhoz kötött bevétel forrásai főként a mezőgazdasági szankciók és egyéb visszafizettetések, valamint harmadik felek, többek között az EFTA- és a tagjelölt országok voltak.

(13)  Ebből 19,1 milliárd eurót (2014-ben 33 milliárd euró) a gazdálkodók felé fennálló kötelezettségek tesznek ki, amelyeket rendszerint a következő év első két hónapjában számolnak el.

(14)  A 2014-es éves jelentés 2.22. bekezdése, a 2013-as éves jelentés 1.50. bekezdése, valamint a 2012-es éves jelentés 1.59. bekezdése.

(15)  A költségvetési rendelet 17. cikke.

(16)  Az 1311/2013/EU, Euratom rendelet.

(17)  A Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett, „A pénzügyi keret 2016-ra vonatkozó technikai kiigazítása a GNI alakulásának megfelelően” c. bizottsági közleménnyel (COM(2015) 320 final) módosítva.

(18)  A beszámoló 2.12. magyarázata. A Bizottság által ellenőrzés után helyesnek ítélt, és a Bizottság számviteli rendszerében kifizethetőként szereplő összegek 3,3 milliárd eurót tettek ki (2014: 1,3 milliárd euró).

(19)  Ebből 23,1 milliárd eurót a 2007–2013-as, 9,6 milliárd eurót pedig a 2014–2020-as programozási időszakban nyújtottak.

(20)  A 2007–2013-as időszakra vonatkozó TPK keretében elfogadott operatív programokhoz kapcsolódó kohéziós kiadások tekintetében az összes tagállam esetében n+2 alapon kellene végrehajtani az automatikus visszavonást (kivéve Horvátország, Románia és Szlovákia esetében, amelyekre az n+3 szabály alkalmazandó).

(21)  Ezek az alapok a következők: az Európai Szociális Alap (ESZA), az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA),a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA). A 2007–2013-as TPK-ban az EMVA-t és az ETHA-t nem a kohéziós alapokkal (ESZA, ERFA, KA) együtt sorolták be.

(22)  Ebbe az összegbe tartoznak az EMVA éves intézkedései is, így lehetővé válik az összevetés a jelenlegi TPK esb-alapjaival.

(23)  Az esb-alapok 45,4 milliárd euró összegű felhasználatlan kötelezettségvállalásaiból 27,9 milliárd euró a Cseh Köztársaságot, Spanyolországot, Olaszországot, Lengyelországot és Romániát érinti.

(24)  Ez az összeg tartalmazza mind a 2007–2013-as TPK még esedékes hozzájárulásait, mind a jelenlegi, 2014–2020-as TPK éves részleteit.

(25)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/task-force-better-implementation

(26)  A „pénzügyi eszközök”„tulajdonviszonyt, illetve részben tulajdonviszonyt megtestesítő befektetések, kölcsönök vagy biztosítékok vagy más kockázatmegosztási eszközök formáját ölthetik”. A költségvetési rendelet fogalommeghatározásokat tartalmazó 2. cikkének p) pontja.

(27)  Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD), a német Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) és az Európa Tanács Fejlesztési Bankja.

(28)  Az EBRD-vel az „Armenia SME Finance Facility” (örményországi kkv-kra irányuló pénzügyi eszköz) (15 millió euró) és a „Women in Business Programme in the Eastern Partnership” (a keleti partnerségen belül a „Nők az üzleti életben” program) (5 millió euró) esetében, 2015. december 29-én.

(29)  Az 1998-as kkv-garanciakeret (SMEG).

(30)  A projektkötvény-kezdeményezés (PBI) és a transzeurópai közlekedési hálózati projektek számára létrehozott kölcsöngarancia (LGTT), amelyeket 2016-ban összevonnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszközével.

(31)  A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME).

(32)  ERFA – Európai Regionális Fejlesztési Alap; EMVA – Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap.

(33)  Az EBB-csoport az Európai Beruházási Bankból és az Európai Beruházási Alapból áll.

(34)  A 2015-ös 144 millió euró összegű növekedéssel a garanciaalaphoz való hozzájárulások az év végén elérték az 1,2 milliárd eurót. A célösszeg eléréséhez (a fennálló összes tőkekötelezettség 9 %-a) az unió költségvetésből további 257 millió eurós összeget különítettek el erre a célra 2015-ben, amelynek kifizetése 2016-ban esedékes.

(35)  Lásd: a 2014-es éves jelentés 2.24. bekezdése.

(36)  A 966/2012/EU, Euratom rendelet 140. cikkének (6) bekezdése értelmében.

(37)  A legfrissebb elérhető adatok 2014 végére vonatkoznak, és a Bizottság 2015 szeptemberében megjelent „Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006” (A finanszírozásban és a pénzügyi konstrukciók alkalmazásában elért eredmények összefoglaló adatai, az irányító hatóságok által az 1083/2006/EK tanácsi rendelet 67. cikke (2) bekezdésének j) pontja szerint elkészített beszámolóban) című jelentésében szerepelnek.

(38)  Lásd: a 6.41. és 6.42. bekezdés, valamint „A pénzügyi eszközök szerepe az uniós költségvetés végrehajtásában – a 2007–2013-as programidőszak tanulságai” című, 19/2016. sz. számvevőszéki különjelentés 29–45. bekezdése.

(39)  A fennmaradó összeg a következőképpen oszlik meg: Spanyolország: 0,9 milliárd euró (13 %), Görögország: 0,9 milliárd euró (13 %), Egyesült Királyság: 0,5 milliárd euró (7 %), Németország: 0,3 milliárd euró (4 %), a többi tagállam: 1,2 milliárd euró (18 %).

(40)  Az (EU) 2015/1017 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése.

(41)  Az ESBA-rendelet I. melléklete módosítja a Horizont 2020-ra és a CEF programjaira rendelkezésre álló pénzügyi keretet.

(42)  Az összeg a CEF (790 millió euró), a Horizont 2020 (70 millió euró) és az ITER (490 millió euró) költségvetései sorából került átcsoportosításra.

(43)  Lásd: az 5.2.1. magyarázat a beszámoló 75. oldalán.

(44)  55 millió eurót az InnovFin kkv-garanciakeret és 39 millió eurót a COSME hitelgarancia-eszköz műveletei esetében.

(45)  Lásd: a 2014-es éves jelentés 6.46–6.52. bekezdése.

(46)  Forrás: Az Európai Bizottság 2015-ös éves beszámolója, 2.5. táblázat: A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések és további magyarázatok.

(47)  Forrás: Jelentés a költségvetési és pénzgazdálkodásról – 2015 – A.7.2. rész.

(48)  A fennmaradó költségvetési kötelezettségvállalások nem tartalmazzák a más intézményektől származó 570 millió eurót.

(49)  Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.

(50)  2015. dec. 31-ig kifizetett előfinanszírozás, az adott év előirányzataiből folyósított kifizetésenként

(51)  Lásd: Az Európai Bizottság 2015-ös éves beszámolója, 2.5.1. magyarázat.

(52)  Az alap-jogiaktusban szereplő költségvetésen kívül a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) és a hetedik keretprogram (FP7) pénzügyi eszközeinek be- és kifizetéseit kitevő hozzájárulásokat is a COSME és a Horizont 2020 pénzügyi eszközeihez fogják utalni.

(53)  Beleértve a Horizont 2020-ból a kkv-kezdeményezéshez nyújtott uniós hozzájárulást.

(54)  2015 végéig a hatáskör-átruházási megállapodás aláírására nem került sor.

Forrás: SWD(2015) 206 final, a hatáskör-átruházási megállapodások és az ABAC-munkafolyamat.

---

3. FEJEZET

Az uniós költségvetés révén elért eredmények

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 3.1–3.5. |
| --- | --- |

| 1. rész – A Horizont 2020 keretprogram (2014–2020) | 3.6–3.59. |
| --- | --- |

| 1. szakasz – Tisztázni kell az Európa 2020, a Bizottság új prioritásai és a Horizont 2020 közötti kapcsolatokat, mivel azok nem mindig segítik elő, hogy a hangsúly a teljesítményre kerüljön | 3.7–3.21. |
| --- | --- |

| 2. szakasz – Az esb-alapok és a tagállami programok közötti szinergiák és egymást kölcsönösen kiegészítő jellegük | 3.22–3.23. |
| --- | --- |

| 3. szakasz – A Horizont 2020 mechanizmusai nem helyezik következetesen a teljesítményre a hangsúlyt | 3.24–3.59. |
| --- | --- |

| 2. rész – A teljesítménnyel kapcsolatos tervezés és beszámolás a főigazgatóságok szintjén: „Természeti erőforrások” | 3.60–3.65. |
| --- | --- |

| 3. rész – A Számvevőszék teljesítmény-ellenőrzéseinek eredményei | 3.66–3.85. |
| --- | --- |

| A 2015-ös különjelentések és a teljesítményre vonatkozó más termékeink | 3.66–3.77. |
| --- | --- |

| A korábbi különjelentések ajánlásainak hasznosulása | 3.78–3.85. |
| --- | --- |

| Következtetések és ajánlások | 3.86–3.95. |
| --- | --- |

| Következtetések | 3.86–3.93. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 3.94–3.95. |
| --- | --- |

| 3.1. | melléklet – A 2015-ben elfogadott számvevőszéki különjelentések |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | melléklet – A teljesítménnyel kapcsolatos korábbi ajánlások hasznosulása |
| --- | --- |

3.2.

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 3.1. | Ez a fejezet a teljesítménnyel foglalkozik (lásd:
  3.1. ábra
  ), és ahhoz a témához kapcsolódik, amelyet 2010 óta minden éves jelentésünk tárgyal: jelentéseink egy olyan fejezettel egészülnek ki, amely a Bizottság által annak biztosítására bevezetett rendszereket értékeli különböző szempontokból, hogy az uniós forrásokat hatékonyan, és nem csupán a vonatkozó jogszabályoknak megfelelve költsék el. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

3.1.

Ez a fejezet a teljesítménnyel foglalkozik (lásd:
  3.1. ábra
  ), és ahhoz a témához kapcsolódik, amelyet 2010 óta minden éves jelentésünk tárgyal: jelentéseink egy olyan fejezettel egészülnek ki, amely a Bizottság által annak biztosítására bevezetett rendszereket értékeli különböző szempontokból, hogy az uniós forrásokat hatékonyan, és nem csupán a vonatkozó jogszabályoknak megfelelve költsék el.

| 3.2. | 2010 óta értékeltük a Bizottság teljesítményre vonatkozó, egyes kiválasztott bizottsági főigazgatóságok éves tevékenységi jelentésében szereplő önértékelését, valamint megvizsgáltunk egyes, az adott év teljesítmény-ellenőrzési különjelentéseiben szereplő témákat. Elemzést készítettünk továbbá a teljesítménnyel kapcsolatos más dokumentumokról is: egyes kiválasztott főigazgatóságok vezetői tervéről, valamint a Bizottságnak az Európai Parlament és a Tanács számára készített beszámolóiról, és ezek között a Bizottság első néhány „értékelő jelentéséről” (1). |
| --- | --- |

3.2.

2010 óta értékeltük a Bizottság teljesítményre vonatkozó, egyes kiválasztott bizottsági főigazgatóságok éves tevékenységi jelentésében szereplő önértékelését, valamint megvizsgáltunk egyes, az adott év teljesítmény-ellenőrzési különjelentéseiben szereplő témákat. Elemzést készítettünk továbbá a teljesítménnyel kapcsolatos más dokumentumokról is: egyes kiválasztott főigazgatóságok vezetői tervéről, valamint a Bizottságnak az Európai Parlament és a Tanács számára készített beszámolóiról, és ezek között a Bizottság első néhány „értékelő jelentéséről” (1).

3.1. ábra –   Teljesítmény az Unióban

Az Unió teljesítményének értékelése a gondos pénzgazdálkodás elvei (gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség) (2) alapján történik, és a következőkre terjed ki:

| a) | inputok – a program végrehajtásához szükséges pénzügyi, emberi, anyagi, szervezeti vagy szabályozási erőforrások; |
| --- | --- |

a)

inputok – a program végrehajtásához szükséges pénzügyi, emberi, anyagi, szervezeti vagy szabályozási erőforrások;

| b) | outputok – a program által létrehozott tárgyi eredmények és dokumentumok; |
| --- | --- |

b)

outputok – a program által létrehozott tárgyi eredmények és dokumentumok;

| c) | eredmények – a program által a közvetlen célcsoport, illetve kedvezményezettek számára kifejtett azonnali hatások; |
| --- | --- |

c)

eredmények – a program által a közvetlen célcsoport, illetve kedvezményezettek számára kifejtett azonnali hatások;

| d) | hatások – hosszú távú társadalmi változások, amelyek legalább részben az uniós fellépésnek tudhatók be. |
| --- | --- |

d)

hatások – hosszú távú társadalmi változások, amelyek legalább részben az uniós fellépésnek tudhatók be.

| 3.3. | A tavalyi éves jelentés megfelelő fejezetében külön figyelmet szenteltünk az Unió hosszú távú stratégiájának, az Európa 2020-nak. Megvizsgáltuk a stratégiára irányuló magas szintű uniós monitoringot és beszámolást, és az európai strukturális és beruházási alapok (3) (esb-alapok) tekintetében azt, hogy a stratégia hogyan jelenik meg a Bizottság és a tagállamok között megkötött partnerségi megállapodásokban és finanszírozási programokban. Idén ugyanezt a témát folytatva a Bizottság teljesítményét elsősorban a Horizont 2020, a kutatási és innovációs bizottsági keretprogram révén vizsgáljuk meg, amely – mint látni fogjuk – igen jelentős tétel az unió költségvetésen belül. |
| --- | --- |

3.3.

A tavalyi éves jelentés megfelelő fejezetében külön figyelmet szenteltünk az Unió hosszú távú stratégiájának, az Európa 2020-nak. Megvizsgáltuk a stratégiára irányuló magas szintű uniós monitoringot és beszámolást, és az európai strukturális és beruházási alapok (3) (esb-alapok) tekintetében azt, hogy a stratégia hogyan jelenik meg a Bizottság és a tagállamok között megkötött partnerségi megállapodásokban és finanszírozási programokban. Idén ugyanezt a témát folytatva a Bizottság teljesítményét elsősorban a Horizont 2020, a kutatási és innovációs bizottsági keretprogram révén vizsgáljuk meg, amely – mint látni fogjuk – igen jelentős tétel az unió költségvetésen belül.

| 3.4. | A fejezet így három részből áll. Az első rész a Horizont 2020 keretprogram teljesítményét tárgyalja. A másik két rész a korábbi években vizsgált témákkal foglalkozik: a bizottsági főigazgatók által készített főbb éves tervezési és beszámolási dokumentumok milyen mértékben térnek ki a teljesítményre, valamint a 2015-ös különjelentéseink egyes főbb témái, s ezek között a korábbi különjelentések ajánlásaiból álló minta hasznosulásának vizsgálata, valamint – idén elsőként – az ajánlásaink hasznosításáról szóló felmérésünkre adott tagállami válaszok. |
| --- | --- |

3.4.

A fejezet így három részből áll. Az első rész a Horizont 2020 keretprogram teljesítményét tárgyalja. A másik két rész a korábbi években vizsgált témákkal foglalkozik: a bizottsági főigazgatók által készített főbb éves tervezési és beszámolási dokumentumok milyen mértékben térnek ki a teljesítményre, valamint a 2015-ös különjelentéseink egyes főbb témái, s ezek között a korábbi különjelentések ajánlásaiból álló minta hasznosulásának vizsgálata, valamint – idén elsőként – az ajánlásaink hasznosításáról szóló felmérésünkre adott tagállami válaszok.

| 3.5. | A 2014-es éves jelentésben arról számoltunk be, hogy a Bizottságtól kapott információk szerint az Európa 2020 stratégia félidős értékelése – amelyet 2015 márciusában kellett volna a Tanács rendelkezésére bocsátani – késedelmet szenved, és csak 2016 elejére fog elkészülni (4). A Bizottság 2016 júniusában tájékoztatott bennünket, hogy véglegesítette a félidős értékelést, és hogy arról nem készít hivatalos záródokumentumot. Ezért ebben a fejezetben nem tudunk információt közölni arról, hogy milyen módon hajtották végre az értékelést. Előfordulhat azonban, hogy későbbi jelentéseinkben még visszatérünk erre a kérdésre. |
| --- | --- |

3.5.

A 2014-es éves jelentésben arról számoltunk be, hogy a Bizottságtól kapott információk szerint az Európa 2020 stratégia félidős értékelése – amelyet 2015 márciusában kellett volna a Tanács rendelkezésére bocsátani – késedelmet szenved, és csak 2016 elejére fog elkészülni (4). A Bizottság 2016 júniusában tájékoztatott bennünket, hogy véglegesítette a félidős értékelést, és hogy arról nem készít hivatalos záródokumentumot. Ezért ebben a fejezetben nem tudunk információt közölni arról, hogy milyen módon hajtották végre az értékelést. Előfordulhat azonban, hogy későbbi jelentéseinkben még visszatérünk erre a kérdésre.

1. RÉSZ – A HORIZONT 2020 KERETPROGRAM (2014–2020)

| 3.6. | A Horizont 2020 keretprogram elemzése a következő három részből tevődik össze: Elsőként azonosítjuk a program fő elemeit, és megvizsgáljuk, hogy az milyen stratégiai keretben működik, különös tekintettel a más uniós stratégiákhoz való kapcsolódási pontokra. A második részben azt vizsgáljuk, hogy a kutatási és az innovációs tevékenységek összekapcsolása milyen előnyökkel és potenciális kockázatokkal járhat. Végezetül elemezzük, hogy a Horizont 2020 keretstratégia mekkora hangsúlyt helyez a teljesítményre. |
| --- | --- |

3.6.

A Horizont 2020 keretprogram elemzése a következő három részből tevődik össze: Elsőként azonosítjuk a program fő elemeit, és megvizsgáljuk, hogy az milyen stratégiai keretben működik, különös tekintettel a más uniós stratégiákhoz való kapcsolódási pontokra. A második részben azt vizsgáljuk, hogy a kutatási és az innovációs tevékenységek összekapcsolása milyen előnyökkel és potenciális kockázatokkal járhat. Végezetül elemezzük, hogy a Horizont 2020 keretstratégia mekkora hangsúlyt helyez a teljesítményre.

1. szakasz – Tisztázni kell az Európa 2020, a Bizottság új prioritásai és a Horizont 2020 közötti kapcsolatokat, mivel azok nem mindig segítik elő, hogy a hangsúly a teljesítményre kerüljön

Az Európa 2020 és a Horizont 2020

| 3.7. | Az Európa 2020 az Unió tízéves időtartamra szóló munkahely-teremtési és növekedési stratégiája. A 2010-ben indult stratégia célja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés feltételeinek megteremtése. Az Európa 2020 stratégia megvalósításáért az Unió és a 28 tagállam megosztva viseli a felelősséget. Ezért a stratégia öt kiemelt céljához (5) minden tagállamban külön cél kapcsolódik, a tagállamok sajátosságainak figyelembevételével. |
| --- | --- |

3.7.

Az Európa 2020 az Unió tízéves időtartamra szóló munkahely-teremtési és növekedési stratégiája. A 2010-ben indult stratégia célja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés feltételeinek megteremtése. Az Európa 2020 stratégia megvalósításáért az Unió és a 28 tagállam megosztva viseli a felelősséget. Ezért a stratégia öt kiemelt céljához (5) minden tagállamban külön cél kapcsolódik, a tagállamok sajátosságainak figyelembevételével.

| 3.8. | A Horizont 2020 mintegy 75 milliárd eurós költségvetéssel rendelkezik a 2014–2020-as időszakra. A Horizont 2020 az Unió kutatási és innovációs programja: általános célkitűzése, hogy hozzájáruljon a tudás- és innovációalapú társadalomnak és gazdaságnak az Unió egészében történő kiépítéséhez (6). A program támogatja az Európa 2020 stratégiát és az Európai Kutatási Térség (EKT) létrehozásának uniós célkitűzését (7), és egyesíti a korábban különálló kutatási, illetve innovációs kiadási programokat (8). |
| --- | --- |

3.8.

A Horizont 2020 mintegy 75 milliárd eurós költségvetéssel rendelkezik a 2014–2020-as időszakra. A Horizont 2020 az Unió kutatási és innovációs programja: általános célkitűzése, hogy hozzájáruljon a tudás- és innovációalapú társadalomnak és gazdaságnak az Unió egészében történő kiépítéséhez (6). A program támogatja az Európa 2020 stratégiát és az Európai Kutatási Térség (EKT) létrehozásának uniós célkitűzését (7), és egyesíti a korábban különálló kutatási, illetve innovációs kiadási programokat (8).

| 3.9. | A finanszírozás nyújtására főként vissza nem térítendő támogatás formájában kerül sor, noha rendelkezésre állnak más finanszírozási formák is, többek között pénzügyi eszközök. A Horizont 2020 keretében – önállóan vagy ügynökségeken és más szerveken keresztül – a Bizottság kezeli a kiadások döntő részét. A Horizont 2020 kedvezményezettjei lehetnek az Unión belüli vagy kívüli egyének, csoportok, egyetemek, kutatóintézetek, kkv-k és nagyobb vállalatok. A finanszírozott projektek között számos együttműködésen alapuló projekt található. |
| --- | --- |

3.9.

A finanszírozás nyújtására főként vissza nem térítendő támogatás formájában kerül sor, noha rendelkezésre állnak más finanszírozási formák is, többek között pénzügyi eszközök. A Horizont 2020 keretében – önállóan vagy ügynökségeken és más szerveken keresztül – a Bizottság kezeli a kiadások döntő részét. A Horizont 2020 kedvezményezettjei lehetnek az Unión belüli vagy kívüli egyének, csoportok, egyetemek, kutatóintézetek, kkv-k és nagyobb vállalatok. A finanszírozott projektek között számos együttműködésen alapuló projekt található.

| 3.10. | A
  3.2. ábra
  mutatja be a Horizont 2020 struktúráját. Az általános célkitűzés három prioritáson keresztül kerül meghatározásra (1. Kiváló tudomány, 2. Ipari vezető szerep és 3. Társadalmi kihívások). E prioritások teljesülésére 14 „konkrét célkitűzés” megvalósítása révén törekednek, amelyeket a tevékenységek főbb irányvonalai is kiegészítenek, megadva azok tudományos és technológiai tartalmát. Az általános célkitűzés elérését továbbá két konkrét célkitűzés („A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése”, valamint „A tudomány a társadalommal és a társadalomért”) is szolgálja, míg két további szervezet, a JRC és az EIT – saját konkrét céljára törekedve – szintén hozzájárul az általános célkitűzés megvalósulásához. A Horizont 2020 keretében a programokat további kutatási intézkedések is kiegészítik: ilyen például a piacközeli innovációs tevékenységeket támogató „Az innovációhoz vezető gyors út”. |
| --- | --- |

3.10.

A
  3.2. ábra
  mutatja be a Horizont 2020 struktúráját. Az általános célkitűzés három prioritáson keresztül kerül meghatározásra (1. Kiváló tudomány, 2. Ipari vezető szerep és 3. Társadalmi kihívások). E prioritások teljesülésére 14 „konkrét célkitűzés” megvalósítása révén törekednek, amelyeket a tevékenységek főbb irányvonalai is kiegészítenek, megadva azok tudományos és technológiai tartalmát. Az általános célkitűzés elérését továbbá két konkrét célkitűzés („A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése”, valamint „A tudomány a társadalommal és a társadalomért”) is szolgálja, míg két további szervezet, a JRC és az EIT – saját konkrét céljára törekedve – szintén hozzájárul az általános célkitűzés megvalósulásához. A Horizont 2020 keretében a programokat további kutatási intézkedések is kiegészítik: ilyen például a piacközeli innovációs tevékenységeket támogató „Az innovációhoz vezető gyors út”.

3.2. ábra –   A Horizont 2020 struktúrája

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A Horizont 2020 és az Európa 2020 között vannak magas szintű kapcsolatok, de ezeket el kell mélyíteni annak elősegítése érdekében, hogy nagyobb hangsúly kerüljön a teljesítményre

| 3.11. | A jogszabályok értelmében a Horizont 2020 három teljesítménymutatóval rendelkezik, amelyekkel az általános célkitűzéshez képest mérhető az előrelépés: |
| --- | --- |

3.11.

A jogszabályok értelmében a Horizont 2020 három teljesítménymutatóval rendelkezik, amelyekkel az általános célkitűzéshez képest mérhető az előrelépés:

| a) | a kutatás- és fejlesztésintenzitási mutató, amely szerint 2020-ra a beruházásoknak kell kitenniük a GDP legalább 3 %-át – ez az Európa 2020 öt kiemelt célkitűzésének egyike is; |
| --- | --- |

a)

a kutatás- és fejlesztésintenzitási mutató, amely szerint 2020-ra a beruházásoknak kell kitenniük a GDP legalább 3 %-át – ez az Európa 2020 öt kiemelt célkitűzésének egyike is;

| b) | egy innovációs outputmutató; |
| --- | --- |

b)

egy innovációs outputmutató;

| c) | a kutatók aránya az aktív népességben (9). Ez a mutató nem kapcsolódik közvetlenül az Európa 2020 kiemelt céljaihoz. |
| --- | --- |

c)

a kutatók aránya az aktív népességben (9). Ez a mutató nem kapcsolódik közvetlenül az Európa 2020 kiemelt céljaihoz.

| 3.12. | A 3 %-os mutató a kutatásba és fejlesztésbe beruházott forrásokat méri. A mutatónak nem célja az outputok, eredmények és hatások mérése. A Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályok most első ízben azt a követelményt is tartalmazzák, hogy a kutatásba és fejlesztésbe beruházott magánfinanszírozásnak (a közfinanszírozással szemben) a teljes beruházás kétharmadát kell kitennie (10). E célokhoz képest 2014-ben az összes ilyen beruházás Európa egészében éppenhogy meghaladta a GDP 2 %-át, s a teljes összeg mintegy 64 %-át a magánszektor biztosította. Összehasonlító adatként az Egyesült Államok 2012-ben a GDP 2,8  %-át, Japán 2013-ban 3,5  %-át, Dél-Korea pedig szintén 2013-ban 4,2  %-át szánta ilyen beruházásokra. |
| --- | --- |

3.12.

A 3 %-os mutató a kutatásba és fejlesztésbe beruházott forrásokat méri. A mutatónak nem célja az outputok, eredmények és hatások mérése. A Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályok most első ízben azt a követelményt is tartalmazzák, hogy a kutatásba és fejlesztésbe beruházott magánfinanszírozásnak (a közfinanszírozással szemben) a teljes beruházás kétharmadát kell kitennie (10). E célokhoz képest 2014-ben az összes ilyen beruházás Európa egészében éppenhogy meghaladta a GDP 2 %-át, s a teljes összeg mintegy 64 %-át a magánszektor biztosította. Összehasonlító adatként az Egyesült Államok 2012-ben a GDP 2,8  %-át, Japán 2013-ban 3,5  %-át, Dél-Korea pedig szintén 2013-ban 4,2  %-át szánta ilyen beruházásokra.

| 3.12. | A kutatás-fejlesztés intenzitását mutató 3 %-os indikátor a kutatás-fejlesztésre fordított források mértékét méri, ugyanakkor tükrözi azon szakpolitikai intézkedések eredményességét is, amelyek célja a tagországokban a magas színvonalú tudományos bázis kialakításának ösztönzése, valamint a magánszektorban a kutatás és innováció jobb keretfeltételeinek megteremtése. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | A Horizont 2020 kiadásai viszonylag kis mértékben járulnak hozzá e cél teljesítéséhez. Ezen a területen mindig az volt az elvárás, hogy a finanszírozás döntő részét a tagállamok biztosítsák. Végrehajtásának első évében, 2014-ben, a Horizont 2020 uniós intézmények általi kiadásai a K+F-re szánt közforrások teljes összegének valamivel kevesebb mint 10 %-át tették ki. Tavalyi éves jelentésünkben megjegyeztük, hogy ha valamennyi kutatás-fejlesztésre vonatkozó tagállami cél teljesülne, az 2020-ra a GDP arányában 2,6  %-os beruházást jelentene, ami elmarad a 3 %-os kiemelt célértéktől (11). |
| --- | --- |

3.13.

A Horizont 2020 kiadásai viszonylag kis mértékben járulnak hozzá e cél teljesítéséhez. Ezen a területen mindig az volt az elvárás, hogy a finanszírozás döntő részét a tagállamok biztosítsák. Végrehajtásának első évében, 2014-ben, a Horizont 2020 uniós intézmények általi kiadásai a K+F-re szánt közforrások teljes összegének valamivel kevesebb mint 10 %-át tették ki. Tavalyi éves jelentésünkben megjegyeztük, hogy ha valamennyi kutatás-fejlesztésre vonatkozó tagállami cél teljesülne, az 2020-ra a GDP arányában 2,6  %-os beruházást jelentene, ami elmarad a 3 %-os kiemelt célértéktől (11).

| 3.13. | A kutatás és a „Horizont 2020” keretprogram területén erőfeszítések történnek a kutatásra és innovációra irányuló tagállami beruházások összehangolása és javítása, valamint a magánszektorbeli innováció fejlődését biztosító keretfeltételek kialakítása (nyílt innováció) érdekében. Ez elengedhetetlen ahhoz, hogy jelentős előrelépésre kerülhessen sor az Európai Unió és fő versenytársai közötti innovációs szakadék áthidalásában.

  A kutatáspolitika elsődleges célkitűzései között szerepel ezenkívül a hatás és a tudományos kiválóság nyitottságon keresztüli erősítése (nyílt tudomány), a digitális egységes piac megteremtése, a digitális technológia felhasználása a nagy társadalmi kihívásokkal szembeni küzdelemben, az energiaunió kutatási, innovációs és versenyképességi dimenziójának egy előretekintő éghajlat-változási politikával együttes megvalósítása, továbbá Európa tudományos és technológiai erősségeinek meghatározó nemzetközi tényezővé alakítása (nyitottság a világ felé).


  A kohéziós politika 2007 és 2013 közötti programjai keretében megvalósított kutatási és innovációs beruházások szintén hozzájárultak a 3 %-os cél elérése érdekében tett lépésekhez. Az ERFA tematikus koncentrációjának köszönhetően e hozzájárulás a 2014 és 2020 közötti programozási időszakban is folytatódik, az „intelligens szakosodás” kutatásra és innovációra vonatkozó előzetes feltételrendszerének köszönhetően erősítve annak hatását és multiplikátor-hatását.


  Az Európa 2020 stratégia megvalósításában a „Horizont 2020” keretprogram szerepét az egyéb uniós és nemzeti szintű intézkedésekkel való kölcsönhatás is erősíti. |
| --- | --- |

3.13.

A kutatáspolitika elsődleges célkitűzései között szerepel ezenkívül a hatás és a tudományos kiválóság nyitottságon keresztüli erősítése (nyílt tudomány), a digitális egységes piac megteremtése, a digitális technológia felhasználása a nagy társadalmi kihívásokkal szembeni küzdelemben, az energiaunió kutatási, innovációs és versenyképességi dimenziójának egy előretekintő éghajlat-változási politikával együttes megvalósítása, továbbá Európa tudományos és technológiai erősségeinek meghatározó nemzetközi tényezővé alakítása (nyitottság a világ felé).

A kohéziós politika 2007 és 2013 közötti programjai keretében megvalósított kutatási és innovációs beruházások szintén hozzájárultak a 3 %-os cél elérése érdekében tett lépésekhez. Az ERFA tematikus koncentrációjának köszönhetően e hozzájárulás a 2014 és 2020 közötti programozási időszakban is folytatódik, az „intelligens szakosodás” kutatásra és innovációra vonatkozó előzetes feltételrendszerének köszönhetően erősítve annak hatását és multiplikátor-hatását.

Az Európa 2020 stratégia megvalósításában a „Horizont 2020” keretprogram szerepét az egyéb uniós és nemzeti szintű intézkedésekkel való kölcsönhatás is erősíti.

| 3.14. | A Horizont 2020 második, innovációval kapcsolatos teljesítménymutatója összetett outputmutató. Eredetileg az Európa 2020 keretében, az „Innovatív Unió” elnevezésű kiemelt kezdeményezéshez dolgozták ki (12). A következő négyféle információt gyűjti: szabadalmak, foglalkoztatás a tudásintenzív tevékenységekben, a tudásintenzív áruk és szolgáltatások versenyképessége, valamint az innovatív ágazatok gyorsan növekvő vállalkozásainál foglalkoztatottak száma. Az összetett mutatók uniós finanszírozású kutatócsoportja rámutatott, hogy az ilyen mutatóknak, amelyek közös érdemi mértékegységgel és egyértelmű súlyozási módszerrel nem rendelkező részmutatókon alapulnak, előnye és hátránya is van. Kiemelendő, hogy egy átfogó állapotot szemléltetnek, de fennáll annak a veszélye, hogy önmagukban túlzottan leegyszerűsített szakpolitikai következtetéseket eredményeznek; ezért tehát a részmutatókkal együttesen kell alkalmazni őket. Erről a mutatóról és a kapcsolódó részmutatókról a Bizottság 2016 márciusában számolt be (13). |
| --- | --- |

3.14.

A Horizont 2020 második, innovációval kapcsolatos teljesítménymutatója összetett outputmutató. Eredetileg az Európa 2020 keretében, az „Innovatív Unió” elnevezésű kiemelt kezdeményezéshez dolgozták ki (12). A következő négyféle információt gyűjti: szabadalmak, foglalkoztatás a tudásintenzív tevékenységekben, a tudásintenzív áruk és szolgáltatások versenyképessége, valamint az innovatív ágazatok gyorsan növekvő vállalkozásainál foglalkoztatottak száma. Az összetett mutatók uniós finanszírozású kutatócsoportja rámutatott, hogy az ilyen mutatóknak, amelyek közös érdemi mértékegységgel és egyértelmű súlyozási módszerrel nem rendelkező részmutatókon alapulnak, előnye és hátránya is van. Kiemelendő, hogy egy átfogó állapotot szemléltetnek, de fennáll annak a veszélye, hogy önmagukban túlzottan leegyszerűsített szakpolitikai következtetéseket eredményeznek; ezért tehát a részmutatókkal együttesen kell alkalmazni őket. Erről a mutatóról és a kapcsolódó részmutatókról a Bizottság 2016 márciusában számolt be (13).

| 3.15. | Az innovációs outputmutató előnye, hogy a hangsúlyt az innováció kellő feltételeinek megteremtésére helyezi, és lehetővé teszi az uniós gazdaság szintjén az innováció terén megvalósult haladás mérését. Van azonban néhány hiányossága, amelyek miatt csak korlátozott mértékben használható annak figyelemmel kíséréséhez, hogy a Horizont 2020 milyen mértékben járul hozzá az Európa 2020 stratégiai célkitűzéseihez: |
| --- | --- |

3.15.

Az innovációs outputmutató előnye, hogy a hangsúlyt az innováció kellő feltételeinek megteremtésére helyezi, és lehetővé teszi az uniós gazdaság szintjén az innováció terén megvalósult haladás mérését. Van azonban néhány hiányossága, amelyek miatt csak korlátozott mértékben használható annak figyelemmel kíséréséhez, hogy a Horizont 2020 milyen mértékben járul hozzá az Európa 2020 stratégiai célkitűzéseihez:

3.15.

| — | a Bizottság mindeddig nem határozott meg olyan számszerűsített célértéket, amelyet egy megadott határidőig el kell érni (14), |
| --- | --- |

—

a Bizottság mindeddig nem határozott meg olyan számszerűsített célértéket, amelyet egy megadott határidőig el kell érni (14),

| — | Ahhoz, hogy egy mennyiségi cél befolyásolhassa a döntéshozatali folyamatot és ösztönözhesse az előrehaladást, a kitűzött célnak megegyezésen kell alapulnia, továbbá bizonyítékokkal és referenciaértékekkel alátámaszthatónak, valamint könnyen érthetőnek és kommunikálhatónak kell lennie.


  Ez körülményesebb az olyan összetett mutatók esetében, mint az innovációs teljesítménymutató, mivel az általuk adott összesített pontszámok természetüknél fogva absztraktak. Az összetett mutatókhoz ezért jellemzően nem tartoznak célszintek. További példa erre az Innovációs Unió eredménytáblájának összesített indexe, amely szintén nem rendelkezik célszinttel, ugyanakkor egyértelmű hatása van a tagállamok döntéshozatali folyamatára.


  Ezenkívül egyes részindikátorok esetében a rendelkezésre álló idősor túlságosan rövid a trendvonalak felrajzolásához, valamint érdemi uniós szintű célszintek meghatározásához (a gyorsan növekvő vállalkozások komponense az Eurostat új adatfelvételén alapult). Mindemellett uniós szintű célszint meghatározásához a nem uniós tagállamok teljesítményével való összehasonlítás is szükséges, ami a mutató bevezetésekor nem volt lehetséges. |
| --- | --- |

—

Ahhoz, hogy egy mennyiségi cél befolyásolhassa a döntéshozatali folyamatot és ösztönözhesse az előrehaladást, a kitűzött célnak megegyezésen kell alapulnia, továbbá bizonyítékokkal és referenciaértékekkel alátámaszthatónak, valamint könnyen érthetőnek és kommunikálhatónak kell lennie.

Ez körülményesebb az olyan összetett mutatók esetében, mint az innovációs teljesítménymutató, mivel az általuk adott összesített pontszámok természetüknél fogva absztraktak. Az összetett mutatókhoz ezért jellemzően nem tartoznak célszintek. További példa erre az Innovációs Unió eredménytáblájának összesített indexe, amely szintén nem rendelkezik célszinttel, ugyanakkor egyértelmű hatása van a tagállamok döntéshozatali folyamatára.

Ezenkívül egyes részindikátorok esetében a rendelkezésre álló idősor túlságosan rövid a trendvonalak felrajzolásához, valamint érdemi uniós szintű célszintek meghatározásához (a gyorsan növekvő vállalkozások komponense az Eurostat új adatfelvételén alapult). Mindemellett uniós szintű célszint meghatározásához a nem uniós tagállamok teljesítményével való összehasonlítás is szükséges, ami a mutató bevezetésekor nem volt lehetséges.

| — | a Bizottság nem alakított ki az egyes tagállamok egyedi helyzetét is figyelembe vevő tagállami célszámokat – noha ezt javasolják az innovációt mérő mutatók területének szakértői (15). |
| --- | --- |

—

a Bizottság nem alakított ki az egyes tagállamok egyedi helyzetét is figyelembe vevő tagállami célszámokat – noha ezt javasolják az innovációt mérő mutatók területének szakértői (15).

| — | A kutatási intenzitás célértékének meghatározása tagállamonként történik, amelyet az innovációs teljesítménymutató egészít ki az innovációs teljesítmény szakpolitikai vonatkozásaival. Mindezeket az elemeket együttesen kell vizsgálni. |
| --- | --- |

—

A kutatási intenzitás célértékének meghatározása tagállamonként történik, amelyet az innovációs teljesítménymutató egészít ki az innovációs teljesítmény szakpolitikai vonatkozásaival. Mindezeket az elemeket együttesen kell vizsgálni.

| 3.16. | A Horizont 2020 keretében meghatározott konkrét célkitűzések a célkitűzések hierarchiájának azon következő szintje, amelyre kapcsolódási pontok jellemzőek az Európa 2020 stratégiával. A Horizont 2020 költségvetésének legjelentősebb tétele (38 %) a „Társadalmi kihívások” prioritásra elkülönített összeg: ez a prioritás az Európa 2020 stratégia szakpolitikai prioritásait célozza meg. |
| --- | --- |

3.16.

A Horizont 2020 keretében meghatározott konkrét célkitűzések a célkitűzések hierarchiájának azon következő szintje, amelyre kapcsolódási pontok jellemzőek az Európa 2020 stratégiával. A Horizont 2020 költségvetésének legjelentősebb tétele (38 %) a „Társadalmi kihívások” prioritásra elkülönített összeg: ez a prioritás az Európa 2020 stratégia szakpolitikai prioritásait célozza meg.

| 3.17. | A konkrét célok leírása sokszor az általuk támogatni kívánt kiemelt kezdeményezésekre utal. Noha ezek hasznos információval szolgálnak arról, hogy általában véve milyen kapcsolat van a Horizont 2020 és az Európa 2020 stratégia között, nem kerülnek további lebontásra alacsonyabb szintű, konkrétabb és operatívabb jellegű kapcsolatokra, pedig azok alapul szolgálhatnának annak figyelemmel kíséréséhez, illetve az arról való beszámoláshoz, hogy a Horizont 2020 milyen mértékben járul hozzá az egyes kiemelt kezdeményezésekhez, és így az Európa 2020 stratégiához. |
| --- | --- |

3.17.

A konkrét célok leírása sokszor az általuk támogatni kívánt kiemelt kezdeményezésekre utal. Noha ezek hasznos információval szolgálnak arról, hogy általában véve milyen kapcsolat van a Horizont 2020 és az Európa 2020 stratégia között, nem kerülnek további lebontásra alacsonyabb szintű, konkrétabb és operatívabb jellegű kapcsolatokra, pedig azok alapul szolgálhatnának annak figyelemmel kíséréséhez, illetve az arról való beszámoláshoz, hogy a Horizont 2020 milyen mértékben járul hozzá az egyes kiemelt kezdeményezésekhez, és így az Európa 2020 stratégiához.

| 3.17. | A költségvetés elkészítéséhez a „Horizont 2020” keretprogram hozzájárulását az egyes kiemelt kezdeményezések megvalósításához a „Horizont 2020” keretprogram programnyilatkozata tartalmazza éves bontásban a program indításakor kidolgozott módszertan szerint. |
| --- | --- |

3.17.

Tisztázni kell a Bizottság tíz politikai prioritása és az Európa 2020, illetve a Horizont 2020 közötti kapcsolatokat

| 3.18. | 2013-ban a Horizont 2020-at létrehozó rendelet meghatározta a 2014–2020-as időszakra vonatkozó prioritásokat, valamint az általános és konkrét célkitűzéseket. E prioritásokat és célkitűzéseket úgy alakították ki, hogy összhangban legyenek az Európa 2020 stratégiával, és hozzájáruljanak annak céljaihoz (16). 2014 vége felé a jelenlegi Bizottság tíz prioritást határozott meg a Bizottság egésze számára a 2014–2019-es időszakra vonatkozóan (17). Míg ezek a prioritások valóban előtérbe helyeznek néhány új területet is (például az Egyesült Államokkal kötendő szabadkereskedelmi megállapodást), amint az várható volt, jelentős mértékben lefedik a meglévő Európa 2020 stratégiát, így annak kiemelt célkitűzéseit és kiemelt kezdeményezéseit is. A foglalkoztatás és az éghajlatváltozás témája például mindkét esetben hangsúlyt kap. Az átfedések és a kiegészítő jelleg ellenére nehéz volt megállapítani, hogy a tíz politikai prioritást a Bizottság új, különálló megközelítésnek szánja-e, vagy az Európa 2020 stratégia végrehajtására szolgáló új módszerként kívánja alkalmazni azokat. |
| --- | --- |

3.18.

2013-ban a Horizont 2020-at létrehozó rendelet meghatározta a 2014–2020-as időszakra vonatkozó prioritásokat, valamint az általános és konkrét célkitűzéseket. E prioritásokat és célkitűzéseket úgy alakították ki, hogy összhangban legyenek az Európa 2020 stratégiával, és hozzájáruljanak annak céljaihoz (16). 2014 vége felé a jelenlegi Bizottság tíz prioritást határozott meg a Bizottság egésze számára a 2014–2019-es időszakra vonatkozóan (17). Míg ezek a prioritások valóban előtérbe helyeznek néhány új területet is (például az Egyesült Államokkal kötendő szabadkereskedelmi megállapodást), amint az várható volt, jelentős mértékben lefedik a meglévő Európa 2020 stratégiát, így annak kiemelt célkitűzéseit és kiemelt kezdeményezéseit is. A foglalkoztatás és az éghajlatváltozás témája például mindkét esetben hangsúlyt kap. Az átfedések és a kiegészítő jelleg ellenére nehéz volt megállapítani, hogy a tíz politikai prioritást a Bizottság új, különálló megközelítésnek szánja-e, vagy az Európa 2020 stratégia végrehajtására szolgáló új módszerként kívánja alkalmazni azokat.

| 3.18. | Az Európa 2020 stratégia az Európa Unió egy évtizedre szóló növekedési stratégiája. Az Európa 2020 stratégiával összhangban a Bizottság 10 politikai prioritása egyértelmű és konkrét menetrendet/stratégiát fogalmaz meg a Bizottság számára az Európa 2020 megvalósítását célzó tevékenységekre vonatkozóan, amelyek teljes mértékben összeegyeztethetők az Európa 2020 átfogó céljaival. Ugyanakkor – a legutóbbi fejlemények figyelembevételével – egyértelműbbé és konkrétabbá teszik az Bizottság átfogó politikai stratégiáját. Például az Európa 2020 stratégia megalkotása óta az EU több államadósság-válsággal, növekvő államháztartási hiánnyal, az Ukrajnában és Szíriában zajló háborúkkal, rendkívül nagy létszámú migráns beáramlásával, valamint a COP 21 éghajlatügyi megállapodással szembesült.

  A 10 politikai prioritást az új Bizottság kinevezése során az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak és a Tanácsnak is bemutatták. A prioritások célok és mutatók formájában átveszik az Európa 2020 stratégia céljait és mutatóit. |
| --- | --- |

3.18.

A 10 politikai prioritást az új Bizottság kinevezése során az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak és a Tanácsnak is bemutatták. A prioritások célok és mutatók formájában átveszik az Európa 2020 stratégia céljait és mutatóit.

| 3.19. | Teljesen megszokott, hogy a körülmények változásával a stratégiai prioritások is megváltoznak. Amint azonban a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata is rámutatott: bár a két stratégia közös alapból építkezik, a Bizottság mindeddig nem térképezte fel a közöttük lévő megfelelési pontokat. Véleményünk szerint a két stratégia, mivel egymással való kapcsolatukat nem pontosították, egymás mellett párhuzamosan létezik és eltérő célokra használják őket: |
| --- | --- |

3.19.

Teljesen megszokott, hogy a körülmények változásával a stratégiai prioritások is megváltoznak. Amint azonban a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata is rámutatott: bár a két stratégia közös alapból építkezik, a Bizottság mindeddig nem térképezte fel a közöttük lévő megfelelési pontokat. Véleményünk szerint a két stratégia, mivel egymással való kapcsolatukat nem pontosították, egymás mellett párhuzamosan létezik és eltérő célokra használják őket:

| 3.19. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy prioritásai egyértelmű és konkrét politikai menetrendet fogalmaznak meg számára, amelyek összhangban állnak az Európai Unió egészére vonatkozó Európa 2020 stratégiával.

  Ezzel együtt természetesen eltérő célokat szolgálnak. Ez azonban nem jelenti azt, hogy bármely tekintetben következetlenek vagy összefüggéstelenek lennének; tökéletesen kiegészítik egymást.


  Lásd még a Bizottság válaszát a 3.18. bekezdésre. |
| --- | --- |

3.19.

Ezzel együtt természetesen eltérő célokat szolgálnak. Ez azonban nem jelenti azt, hogy bármely tekintetben következetlenek vagy összefüggéstelenek lennének; tökéletesen kiegészítik egymást.

Lásd még a Bizottság válaszát a 3.18. bekezdésre.

| — | Az uniós költségvetés forrásainak a kiadási programokra (pl. A Horizont 2020-ra) való elkülönítése többek között azon az alapon történik, hogy a programok milyen mértékben járulnak hozzá az Európa 2020 kiemelt céljaihoz és kiemelt kezdeményezéseihez. A kiadási programok figyelemmel kísérése és értékelése szintén azon alapul, hogy a célkitűzések mennyiben tükrözik az Európa 2020 stratégiát. |
| --- | --- |

—

Az uniós költségvetés forrásainak a kiadási programokra (pl. A Horizont 2020-ra) való elkülönítése többek között azon az alapon történik, hogy a programok milyen mértékben járulnak hozzá az Európa 2020 kiemelt céljaihoz és kiemelt kezdeményezéseihez. A kiadási programok figyelemmel kísérése és értékelése szintén azon alapul, hogy a célkitűzések mennyiben tükrözik az Európa 2020 stratégiát.

| — | A „Horizont 2020” keretprogrammal összefüggésben megvalósítására az első munkaprogramok keretében, 2014–2015-ben került sor. A program fennmaradó részében a munkaprogramokat, valamint a munkaprogramok egyes elemeinek költségvetését egyre nagyobb mértékben befolyásolják majd a jelenlegi Bizottság által a kialakuló politikai, gazdasági és technológiai környezetre adott válaszként megfogalmazott politikai prioritások. |
| --- | --- |

—

A „Horizont 2020” keretprogrammal összefüggésben megvalósítására az első munkaprogramok keretében, 2014–2015-ben került sor. A program fennmaradó részében a munkaprogramokat, valamint a munkaprogramok egyes elemeinek költségvetését egyre nagyobb mértékben befolyásolják majd a jelenlegi Bizottság által a kialakuló politikai, gazdasági és technológiai környezetre adott válaszként megfogalmazott politikai prioritások.

| — | A Bizottság jelenlegi éves munkaprogramja a tíz politikai prioritásra helyezi a hangsúlyt. 2016-tól a Bizottság emellett egy új módszert is bevezetett a stratégiai tervezésre, amely ötéves, szintén a tíz politikai prioritáson alapuló stratégiai tervek készítésére kötelezi a főigazgatóságokat. Az ötéves stratégiai tervek alapján ezután, a főigazgatóságok feladatainak elvégzéséhez (beleértve a kiadási programok, többek között a Horizont 2020 végrehajtását is), éves vezetői tervek kidolgozására kerül sor. Mivel az éves tevékenységi jelentésekben történő beszámolás szorosan kapcsolódik a vezetői tervekhez, a 2016-os és a későbbi éves tevékenységi jelentések várhatóan szintén elsősorban a tíz politikai prioritást tükrözik majd. |
| --- | --- |

—

A Bizottság jelenlegi éves munkaprogramja a tíz politikai prioritásra helyezi a hangsúlyt. 2016-tól a Bizottság emellett egy új módszert is bevezetett a stratégiai tervezésre, amely ötéves, szintén a tíz politikai prioritáson alapuló stratégiai tervek készítésére kötelezi a főigazgatóságokat. Az ötéves stratégiai tervek alapján ezután, a főigazgatóságok feladatainak elvégzéséhez (beleértve a kiadási programok, többek között a Horizont 2020 végrehajtását is), éves vezetői tervek kidolgozására kerül sor. Mivel az éves tevékenységi jelentésekben történő beszámolás szorosan kapcsolódik a vezetői tervekhez, a 2016-os és a későbbi éves tevékenységi jelentések várhatóan szintén elsősorban a tíz politikai prioritást tükrözik majd.

| — | A Bizottság éves munkaprogramja magában foglalja azokat az intézkedéseket, amelyek végrehajtásával a Bizottság elősegíti a politikai prioritások teljesítését, továbbá hozzájárul az Európa 2020 stratégia megvalósításához.


  A Bizottság egyes szervezeti egységei számára kidolgozott új többéves stratégiai tervek az általános célkitűzésként megfogalmazott 10 politikai prioritásra épülnek. A jelen művelet keretében a főigazgatóságoknak ismertetniük kellett, hogy tevékenységük hogyan járul hozzá az Európa 2020 stratégia megvalósításához. Ennek megkönnyítése érdekében az Európa 2020 stratégia kiemelt céljai a vonatkozó általános célkitűzésekhez kapcsolódó hatásmutatóként jelennek meg. A kísérő éves irányítási tervek rögzítik az egyes szervezeti egységek számára tervezett outputokat, valamint azt, hogy ezek hogyan járulnak hozzá a célkitűzések megvalósításához.


  A Bizottság szervezeti egységei tevékenységükről éves tevékenységi jelentésükben számolnak be, amely a stratégiai és irányítási tervek felépítését követi. A Bizottság ugyanakkor az Európa 2020 céljainak megvalósításában elért eredményekről az európai szemeszter keretében, arról pedig, hogy a költségvetés hogyan járul hozzá az Európa 2020 céljainak megvalósításához az éves gazdálkodási és teljesítményjelentésben számol be. |
| --- | --- |

—

A Bizottság éves munkaprogramja magában foglalja azokat az intézkedéseket, amelyek végrehajtásával a Bizottság elősegíti a politikai prioritások teljesítését, továbbá hozzájárul az Európa 2020 stratégia megvalósításához.

A Bizottság egyes szervezeti egységei számára kidolgozott új többéves stratégiai tervek az általános célkitűzésként megfogalmazott 10 politikai prioritásra épülnek. A jelen művelet keretében a főigazgatóságoknak ismertetniük kellett, hogy tevékenységük hogyan járul hozzá az Európa 2020 stratégia megvalósításához. Ennek megkönnyítése érdekében az Európa 2020 stratégia kiemelt céljai a vonatkozó általános célkitűzésekhez kapcsolódó hatásmutatóként jelennek meg. A kísérő éves irányítási tervek rögzítik az egyes szervezeti egységek számára tervezett outputokat, valamint azt, hogy ezek hogyan járulnak hozzá a célkitűzések megvalósításához.

A Bizottság szervezeti egységei tevékenységükről éves tevékenységi jelentésükben számolnak be, amely a stratégiai és irányítási tervek felépítését követi. A Bizottság ugyanakkor az Európa 2020 céljainak megvalósításában elért eredményekről az európai szemeszter keretében, arról pedig, hogy a költségvetés hogyan járul hozzá az Európa 2020 céljainak megvalósításához az éves gazdálkodási és teljesítményjelentésben számol be.

| 3.20. | A Horizont 2020 esetében ez ahhoz vezet, hogy a jogi keretek és a programra előirányzott költségvetés az Európa 2020 stratégiát tükrözi, míg a Bizottságnak a Horizont 2020 programot végrehajtó részei a stratégiai tervezés és az irányítási keretek tekintetében a tíz politikai prioritásra helyezték át a hangsúlyt. A 2016–2017-es Horizont 2020 munkaprogramokban kidolgozandó fő prioritások például az új Bizottság menetrendjében szereplő tíz szakpolitikai területből hét szakpolitikai területen alapulnak. E körülmények között nem teljesen egyértelmű, hogy a Horizont 2020-nak mely stratégiai célkitűzésekre kell törekednie. A DG RTD megítélése szerint a főigazgatóság négy politikai prioritás területén vállalhat szerepet (18). E prioritások megvalósulására való törekvéshez azonban arra lesz szükség, hogy a Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályokban szereplő eredeti célokhoz képest a tevékenységekben irányváltás történjék. |
| --- | --- |

3.20.

A Horizont 2020 esetében ez ahhoz vezet, hogy a jogi keretek és a programra előirányzott költségvetés az Európa 2020 stratégiát tükrözi, míg a Bizottságnak a Horizont 2020 programot végrehajtó részei a stratégiai tervezés és az irányítási keretek tekintetében a tíz politikai prioritásra helyezték át a hangsúlyt. A 2016–2017-es Horizont 2020 munkaprogramokban kidolgozandó fő prioritások például az új Bizottság menetrendjében szereplő tíz szakpolitikai területből hét szakpolitikai területen alapulnak. E körülmények között nem teljesen egyértelmű, hogy a Horizont 2020-nak mely stratégiai célkitűzésekre kell törekednie. A DG RTD megítélése szerint a főigazgatóság négy politikai prioritás területén vállalhat szerepet (18). E prioritások megvalósulására való törekvéshez azonban arra lesz szükség, hogy a Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályokban szereplő eredeti célokhoz képest a tevékenységekben irányváltás történjék.

| 3.20. | A Bizottság egyértelműnek tartja, hogy a „Horizont 2020” keretprogramnak mely stratégiai célkitűzések elérésére kell törekednie. Ezek az Európa 2020 célkitűzései, amelyeket a jogalap rögzít. A 10 politikai prioritás célja annak mérlegelése, hogy a Bizottság hogyan segítheti elő a legjobban az Európa 2020 prioritásainak megvalósítását.

  Például a digitális egységes piacra (DSM) irányuló stratégia megvalósulásával – a „Horizont 2020” keretprogramban biztosított rugalmasság mellett – az Európa 2020 célkitűzéseivel és a Bizottság egységes digitális piacra vonatkozó prioritásával egyaránt összhangban módosulnak a „Horizont 2020” keretprogram ikt-részében a 2017–2018-ra vonatkozó munkaprogram prioritásai. A vonatkozó 2016. április 18-i intézkedésekben és kezdeményezésekben (DSM-csomag) már megjelenik a „Horizont 2020” keretprogram és a DSM-prioritás összehangolása. |
| --- | --- |

3.20.

Például a digitális egységes piacra (DSM) irányuló stratégia megvalósulásával – a „Horizont 2020” keretprogramban biztosított rugalmasság mellett – az Európa 2020 célkitűzéseivel és a Bizottság egységes digitális piacra vonatkozó prioritásával egyaránt összhangban módosulnak a „Horizont 2020” keretprogram ikt-részében a 2017–2018-ra vonatkozó munkaprogram prioritásai. A vonatkozó 2016. április 18-i intézkedésekben és kezdeményezésekben (DSM-csomag) már megjelenik a „Horizont 2020” keretprogram és a DSM-prioritás összehangolása.

| 3.21. | Tavalyi éves jelentésünkben rámutattunk, hogy az Európa 2020 és az Unió hétéves költségvetési ciklusa között nem megfelelő az összhang (19). Ugyanez a probléma a tíz politikai prioritást is érintheti, mivel a jelenlegi Bizottság mandátuma 2019-ben, az Európa 2020 és a Horizont 2020 vége előtt egy évvel jár le. |
| --- | --- |

3.21.

Tavalyi éves jelentésünkben rámutattunk, hogy az Európa 2020 és az Unió hétéves költségvetési ciklusa között nem megfelelő az összhang (19). Ugyanez a probléma a tíz politikai prioritást is érintheti, mivel a jelenlegi Bizottság mandátuma 2019-ben, az Európa 2020 és a Horizont 2020 vége előtt egy évvel jár le.

| 3.21. | A 2007–2013-as többéves pénzügyi keret időszaka nem esett teljesen egybe az Európa 2020 stratégia időbeli hatályával. A Bizottság ennek ellenére fenntartja a Számvevőszék 2014. évi éves jelentésének 3.7–3.11., valamint 3.87. bekezdésére adott válaszában megfogalmazott azon álláspontját, hogy ez nem jelenti az átfogó stratégiával való összehangoltság hiányát. Ezenkívül az Európa 2020 stratégia aktuális időszaka teljes egészében magában foglalja a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret időszakát, és lejáratuk időpontja is azonos. A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret az Európa 2020 stratégia megvalósítására összpontosít. A Bizottság figyelemmel kíséri azt és beszámol arról, hogy az EU költségvetése hogyan járul hozzá az EU átfogó célkitűzéseinek, ezen belül különösen az Európa 2020 stratégia megvalósulásához.

  Az aktuális többéves pénzügyi keret, a Horizont 2020 keretprogram, valamint az Európa 2020 stratégia teljes mértékben összehangoltak, és azonos lejárati időponttal rendelkeznek (2020). E keretrendszereket nem érinti a jelenlegi Bizottság mandátumának 2019. évi lejárata. |
| --- | --- |

3.21.

Az aktuális többéves pénzügyi keret, a Horizont 2020 keretprogram, valamint az Európa 2020 stratégia teljes mértékben összehangoltak, és azonos lejárati időponttal rendelkeznek (2020). E keretrendszereket nem érinti a jelenlegi Bizottság mandátumának 2019. évi lejárata.

2. szakasz – Az esb-alapok és a tagállami programok közötti szinergiák és egymást kölcsönösen kiegészítő jellegük

Az esb-alapokkal meglévő szinergiákról korlátozott információ áll rendelkezésre

| 3.22. | Az Európa 2020 stratégia, és ennek keretében az Innovatív Unió egyik legfőbb célja az EKT kialakításának befejezése, amelyben a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon mozognak. Az uniós költségvetés a Horizont 2020 és az esb-alapok révén járul hozzá az EKT célkitűzéseihez. A Bizottság ehhez kapcsolódva – és a jogszabályokkal összhangban – olyan rendszert tervezett kialakítani, amely ösztönzi és nyomon követi a Horizont 2020 és az esb-alapok közötti szinergiákat. A rendszer alapját a Horizont 2020 projektjeinek az ESB tematikus céljai szerint történő osztályozása adná, és ez a tervezés és a beszámolás szakaszaiban kiegészülne a potenciális szinergiákra való konkrét hivatkozások bevezetésével. A Horizont 2020 első monitoringjelentése azonban csak korlátozott mértékű információt tartalmaz a Horizont 2020 és az esb-alapok közötti szinergiák kihasználásáról és hatásáról. A Bizottság terve, hogy a Horizont 2020 időközi értékelése keretében megvizsgálja a Horizont 2020 és az esb-alapok közötti hatást és szinergiákat. |
| --- | --- |

3.22.

Az Európa 2020 stratégia, és ennek keretében az Innovatív Unió egyik legfőbb célja az EKT kialakításának befejezése, amelyben a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon mozognak. Az uniós költségvetés a Horizont 2020 és az esb-alapok révén járul hozzá az EKT célkitűzéseihez. A Bizottság ehhez kapcsolódva – és a jogszabályokkal összhangban – olyan rendszert tervezett kialakítani, amely ösztönzi és nyomon követi a Horizont 2020 és az esb-alapok közötti szinergiákat. A rendszer alapját a Horizont 2020 projektjeinek az ESB tematikus céljai szerint történő osztályozása adná, és ez a tervezés és a beszámolás szakaszaiban kiegészülne a potenciális szinergiákra való konkrét hivatkozások bevezetésével. A Horizont 2020 első monitoringjelentése azonban csak korlátozott mértékű információt tartalmaz a Horizont 2020 és az esb-alapok közötti szinergiák kihasználásáról és hatásáról. A Bizottság terve, hogy a Horizont 2020 időközi értékelése keretében megvizsgálja a Horizont 2020 és az esb-alapok közötti hatást és szinergiákat.

| 3.22. | A Bizottság megteremtette azokat a szabályozási feltételeket, amelyek a vonatkozó jogi keretrendszerek szorosabb összehangoltsága és harmonizációja révén lehetővé tehetik az alapok közötti szinergiahatások érvényesülését. E hatások érvényesüléséhez azonban folyamatos erőfeszítésekre van szükség mind a „Horizont 2020” keretprogramért felelős szervek, mind pedig a tagállami és regionális hatóságok részéről. Különösen az intelligens szakosodási stratégiák kidolgozása keretében történtek jelentős erőfeszítések a tagállamokban és a régiókban. Az erőfeszítések célja olyan szakpolitikai intézkedések kidolgozása volt, amelyek lehetővé teszik a Bizottság iránymutatásában meghatározott különböző típusú szinergiahatások érvényesülését, továbbá a kutatási és innovációs erőfeszítések összpontosítása azon területekre, ahol az adott tagállamnak vagy régiónak a legnagyobb esélye van a kiválóságra a tudomány és az üzleti versenyképesség szempontjából. E területeken van a legnagyobb esély a sikerre a „Horizont 2020” keretprogram pályázatain.

  Szintén a Horizont 2020 irányítása terén kiterjedt intézkedések történnek a szinergiák előmozdítása és fejlesztése érdekében, pl. a közös vállalkozások közötti egyetértési megállapodásokon, vagy a Carlos Moedas biztos és Corina Creţu biztos indítványára 2015 októberében létrehozott kiválósági díj kezdeményezésén keresztül. A kezdeményezésben jelenleg is számos régió és tagállam vesz részt. A Bizottság megvalósítja továbbá „A kiválósághoz vezető út” (Stairway to Excellence) kezdeményezést is, amely az EU-13 tagállamai számára biztosít jobb hozzáférést a Horizont 2020 forrásaihoz. |
| --- | --- |

3.22.

Szintén a Horizont 2020 irányítása terén kiterjedt intézkedések történnek a szinergiák előmozdítása és fejlesztése érdekében, pl. a közös vállalkozások közötti egyetértési megállapodásokon, vagy a Carlos Moedas biztos és Corina Creţu biztos indítványára 2015 októberében létrehozott kiválósági díj kezdeményezésén keresztül. A kezdeményezésben jelenleg is számos régió és tagállam vesz részt. A Bizottság megvalósítja továbbá „A kiválósághoz vezető út” (Stairway to Excellence) kezdeményezést is, amely az EU-13 tagállamai számára biztosít jobb hozzáférést a Horizont 2020 forrásaihoz.

Példák a tagállami és uniós kutatási programok egymást kiegészítő jellegére

| 3.23. | A Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályok fontosnak tartják a megfelelő szinergiák és kiegészítő jelleg kialakítását a tagállami és az európai kutatási és innovációs programok között (20). Az alábbi
  3.3. ábra
  Bulgária, illetve Portugália legfőbb ellenőrző intézményével való együttműködésünk (21) legfontosabb eredményét tartalmazza: míg egyes területeken a tagállami és az uniós kutatási programok valóban kiegészítik egymást, partnereink tagállami szinten néhány problémát is találtak. |
| --- | --- |

3.23.

A Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályok fontosnak tartják a megfelelő szinergiák és kiegészítő jelleg kialakítását a tagállami és az európai kutatási és innovációs programok között (20). Az alábbi
  3.3. ábra
  Bulgária, illetve Portugália legfőbb ellenőrző intézményével való együttműködésünk (21) legfontosabb eredményét tartalmazza: míg egyes területeken a tagállami és az uniós kutatási programok valóban kiegészítik egymást, partnereink tagállami szinten néhány problémát is találtak.

3.3. ábra –   Példák a tagállami programokkal való kiegészítő jellegre, és az ezzel kapcsolatban megállapított, nemzeti szintű hiányosságokra

3.3. ábra –
     
  Példák az egymást kiegészítő nemzeti programokra, a nemzeti szinten feltárt gyengeségek megjelölésével

Bulgária (a bolgár állami számvevőszék 2016 júliusában közzétett ellenőrzése alapján)

Bulgária (a bolgár számvevőszék 2016 júliusában közzétett ellenőrzése alapján)

Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégiával, valamint a Horizont 2020 programmal összefüggésben az uniós prioritások és Bulgária nemzeti prioritásai közötti kapcsolat nyolc, a 2020-as bolgár nemzeti fejlesztési programban meghatározott prioritás mentén kerül kifejezésre. E prioritások közül három a tudományra és az innovációra vonatkozik:

| — | Az oktatáshoz és a képzéshez való hozzáférés javítása és azok minőségének javítása, valamint a munkaerő minőségi jellemzőinek javítása. |
| --- | --- |

—

Az oktatáshoz és a képzéshez való hozzáférés javítása és azok minőségének javítása, valamint a munkaerő minőségi jellemzőinek javítása.

| — | Az innovációs és beruházási tevékenységek támogatása a gazdaság versenyképességének növelése céljából. |
| --- | --- |

—

Az innovációs és beruházási tevékenységek támogatása a gazdaság versenyképességének növelése céljából.

| — | Energiabiztonság és az erőforrások hatékonyságának növelése, különösen a kkv-k tekintetében. |
| --- | --- |

—

Energiabiztonság és az erőforrások hatékonyságának növelése, különösen a kkv-k tekintetében.

A Bulgária 2020-ig vázolt társadalmi-gazdasági fejlődésére vonatkozó integrált dokumentumon, a nemzeti fejlesztési programon kívül a Horizont 2020 célkitűzései összhangban vannak a következő stratégiai dokumentumokkal is, és az azokban szereplő operatív célokra és tervekre is lebontásra kerültek:

| — | 2020-as nemzeti tudományos kutatási stratégia, amelynek célja Bulgária tudományos fejlődésének támogatása, és az, hogy a tudományos fejlődés a tudáson és az innovatív tevékenységeken alapuló gazdaságot fejlesztő tényezővé váljék, |
| --- | --- |

—

2020-as nemzeti tudományos kutatási stratégia, amelynek célja Bulgária tudományos fejlődésének támogatása, és az, hogy a tudományos fejlődés a tudáson és az innovatív tevékenységeken alapuló gazdaságot fejlesztő tényezővé váljék,

| — | az intelligens szakosodás innovatív stratégiája, amelynek stratégiai célja, hogy Bulgária 2020-ra a „szerény innovátorok” csoportjából a „mérsékelt innovátorok” csoportjába kerüljön. |
| --- | --- |

—

az intelligens szakosodás innovatív stratégiája, amelynek stratégiai célja, hogy Bulgária 2020-ra a „szerény innovátorok” csoportjából a „mérsékelt innovátorok” csoportjába kerüljön.

A nemzeti stratégiák azt a nemzeti célt tűzik ki, hogy 2020-ra a kutatásra és fejlesztésre fordított kiadások a GDP 1,5  %-ára növekedjenek. A nemzeti cél eléréséhez a nemzeti stratégiai dokumentumok végrehajtását célzó cselekvési tervek intézkedéseket és tevékenységeket irányoznak elő. A bolgár állami számvevőszék azonban megállapította, hogy a nemzeti fejlesztési programhoz kapcsolódó cselekvési tervek a Horizont 2020 programmal kapcsolatos tevékenységekre vonatkozóan nem tartalmaznak sem számszerűsíthető eredménymutatókat, sem éves célértékeket. Ezenkívül a nemzeti tudományos kutatási stratégiához kapcsolódó cselekvési terv sem tartalmazott tevékenységek szerinti számszerűsített mutatókat. A bolgár állami számvevőszék emellett a Horizont 2020 programban tagállami szinten részt vevő szereplők koordinálása és együttműködése terén is talált problémákat, és megállapította, hogy az összes szereplő közötti jobb együttműködés ösztönzőként hatna Bulgária programban való részvételére.

A Bizottság aktívan támogatja Bulgáriát mind „A kiválósághoz vezető út” kísérleti programon (lásd feljebb), mind pedig az elmaradott régiókat célzó kezdeményezésen (1) keresztül annak érdekében, hogy a bolgár intelligens szakosodási stratégia megvalósításával és fejlesztésével javítsa az ország innovációs ökoszisztémáját, valamint a „Horizont 2020” keretprogramban való részvételét.

Az Európai Bizottság 2015 októberében kulcsfontosságú szakpolitikai ajánlásokat terjesztett elő, amelyekkel Bulgária kutatási és innovációs ágazatainak korszerűsítését kívánta elősegíteni. Ekkor vette első alkalommal önként igénybe uniós tagállam a Horizont 2020 szakpolitika-támogató eszközt (PSF). Az új eszköz gyakorlati támogatást nyújt a kormányok számára azon reformok meghatározásában, végrehajtásában és értékelésében, amelyek az állami kutatási és innovációs struktúrák minőségének javításához szükségesek.

Portugália (a portugál állami számvevőszék [Tribunal de Contas] 2016 első negyedévében végzett különellenőrzése alapján)

A kutatás és fejlesztés terén a legfőbb nemzeti stratégiai dokumentum az intelligens specializációra vonatkozó kutatási és innovációs stratégia: ennek időkerete a 2014–2020-as időszak, amely megegyezik a Horizont 2020 időkeretével, utolsó éve pedig az Európa 2020 stratégia utolsó évének felel meg. A dokumentum egyik fejezete kapcsolódási pontokat sorol fel az Európa 2020 stratégia és Portugália 2020-as partnerségi megállapodása között. A Portugália és a Bizottság között megkötött, a K+F és az innováció területére vonatkozó partnerségi megállapodás finanszírozási források mozgósítását teszi lehetővé mind a kohéziós politikák, mind a Horizont 2020 program forrásaiból.

A portugál számvevőszék megjegyezte, hogy az intelligens specializációra vonatkozó kutatási és innovációs stratégia azon mutató alakulására vonatkozóan, amely azt jelzi, hogy a GDP arányában mekkora összeg kerül beruházásra a kutatásba és a fejlesztésbe, két alternatív forgatókönyvet vázol fel: egy „konzervatívat”, amely 2 %-ot, és egy másikat, amely a „változás” jegyében 2,7  %-os arányt jelöl meg 2020-ra. Megállapította továbbá, hogy figyelembe véve az Európa 2020, a Horizont 2020 és az Innovatív Unió mutatóit, a nemzeti stratégia mutatói egyes problémákat nem kezelnek, ilyen például a kutatók neme, a fenntartható fejlődéssel és az éghajlatváltozással kapcsolatos hozzájárulás és a kkv-k részvétele.

A portugál számvevőszék megjegyezte ezenkívül, hogy egyes, egymással megegyező nemzeti és uniós szintű mutatók – pl. a tudományos publikációkkal vagy az innovatív termékekkel, illetve folyamatokkal foglalkozó mutatók – nem hasonlíthatók össze többek között amiatt, hogy különböző elnevezések vannak használatban.

3. szakasz – A Horizont 2020 mechanizmusai nem helyezik következetesen a teljesítményre a hangsúlyt

| 3.24. | A kutatás területén a teljesítmény mérése eredendően nehézséget okoz. A kutatás eredményeit és hatásait jellegüknél fogva nehéz előre jelezni, azok általában hosszú távúak és nem lineárisak. Az Uniónak ugyanakkor az általa finanszírozott kutatáshoz megbízható információkra van szüksége a tudományos haladásról, termelékenységről és minőségről, hogy felmérhesse a tudományos teljesítményt, és annak alapján megfelelő döntéseket hozhasson ezen a területen. Ezt az igényt fejezi ki a Horizont 2020 keretrendelete is, amelynek értelmében „az eredményes teljesítményirányításhoz, beleértve az értékelést és a nyomon követést is, olyan egyedi eredményességi mutatók kidolgozására van szükség, amelyek [...] a célkitűzések és a tevékenységek hierarchiáját figyelembe véve relevánsak” (22). |
| --- | --- |

3.24.

A kutatás területén a teljesítmény mérése eredendően nehézséget okoz. A kutatás eredményeit és hatásait jellegüknél fogva nehéz előre jelezni, azok általában hosszú távúak és nem lineárisak. Az Uniónak ugyanakkor az általa finanszírozott kutatáshoz megbízható információkra van szüksége a tudományos haladásról, termelékenységről és minőségről, hogy felmérhesse a tudományos teljesítményt, és annak alapján megfelelő döntéseket hozhasson ezen a területen. Ezt az igényt fejezi ki a Horizont 2020 keretrendelete is, amelynek értelmében „az eredményes teljesítményirányításhoz, beleértve az értékelést és a nyomon követést is, olyan egyedi eredményességi mutatók kidolgozására van szükség, amelyek [...] a célkitűzések és a tevékenységek hierarchiáját figyelembe véve relevánsak” (22).

| 3.25. | A fentiek fényében ebben a szakaszban a következőket vizsgáljuk meg: |
| --- | --- |

3.25.

A fentiek fényében ebben a szakaszban a következőket vizsgáljuk meg:

| a) | a Horizont 2020 támogatáskezelési folyamatában kerül-e hangsúly a teljesítményre, és van-e egyértelmű operatív kapcsolat az Európa 2020 stratégiával; |
| --- | --- |

a)

a Horizont 2020 támogatáskezelési folyamatában kerül-e hangsúly a teljesítményre, és van-e egyértelmű operatív kapcsolat az Európa 2020 stratégiával;

| b) | a Horizont 2020 monitoring- és beszámolási rendszerének kialakítása lehetővé teszi-e a Bizottság számára a teljesítmény figyelemmel kísérését és az arról való beszámolást; |
| --- | --- |

b)

a Horizont 2020 monitoring- és beszámolási rendszerének kialakítása lehetővé teszi-e a Bizottság számára a teljesítmény figyelemmel kísérését és az arról való beszámolást;

| c) | a Bizottság következetesen és megfelelően alkalmazza-e a teljesítménymonitoringra és a teljesítményről való beszámolásra vonatkozó fontos alapfogalmakat. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság következetesen és megfelelően alkalmazza-e a teljesítménymonitoringra és a teljesítményről való beszámolásra vonatkozó fontos alapfogalmakat.

A támogatáskezelési folyamatokat nem teljes mértékben úgy alakították ki, hogy azok a teljesítményre helyezzék a hangsúlyt

| 3.26. | Annak értékeléséhez, hogy a Horizont 2020 program támogatáskezelési folyamatai megfelelő hangsúlyt helyeztek-e a teljesítményre, különösen ami az Európa 2020 stratégiával való kapcsolódási pontokat illeti, megvizsgáltuk a Horizont 2020 jogi kereteinek a kialakítását, a munkaprogramok és a pályázatok szintjén a teljesítményre helyezett hangsúlyt, valamint a mintánkban szereplő öt munkaprogram (23) mindegyike esetében egy-egy sikeres pályázatot. |
| --- | --- |

3.26.

Annak értékeléséhez, hogy a Horizont 2020 program támogatáskezelési folyamatai megfelelő hangsúlyt helyeztek-e a teljesítményre, különösen ami az Európa 2020 stratégiával való kapcsolódási pontokat illeti, megvizsgáltuk a Horizont 2020 jogi kereteinek a kialakítását, a munkaprogramok és a pályázatok szintjén a teljesítményre helyezett hangsúlyt, valamint a mintánkban szereplő öt munkaprogram (23) mindegyike esetében egy-egy sikeres pályázatot.

A Horizont 2020 jogi keretei több, a teljesítménymenedzsment szempontjából fontos elemet is bevezetnek, de a kialakítást – különösen a teljesítménymutatók alkalmazását illetően – hiányosságok jellemzik

| 3.27. | A jogalkotó hatóság által a Horizont 2020 tekintetében jóváhagyott célkitűzések és mutatók tényleges javulást jelentenek a korábbi keretprogramokhoz képest. Amint korábban megállapítottuk, előfordulhat, hogy a jogszabályokban meghatározott célkitűzések túl általánosak és túl magas szintűek ahhoz, hogy a vezetőség operatív célra alkalmazhassa őket (24). Ez jellemző a Horizont 2020 magas szintű célkitűzéseire is – köztük azokra is, amelyeket a rendelet „konkrét célkitűzéseknek” nevez, s amelyek nagy része nem is mint célkitűzés, sokkal inkább mint kihívás, illetve terület került meghatározásra. A „Társadalmi kihívások” prioritás két konkrét célkitűzése a következő: „egészségügy, demográfiai változások és jólét”; és „biztonságos, tiszta és hatékony energia”. Az, hogy a vezetőség mennyire sikeresen bontotta le ezeket a magas szintű célkitűzéseket alacsonyabb szintű célkitűzésekké, a következő szakaszban vizsgáljuk. |
| --- | --- |

3.27.

A jogalkotó hatóság által a Horizont 2020 tekintetében jóváhagyott célkitűzések és mutatók tényleges javulást jelentenek a korábbi keretprogramokhoz képest. Amint korábban megállapítottuk, előfordulhat, hogy a jogszabályokban meghatározott célkitűzések túl általánosak és túl magas szintűek ahhoz, hogy a vezetőség operatív célra alkalmazhassa őket (24). Ez jellemző a Horizont 2020 magas szintű célkitűzéseire is – köztük azokra is, amelyeket a rendelet „konkrét célkitűzéseknek” nevez, s amelyek nagy része nem is mint célkitűzés, sokkal inkább mint kihívás, illetve terület került meghatározásra. A „Társadalmi kihívások” prioritás két konkrét célkitűzése a következő: „egészségügy, demográfiai változások és jólét”; és „biztonságos, tiszta és hatékony energia”. Az, hogy a vezetőség mennyire sikeresen bontotta le ezeket a magas szintű célkitűzéseket alacsonyabb szintű célkitűzésekké, a következő szakaszban vizsgáljuk.

| 3.27-3.28. | A „Horizont 2020” keretprogram esetében kétségtelenül előrelépést jelentett a célkitűzések első ízben történő szerepeltetése a jogi szövegben. Ennek kapcsán a jogalkotó hatóság kiterjedt vitát folytatott a program célkitűzéseiről, valamint a figyelemmel kísérendő mutatókról. |
| --- | --- |

3.27-3.28.

| 3.28. | Amellett, hogy meghatározzák a program célkitűzéseit, a Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályok három teljesítménymutatót is tartalmaznak, amelyekkel mérhető a 3.10. bekezdésben ismertetett általános célkitűzéshez képest elért haladás. A jogszabályi keret alatti következő szinten az egyedi program (25) további, a teljesítménymenedzsment szempontjából fontos elemeket is bevezet. 18 fő mutatót sorol fel, amelyekkel mérhetők a Horizont 2020 program konkrét céljaival kapcsolatban elért eredmények és hatások (26). A Bizottság ezenfelül további öt fő teljesítménymutatót is meghatározott, 23-ra növelve számukat (27). A teljesítménymutatók jogszabályokba való beépítése pozitív előrelépés. Találtunk azonban néhány hiányosságot a programmutatókkal kapcsolatban, ezeket a következő bekezdésekben ismertetjük. |
| --- | --- |

3.28.

Amellett, hogy meghatározzák a program célkitűzéseit, a Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályok három teljesítménymutatót is tartalmaznak, amelyekkel mérhető a 3.10. bekezdésben ismertetett általános célkitűzéshez képest elért haladás. A jogszabályi keret alatti következő szinten az egyedi program (25) további, a teljesítménymenedzsment szempontjából fontos elemeket is bevezet. 18 fő mutatót sorol fel, amelyekkel mérhetők a Horizont 2020 program konkrét céljaival kapcsolatban elért eredmények és hatások (26). A Bizottság ezenfelül további öt fő teljesítménymutatót is meghatározott, 23-ra növelve számukat (27). A teljesítménymutatók jogszabályokba való beépítése pozitív előrelépés. Találtunk azonban néhány hiányosságot a programmutatókkal kapcsolatban, ezeket a következő bekezdésekben ismertetjük.

| 3.29. | A 23 fő teljesítménymutató több mint fele inputot vagy outputot, nem pedig eredményeket és hatásokat mér (lásd még:
  3.4. ábra
  ). Ezenkívül egyes mutatók kialakítása félreérthető, ami további pontosítás hiányában megnehezíti értelmezésüket. Ilyenek például a következők: „A program által ösztönzött intézményi változások száma” vagy „A Közös Kutatóközpont által nyújtott szakmai és tudományos támogatásnak köszönhető, uniós szakpolitikákra gyakorolt érezhető, konkrét hatások megnyilvánulásának száma (28). |
| --- | --- |

3.29.

A 23 fő teljesítménymutató több mint fele inputot vagy outputot, nem pedig eredményeket és hatásokat mér (lásd még:
  3.4. ábra
  ). Ezenkívül egyes mutatók kialakítása félreérthető, ami további pontosítás hiányában megnehezíti értelmezésüket. Ilyenek például a következők: „A program által ösztönzött intézményi változások száma” vagy „A Közös Kutatóközpont által nyújtott szakmai és tudományos támogatásnak köszönhető, uniós szakpolitikákra gyakorolt érezhető, konkrét hatások megnyilvánulásának száma (28).

| 3.29. | A megszövegezésben – különösen a jogszabályok esetében – mindig előfordulhat kétértelműség, így gyakran kerül sor további pontosításra. Például „A Közös Kutatóközpont műszaki és tudományos támogatásának köszönhető konkrét, kézzelfogható hatások száma az európai szakpolitikákban” mutató meghatározását mutatóadatlap pontosítja, amely hivatkozást tartalmaz a mutató mérési módszertanára is. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | A Horizont 2020 fő teljesítménymutatói egyharmadánál a Bizottság azért nem határozott meg alapértékeket, mérföldköveket vagy célszámokat, mert ezek a mutatók „új megközelítést” képviselnek, ezért az első eredmények rendelkezésre állásáig – 2018 elejéig – nem határozhatók meg célszámok. A Horizont 2020 23 fő teljesítménymutatójából csak öt esetében adtak meg mind alapértéket, mind célszámot. Meglátásunk szerint ahhoz, hogy ezek használhatók legyenek, 2018 nagyon késői időpont egy 2014-től 2020-ig tartó program esetében. Ha léteznek is célszámok, azok néha nem ambiciózusak. A célszámokat néhány esetben a hetedik keretprogram során elért eredmények szintje alatt határozták meg. A 2015-ös programnyilatkozatokban emellett öt olyan Horizont 2020 mutatót találtunk (29), ahol a célszám az alapérték alatt volt. |
| --- | --- |

3.30.

A Horizont 2020 fő teljesítménymutatói egyharmadánál a Bizottság azért nem határozott meg alapértékeket, mérföldköveket vagy célszámokat, mert ezek a mutatók „új megközelítést” képviselnek, ezért az első eredmények rendelkezésre állásáig – 2018 elejéig – nem határozhatók meg célszámok. A Horizont 2020 23 fő teljesítménymutatójából csak öt esetében adtak meg mind alapértéket, mind célszámot. Meglátásunk szerint ahhoz, hogy ezek használhatók legyenek, 2018 nagyon késői időpont egy 2014-től 2020-ig tartó program esetében. Ha léteznek is célszámok, azok néha nem ambiciózusak. A célszámokat néhány esetben a hetedik keretprogram során elért eredmények szintje alatt határozták meg. A 2015-ös programnyilatkozatokban emellett öt olyan Horizont 2020 mutatót találtunk (29), ahol a célszám az alapérték alatt volt.

| 3.30. | A „Horizont 2020” keretprogramra irányuló bizottsági javaslatot kísérő pénzügyi kimutatás általában viszonyítási alapot és célértéket rögzített az egyes mutatókra vonatkozóan, ugyanakkor a jogalkotási folyamat számos új mutatóra is kiterjedt, amelyekhez nem tartozott ésszerű cél kitűzését szolgáló viszonyítási alap. A célok megfelelő bizonyíték nélküli kitűzése a relevancia és a hitelesség hiányához vezethet (pl. a RACER-kritériumok közül két esetben).

  Az FP7 eredményeitől elmaradó Horizont 2020 célokról indokolás készül. Például a kutatási infrastruktúrához uniós támogatással hozzáférő kutatók száma csökkent, mivel „elsőbbséget kapnak az újonnan kialakuló infrastruktúrák, valamint azon új közönségek (induló közösségek) megcélozása, amelyek infrastruktúrája általában nem képes a fejlett közösségekhez mérhető hozzáférést biztosítani” (a Kutatási Főigazgatóság éves jelentése, 33. o.).


  Sok területen a célok ambiciózusak és meghaladják az FP7 célkitűzéseit – ide tartozik pl. a kis- és középvállalkozások részvétele, az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadások, a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos kiadások, valamint a támogatási szerződések megkötéséhez szükséges idő. |
| --- | --- |

3.30.

Az FP7 eredményeitől elmaradó Horizont 2020 célokról indokolás készül. Például a kutatási infrastruktúrához uniós támogatással hozzáférő kutatók száma csökkent, mivel „elsőbbséget kapnak az újonnan kialakuló infrastruktúrák, valamint azon új közönségek (induló közösségek) megcélozása, amelyek infrastruktúrája általában nem képes a fejlett közösségekhez mérhető hozzáférést biztosítani” (a Kutatási Főigazgatóság éves jelentése, 33. o.).

Sok területen a célok ambiciózusak és meghaladják az FP7 célkitűzéseit – ide tartozik pl. a kis- és középvállalkozások részvétele, az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadások, a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos kiadások, valamint a támogatási szerződések megkötéséhez szükséges idő.

| 3.31. | Számos olyan mutató van, amelyek esetében 2018/2019 előtt nem fognak rendelkezésre állni felhasználható adatok a beszámoláshoz. A Horizont 2020 fő teljesítménymutatói egynegyedéről a Bizottság úgy véli, hogy nincs értelme az eredményekről 2019 előtt beszámolni, mert a befejezett projektek ez előtt nem érik el a kritikus tömeget. Míg ezek a mutatók valóban hasznosak lehetnek a Horizont 2020 utólagos értékeléséhez, időközi értékelésekre vagy a 2018 előtti éves monitoring céljára nem alkalmasak. Ezt a Horizont 2020 2014-es monitoringjelentése is alátámasztja. |
| --- | --- |

3.31.

Számos olyan mutató van, amelyek esetében 2018/2019 előtt nem fognak rendelkezésre állni felhasználható adatok a beszámoláshoz. A Horizont 2020 fő teljesítménymutatói egynegyedéről a Bizottság úgy véli, hogy nincs értelme az eredményekről 2019 előtt beszámolni, mert a befejezett projektek ez előtt nem érik el a kritikus tömeget. Míg ezek a mutatók valóban hasznosak lehetnek a Horizont 2020 utólagos értékeléséhez, időközi értékelésekre vagy a 2018 előtti éves monitoring céljára nem alkalmasak. Ezt a Horizont 2020 2014-es monitoringjelentése is alátámasztja.

| 3.31. | Más finanszírozási területekhez képest jelentős időbeli eltérés lehet a kutatási források folyósítása, a kutatási outputok létrehozása, és az outputok eredményeinek megjelenése között (a projekt időtartama alatt és azt követően). Például az FP7 utólagos értékelésének 2016. januári (vagyis két évvel az FP7 lezárása utáni) megjelenésekor az FP7-projektek több mint fele még folyamatban volt.

  A Bizottság ezért a „Horizont 2020” keretprogram monitoringjelentésein belül külön részben továbbra is beszámol az FP7 eredményeiről. A Horizont 2020 időközi értékelése ezenkívül kiterjed a korábbi keretprogramok hosszabb távú hatásainak értékelésére is.


  E megközelítés folyamatos alkalmazásával a probléma mérséklődik. |
| --- | --- |

3.31.

A Bizottság ezért a „Horizont 2020” keretprogram monitoringjelentésein belül külön részben továbbra is beszámol az FP7 eredményeiről. A Horizont 2020 időközi értékelése ezenkívül kiterjed a korábbi keretprogramok hosszabb távú hatásainak értékelésére is.

E megközelítés folyamatos alkalmazásával a probléma mérséklődik.

| 3.32. | Az EIT-ről szóló különjelentésünk gyakorlati példát tartalmaz a mutatók nem megfelelő alkalmazásából eredő problémákra. Megjegyeztük, hogy a szervezet alapmutatói az eredmények és a hatások helyett továbbra is az inputra és az outputra helyezik a hangsúlyt, és megállapítottuk, hogy működésének 2010-es kezdete óta az EIT teljesítményét nehéz értékelni. Nem volt megbízható és releváns beszámolási és monitoringfolyamat, és kevés volt az érzékelhető hatás (30). |
| --- | --- |

3.32.

Az EIT-ről szóló különjelentésünk gyakorlati példát tartalmaz a mutatók nem megfelelő alkalmazásából eredő problémákra. Megjegyeztük, hogy a szervezet alapmutatói az eredmények és a hatások helyett továbbra is az inputra és az outputra helyezik a hangsúlyt, és megállapítottuk, hogy működésének 2010-es kezdete óta az EIT teljesítményét nehéz értékelni. Nem volt megbízható és releváns beszámolási és monitoringfolyamat, és kevés volt az érzékelhető hatás (30).

| 3.32. | A Bizottság és az EIT a 4/2016. sz. különjelentésre adott válasza értelmében az EIT átfogó elemzései a tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) összehasonlítását több tényező, nemcsak az alapvető teljesítménymutatók alapján végzik. A TIT-ek üzleti tervének megvalósítására vonatkozó értékelés egyaránt figyelembe vesz mennyiségi eredményességi mutatókat, valamint a külső szakértők és az EIT munkatársai által készített minőségi felülvizsgálatokat. Szélesebb körben az EIT ezenkívül a TIT-ek tevékenységére vonatkozóan helyszíni ellenőrzéseket és témavizsgálatokat is végez. Ezek az eszközök együtt igen szemléletes képet adnak a TIT-ek közötti különbségekről. |
| --- | --- |

3.32.

A munkaprogramok és a pályázati felhívások nem kellő mértékben összpontosítanak a teljesítményre

| 3.33. | A munkaprogramok és az azokhoz kapcsolódó pályázati felhívások a Horizont 2020 működésének fő mozgatórugói, mivel a Bizottság ezek révén tudja a Horizont 2020 magasabb szintű, általános és konkrét célkitűzéseit alacsonyabb szintű, az operatív teljesítménymenedzsment szempontjából hasznos célkitűzésekre lebontani. |
| --- | --- |

3.33.

A munkaprogramok és az azokhoz kapcsolódó pályázati felhívások a Horizont 2020 működésének fő mozgatórugói, mivel a Bizottság ezek révén tudja a Horizont 2020 magasabb szintű, általános és konkrét célkitűzéseit alacsonyabb szintű, az operatív teljesítménymenedzsment szempontjából hasznos célkitűzésekre lebontani.

| 3.34. | Az egyedi program alapján a Bizottság a konkrét célokat és a várt hatást tartalmazó kétéves munkaprogramokat készít, valamint felvázolja a pályázatok útján elérhető finanszírozási lehetőségeket: 15 milliárd euró 2014–2015-re és 14,5  milliárd euró 2016–2017-re. A Horizont 2020 „fő” munkaprogramja egy-egy részt szentel az egyedi program egyes konkrét céljainak. Ezt külön munkaprogramok egészítik ki az EKT-re (éves program), a JRC-re (kétéves program), valamint az EIT-re (hároméves program, éves részprogramokra lebontva) vonatkozóan. |
| --- | --- |

3.34.

Az egyedi program alapján a Bizottság a konkrét célokat és a várt hatást tartalmazó kétéves munkaprogramokat készít, valamint felvázolja a pályázatok útján elérhető finanszírozási lehetőségeket: 15 milliárd euró 2014–2015-re és 14,5  milliárd euró 2016–2017-re. A Horizont 2020 „fő” munkaprogramja egy-egy részt szentel az egyedi program egyes konkrét céljainak. Ezt külön munkaprogramok egészítik ki az EKT-re (éves program), a JRC-re (kétéves program), valamint az EIT-re (hároméves program, éves részprogramokra lebontva) vonatkozóan.

| 3.34. | A Számvevőszék észrevétele óta a Bizottság stratégiai tervezési folyamatot vezetett be, amelyet a 2016–2017. évi munkaprogramok véglegesítése előtt alkalmazott. Ez a prioritások és igények stratégiai vizsgálatát foglalja magában, amelyet a Bizottság a tagállamok és egyéb érdekelt felek közreműködésével végzett annak érdekében, hogy biztosítsa a kapcsolatot a Horizont 2020 konkrét célkitűzései, valamint az ezeket megvalósító munkaprogramok között. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | A Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályokat nem sokkal a program kezdete előtt fogadták el, ami korlátozta a stratégiai tervezés hatókörét. Az Európa 2020 stratégia, az „Innovatív Unió” és más kiemelt kezdeményezések is szerepelnek a 2014–2015-ös munkaprogram általános stratégiai kereteiben, azonban az ezekre történő utalás általános jellegű, nem szisztematikus, és nem tartalmazza pontosan, hogy az egyes munkaprogramok konkrétan miként járulnak hozzá az egyes stratégiai célkitűzésekhez. A 2016–2017-os időszakra vonatkozóan javult a stratégiai programozás folyamata, és azt egy átfogó stratégiai tervezési dokumentum, valamint más, a hatást felmérő dokumentumok is rögzítették. |
| --- | --- |

3.35.

A Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályokat nem sokkal a program kezdete előtt fogadták el, ami korlátozta a stratégiai tervezés hatókörét. Az Európa 2020 stratégia, az „Innovatív Unió” és más kiemelt kezdeményezések is szerepelnek a 2014–2015-ös munkaprogram általános stratégiai kereteiben, azonban az ezekre történő utalás általános jellegű, nem szisztematikus, és nem tartalmazza pontosan, hogy az egyes munkaprogramok konkrétan miként járulnak hozzá az egyes stratégiai célkitűzésekhez. A 2016–2017-os időszakra vonatkozóan javult a stratégiai programozás folyamata, és azt egy átfogó stratégiai tervezési dokumentum, valamint más, a hatást felmérő dokumentumok is rögzítették.

| 3.35. | A „Horizont 2020” keretprogrammal kapcsolatos jogalkotással párhuzamosan került sor a 2014–2015. évi munkaprogramok kidolgozására. Az egyes munkaprogramok részei egyértelműen kapcsolódtak a Horizont 2020 konkrét célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | A célkitűzések az általunk vizsgált minden munkaprogramban összhangban vannak az egyedi programban meghatározott konkrét célokkal. A mintában szereplő munkaprogramok célkitűzései azonban nem bontják le a jogszabályok magas szintű célkitűzéseit olyan operatív célokra, amelyek figyelemmel kísérhetők, és amelyekre vonatkozóan beszámoló készíthető: a munkaprogram öt célkitűzése közül három megfogalmazása szóról szóra megegyezik a jogszabály megfogalmazásával, és közülük egyik sem teljesíti a SMART (31) kritériumokat. A célkitűzésekhez nem rendeltek célszámokat és mérföldköveket is meghatározó mutatókat. Az operatív célok és releváns mutatók a munkaprogramok szintjén elősegítenék a teljesítményközpontú megközelítést, továbbá a teljesítmény figyelemmel kísérését és az arról való beszámolást. |
| --- | --- |

3.36.

A célkitűzések az általunk vizsgált minden munkaprogramban összhangban vannak az egyedi programban meghatározott konkrét célokkal. A mintában szereplő munkaprogramok célkitűzései azonban nem bontják le a jogszabályok magas szintű célkitűzéseit olyan operatív célokra, amelyek figyelemmel kísérhetők, és amelyekre vonatkozóan beszámoló készíthető: a munkaprogram öt célkitűzése közül három megfogalmazása szóról szóra megegyezik a jogszabály megfogalmazásával, és közülük egyik sem teljesíti a SMART (31) kritériumokat. A célkitűzésekhez nem rendeltek célszámokat és mérföldköveket is meghatározó mutatókat. Az operatív célok és releváns mutatók a munkaprogramok szintjén elősegítenék a teljesítményközpontú megközelítést, továbbá a teljesítmény figyelemmel kísérését és az arról való beszámolást.

| 33.36–3.38. | A Bizottság elfogadja, hogy a munkaprogramokban meghatározott „várható hatás” javítható – ez a 2016–2017. évi munkaprogramokban már tetten érhető.

  Egy munkaprogram elsődleges célja ugyanakkor az, hogy a pályázók számára megadja a színvonalas ajánlatok készítéséhez szükséges információkat.


  A munkaprogramoknak nem szükséges meghatározniuk az Európa 2020 célkitűzéseihez való hozzájárulásukat. Inkább a Horizont 2020 konkrét célkitűzéseihez kell kapcsolódniuk, amelyeket az Európa 2020-nak megfelelően fogalmaztak meg.


  Az eredményesség értékelése elsődlegesen a jogszabályban rögzített mutatók alapján történik. Ezt a „Horizont 2020” keretprogramról szóló jogszabály 5. cikke egyértelműen kimondja.


  „Az általános célkitűzéshez mért előrehaladás értékelésére vonatkozó első eredményességi mutatókat [a rendelet melléklete] ismerteti.”


  Az eredményesség értékelése elsősorban ezekre az információkra épül. |
| --- | --- |

33.36–3.38.

Egy munkaprogram elsődleges célja ugyanakkor az, hogy a pályázók számára megadja a színvonalas ajánlatok készítéséhez szükséges információkat.

A munkaprogramoknak nem szükséges meghatározniuk az Európa 2020 célkitűzéseihez való hozzájárulásukat. Inkább a Horizont 2020 konkrét célkitűzéseihez kell kapcsolódniuk, amelyeket az Európa 2020-nak megfelelően fogalmaztak meg.

Az eredményesség értékelése elsődlegesen a jogszabályban rögzített mutatók alapján történik. Ezt a „Horizont 2020” keretprogramról szóló jogszabály 5. cikke egyértelműen kimondja.

„Az általános célkitűzéshez mért előrehaladás értékelésére vonatkozó első eredményességi mutatókat [a rendelet melléklete] ismerteti.”

Az eredményesség értékelése elsősorban ezekre az információkra épül.

| 3.37. | Az egyes munkaprogramok pályázati felhívásokat tartalmaznak, amelyek összhangban vannak a konkrét célokhoz rendelt tevékenységek főbb irányvonalaival (ezek adják meg a konkrét célok tudományos és technológiai tartalmát). A mintában szereplő pályázati felhívások olyan célkitűzéseket adnak meg, amelyek összhangban vannak a munkaprogramban lévő célokkal és – adott esetben – a tevékenységek főbb irányvonalaival (32). A pályázati felhívások célkitűzései ugyan általában véve konkrétabbak, mint a munkaprogram célkitűzései, a SMART kritériumok mindegyikét azonban nem teljesítik. A célkitűzéseken kívül a pályázatok mindegyikében szerepel egy szakasz a várt hatásokról, azokat azonban ritkán számszerűsítik, és általában nem tartalmaznak mutatókat. Ezért – operatív célok és célszámokkal kiegészített mutatók nélkül – a Bizottság nehezen tudja majd értékelni a pályázati felhívások sikerét. |
| --- | --- |

3.37.

Az egyes munkaprogramok pályázati felhívásokat tartalmaznak, amelyek összhangban vannak a konkrét célokhoz rendelt tevékenységek főbb irányvonalaival (ezek adják meg a konkrét célok tudományos és technológiai tartalmát). A mintában szereplő pályázati felhívások olyan célkitűzéseket adnak meg, amelyek összhangban vannak a munkaprogramban lévő célokkal és – adott esetben – a tevékenységek főbb irányvonalaival (32). A pályázati felhívások célkitűzései ugyan általában véve konkrétabbak, mint a munkaprogram célkitűzései, a SMART kritériumok mindegyikét azonban nem teljesítik. A célkitűzéseken kívül a pályázatok mindegyikében szerepel egy szakasz a várt hatásokról, azokat azonban ritkán számszerűsítik, és általában nem tartalmaznak mutatókat. Ezért – operatív célok és célszámokkal kiegészített mutatók nélkül – a Bizottság nehezen tudja majd értékelni a pályázati felhívások sikerét.

| 3.38. | A mintában szereplő munkaprogramokban nem szerepel, hogy azok milyen mértékben járulnak hozzá hosszú távon a stratégiai célkitűzésekhez, noha azt a munkaprogramokról szóló útmutatás szerint ki kell fejteni. Az általunk elemzett példák egyike sem fejti ki, hogy a munkaprogram hogyan járul hozzá az Európa 2020 stratégia konkrét célkitűzéseinek eléréséhez; az egyik esetben a munkaprogram célja összeköti a támogatott intézkedéseket az egyik kiemelt kezdeményezéssel, azt azonban nem pontosítja, hogy ezek hogyan kötődnek egymáshoz. |
| --- | --- |

3.38.

A mintában szereplő munkaprogramokban nem szerepel, hogy azok milyen mértékben járulnak hozzá hosszú távon a stratégiai célkitűzésekhez, noha azt a munkaprogramokról szóló útmutatás szerint ki kell fejteni. Az általunk elemzett példák egyike sem fejti ki, hogy a munkaprogram hogyan járul hozzá az Európa 2020 stratégia konkrét célkitűzéseinek eléréséhez; az egyik esetben a munkaprogram célja összeköti a támogatott intézkedéseket az egyik kiemelt kezdeményezéssel, azt azonban nem pontosítja, hogy ezek hogyan kötődnek egymáshoz.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A pályázatok, az értékelések és a támogatási megállapodások a teljesítményre összpontosítanak, de egyes hiányosságok problémát okozhatnak a teljesítményértékelésnél

| 3.39. | A pályázati felhívások keretében a pályázók projektjavaslatokat (pályázatokat) nyújtanak be finanszírozásra. A Bizottság a pályázatok értékelése után a finanszírozásra kiválasztott javaslatok esetében támogatási megállapodást köt a kedvezményezettekkel. Ebben a szakaszban megvizsgáljuk, hogy az irányítási folyamat e fázisaiban mennyiben kerül hangsúly a teljesítményre. |
| --- | --- |

3.39.

A pályázati felhívások keretében a pályázók projektjavaslatokat (pályázatokat) nyújtanak be finanszírozásra. A Bizottság a pályázatok értékelése után a finanszírozásra kiválasztott javaslatok esetében támogatási megállapodást köt a kedvezményezettekkel. Ebben a szakaszban megvizsgáljuk, hogy az irányítási folyamat e fázisaiban mennyiben kerül hangsúly a teljesítményre.

A pályázatok értékelése

| 3.40. | A pályázatokat általában szakértők értékelik a Bizottság nevében, azok kiválósága, hatása, valamint végrehajtásuk minősége és hatékonysága alapján (33). Az EKT kivételével, amely csak a kiválósági kritériumot alkalmazta, a kedvezményezettek általunk megvizsgált pályázatainak szakaszai minden esetben e három értékelési kritériumra épültek, és a hatás súlyozása legalább akkora volt, mint a másik két kritériumé. Ezen értékelés minősége azonban a Bizottság által közzétett pályázati felhívásban szereplő várt hatások minőségétől függ. |
| --- | --- |

3.40.

A pályázatokat általában szakértők értékelik a Bizottság nevében, azok kiválósága, hatása, valamint végrehajtásuk minősége és hatékonysága alapján (33). Az EKT kivételével, amely csak a kiválósági kritériumot alkalmazta, a kedvezményezettek általunk megvizsgált pályázatainak szakaszai minden esetben e három értékelési kritériumra épültek, és a hatás súlyozása legalább akkora volt, mint a másik két kritériumé. Ezen értékelés minősége azonban a Bizottság által közzétett pályázati felhívásban szereplő várt hatások minőségétől függ.

| 3.41. | A kiválóságra vonatkozó kritériummal kapcsolatban a pályázatokban szereplő sablonok megadják, hogy a célkitűzéseket hogyan kell meghatározni. A mintában szereplő öt pályázati sablonból három írta elő a pályázók számára SMART célkitűzések meghatározását és annak ismertetését, hogy azok hogyan kapcsolódnak a releváns munkaprogram témájához. E három pályázat célkitűzései általában véve megfelelnek a SMART kritériumoknak. A két másik (EKT-re és Marie Curie-re vonatkozó) pályázat esetében azonban nem volt ilyen előírás, így a mintában szereplő pályázatok nem is tartalmaztak SMART célkitűzéseket. |
| --- | --- |

3.41.

A kiválóságra vonatkozó kritériummal kapcsolatban a pályázatokban szereplő sablonok megadják, hogy a célkitűzéseket hogyan kell meghatározni. A mintában szereplő öt pályázati sablonból három írta elő a pályázók számára SMART célkitűzések meghatározását és annak ismertetését, hogy azok hogyan kapcsolódnak a releváns munkaprogram témájához. E három pályázat célkitűzései általában véve megfelelnek a SMART kritériumoknak. A két másik (EKT-re és Marie Curie-re vonatkozó) pályázat esetében azonban nem volt ilyen előírás, így a mintában szereplő pályázatok nem is tartalmaztak SMART célkitűzéseket.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Támogatási megállapodások

| 3.42. | A Horizont 2020 program forrásait legfőképpen támogatási megállapodások révén különítik el a program célkitűzéseinek megvalósítására. A mintában szereplő támogatási megállapodások ugyanazon célkitűzéseket tartalmazták, mint a pályázatok. |
| --- | --- |

3.42.

A Horizont 2020 program forrásait legfőképpen támogatási megállapodások révén különítik el a program célkitűzéseinek megvalósítására. A mintában szereplő támogatási megállapodások ugyanazon célkitűzéseket tartalmazták, mint a pályázatok.

| 3.43. | A támogatási megállapodások egyik szakasza „a hátteret és az eredményeket” mutatja be. A részvételi szabályok értelmében az eredmények „az adott cselekvés nyomán születő fizikai vagy virtuális eredményt” jelentenek (34). A támogatási megállapodások egyik fontos rendelkezése előírja a kedvezményezettek számára a Bizottságnak történő adattovábbítást a Horizont 2020 program fő teljesítménymutatóinak összesítéséhez; ez a szint tehát fontos adatforrással szolgál a Horizont 2020 által elért teljesítményről. Korábbi bekezdésekben már rámutattunk a felsőbb szinteken (munkaprogramok és pályázatok szintjén) történő teljesítményértékelés problémáira. |
| --- | --- |

3.43.

A támogatási megállapodások egyik szakasza „a hátteret és az eredményeket” mutatja be. A részvételi szabályok értelmében az eredmények „az adott cselekvés nyomán születő fizikai vagy virtuális eredményt” jelentenek (34). A támogatási megállapodások egyik fontos rendelkezése előírja a kedvezményezettek számára a Bizottságnak történő adattovábbítást a Horizont 2020 program fő teljesítménymutatóinak összesítéséhez; ez a szint tehát fontos adatforrással szolgál a Horizont 2020 által elért teljesítményről. Korábbi bekezdésekben már rámutattunk a felsőbb szinteken (munkaprogramok és pályázatok szintjén) történő teljesítményértékelés problémáira.

| 3.43. | Lásd a Bizottság válaszát a 3.36–3.38. bekezdésre. A jogalapban meghatározott mutatókkal kapcsolatban az eredményesség értékelése céljából információk gyűjthetők és gyűjtendők. |
| --- | --- |

3.43.

A Horizont 2020 monitoring- és beszámolási rendszerének kialakítása korlátozza a Bizottságot a teljesítmény megfelelő figyelemmel kísérésében és az arról való beszámolásban

| 3.44. | Ez a szakasz a Horizont 2020 monitoring- és beszámolási rendszerével foglalkozik. Megvizsgáltuk, hogy: |
| --- | --- |

3.44.

Ez a szakasz a Horizont 2020 monitoring- és beszámolási rendszerével foglalkozik. Megvizsgáltuk, hogy:

| a) | a jelenlegi struktúra lehetővé teszi-e a Bizottság számára, hogy különválassza a kutatás-fejlesztéssel, illetve az innovációval kapcsolatos kiadások figyelemmel kísérését és az ezekről való beszámolást; |
| --- | --- |

a)

a jelenlegi struktúra lehetővé teszi-e a Bizottság számára, hogy különválassza a kutatás-fejlesztéssel, illetve az innovációval kapcsolatos kiadások figyelemmel kísérését és az ezekről való beszámolást;

| b) | be lehet-e számolni arról, hogy a Horizont 2020 mennyiben járul hozzá az Európa 2020 stratégiához; |
| --- | --- |

b)

be lehet-e számolni arról, hogy a Horizont 2020 mennyiben járul hozzá az Európa 2020 stratégiához;

| c) | a Bizottság tudja-e majd értékelni a programot annak folyamatában. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság tudja-e majd értékelni a programot annak folyamatában.

A kutatásra szánt kiadásokat nem követik figyelemmel az innováció kiadásaitól különállóan

| 3.45. | A Horizont 2020 két, a kutatásra és az innovációra szánt, korábban különálló kiadási eszközt egy közös stratégiai keretben egyesít (35). E megközelítés értelében a Versenyképességi és innovációs keretprogram (36) és az EIT innovációval kapcsolatos részeit a Horizont 2020 keretében egyesítették. |
| --- | --- |

3.45.

A Horizont 2020 két, a kutatásra és az innovációra szánt, korábban különálló kiadási eszközt egy közös stratégiai keretben egyesít (35). E megközelítés értelében a Versenyképességi és innovációs keretprogram (36) és az EIT innovációval kapcsolatos részeit a Horizont 2020 keretében egyesítették.

| 3.46. | Már korábban rámutattunk, hogy a Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályjavaslatok nem határozták meg egyértelműen az innovációt, továbbá hogy a finanszírozható innovációs tevékenységek körének valamilyen szintű behatárolása nélkül fennállt annak a veszélye, hogy az innovációs projektek széles köre felhígítja a finanszírozást (37). Véleményünk szerint ez a kockázat továbbra is fennáll. A Horizont 2020 keretprogram és egyedi program nem határoz meg egyértelmű kritériumokat a „kutatás-fejlesztés” és az „innováció” (38) megkülönböztetéséhez, illetve ahhoz, hogy e fejezetek teljesítménye külön monitoring és beszámolás tárgyát képezhesse. |
| --- | --- |

3.46.

Már korábban rámutattunk, hogy a Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályjavaslatok nem határozták meg egyértelműen az innovációt, továbbá hogy a finanszírozható innovációs tevékenységek körének valamilyen szintű behatárolása nélkül fennállt annak a veszélye, hogy az innovációs projektek széles köre felhígítja a finanszírozást (37). Véleményünk szerint ez a kockázat továbbra is fennáll. A Horizont 2020 keretprogram és egyedi program nem határoz meg egyértelmű kritériumokat a „kutatás-fejlesztés” és az „innováció” (38) megkülönböztetéséhez, illetve ahhoz, hogy e fejezetek teljesítménye külön monitoring és beszámolás tárgyát képezhesse.

| 3.46-3.47. | A Horizont 2020 egyik legfőbb, a keretprogrammal kapcsolatos egyeztetések kezdetén kitűzött célja a kutatás és az innováció közötti szakadék szűkítése. A jogszabály nem különbözteti meg a kutatást és az innovációt, hanem a következőképpen rendelkezik:

  „»kutatási és innovációs tevékenység«: a kutatási, a technológiafejlesztési, a demonstrációs és az innovációs tevékenységek teljes köre, beleértve a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel való együttműködés előmozdítását, az eredmények terjesztését és optimalizálását, valamint az Unióban tevékenykedő kutatók magas színvonalú képzésének és mobilitásának serkentését is”.


  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kutatási és innovációs tevékenységek megkülönböztetése nem szükséges, mivel nincs egyértelmű hozzáadott értéke, viszont fennállna az európai kutatás és innováció közötti szakadék szűkítését célzó erőfeszítésekkel ellentétes hatás kockázata. |
| --- | --- |

3.46-3.47.

„»kutatási és innovációs tevékenység«: a kutatási, a technológiafejlesztési, a demonstrációs és az innovációs tevékenységek teljes köre, beleértve a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel való együttműködés előmozdítását, az eredmények terjesztését és optimalizálását, valamint az Unióban tevékenykedő kutatók magas színvonalú képzésének és mobilitásának serkentését is”.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kutatási és innovációs tevékenységek megkülönböztetése nem szükséges, mivel nincs egyértelmű hozzáadott értéke, viszont fennállna az európai kutatás és innováció közötti szakadék szűkítését célzó erőfeszítésekkel ellentétes hatás kockázata.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 3.47. | Az Unió elfogadta a kutatás- és fejlesztésintenzitási mutatóra vonatkozó 3 %-os kiemelt célértéket. E cél alkalmazásában a Horizont 2020 által finanszírozott innovációs tevékenységek közül nem mindegyik tartozik a kutatás-fejlesztés fogalomkörébe (39). A Horizont 2020 program által támogatott tevékenységek között vannak olyanok is, amelyek kifejezetten az innováció (40) (nem pedig a kutatás-fejlesztés) megerősítésére irányulnak, ezért azokat a 3 %-os célérték nem tartalmazza. |
| --- | --- |

3.47.

Az Unió elfogadta a kutatás- és fejlesztésintenzitási mutatóra vonatkozó 3 %-os kiemelt célértéket. E cél alkalmazásában a Horizont 2020 által finanszírozott innovációs tevékenységek közül nem mindegyik tartozik a kutatás-fejlesztés fogalomkörébe (39). A Horizont 2020 program által támogatott tevékenységek között vannak olyanok is, amelyek kifejezetten az innováció (40) (nem pedig a kutatás-fejlesztés) megerősítésére irányulnak, ezért azokat a 3 %-os célérték nem tartalmazza.

Noha a Horizont 2020 Európa 2020-hoz való hozzájárulása szerepel a költségvetésben, arról legalább 2018-ig nem készül érdemi beszámoló

| 3.48. | A költségvetési eljárásban az operatív kiadásokat igazoló programnyilatkozatok úgy nyújtanak információt a kiadási programok és az Európa 2020 stratégia közötti kapcsolatról, hogy jelzik az elérendő kiemelt célokat, és megadják a programok kiemelt kezdeményezésekhez való pénzügyi hozzájárulásának becsült összegét. Az Európa 2020 stratégia uniós költségvetésből való finanszírozását tehát annak alapján számítják ki, hogy a programnyilatkozatokban mekkora a kiadási programok kiemelt kezdeményezésekhez való pénzügyi hozzájárulásának becsült összege. |
| --- | --- |

3.48.

A költségvetési eljárásban az operatív kiadásokat igazoló programnyilatkozatok úgy nyújtanak információt a kiadási programok és az Európa 2020 stratégia közötti kapcsolatról, hogy jelzik az elérendő kiemelt célokat, és megadják a programok kiemelt kezdeményezésekhez való pénzügyi hozzájárulásának becsült összegét. Az Európa 2020 stratégia uniós költségvetésből való finanszírozását tehát annak alapján számítják ki, hogy a programnyilatkozatokban mekkora a kiadási programok kiemelt kezdeményezésekhez való pénzügyi hozzájárulásának becsült összege.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 3.49. | A költségvetési folyamat programnyilatkozatai szerint a Horizont 2020 2015-ös költségvetésének több mint 90 %-a a különböző kiemelt kezdeményezésekhez kötődik. Ennek az összegnek majdnem a felét (9,5  milliárd euróból 4,3  milliárd eurót) az „Innovatív Unió” kiemelt kezdeményezéssel kapcsolatos intézkedésekre különítették el. |
| --- | --- |

3.49.

A költségvetési folyamat programnyilatkozatai szerint a Horizont 2020 2015-ös költségvetésének több mint 90 %-a a különböző kiemelt kezdeményezésekhez kötődik. Ennek az összegnek majdnem a felét (9,5  milliárd euróból 4,3  milliárd eurót) az „Innovatív Unió” kiemelt kezdeményezéssel kapcsolatos intézkedésekre különítették el.

| 3.50. | A költségvetési folyamatban megjelenik ugyan a Horizont 2020 és az Európa 2020 közötti kapcsolat, a Horizont 2020 teljesítményéről szóló beszámolókban azonban ez nem tükröződik. A Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályok előírják, hogy a monitoring terjedjen ki a több területet átölelő témákra is, amelyek egyike az Európa 2020 stratégia minden releváns kiemelt kezdeményéhez való hozzájárulás (41). A Horizont 2020 program 2014-re vonatkozó (2016 áprilisában közzétett) éves monitoringjelentése ennek ellenére nem tér ki arra, hogy a Horizont 2020 milyen mértékben járult hozzá a releváns kiemelt kezdeményezésekhez. A Horizont 2020 és az Európa 2020 közötti kapcsolódásokat csak a Horizont 2020 időközi értékelő jelentése fogja vizsgálni, amelynek közzétételét 2017-re tervezik. Az elmúlt években a Bizottság által az EUMSZ 318. cikke értelmében készített értékelő jelentések sem közöltek használható információkat erről a kérdésről. |
| --- | --- |

3.50.

A költségvetési folyamatban megjelenik ugyan a Horizont 2020 és az Európa 2020 közötti kapcsolat, a Horizont 2020 teljesítményéről szóló beszámolókban azonban ez nem tükröződik. A Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályok előírják, hogy a monitoring terjedjen ki a több területet átölelő témákra is, amelyek egyike az Európa 2020 stratégia minden releváns kiemelt kezdeményéhez való hozzájárulás (41). A Horizont 2020 program 2014-re vonatkozó (2016 áprilisában közzétett) éves monitoringjelentése ennek ellenére nem tér ki arra, hogy a Horizont 2020 milyen mértékben járult hozzá a releváns kiemelt kezdeményezésekhez. A Horizont 2020 és az Európa 2020 közötti kapcsolódásokat csak a Horizont 2020 időközi értékelő jelentése fogja vizsgálni, amelynek közzétételét 2017-re tervezik. Az elmúlt években a Bizottság által az EUMSZ 318. cikke értelmében készített értékelő jelentések sem közöltek használható információkat erről a kérdésről.

| 3.50. | A „Horizont 2020” keretprogram és az Európa 2020 stratégia közötti kapcsolat beható értékelését a Horizont 2020 időközi értékelése tartalmazza majd. A Horizont 2020 időközi értékelése a multiplikátor-hatás értékelésére is kiterjed.

  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Horizont 2020 létrehozásáról szóló rendelet 31. cikke, amely az éves monitoringjelentés terjedelmét határozza meg, nem írja elő, hogy a jelentés vizsgálja a Horizont 2020 hozzájárulását az Európa 2020 stratégia vonatkozó kiemelt kezdeményezéseihez. A monitoringjelentés kizárólag a Horizont 2020 megvalósításáról szól.


  A Horizont 2020 létrehozásáról szóló rendelet 32. cikke szerint a Horizont 2020 hozzájárulását az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez a Horizont 2020 időközi értékelésében kell figyelembe venni.


  Az EUMSZ 318. cikke alapján készített bizottsági értékelő jelentések csak akkor számolhatnak be a Horizont 2020 hozzájárulásáról az Európa 2020 célkitűzéséhez, ha az erre vonatkozó információ az időközi értékelést követően rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

3.50.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Horizont 2020 létrehozásáról szóló rendelet 31. cikke, amely az éves monitoringjelentés terjedelmét határozza meg, nem írja elő, hogy a jelentés vizsgálja a Horizont 2020 hozzájárulását az Európa 2020 stratégia vonatkozó kiemelt kezdeményezéseihez. A monitoringjelentés kizárólag a Horizont 2020 megvalósításáról szól.

A Horizont 2020 létrehozásáról szóló rendelet 32. cikke szerint a Horizont 2020 hozzájárulását az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez a Horizont 2020 időközi értékelésében kell figyelembe venni.

Az EUMSZ 318. cikke alapján készített bizottsági értékelő jelentések csak akkor számolhatnak be a Horizont 2020 hozzájárulásáról az Európa 2020 célkitűzéséhez, ha az erre vonatkozó információ az időközi értékelést követően rendelkezésre áll.

Néhány, a hetedik keretprogram utólagos értékelésében megállapított eredendő nehézség a Horizont 2020 esetében is fennállhat

| 3.51. | A kutatási keretprogramok értékelésének időzítését eredendő nehézségek jellemzik. A Horizont 2020-a vonatkozó keretprogram szerint az értékeléseket „kellő időben kell elvégezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek”. Ezt a követelményt nehéz betartani a kutatás területén, ahol előfordulhat, hogy az eredmények és a hatások csak több év elteltével jelennek meg. A jogszabályok ugyanakkor az egyes értékelések esetében különböző határidőket határoznak meg: az időközi értékelés jellemzően a hétéves keretprogram negyedik évében esedékes (a Horizont 2020 esetében ez 2017), az utólagos értékelést pedig a program befejezését követő 2–3 évben kell elkészíteni (2023). Noha ezeket a határidőket úgy határozták meg, hogy támogassák a döntéshozatali folyamatot, fennáll a veszély, hogy így az értékelések nem megfelelően érzékelik a programok eredményeit és hatásait. |
| --- | --- |

3.51.

A kutatási keretprogramok értékelésének időzítését eredendő nehézségek jellemzik. A Horizont 2020-a vonatkozó keretprogram szerint az értékeléseket „kellő időben kell elvégezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek”. Ezt a követelményt nehéz betartani a kutatás területén, ahol előfordulhat, hogy az eredmények és a hatások csak több év elteltével jelennek meg. A jogszabályok ugyanakkor az egyes értékelések esetében különböző határidőket határoznak meg: az időközi értékelés jellemzően a hétéves keretprogram negyedik évében esedékes (a Horizont 2020 esetében ez 2017), az utólagos értékelést pedig a program befejezését követő 2–3 évben kell elkészíteni (2023). Noha ezeket a határidőket úgy határozták meg, hogy támogassák a döntéshozatali folyamatot, fennáll a veszély, hogy így az értékelések nem megfelelően érzékelik a programok eredményeit és hatásait.

| 3.51-3.53. | A Bizottság elismerte, hogy egy hét évben rögzített időszakon belül eredendően nehéz érdemben értékelni az egyes keretprogramokat. A Horizont 2020 időközi értékelésében ezért szerepel majd az FP7 eredményességére vonatkozó frissített értékelés. Ez mérsékli a feltárt problémákat.

  A Bizottság elismeri továbbá, hogy biztosítani kell az egyensúlyt az új jogszabályok megalkotásához szükséges időszerű hozzájárulások, valamint a kutatási kiadásokkal létrejövő hozzáadott érték hosszabb távú hatásainak értékelésével kapcsolatos igények között. Ez a jogszabályban is megjelenik.


  A Bizottság egyetért azzal, hogy egy kutatási keretprogram időközi értékelése eredendő nehézségekkel jár mind az outputok, mind az adatok rendelkezésre állása szempontjából. Az értékelés későbbre halasztása azonban késleltetheti azokat a fontos megállapításokat, amelyek az időközi értékelés szakaszában mindenképpen értékelhetők.


  A jogszabály ezt felismeri: a program viszonylag korai szakaszában értékelhető a 32. cikk (3) bekezdésének sok olyan konkrét eleme, amelyet az időközi értékelés során vizsgálni kell, például:







  — | a legjobb minőségű kutatási infrastruktúrával rendelkező vagy a hetedik keretprogramban a teljes költségeket figyelembe vevő modellt alkalmazó résztvevők részvétele, |
| --- | --- | --- |

3.51-3.53.

A Bizottság elismeri továbbá, hogy biztosítani kell az egyensúlyt az új jogszabályok megalkotásához szükséges időszerű hozzájárulások, valamint a kutatási kiadásokkal létrejövő hozzáadott érték hosszabb távú hatásainak értékelésével kapcsolatos igények között. Ez a jogszabályban is megjelenik.

A Bizottság egyetért azzal, hogy egy kutatási keretprogram időközi értékelése eredendő nehézségekkel jár mind az outputok, mind az adatok rendelkezésre állása szempontjából. Az értékelés későbbre halasztása azonban késleltetheti azokat a fontos megállapításokat, amelyek az időközi értékelés szakaszában mindenképpen értékelhetők.

A jogszabály ezt felismeri: a program viszonylag korai szakaszában értékelhető a 32. cikk (3) bekezdésének sok olyan konkrét eleme, amelyet az időközi értékelés során vizsgálni kell, például:

—

a legjobb minőségű kutatási infrastruktúrával rendelkező vagy a hetedik keretprogramban a teljes költségeket figyelembe vevő modellt alkalmazó résztvevők részvétele,

| — | egyszerűsítés a legjobb minőségű kutatási infrastruktúrával rendelkező vagy a hetedik keretprogramban a teljes költségeket figyelembe vevő modellt alkalmazó résztvevők számára, |
| --- | --- |

—

egyszerűsítés a legjobb minőségű kutatási infrastruktúrával rendelkező vagy a hetedik keretprogramban a teljes költségeket figyelembe vevő modellt alkalmazó résztvevők számára,

| — | az 1290/2013/EU rendelet 27. cikkében említett, a személyzetnek járó kiegészítő díjazás használatának mértéke. |
| --- | --- |

—

az 1290/2013/EU rendelet 27. cikkében említett, a személyzetnek járó kiegészítő díjazás használatának mértéke.

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a jogszabály és az értékelési gyakorlat a lehetséges mértékben mérsékli a Számvevőszék által feltárt eredendő nehézségeket.

| 3.52. | A hetedik keretprogram (2007–2013) utólagos értékelését 2015 vége felé, két évvel az utódprogram, a Horizont 2020 elfogadása után véglegesítették, amikor a keretprogram projektjeinek több mint a fele még folyamatban volt. Az értékelést hátrányosan érintette egyrészt, hogy a keretprogram számos projektje késedelmet szenvedett, másrészt, hogy a kedvezményezettek jelentéstételi kötelezettsége a projektek lezártakor megszűnt. Továbbá, a keretprogram néhány teljesítménymutatójához szükséges adatgyűjtés 2013-ban, a keretprogram végeztével, szintén megszűnt. |
| --- | --- |

3.52.

A hetedik keretprogram (2007–2013) utólagos értékelését 2015 vége felé, két évvel az utódprogram, a Horizont 2020 elfogadása után véglegesítették, amikor a keretprogram projektjeinek több mint a fele még folyamatban volt. Az értékelést hátrányosan érintette egyrészt, hogy a keretprogram számos projektje késedelmet szenvedett, másrészt, hogy a kedvezményezettek jelentéstételi kötelezettsége a projektek lezártakor megszűnt. Továbbá, a keretprogram néhány teljesítménymutatójához szükséges adatgyűjtés 2013-ban, a keretprogram végeztével, szintén megszűnt.

| 3.53. | A Horizont 2020 esetében a 2017-ben esedékes időközi értékelést hátráltathatja, hogy több teljesítménymutatóhoz nem lesz elérhető érdemi eredmény (lásd: 3.31. bekezdés). A Horizont 2020 esetében az értékelést valószínűleg általában hátrányosan fogják érinteni a pályázati felhívások és munkaprogramok eredményeiről való beszámolásban megállapított hiányosságok (a projektekből gyűjtött adatokat nem lehet összesíteni a pályázati felhívásokról és a munkaprogramokról szóló visszajelzéshez – lásd: 3.33–3.38. bekezdés); és az, hogy a Bizottság a projektek lezárását követően a kedvezményezettektől való teljesítményadat-gyűjtéskor nehézségekkel szembesül. A Bizottság a projekt lezárultát követően is készíthet értékelést annak hatásáról, azonban az általunk vizsgált esetekben nem találtunk olyan előírást, amely szerint a kedvezményezettek a projektek lezárását követően kötelesek lennének jelentést készíteni. |
| --- | --- |

3.53.

A Horizont 2020 esetében a 2017-ben esedékes időközi értékelést hátráltathatja, hogy több teljesítménymutatóhoz nem lesz elérhető érdemi eredmény (lásd: 3.31. bekezdés). A Horizont 2020 esetében az értékelést valószínűleg általában hátrányosan fogják érinteni a pályázati felhívások és munkaprogramok eredményeiről való beszámolásban megállapított hiányosságok (a projektekből gyűjtött adatokat nem lehet összesíteni a pályázati felhívásokról és a munkaprogramokról szóló visszajelzéshez – lásd: 3.33–3.38. bekezdés); és az, hogy a Bizottság a projektek lezárását követően a kedvezményezettektől való teljesítményadat-gyűjtéskor nehézségekkel szembesül. A Bizottság a projekt lezárultát követően is készíthet értékelést annak hatásáról, azonban az általunk vizsgált esetekben nem találtunk olyan előírást, amely szerint a kedvezményezettek a projektek lezárását követően kötelesek lennének jelentést készíteni.

| 3.53. | A Bizottság a jogalapban meghatározott 23 mutató értékelése céljából összesítheti az információkat, ami a „Horizont 2020” keretprogramról szóló rendelet 5. cikkében meghatározott eredményességi keretrendszer sarokköve:

  „Az általános célkitűzéshez mért előrehaladás értékelésére vonatkozó első eredményességi mutatókat [a jogszabály melléklete] ismerteti.” |
| --- | --- |

3.53.

„Az általános célkitűzéshez mért előrehaladás értékelésére vonatkozó első eredményességi mutatókat [a jogszabály melléklete] ismerteti.”

A Bizottság nem mindig alkalmazza következetesen a teljesítménnyel kapcsolatos főbb fogalmakat, ennek azonban az a veszélye, hogy akadályozza a teljesítménymenedzsment rendszerének működését

| 3.54. | A
  3.1. ábra
  bemutatja, milyen módokon hozhat hasznot az uniós fellépés: „output”, „eredmény” és „hatás”. A végeredmények az eredményekből és a hatásokból tevődnek össze. Ezekez a kifejezéseket a Bizottság teljesítménymonitoring és beszámolási rendszere részeként, a célkitűzések és a mutatók meghatározásakor alkalmazzák. A kifejezések következetlen vagy bizonytalan használatának veszélye, hogy akadályozhatja a teljesítménymenedzsment rendszerének működését. |
| --- | --- |

3.54.

A
  3.1. ábra
  bemutatja, milyen módokon hozhat hasznot az uniós fellépés: „output”, „eredmény” és „hatás”. A végeredmények az eredményekből és a hatásokból tevődnek össze. Ezekez a kifejezéseket a Bizottság teljesítménymonitoring és beszámolási rendszere részeként, a célkitűzések és a mutatók meghatározásakor alkalmazzák. A kifejezések következetlen vagy bizonytalan használatának veszélye, hogy akadályozhatja a teljesítménymenedzsment rendszerének működését.

| 3.55. | A Bizottság nagyobbrészt a fogalommeghatározásoknak megfelelően alkalmazza ezeket a kifejezéseket (42). A Horizont 2020 program esetében a kedvezményezettek részvételére vonatkozó szabályok az eredményeket a következőképpen határozzák meg: „az adott cselekvés nyomán születő fizikai vagy virtuális eredmény, például adatok, ismeretek vagy információk”. Ez a definíció azonban inkább az „output”, semmint az „eredmény” meghatározására lenne alkalmas. |
| --- | --- |

3.55.

A Bizottság nagyobbrészt a fogalommeghatározásoknak megfelelően alkalmazza ezeket a kifejezéseket (42). A Horizont 2020 program esetében a kedvezményezettek részvételére vonatkozó szabályok az eredményeket a következőképpen határozzák meg: „az adott cselekvés nyomán születő fizikai vagy virtuális eredmény, például adatok, ismeretek vagy információk”. Ez a definíció azonban inkább az „output”, semmint az „eredmény” meghatározására lenne alkalmas.

| 3.55-3.57. | A Horizont 2020 rendelet elfogadása (2013. december) megelőzte a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatást (2015. május). Ahogy a Számvevőszék rámutatott, ez következetlenségekhez vezetett. A minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatás elfogadása óta a Horizont 2020 eredményességének figyelemmel kísérése és értékelése következetesen az iránymutatás terminológiáját alkalmazza. |
| --- | --- |

3.55-3.57.

| 3.56. | A Horizont 2020 e kifejezéseket más szempontból is következetlenül alkalmazza: a jogszabályok szerint a Horizont 2020 programhoz kapcsolódó egyedi munkaprogramokban szerepelnie kellene a „várt eredmények”-nek (43), míg a részvételi szabályokban használt kritérium (44) a „hatások”-ra vonatkozik. A Bizottság által a munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban alkalmazott kifejezés azonban a „várt hatások”. |
| --- | --- |

3.56.

A Horizont 2020 e kifejezéseket más szempontból is következetlenül alkalmazza: a jogszabályok szerint a Horizont 2020 programhoz kapcsolódó egyedi munkaprogramokban szerepelnie kellene a „várt eredmények”-nek (43), míg a részvételi szabályokban használt kritérium (44) a „hatások”-ra vonatkozik. A Bizottság által a munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban alkalmazott kifejezés azonban a „várt hatások”.

| 3.57. | Az „eredmények” az adott fellépésnek közvetlenül tulajdonítható azonnali hatásokat mérik, ezért ez a projektek kiválasztására sokkal alkalmasabb kritérium, mint a „hatások”, amely egy hosszabb távot felölelő kifejezés, és olyan tényezőkre is vonatkozhat, amelyek projektszinten nem kezelhetők. |
| --- | --- |

3.57.

Az „eredmények” az adott fellépésnek közvetlenül tulajdonítható azonnali hatásokat mérik, ezért ez a projektek kiválasztására sokkal alkalmasabb kritérium, mint a „hatások”, amely egy hosszabb távot felölelő kifejezés, és olyan tényezőkre is vonatkozhat, amelyek projektszinten nem kezelhetők.

| 3.58. | Az öt folyamatban lévő Horizont 2020 projektből álló mintánk alapján elmondható, hogy a „várt hatás” fogalmát a különböző felhívásokban eltérően értelmezték. Az egyik kedvezményezett számára a kkv-program esetében piacelemzés és üzleti terv benyújtását írták elő. Ezek a dokumentumok a pályázat részét képezték, és azokat az értékelők a hatással kapcsolatos kritérium kapcsán meg is vizsgálták. Egy másik kedvezményezett rövid kvalitatív leírást nyújtott be a projekt és a különböző várt hatások (pl. „Az innovációs lehetőségek növelése a szolgáltatók részére, beleértve a kkv-kat és a közigazgatási intézményeket”) közötti összefüggésekről. Egy harmadik kedvezményezett leírta egy olyan új egészségügyi ellátás hatásait, amely a projekt eredményeként válna elérhetővé, és megerősítette, hogy az eredmények hozzájárulnának az adott pályázati felhívásban meghatározott hatáshoz. A pályázati felhívásokban a „várt hatás” különböző értelmezése és az, hogy a kedvezményezettek különbözőféleképpen igazolták ehhez való hozzájárulásukat, azzal a veszéllyel jár, hogy a pályázati felhívások és a munkaprogramok átfogó céljainak összefüggésében hibásan értékelik a projektek teljesítményét. |
| --- | --- |

3.58.

Az öt folyamatban lévő Horizont 2020 projektből álló mintánk alapján elmondható, hogy a „várt hatás” fogalmát a különböző felhívásokban eltérően értelmezték. Az egyik kedvezményezett számára a kkv-program esetében piacelemzés és üzleti terv benyújtását írták elő. Ezek a dokumentumok a pályázat részét képezték, és azokat az értékelők a hatással kapcsolatos kritérium kapcsán meg is vizsgálták. Egy másik kedvezményezett rövid kvalitatív leírást nyújtott be a projekt és a különböző várt hatások (pl. „Az innovációs lehetőségek növelése a szolgáltatók részére, beleértve a kkv-kat és a közigazgatási intézményeket”) közötti összefüggésekről. Egy harmadik kedvezményezett leírta egy olyan új egészségügyi ellátás hatásait, amely a projekt eredményeként válna elérhetővé, és megerősítette, hogy az eredmények hozzájárulnának az adott pályázati felhívásban meghatározott hatáshoz. A pályázati felhívásokban a „várt hatás” különböző értelmezése és az, hogy a kedvezményezettek különbözőféleképpen igazolták ehhez való hozzájárulásukat, azzal a veszéllyel jár, hogy a pályázati felhívások és a munkaprogramok átfogó céljainak összefüggésében hibásan értékelik a projektek teljesítményét.

| 3.58. | A várható hatásokkal kapcsolatos nyilatkozatok erősítésének igénye szempontként merült fel a második munkaprogrammal kapcsolatban, a meglévő iránymutatás fejlesztésére került sor. Az értékelési folyamat minősége továbbra is biztosítja a legjobb projektek kiválasztását.

  A kedvezményezett által kötelezően benyújtandó piacelemzés és üzleti terv a kkv-konstrukcióra vonatkozik, amelyben a piacelemzés és az üzleti terv a támogatás feltétele.


  A Horizont 2020 az innovációra és a hosszabb távú hatásokra helyezi a hangsúlyt. Ezért szerepel a pályázati felhívásokban a „várható hatás”, amelyet az értékelésekben vizsgálnak. A jogszabály az „eredmények” kifejezést alkalmazza, mert a „Horizont 2020” keretprogramról szóló jogszabály elfogadására a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatást megelőzően került sor.


  A különböző területeken megvalósított projektek hozzájárulása a „Horizont 2020” keretprogramról szóló jogi aktusokban és egyéb dokumentumokban meghatározott mutatók alapján mérhető. A mutatók az információknak csak az egyik forrását jelentik. Az eredményességet a Bizottság az adatok széles körének (külső vizsgálatok, felmérések, esettanulmányok, összehasonlító elemzés stb.) felhasználásával kíséri figyelemmel és értékeli. |
| --- | --- |

3.58.

A kedvezményezett által kötelezően benyújtandó piacelemzés és üzleti terv a kkv-konstrukcióra vonatkozik, amelyben a piacelemzés és az üzleti terv a támogatás feltétele.

A Horizont 2020 az innovációra és a hosszabb távú hatásokra helyezi a hangsúlyt. Ezért szerepel a pályázati felhívásokban a „várható hatás”, amelyet az értékelésekben vizsgálnak. A jogszabály az „eredmények” kifejezést alkalmazza, mert a „Horizont 2020” keretprogramról szóló jogszabály elfogadására a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatást megelőzően került sor.

A különböző területeken megvalósított projektek hozzájárulása a „Horizont 2020” keretprogramról szóló jogi aktusokban és egyéb dokumentumokban meghatározott mutatók alapján mérhető. A mutatók az információknak csak az egyik forrását jelentik. Az eredményességet a Bizottság az adatok széles körének (külső vizsgálatok, felmérések, esettanulmányok, összehasonlító elemzés stb.) felhasználásával kíséri figyelemmel és értékeli.

| 3.59. | A Bizottság e területre jellemző nem egyértelmű megközelítéséből az a probléma is következik, hogy egyes, eredmény- vagy hatásmutatóként jellemzett mutatók voltaképpen inputot vagy outputot mérnek, ami korlátozza a Bizottság teljesítményértékelésre való képességét. A
  3.4. ábra
  példákat mutat be arra, hogyan realizálódtak az említett kockázatok. |
| --- | --- |

3.59.

A Bizottság e területre jellemző nem egyértelmű megközelítéséből az a probléma is következik, hogy egyes, eredmény- vagy hatásmutatóként jellemzett mutatók voltaképpen inputot vagy outputot mérnek, ami korlátozza a Bizottság teljesítményértékelésre való képességét. A
  3.4. ábra
  példákat mutat be arra, hogyan realizálódtak az említett kockázatok.

| 3.59. | A rendelet input-, output-, eredmény- és hatásmutatókat határoz meg. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy e mutatók értékeléssel alátámasztott figyelemmel kísérése jó alapot teremt az eredményesség vizsgálatához. |
| --- | --- |

3.59.

3.4. ábra –   A mutatók következetlen használata

Amint a 3.28. bekezdésben is megjegyeztük, a Horizont 2020-hoz 23 fő teljesítménymutató kapcsolódik, „amelyekkel mérhetők a Horizont 2020 program konkrét céljaival kapcsolatban elért eredmények és hatások”. E mutatók közül hét közzétételekhez kapcsolódik (például: „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén (LEIT) – Magán- és a közszféra partnerségében készült közös publikációk száma”). Az ilyen outputok megvalósulása valóban lehet célkitűzése egy programnak, az ilyen kiadványokra vonatkozó mutatók azonban sem eredményt, sem hatást nem mérnek.

Ráadásul négy másik olyan mutató is van, amely az inputra, nem pedig az eredményekre vagy a hatásokra vonatkozik. Például: „Kockázatfinanszírozáshoz való hozzáférés – Az adósságfinanszírozás és kockázatitőke-befektetések útján mozgósított források teljes összege” és „A következő kutatási tevékenységekre elkülönített összes energetikai kihívásokra szánt forrás százalékos aránya: a megújuló energiával, a végfelhasználók energiahatékonyságával, az intelligens hálózatokkal és az energiatárolással kapcsolatos tevékenységek”.

Erről a problémáról a tavalyi éves jelentésünk 3. fejezetében az esb-alapok kapcsán is beszámoltunk (45).

3.4. ábra –
     
  A mutatók következetlen alkalmazása

A Bizottság minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatása egységes módon határozta meg e fogalmakat, amelyek alkalmazása a továbbiakban következetesen történik.

Bár a publikációk maguk is outputnak tekinthetők, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy bizonyos esetekben (pl. a lektorált szakfolyóiratokban közzétett publikációk) eredménymutatók is lehetnek.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy eredményességi keretrendszere és különösen a Horizont 2020 értékelésére alkalmazott mutatók megfelelő egyensúlyt biztosítanak a különböző típusú mutatók között. Ezen egyensúlyon belül elfogadható bizonyos számú inputmutató a különböző prioritások megfelelő értékelése érdekében.

2. RÉSZ – A TELJESÍTMÉNNYEL KAPCSOLATOS TERVEZÉS ÉS BESZÁMOLÁS A FŐIGAZGATÓSÁGOK SZINTJÉN: „TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK”

| 3.60. | A fejezetnek ez a része arról szól, hogy a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás hogyan történik a bizottsági főigazgatóságok szintjén. A költségvetési rendelet, a Bizottság belsőkontroll-standardjai és a vezetői tervekre és éves tevékenységi jelentésekre vonatkozó belső utasítások alapján áttekintettük négy főigazgatóság (46) 2015-ös programnyilatkozatait (47), vezetői terveit (48) és éves tevékenységi jelentéseit (49). |
| --- | --- |

3.60.

A fejezetnek ez a része arról szól, hogy a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás hogyan történik a bizottsági főigazgatóságok szintjén. A költségvetési rendelet, a Bizottság belsőkontroll-standardjai és a vezetői tervekre és éves tevékenységi jelentésekre vonatkozó belső utasítások alapján áttekintettük négy főigazgatóság (46) 2015-ös programnyilatkozatait (47), vezetői terveit (48) és éves tevékenységi jelentéseit (49).

| 3.61. | A vezetői tervekre vonatkozó 2015-ös bizottsági utasítások értelmében a főigazgatóságoknak általános célkitűzéseket kell kidolgozniuk hosszú távra vonatkozó hatásmutatókkal, valamint konkrét célkitűzéseket rövid, ill. középtávra vonatkozó eredménymutatókkal. A célkitűzéseknek az uniós költségvetési rendeletnek megfelelően konkrétnak, mérhetőnek, megvalósíthatónak, relevánsnak és határidősnek (SMART) kell lenniük (50). |
| --- | --- |

3.61.

A vezetői tervekre vonatkozó 2015-ös bizottsági utasítások értelmében a főigazgatóságoknak általános célkitűzéseket kell kidolgozniuk hosszú távra vonatkozó hatásmutatókkal, valamint konkrét célkitűzéseket rövid, ill. középtávra vonatkozó eredménymutatókkal. A célkitűzéseknek az uniós költségvetési rendeletnek megfelelően konkrétnak, mérhetőnek, megvalósíthatónak, relevánsnak és határidősnek (SMART) kell lenniük (50).

| 3.62. | A korábbi években más főigazgatóságokkal kapcsolatban tett észrevételeinkkel összhangban, mind a négy vizsgált főigazgatóság esetében megállapítottuk, hogy a vezetői tervekben és az éves tevékenységi jelentésekben szereplő számos – általános és konkrét – célkitűzés közvetlenül szakpolitikai vagy jogalkotási dokumentumokból lett átvéve, ezért túl általános ahhoz, hogy irányítási eszközként lehessen alkalmazni (lásd:
  3.5. ábra
  ). |
| --- | --- |

3.62.

A korábbi években más főigazgatóságokkal kapcsolatban tett észrevételeinkkel összhangban, mind a négy vizsgált főigazgatóság esetében megállapítottuk, hogy a vezetői tervekben és az éves tevékenységi jelentésekben szereplő számos – általános és konkrét – célkitűzés közvetlenül szakpolitikai vagy jogalkotási dokumentumokból lett átvéve, ezért túl általános ahhoz, hogy irányítási eszközként lehessen alkalmazni (lásd:
  3.5. ábra
  ).

| 3.62. | A Számvevőszék által a 2015. évi irányítási tervekkel kapcsolatban megfogalmazott észrevétel óta a Bizottság módosításokat hajtott végre a stratégiai tervezési és programozási ciklusban, amelyek célja elsősorban a Bizottság elszámoltathatóságára és szervezeti egységeire vonatkozó világosabb keretrendszer biztosítása volt. Az új megközelítéssel a tervezési dokumentumok 2016-tól ésszerűbbé válnak és a Bizottság prioritásaira, valamint a főigazgatóságok kompetenciáira összpontosítanak, lehetővé téve számukra operatív prioritások megállapítását, egységes eredményességi szempontrendszer kialakítását, ahol egyértelműen különbséget tesznek a betudhatóság (a Bizottság szervezeti egységei tevékenységére közvetlen következményekkel járó eredmények és kimenetek tekintetében) és a szakpolitikák és a programok eredményeihez való hozzájárulás (ahol a Bizottság szervezeti egységei által végzett tevékenységek szerepet játszanak az adott eredmény vagy hatás kiváltásában) között.

  A stratégiai terv új megközelítést vezet be, amelyben a hangsúly a rövid távú tervezésről a hosszú távú, stratégiai szemléletre helyeződik át, lehetővé téve a főigazgatóságok számára azt, hogy konkrét célkitűzéseiket összehangolják a Bizottság által meghatározott hosszú távú célkitűzésekkel. Az egyes főigazgatóságok számára a soron következő évre tervezett operatív outputok felsorolását az irányítási terv tartalmazza. |
| --- | --- |

3.62.

A stratégiai terv új megközelítést vezet be, amelyben a hangsúly a rövid távú tervezésről a hosszú távú, stratégiai szemléletre helyeződik át, lehetővé téve a főigazgatóságok számára azt, hogy konkrét célkitűzéseiket összehangolják a Bizottság által meghatározott hosszú távú célkitűzésekkel. Az egyes főigazgatóságok számára a soron következő évre tervezett operatív outputok felsorolását az irányítási terv tartalmazza.

3.5. ábra –   Példák irányítási célokra nem alkalmas célkitűzésekre

DG CLIMA: Az „Éghajlati kérdésekkel kapcsolatos beruházás biztosítása” célkitűzés azért nem konkrét, mert nem mutatja a biztosítandó beruházás volumenét, és nem határidős: eléréséhez nem adtak meg céldátumot.

DG ENV: „Az Unió erőforrás-hatékony, zöld és versenyképes gazdasággá alakítása” célkitűzés konkrét célkitűzésként lett megadva. Nem határozza meg pontosan, hogy az alkalmazott kifejezések mit jelentenek, és azt sem adja meg, hogy a célokat miként kell elérni.

3.5. ábra –
     
  Példák az irányítási célra nem alkalmas célkitűzésekre

DG CLIMA – Az összeg és a határidő közvetetten célkitűzésként jelenik meg, a mérési mutatók pedig egyértelműen kapcsolódnak a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló LIFE programhoz (annak „Éghajlat-politika” alprogramjához).

DG ENV – A Bizottság megállapítja, hogy a célkitűzés megvalósításának módját a Környezetvédelmi Főigazgatóság 2016 és 2020 közötti időszakra szóló stratégiai tervének 9. és 10. oldala, az előrehaladást mérő mutatókat pedig ugyanezen dokumentum 19–21. oldala rögzíti.

| 3.63. | Összesen 19 célkitűzést vizsgáltunk meg, amelyből csak négy teljesítette az összes „SMART” kritériumot. Ez az eredmény hasonló a korábbi években tapasztaltakhoz. Míg a vizsgált célkitűzések relevánsak voltak az adott főigazgatóságok szakpolitikai területére vonatkozóan, sok esetben a célkitűzéshez tartozó mutatók nem mérték kimerítően és megfelelő szinten az összes szempontot. |
| --- | --- |

3.63.

Összesen 19 célkitűzést vizsgáltunk meg, amelyből csak négy teljesítette az összes „SMART” kritériumot. Ez az eredmény hasonló a korábbi években tapasztaltakhoz. Míg a vizsgált célkitűzések relevánsak voltak az adott főigazgatóságok szakpolitikai területére vonatkozóan, sok esetben a célkitűzéshez tartozó mutatók nem mérték kimerítően és megfelelő szinten az összes szempontot.

| 3.64. | A mutatókat olyan szempontok alapján kellene megválasztani, mint a relevancia, a mérhetőség, valamint a naprakész és megbízható teljesítményadatok elérhetősége. A mutatóknak lehetőleg meg kell felelniük a „RACER” kritériumoknak (51). Az olyan mutatókat, amelyek az adott főigazgatóság által kevéssé befolyásolható végeredményeket mérnek, ki kell egészíteni a főigazgatóság tevékenységét közvetlenül mérő más mutatókkal. |
| --- | --- |

3.64.

A mutatókat olyan szempontok alapján kellene megválasztani, mint a relevancia, a mérhetőség, valamint a naprakész és megbízható teljesítményadatok elérhetősége. A mutatóknak lehetőleg meg kell felelniük a „RACER” kritériumoknak (51). Az olyan mutatókat, amelyek az adott főigazgatóság által kevéssé befolyásolható végeredményeket mérnek, ki kell egészíteni a főigazgatóság tevékenységét közvetlenül mérő más mutatókkal.

| 3.65. | Mind a négy főigazgatóságnak van célkitűzésenként legalább egy olyan teljesítménymutatója, amelynek célja a vezetés támogatása az eredmények figyelemmel kísérésében, értékelésében és az azokról történő beszámolásban. A főigazgatóságok esetében vizsgált 58 mutató közül 28 teljesítette valamennyi RACER kritériumot. Ez a korábbi éves jelentéseinkben szereplő értékekhez képest javulást jelent. A korábbi évekhez hasonlóan azonban idén is hiányosságokat tártunk fel a használt mutatók terén (lásd:
  3.6. ábra
  ). |
| --- | --- |

3.65.

Mind a négy főigazgatóságnak van célkitűzésenként legalább egy olyan teljesítménymutatója, amelynek célja a vezetés támogatása az eredmények figyelemmel kísérésében, értékelésében és az azokról történő beszámolásban. A főigazgatóságok esetében vizsgált 58 mutató közül 28 teljesítette valamennyi RACER kritériumot. Ez a korábbi éves jelentéseinkben szereplő értékekhez képest javulást jelent. A korábbi évekhez hasonlóan azonban idén is hiányosságokat tártunk fel a használt mutatók terén (lásd:
  3.6. ábra
  ).

3.6. ábra –   Példák a mutatókkal kapcsolatos problémákra

Eredménymutatóként bemutatott, de valójában input-alapú mutatók: például „A megújulóenergia-termelésbe való teljes beruházás”, amely nem a megújulóenergia-termelésnek a beruházás nyomán keletkező növekményére összpontosít, hanem az adott beavatkozással közvetlenül megvalósított tevékenységet méri.

3.6. ábra –
     
  Példa a mutatókkal kapcsolatos problémákra

A mutató nemcsak az EMVA inputját, hanem a tevékenységekhez adott nemzeti és magánszektorból származó hozzájárulásokat is figyelembe veszi. Ennélfogva jelzi az uniós és nemzeti hozzájárulásoknak a magánszektorból származó hozzájárulásokra gyakorolt kiváltó hatását a megújuló energiával kapcsolatos célkitűzésre közvetlenül irányuló tevékenységek során. A 2023-as számszerűsített célkitűzést a tagállamok állapítják meg előzetesen a programozási térség igényfelmérése alapján úgy, hogy azt következetes stratégia végrehajtásával érjék el. Ezenfelül és mindenekelőtt a mutatót „a támogatott projektek keretében termelt megújuló energia” eredménymutató egészíti ki, amelyet az értékelők 2017-ben, 2019-ben és utólagos értékelés keretében 2024-ben mérnek. Együttesen vizsgálva a két mutató teljes képet ad az elért eredményekről.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

3. RÉSZ – A SZÁMVEVŐSZÉK TELJESÍTMÉNY-ELLENŐRZÉSEINEK EREDMÉNYEI

A 2015-ös különjelentések és a teljesítményre vonatkozó más termékeink

| 3.66. | Különjelentéseink azt vizsgálják, hogy alkalmazzák-e az uniós kiadásokra a gondos pénzgazdálkodás elveit. 2013–2017-es stratégiánk (52) keretében minden évben meghatározunk néhány prioritást, és ezekre összpontosítunk (53). A különjelentések témaköreit egy sor kritérium – például az érintett bevétel vagy kiadás szintje, a gondos pénzgazdálkodást érintő kockázatok, valamint a munkánkat felhasználók érdekeltségének mértéke – alapján választjuk ki. 2015-ben 25 különjelentést fogadtunk el (54), amelyek felsorolása a
  3.1. mellékletben
  található. |
| --- | --- |

3.66.

Különjelentéseink azt vizsgálják, hogy alkalmazzák-e az uniós kiadásokra a gondos pénzgazdálkodás elveit. 2013–2017-es stratégiánk (52) keretében minden évben meghatározunk néhány prioritást, és ezekre összpontosítunk (53). A különjelentések témaköreit egy sor kritérium – például az érintett bevétel vagy kiadás szintje, a gondos pénzgazdálkodást érintő kockázatok, valamint a munkánkat felhasználók érdekeltségének mértéke – alapján választjuk ki. 2015-ben 25 különjelentést fogadtunk el (54), amelyek felsorolása a
  3.1. mellékletben
  található.

| 3.67. | A teljesítmény-ellenőrzéssel kapcsolatos módszereink az Európai Unió változó körülményeinek függvényében maguk is folyamatosan változnak. Idei éves jelentésünkben külön figyelmet szentelünk annak, hogy 2015-ös különjelentéseink többek között hogyan vettük figyelembe ezeket a változásokat: egyik jelentéssorozatunk a pénzügyi válság különböző vetületeit vizsgálja meg; egy másik sorozat a fiatalok munkanélkülisége okozta krónikus problémával foglalkozik; továbbá reagálunk az éghajlatváltozással és a környezettel kapcsolatos fejleményekre is. |
| --- | --- |

3.67.

A teljesítmény-ellenőrzéssel kapcsolatos módszereink az Európai Unió változó körülményeinek függvényében maguk is folyamatosan változnak. Idei éves jelentésünkben külön figyelmet szentelünk annak, hogy 2015-ös különjelentéseink többek között hogyan vettük figyelembe ezeket a változásokat: egyik jelentéssorozatunk a pénzügyi válság különböző vetületeit vizsgálja meg; egy másik sorozat a fiatalok munkanélkülisége okozta krónikus problémával foglalkozik; továbbá reagálunk az éghajlatváltozással és a környezettel kapcsolatos fejleményekre is.

Az EU válasza a pénzügyi válságra

| 3.68. | A 2007–2008-as időszakban bekövetkezett pénzügyi, majd később államadósság-válság messzemenő következményekkel járt Európára nézve, és az Unió tagállamaival együtt számos intézkedéssel reagált erre a problémára (55). |
| --- | --- |

3.68.

A 2007–2008-as időszakban bekövetkezett pénzügyi, majd később államadósság-válság messzemenő következményekkel járt Európára nézve, és az Unió tagállamaival együtt számos intézkedéssel reagált erre a problémára (55).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 3.69. | 2015-ben három különjelentést tettünk közzé ebben a témában. A nehézségekkel küzdő országoknak nyújtott pénzügyi támogatásról szóló jelentésünk átfogó elemzést tartalmazott arról, hogy a Bizottság hogyan irányította az alábbi öt tagállamnak nyújtott pénzügyi támogatást: Magyarország, Lettország, Románia, Írország és Portugália (56). Jelentésünkben széleskörű következtetéseket vontunk le, utalva arra, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyott több, a válság előtti figyelmeztető jelet, és emiatt a pénzügyi segítségnyújtásra vonatkozó kérelmek érkezése készületlenül érte. A Bizottság teljesítménye a későbbi, válságkezelés céljából történő forrásmozgósításban vegyesnek mondható, noha általában véve sikeres volt a finanszírozási igények kielégítése céljából történő uniós adósságkibocsátás. A Bizottság fellépésének hatására a tagállamok jórészt tartották hiánycéljukat és általában folytatták a programok feltételéül szabott reformokat. Kilenc, a téma minden vetületét lefedő ajánlást fogalmaztunk meg. |
| --- | --- |

3.69.

2015-ben három különjelentést tettünk közzé ebben a témában. A nehézségekkel küzdő országoknak nyújtott pénzügyi támogatásról szóló jelentésünk átfogó elemzést tartalmazott arról, hogy a Bizottság hogyan irányította az alábbi öt tagállamnak nyújtott pénzügyi támogatást: Magyarország, Lettország, Románia, Írország és Portugália (56). Jelentésünkben széleskörű következtetéseket vontunk le, utalva arra, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyott több, a válság előtti figyelmeztető jelet, és emiatt a pénzügyi segítségnyújtásra vonatkozó kérelmek érkezése készületlenül érte. A Bizottság teljesítménye a későbbi, válságkezelés céljából történő forrásmozgósításban vegyesnek mondható, noha általában véve sikeres volt a finanszírozási igények kielégítése céljából történő uniós adósságkibocsátás. A Bizottság fellépésének hatására a tagállamok jórészt tartották hiánycéljukat és általában folytatták a programok feltételéül szabott reformokat. Kilenc, a téma minden vetületét lefedő ajánlást fogalmaztunk meg.

| 3.69. | A 2007–2008-as pénzügyi világválság nagysága és jellege előzmények nélküli volt. A válság bebizonyította, hogy a válságot megelőző felügyeleti keret nem volt maradéktalanul megfelelő ahhoz, hogy az előzmények nélküli gazdasági válságban fennálló fiskális pozíciókban rejlő kockázatokat azonosítsa. Rámutatott, hogy a bankszektorban és általánosabban a makrogazdaságban átfogóbb felügyeleti megközelítésre van szükség. Amikor az országok segítségért folyamodtak, már zajlott a romló helyzet nem nyilvános felügyelete, és a Bizottság szoros kapcsolatban állt a nemzeti hatóságokkal. A válságra azonnali és átfogó válasz született. Az égető létszámhiány és a meredek tanulási görbe ellenére a Bizottság nem csupán abban volt sikeres, hogy minden esetben kötvényeket bocsátott ki a finanszírozási igények kielégítésére, hanem valamennyi új programirányítási feladatának azonnali felvállalásában is. Ezt a Számvevőszék is elismerte és eredményként értékelte. Minden program megvalósította alapvető gazdasági célkitűzéseit. Az ellenőrzés ajánlásai a bizottsági programirányítás folyamati, döntéshozatali és nyilvántartási szempontjaira irányultak. A Bizottság az ajánlások mindegyikét elfogadta, illetve részlegesen elfogadta. |
| --- | --- |

3.69.

| 3.70. | A pénzügyi válsággal a tagállamok közül leginkább Görögország volt összefüggésbe hozható, ezért közzétettünk egy jelentést, amely kifejezetten a Görögországnak a pénzügyi reform végrehajtására nyújtott bizottsági támogatással foglalkozott (57). Ebben megállapítottuk, hogy a Bizottság által a támogatás nyújtására létrehozott szervezet, a Görögország-munkacsoport, összességében megvalósította feladatát, amennyiben a görög gazdasági kiigazítási programok előírásainak megfelelően támogatást nyújtott. Ugyanakkor voltak hiányosságok is, és az eredmények vegyesnek mondhatók abból a szempontból, hogy a munkacsoport mennyiben tudta befolyásolni a reformok előrehaladását. |
| --- | --- |

3.70.

A pénzügyi válsággal a tagállamok közül leginkább Görögország volt összefüggésbe hozható, ezért közzétettünk egy jelentést, amely kifejezetten a Görögországnak a pénzügyi reform végrehajtására nyújtott bizottsági támogatással foglalkozott (57). Ebben megállapítottuk, hogy a Bizottság által a támogatás nyújtására létrehozott szervezet, a Görögország-munkacsoport, összességében megvalósította feladatát, amennyiben a görög gazdasági kiigazítási programok előírásainak megfelelően támogatást nyújtott. Ugyanakkor voltak hiányosságok is, és az eredmények vegyesnek mondhatók abból a szempontból, hogy a munkacsoport mennyiben tudta befolyásolni a reformok előrehaladását.

| 3.70. | A Bizottság elismeri, hogy a technikai segítségnyújtás vegyes hatással volt a reformok általános előrehaladására. Ezt szélesebb politikai összefüggésekben és annak figyelembevételével kell megítélni, hogy a tagállamok és az uniós intézmények hatáskörei eltérnek. A (strukturális) reformok megvalósítása a görög hatóságok felelőssége volt és marad, míg a Görögországgal foglalkozó munkacsoport kérésre tanácsot és segítséget nyújtott a görög hatóságoknak. |
| --- | --- |

3.70.

| 3.71. | A hitelminősítő intézetek szerepe a válság következtében megnőtt, és mindez 2011-ben az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) létrehozásához vezetett. A hitelminősítő intézetek uniós felügyeletéről szóló jelentésünk (58) tehát jelentős mértékben hozzájárult a terület eredményesebb irányításához. Megállapítottuk, hogy az ESMA rövid idő alatt szilárd alapot teremtett felügyeleti szerepének betöltéséhez, továbbra is maradtak azonban javítást igénylő területek, például a következők tekintetében: az ESMA online dokumentumtárában szereplő összefoglaló statisztikákkal, és a dokumentumtárnak továbbított adatokra vonatkozó ellenőrzésekkel kapcsolatos módszertani kritériumok pontos meghatározása és azok megfelelősége. |
| --- | --- |

3.71.

A hitelminősítő intézetek szerepe a válság következtében megnőtt, és mindez 2011-ben az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) létrehozásához vezetett. A hitelminősítő intézetek uniós felügyeletéről szóló jelentésünk (58) tehát jelentős mértékben hozzájárult a terület eredményesebb irányításához. Megállapítottuk, hogy az ESMA rövid idő alatt szilárd alapot teremtett felügyeleti szerepének betöltéséhez, továbbra is maradtak azonban javítást igénylő területek, például a következők tekintetében: az ESMA online dokumentumtárában szereplő összefoglaló statisztikákkal, és a dokumentumtárnak továbbított adatokra vonatkozó ellenőrzésekkel kapcsolatos módszertani kritériumok pontos meghatározása és azok megfelelősége.

Ifjúsági munkanélküliség

| 3.72. | A fiatalok tartós munkanélkülisége több tagállamban is nagy problémákat okoz, és ezt a kérdéskört 2015-ben tevékenységünk egyik fő területeként határoztuk meg. A problémára reagálva a Tanács 2013-ban egy ifjúsági garancia tagállamok általi létrehozását javasolta, amelynek finanszírozása uniós és tagállami forrásokból lenne biztosítható. A garancia segítségével a fiataloknak az iskolai tanulmányok befejezését vagy munkahelyük elvesztését követően négy hónapon belül „színvonalas” állásajánlatot kell kapniuk vagy a jövőbeni munkába álláshoz szükséges képzésben kell részesülniük. A témáról készült jelentésünkben (59) megállapítottuk, hogy a Bizottság megfelelő és jól időzített támogatást nyújtott a tagállamok számára az ifjúsági garancia támogatási rendszereinek a létrehozásához, azonban rámutattunk három olyan potenciális veszélyre, amelyek kedvezőtlenül befolyásolhatják a programok sikerét. Ezek a következők: az összfinanszírozás elégtelensége, a színvonalas ajánlat mibenlétének meghatározása, valamint a rendszer eredményeivel kapcsolatos bizottsági monitoring és beszámolás módja. |
| --- | --- |

3.72.

A fiatalok tartós munkanélkülisége több tagállamban is nagy problémákat okoz, és ezt a kérdéskört 2015-ben tevékenységünk egyik fő területeként határoztuk meg. A problémára reagálva a Tanács 2013-ban egy ifjúsági garancia tagállamok általi létrehozását javasolta, amelynek finanszírozása uniós és tagállami forrásokból lenne biztosítható. A garancia segítségével a fiataloknak az iskolai tanulmányok befejezését vagy munkahelyük elvesztését követően négy hónapon belül „színvonalas” állásajánlatot kell kapniuk vagy a jövőbeni munkába álláshoz szükséges képzésben kell részesülniük. A témáról készült jelentésünkben (59) megállapítottuk, hogy a Bizottság megfelelő és jól időzített támogatást nyújtott a tagállamok számára az ifjúsági garancia támogatási rendszereinek a létrehozásához, azonban rámutattunk három olyan potenciális veszélyre, amelyek kedvezőtlenül befolyásolhatják a programok sikerét. Ezek a következők: az összfinanszírozás elégtelensége, a színvonalas ajánlat mibenlétének meghatározása, valamint a rendszer eredményeivel kapcsolatos bizottsági monitoring és beszámolás módja.

| 3.72. | A Számvevőszék által azonosított, az ifjúsági garanciarendszerek sikerét esetlegesen érintő három kockázatot illetően a Bizottság egyetért, és az alábbiakat kívánja kiemelni:






  — | az ifjúsági garanciába való beruházás kulcsfontosságú az EU számára ahhoz, hogy a jövőben is meg tudja őrizni növekedési potenciálját. Jelentős uniós pénzügyi támogatás áll rendelkezésre, azonban ahhoz, hogy az ifjúsági garancia tényleg megvalósuljon, a tagállamoknak is előtérbe kell helyezniük az ifjúsági foglalkoztatási intézkedéseket nemzeti költségvetésükben, |
| --- | --- | --- |

3.72.

—

az ifjúsági garanciába való beruházás kulcsfontosságú az EU számára ahhoz, hogy a jövőben is meg tudja őrizni növekedési potenciálját. Jelentős uniós pénzügyi támogatás áll rendelkezésre, azonban ahhoz, hogy az ifjúsági garancia tényleg megvalósuljon, a tagállamoknak is előtérbe kell helyezniük az ifjúsági foglalkoztatási intézkedéseket nemzeti költségvetésükben,

| — | a megfelelő „színvonal” az ifjúsági garancia végrehajtásának meghatározó eleme. A Bizottság továbbra is ösztönözni fogja a „színvonalas” állásajánlat mérlegelését, valamint további útmutatást nyújt a tagállamoknak, |
| --- | --- |

—

a megfelelő „színvonal” az ifjúsági garancia végrehajtásának meghatározó eleme. A Bizottság továbbra is ösztönözni fogja a „színvonalas” állásajánlat mérlegelését, valamint további útmutatást nyújt a tagállamoknak,

| — | a közös nyomon követési keretrendszer kialakítása egy hosszadalmas konszenzusépítési folyamat eredménye. A megfelelő csatornákon keresztül a nyomon követési tevékenységek beépülnek a Bizottság által az ifjúsági garanciaprogram megvalósításáról a későbbi európai szemeszterek keretében készített értékelésekbe, valamint az Európai Parlament és a Tanács részére készített jelentésbe. |
| --- | --- |

—

a közös nyomon követési keretrendszer kialakítása egy hosszadalmas konszenzusépítési folyamat eredménye. A megfelelő csatornákon keresztül a nyomon követési tevékenységek beépülnek a Bizottság által az ifjúsági garanciaprogram megvalósításáról a későbbi európai szemeszterek keretében készített értékelésekbe, valamint az Európai Parlament és a Tanács részére készített jelentésbe.

| 3.73. | 2015 folyamán még egyszer visszatértünk ehhez a témához, és megvizsgáltuk az ifjúsági munkacsoportoknak nyújtott bizottsági támogatást (60): az „ifjúsági munkacsoportok” kezdeményezés keretében a Bizottság és a legnagyobb ifjúsági munkanélküliséggel sújtott nyolc tagállam szakértői működtek együtt (61). Megállapítottuk, hogy az arra vonatkozóan rendelkezésre álló információk mennyisége és minősége miatt, hogy a munkanélküli fiatalokra irányuló már működő ESZA-, illetve tagállami intézkedések milyen eredményeket hoznak a valóságban, a Bizottság csak korlátozottan tudta betölteni az ifjúsági munkacsoportokkal kapcsolatos azon szerepét, hogy tanácsot adjon a tagállamoknak. Továbbá a programok tagállamok által javasolt módosításaira irányuló bizottsági értékelés főként a költségvetési szempontokat, nem pedig az ESZA-források legmegfelelőbb felhasználását vette figyelembe. |
| --- | --- |

3.73.

2015 folyamán még egyszer visszatértünk ehhez a témához, és megvizsgáltuk az ifjúsági munkacsoportoknak nyújtott bizottsági támogatást (60): az „ifjúsági munkacsoportok” kezdeményezés keretében a Bizottság és a legnagyobb ifjúsági munkanélküliséggel sújtott nyolc tagállam szakértői működtek együtt (61). Megállapítottuk, hogy az arra vonatkozóan rendelkezésre álló információk mennyisége és minősége miatt, hogy a munkanélküli fiatalokra irányuló már működő ESZA-, illetve tagállami intézkedések milyen eredményeket hoznak a valóságban, a Bizottság csak korlátozottan tudta betölteni az ifjúsági munkacsoportokkal kapcsolatos azon szerepét, hogy tanácsot adjon a tagállamoknak. Továbbá a programok tagállamok által javasolt módosításaira irányuló bizottsági értékelés főként a költségvetési szempontokat, nem pedig az ESZA-források legmegfelelőbb felhasználását vette figyelembe.

| 3.73. | A Bizottság proaktívan alkalmazott minden, a hatályos jogi keretek között rendelkezésére álló eszközt az „Ifjúsági munkacsoportok” kezdeményezés célkitűzéseinek eléréséhez, valamint az ezekről szóló jelentéskészítéshez.

  A Bizottság véleménye szerint az „Ifjúsági munkacsoportok” kezdeményezés megfelelt az Európai Tanács 2012. január 30-i következtetéseiben megfogalmazott politikai elvárásoknak. Az „Ifjúsági munkacsoportok” ad hoc célirányos kezdeményezés, amelynek kulcsfontosságú célkitűzése az uniós és a nemzeti eszközök, köztük a strukturális alapok mobilizálása, továbbá az ifjúsági munkahelyteremtési tervekbe beépítendő szakpolitikai reformok megvitatása volt. A csoportok célja az volt, hogy felhívják a figyelmet a legfelső politikai szinten, tudatosítsák a probléma sürgető jellegét, és határozottabb útmutatást nyújtsanak, további igazgatási és/vagy jogi eljárások létrehozása nélkül. |
| --- | --- |

3.73.

A Bizottság véleménye szerint az „Ifjúsági munkacsoportok” kezdeményezés megfelelt az Európai Tanács 2012. január 30-i következtetéseiben megfogalmazott politikai elvárásoknak. Az „Ifjúsági munkacsoportok” ad hoc célirányos kezdeményezés, amelynek kulcsfontosságú célkitűzése az uniós és a nemzeti eszközök, köztük a strukturális alapok mobilizálása, továbbá az ifjúsági munkahelyteremtési tervekbe beépítendő szakpolitikai reformok megvitatása volt. A csoportok célja az volt, hogy felhívják a figyelmet a legfelső politikai szinten, tudatosítsák a probléma sürgető jellegét, és határozottabb útmutatást nyújtsanak, további igazgatási és/vagy jogi eljárások létrehozása nélkül.

Környezetvédelem, energiaügy és éghajlatváltozás

| 3.74. | A környezetvédelem és az éghajlatváltozás, valamint számos területen (többek között a mezőgazdaság és az energiaügy területén) az uniós szakpolitikákra gyakorolt hatásuk szintén olyan globális kihívás, amely szerepel 2013–2017-es stratégiánkban. A Duna-medencében található uniós finanszírozású települési szennyvíztisztító telepekről szóló jelentésünkben megvizsgáltuk, hogy az Unió által nyújtott támogatás segített-e a tagállamoknak az uniós szennyvíz-politikai célok elérésében (62), a szennyvíz-politika ugyanis a sikeres környezetvédelmi politika egyik fő eleme. Megállapítottuk, hogy az uniós finanszírozás fontos szerepet játszott ugyan a szennyvízgyűjtés és -kezelés fejlesztésében, ez azonban nem volt elegendő a kapcsolódó határidők betartásához. |
| --- | --- |

3.74.

A környezetvédelem és az éghajlatváltozás, valamint számos területen (többek között a mezőgazdaság és az energiaügy területén) az uniós szakpolitikákra gyakorolt hatásuk szintén olyan globális kihívás, amely szerepel 2013–2017-es stratégiánkban. A Duna-medencében található uniós finanszírozású települési szennyvíztisztító telepekről szóló jelentésünkben megvizsgáltuk, hogy az Unió által nyújtott támogatás segített-e a tagállamoknak az uniós szennyvíz-politikai célok elérésében (62), a szennyvíz-politika ugyanis a sikeres környezetvédelmi politika egyik fő eleme. Megállapítottuk, hogy az uniós finanszírozás fontos szerepet játszott ugyan a szennyvízgyűjtés és -kezelés fejlesztésében, ez azonban nem volt elegendő a kapcsolódó határidők betartásához.

| 3.75. | Egy későbbi, 2015-ös jelentés a Duna-medence vízminőségének egy másik szempontját vizsgálta: azt, hogy ugyanezen négy tagállam milyen haladást ért el a víz-keretirányelv követelményeinek betartása terén (63). A keretirányelv célja 2000-től kezdve a jó vízminőség 2015-re történő elérése volt (néhány lehetséges kivételtől eltekintve). Megállapítottuk, hogy az uniós társfinanszírozásban megvalósult intézkedések végrehajtása nyomán a vízminőség csak kis mértékben javult. A vízgyűjtő-gazdálkodási terv integrált vízgazdálkodási eszközként történt bevezetése a víz-keretirányelv egyik erőssége volt ugyan, de a tagállami terveket a gyakorlatban a szennyezések azonosítása és a korrekciós intézkedések meghatározása terén hiányosságok gyengítették. |
| --- | --- |

3.75.

Egy későbbi, 2015-ös jelentés a Duna-medence vízminőségének egy másik szempontját vizsgálta: azt, hogy ugyanezen négy tagállam milyen haladást ért el a víz-keretirányelv követelményeinek betartása terén (63). A keretirányelv célja 2000-től kezdve a jó vízminőség 2015-re történő elérése volt (néhány lehetséges kivételtől eltekintve). Megállapítottuk, hogy az uniós társfinanszírozásban megvalósult intézkedések végrehajtása nyomán a vízminőség csak kis mértékben javult. A vízgyűjtő-gazdálkodási terv integrált vízgazdálkodási eszközként történt bevezetése a víz-keretirányelv egyik erőssége volt ugyan, de a tagállami terveket a gyakorlatban a szennyezések azonosítása és a korrekciós intézkedések meghatározása terén hiányosságok gyengítették.

| 3.76. | Ettől eltérő témában megvizsgáltuk az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerét (EU ETS) (64). Az EU ETS az éghajlatváltozás elleni küzdelem uniós szakpolitikájának alapvető pillére, és célja, hogy elősegítse az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a költséghatékony, illetve gazdaságilag hatékony módon történő csökkentését. Megállapítottuk, hogy a rendszer bizottsági és tagállami irányítása nem minden tekintetben volt megfelelő. Az irányítást akadályozták egyrészt bizonyos, az integritás védelmét szolgáló keretek megbízhatóságával kapcsolatos problémák – többek között az, hogy nem valósult meg a kibocsátási piac uniós szintű felügyelete –, másrészt az EU ETS kezdeti, előkészítő szakaszát követő II. szakaszának (2008–2012) alkalmazását érintő súlyos hiányosságok. |
| --- | --- |

3.76.

Ettől eltérő témában megvizsgáltuk az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerét (EU ETS) (64). Az EU ETS az éghajlatváltozás elleni küzdelem uniós szakpolitikájának alapvető pillére, és célja, hogy elősegítse az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a költséghatékony, illetve gazdaságilag hatékony módon történő csökkentését. Megállapítottuk, hogy a rendszer bizottsági és tagállami irányítása nem minden tekintetben volt megfelelő. Az irányítást akadályozták egyrészt bizonyos, az integritás védelmét szolgáló keretek megbízhatóságával kapcsolatos problémák – többek között az, hogy nem valósult meg a kibocsátási piac uniós szintű felügyelete –, másrészt az EU ETS kezdeti, előkészítő szakaszát követő II. szakaszának (2008–2012) alkalmazását érintő súlyos hiányosságok.

| 3.76. | A Bizottság elkötelezett az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer további fejlesztése iránt; vizsgálni fogja az ellenőrök által feltárt hiányosságokat. A tagállamoknak számos ajánlást kell megvalósítaniuk.

  A Számvevőszék számos megállapítása a 2008 és 2012 közötti időszakra (2. szakasz) vonatkozott, ezek nagy részére a 2013 és 2020 közötti időszakra (3. szakasz) vonatkozó jelenlegi szabályozás már kiterjed.


  Az ellenőrzési jelentés óta új jogalkotási javaslat (65) készült a kibocsátáskereskedelmi rendszerre vonatkozóan (az éghajlat- és energiaügyi célkitűzések megvalósítása 2030-ra az Európai Tanács 2014. októberi következtetéseit követően). |
| --- | --- |

3.76.

A Számvevőszék számos megállapítása a 2008 és 2012 közötti időszakra (2. szakasz) vonatkozott, ezek nagy részére a 2013 és 2020 közötti időszakra (3. szakasz) vonatkozó jelenlegi szabályozás már kiterjed.

Az ellenőrzési jelentés óta új jogalkotási javaslat (65) készült a kibocsátáskereskedelmi rendszerre vonatkozóan (az éghajlat- és energiaügyi célkitűzések megvalósítása 2030-ra az Európai Tanács 2014. októberi következtetéseit követően).

| 3.77. | Közzétettünk továbbá egy jelentést az energiaellátás biztonságáról és az uniós belső energiapiac alakulásáról is (66). Ebben megállapítottuk, hogy az arra irányuló uniós célkitűzés, hogy 2014-re megvalósuljon a belső energiapiac, nem valósult meg. Az európai energiaipari infrastruktúra kialakítása egy teljes mértékben integrált piachoz képest általában véve nem megfelelő, ezért jelenleg nem nyújt kellő energiaellátási biztonságot. Az energiaipari infrastruktúra területén az uniós költségvetésből nyújtott pénzügyi támogatás csak korlátozott mértékben járult hozzá a belső energiapiachoz és az energiaellátás biztonságához. |
| --- | --- |

3.77.

Közzétettünk továbbá egy jelentést az energiaellátás biztonságáról és az uniós belső energiapiac alakulásáról is (66). Ebben megállapítottuk, hogy az arra irányuló uniós célkitűzés, hogy 2014-re megvalósuljon a belső energiapiac, nem valósult meg. Az európai energiaipari infrastruktúra kialakítása egy teljes mértékben integrált piachoz képest általában véve nem megfelelő, ezért jelenleg nem nyújt kellő energiaellátási biztonságot. Az energiaipari infrastruktúra területén az uniós költségvetésből nyújtott pénzügyi támogatás csak korlátozott mértékben járult hozzá a belső energiapiachoz és az energiaellátás biztonságához.

| 3.77. | A Bizottság konkrét lépéseket tesz a belső energiapiac fennmaradó akadályainak elhárítása érdekében, különösen a különböző tagállamok közreműködésével létrehozott regionális együttműködési kereteken belül, valamint a piac szerkezetére vonatkozó kezdeményezés előkészítésével összefüggésben. Az infrastruktúrával kapcsolatban fontos kiemelni az alábbiakat:






  a) | az energiaipari infrastruktúrát a piacnak kell finanszíroznia – vagyis független szabályozó hatóságok által jóváhagyott felhasználói díjakból; az uniós költségvetésből származó támogatást ezért csak kivételes esetekben kívánatos alkalmazni; |
| --- | --- | --- |

3.77.

a)

az energiaipari infrastruktúrát a piacnak kell finanszíroznia – vagyis független szabályozó hatóságok által jóváhagyott felhasználói díjakból; az uniós költségvetésből származó támogatást ezért csak kivételes esetekben kívánatos alkalmazni;

| b) | azokban az esetekben, amikor pénzügyi támogatás nyújtására került sor, gyakran jelentősen javult az ellátásbiztonság. Jó példa erre a balti államok köre, ahol az EEGP-ből és a CEF-ből kulcsfontosságú projektekhez nyújtott támogatás nemcsak a villamosenergia-ellátás biztonságát növelte, hanem a nagykereskedelmi árak közelítését is elősegítette. |
| --- | --- |

b)

azokban az esetekben, amikor pénzügyi támogatás nyújtására került sor, gyakran jelentősen javult az ellátásbiztonság. Jó példa erre a balti államok köre, ahol az EEGP-ből és a CEF-ből kulcsfontosságú projektekhez nyújtott támogatás nemcsak a villamosenergia-ellátás biztonságát növelte, hanem a nagykereskedelmi árak közelítését is elősegítette.

A korábbi különjelentések ajánlásainak hasznosulása

| 3.78. | Teljesítmény-ellenőrzési jelentéseink hasznosulásvizsgálata az elszámoltathatósági ciklus elengedhetetlen eleme, amely ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megvalósítsák a jelentésekben szereplő ajánlásokat. |
| --- | --- |

3.78.

Teljesítmény-ellenőrzési jelentéseink hasznosulásvizsgálata az elszámoltathatósági ciklus elengedhetetlen eleme, amely ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megvalósítsák a jelentésekben szereplő ajánlásokat.

| 3.79. | A 2014-es hasznosulásvizsgálatról szóló 2016-os különjelentésünkben (67) számos ajánlást fogalmaztunk meg, és javasoltuk, hogy a Bizottság az általa követett gyakorlatot hozza összhangba a vonatkozó belsőkontroll-standardokkal. A Bizottság az ajánlásokat elfogadta, és vállalta, hogy helyesbítő intézkedéseket tesz. |
| --- | --- |

3.79.

A 2014-es hasznosulásvizsgálatról szóló 2016-os különjelentésünkben (67) számos ajánlást fogalmaztunk meg, és javasoltuk, hogy a Bizottság az általa követett gyakorlatot hozza összhangba a vonatkozó belsőkontroll-standardokkal. A Bizottság az ajánlásokat elfogadta, és vállalta, hogy helyesbítő intézkedéseket tesz.

| 3.79-3.80. | A Bizottság elkötelezett aziránt, hogy a Számvevőszék különjelentésében megfogalmazott és a Bizottság által elfogadott ajánlásokat módszeresen megvalósítsa és nyomon kövesse.

  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy kontrollintézkedései megfelelnek a kontroll nemzetközi standardjainak és legjobb gyakorlatainak.


  A Bizottság ugyanakkor elkötelezett aziránt, hogy további kihívásoknak feleljen meg a mentesítés nyomon követésének rendszerével és eljárásaival kapcsolatban. |
| --- | --- |

3.79-3.80.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy kontrollintézkedései megfelelnek a kontroll nemzetközi standardjainak és legjobb gyakorlatainak.

A Bizottság ugyanakkor elkötelezett aziránt, hogy további kihívásoknak feleljen meg a mentesítés nyomon követésének rendszerével és eljárásaival kapcsolatban.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 3.80. | A bizottsági hasznosítást egy olyan mintára vonatkozóan vizsgáltuk, amely a 2011 és 2012 közötti időszakban közzétett 11 különjelentésből 90 ajánlást foglalt magában. A minta egy sor kritérium alapján került kiválasztásra (68). A 83 értékelhető ajánlás alapján megállapítottuk, hogy a Bizottság ajánlásaink 63 %-át valósította meg maradéktalanul, 26 %-ukat a legtöbb tekintetben, 10 %-ot néhány tekintetben, míg 1 %-uk nem valósult meg. |
| --- | --- |

3.80.

A bizottsági hasznosítást egy olyan mintára vonatkozóan vizsgáltuk, amely a 2011 és 2012 közötti időszakban közzétett 11 különjelentésből 90 ajánlást foglalt magában. A minta egy sor kritérium alapján került kiválasztásra (68). A 83 értékelhető ajánlás alapján megállapítottuk, hogy a Bizottság ajánlásaink 63 %-át valósította meg maradéktalanul, 26 %-ukat a legtöbb tekintetben, 10 %-ot néhány tekintetben, míg 1 %-uk nem valósult meg.

| 3.81. | Noha ellenőrzéseink elsősorban a Bizottságra irányulnak, gyakran állapítunk meg olyan problémákat, amelyekre leginkább a tagállami hatóságok kereshetnek megoldást (esetleg a Bizottsággal együttműködve), mivel a legtöbb uniós kiadást a Bizottság a tagállamokkal együtt, megosztott irányítással hajtja végre. Különjelentéseinkben néha általában véve a tagállamoknak is címezzük ajánlásainkat. Ritkán bár, de az is előfordul, hogy ajánlásainkat egy-egy konkrét tagállamnak címezzük (69). |
| --- | --- |

3.81.

Noha ellenőrzéseink elsősorban a Bizottságra irányulnak, gyakran állapítunk meg olyan problémákat, amelyekre leginkább a tagállami hatóságok kereshetnek megoldást (esetleg a Bizottsággal együttműködve), mivel a legtöbb uniós kiadást a Bizottság a tagállamokkal együtt, megosztott irányítással hajtja végre. Különjelentéseinkben néha általában véve a tagállamoknak is címezzük ajánlásainkat. Ritkán bár, de az is előfordul, hogy ajánlásainkat egy-egy konkrét tagállamnak címezzük (69).

Ajánlásaink eljutnak a tagállami szintre, de hivatalos kezelésük vegyes

| 3.82. | Amikor általában véve a tagállamok által alkalmazandó ajánlásokat fogalmazunk meg, az üzenet átadásának öt módja létezik (lásd:
  3.7. ábra
  ). Elsőként: minden jelentést megküldünk a legfőbb ellenőrző intézmény (a tagállami számvevőszék) részére. A jelentéseket a Tanács is megkapja, hogy azokat figyelembe vegye a zárszámadási eljárás keretében, és azok tartalma alkalmanként tanácsi munkacsoportoknak tartott bemutatás keretében jut el az intézményhez. Éves tevékenységi jelentésünket (amely részleteket tartalmaz különjelentéseinkből) minden tagállam nemzeti parlamentjének is megküldjük, és az egyes számvevőszéki tagok az adott jelentésekre külön felhívhatják a nemzeti parlament vagy az érintett parlamenti bizottság figyelmét, e parlamenttel való kapcsolattartás keretében. Ajánlásaink emellett a Bizottság iránymutatásai, valamint képzések révén is eljutnak a tagállamokhoz. |
| --- | --- |

3.82.

Amikor általában véve a tagállamok által alkalmazandó ajánlásokat fogalmazunk meg, az üzenet átadásának öt módja létezik (lásd:
  3.7. ábra
  ). Elsőként: minden jelentést megküldünk a legfőbb ellenőrző intézmény (a tagállami számvevőszék) részére. A jelentéseket a Tanács is megkapja, hogy azokat figyelembe vegye a zárszámadási eljárás keretében, és azok tartalma alkalmanként tanácsi munkacsoportoknak tartott bemutatás keretében jut el az intézményhez. Éves tevékenységi jelentésünket (amely részleteket tartalmaz különjelentéseinkből) minden tagállam nemzeti parlamentjének is megküldjük, és az egyes számvevőszéki tagok az adott jelentésekre külön felhívhatják a nemzeti parlament vagy az érintett parlamenti bizottság figyelmét, e parlamenttel való kapcsolattartás keretében. Ajánlásaink emellett a Bizottság iránymutatásai, valamint képzések révén is eljutnak a tagállamokhoz.

3.7. ábra –   A megállapítások közlése a tagállamokkal

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 3.83. | Mindezidáig azonban viszonylag kevés információt kaptunk arról, hogy e kommunikációs tevékenység milyen hatást vált ki a tagállamokban. Ennek a kérdésnek a megválaszolásához felmérést végeztünk a tagállami kifizető ügynökségek, minisztériumok és számvevőszékek körében ajánlásaink hasznosulásáról (70). A kérdőívet négy bizottsági főigazgatóság is kitöltötte. |
| --- | --- |

3.83.

Mindezidáig azonban viszonylag kevés információt kaptunk arról, hogy e kommunikációs tevékenység milyen hatást vált ki a tagállamokban. Ennek a kérdésnek a megválaszolásához felmérést végeztünk a tagállami kifizető ügynökségek, minisztériumok és számvevőszékek körében ajánlásaink hasznosulásáról (70). A kérdőívet négy bizottsági főigazgatóság is kitöltötte.

| 3.84. | Ez megerősítette, hogy a közölt ajánlások valóban eljutnak a tagállamok szintjére, és a felmérés bizonyítékot is nyújtott arról, hogy a fentiek közül egy vagy több csatornán megkapják az üzeneteinket. Ami a hatást illeti, a válaszadók 80 %-a szerint jelentéseinket a tagállamokban legalább „bizonyos mértékben figyelembe veszik”. Mindössze 13 %-uk válaszolta azonban, hogy tagállamukban minden ajánlásunk nyomán – összehangolt folyamat során – intézkedéseket hoznak. Az ajánlások nyomán megtett intézkedések tekintetében a válaszadók 38 %-a állította, hogy intézkedésre csak egy-egy konkrét témával kapcsolatban kerül sor, 49 % pedig, hogy hivatalos intézkedés nem történik. Mindazonáltal néhány tagállam konkrét példákat is adott arra, hogyan építik be ajánlásainkat – elsősorban a természeti erőforrások területén – a tagállami szakpolitikákba, illetve gyakorlatokba (lásd:
  3.8. ábra
  ). |
| --- | --- |

3.84.

Ez megerősítette, hogy a közölt ajánlások valóban eljutnak a tagállamok szintjére, és a felmérés bizonyítékot is nyújtott arról, hogy a fentiek közül egy vagy több csatornán megkapják az üzeneteinket. Ami a hatást illeti, a válaszadók 80 %-a szerint jelentéseinket a tagállamokban legalább „bizonyos mértékben figyelembe veszik”. Mindössze 13 %-uk válaszolta azonban, hogy tagállamukban minden ajánlásunk nyomán – összehangolt folyamat során – intézkedéseket hoznak. Az ajánlások nyomán megtett intézkedések tekintetében a válaszadók 38 %-a állította, hogy intézkedésre csak egy-egy konkrét témával kapcsolatban kerül sor, 49 % pedig, hogy hivatalos intézkedés nem történik. Mindazonáltal néhány tagállam konkrét példákat is adott arra, hogyan építik be ajánlásainkat – elsősorban a természeti erőforrások területén – a tagállami szakpolitikákba, illetve gyakorlatokba (lásd:
  3.8. ábra
  ).

3.8. ábra –   Figyelemfelhívás és kommunikáció a tagállamok szintjén (példák)

A mezőgazdasági nem termelő beruházásokra nyújtott uniós vidékfejlesztési támogatás költséghatékonyságáról szóló jelentésünkben (71) azt javasoltuk, hogy a tagállamok vezessenek be olyan eljárásokat, amelyekkel biztosítható, hogy a támogatott nem termelő beruházások költsége ne haladja meg a piac által kínált hasonló jellegű áruk, szolgáltatások és építési munkák költségét. Konkrétabban: a tagállamok határozzanak meg megfelelő referenciaértékeket, illetve referenciaköltségeket, amelyekhez viszonyítva a nem termelő beruházások költségeit az adminisztratív ellenőrzések keretében módszeresen ellenőrzik. Erre az ajánlásra reagálva az egyik tagállam a sövénytelepítés esetében standard árat vezetett be.

A Számvevőszék ajánlásainak terjesztése céljából az egyik tagállam irányító hatósága a megállapításokat elérhetővé teszi a vidékfejlesztési program végrehajtó bizottságának intranetes honlapján (e bizottság tagjai a végrehajtó szervek és a kifizető ügynökség képviselői).

Az egyik tagállam mezőgazdasági minisztériuma összefoglaló jelentés formájában értesítést küld a kifizető ügynökségnek és szükség esetén más érdekelteknek a legfőbb megállapításainkról és ajánlásainkról, amelyhez jelentésünk teljes szövegét is mellékeli.

Forrás: Válogatás a legfőbb ellenőrző intézmények és kifizető ügynökségek körében végzett felmérésünkre adott válaszokból.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 3.85. | A felmérés alapján megállapítható, hogy a tagállamok ésszerű mértékben ismerik a teljesítményellenőrzésekhez kapcsolódó ajánlásainkat. Az azok nyomán megtett hivatalos intézkedések mértékében azonban nagy eltérések mutatkoznak, és csak kevés bizonyíték van arról, hogy ajánlásaink nyomán változás következik be a tagállami szakpolitikában, illetve gyakorlatban. Egyértelmű, hogy lehetne javítani az ajánlások kidolgozásának és terjesztésének módján ahhoz, hogy azok a tagállamokban a lehető legnagyobb hatást érhessék el. A Számvevőszék 2016 őszén a Kapcsolattartó Bizottságot, a bizottsági szolgálatokat és a Tanácsot is bevonja az ajánlások esetleges tagállamokbeli hasznosításáról szóló konzultációba. |
| --- | --- |

3.85.

A felmérés alapján megállapítható, hogy a tagállamok ésszerű mértékben ismerik a teljesítményellenőrzésekhez kapcsolódó ajánlásainkat. Az azok nyomán megtett hivatalos intézkedések mértékében azonban nagy eltérések mutatkoznak, és csak kevés bizonyíték van arról, hogy ajánlásaink nyomán változás következik be a tagállami szakpolitikában, illetve gyakorlatban. Egyértelmű, hogy lehetne javítani az ajánlások kidolgozásának és terjesztésének módján ahhoz, hogy azok a tagállamokban a lehető legnagyobb hatást érhessék el. A Számvevőszék 2016 őszén a Kapcsolattartó Bizottságot, a bizottsági szolgálatokat és a Tanácsot is bevonja az ajánlások esetleges tagállamokbeli hasznosításáról szóló konzultációba.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetések

| 3.86. | A Horizont 2020 egy ambiciózus, nagy hatókörű program, amely elsőként egyesíti a korábban különálló kutatási, illetve innovációs programokat, és mindeközben hangsúlyt helyez a „társadalmi kihívásokra” is. A Horizont 2020 program és az Unió fő stratégiája, az Európa 2020 magas szinten kapcsolódnak egymáshoz: a Horizont 2020 három fő mutatója közül kettő az Európa 2020 kiemelt mutatója is. Ezek a mutatók azonban csak korlátozott mértékben követik nyomon, hogy a Horizont 2020 milyen mértékben járul hozzá az Európa 2020 stratégiához (lásd: 3.7–3.17. bekezdés). |
| --- | --- |

3.86.

A Horizont 2020 egy ambiciózus, nagy hatókörű program, amely elsőként egyesíti a korábban különálló kutatási, illetve innovációs programokat, és mindeközben hangsúlyt helyez a „társadalmi kihívásokra” is. A Horizont 2020 program és az Unió fő stratégiája, az Európa 2020 magas szinten kapcsolódnak egymáshoz: a Horizont 2020 három fő mutatója közül kettő az Európa 2020 kiemelt mutatója is. Ezek a mutatók azonban csak korlátozott mértékben követik nyomon, hogy a Horizont 2020 milyen mértékben járul hozzá az Európa 2020 stratégiához (lásd: 3.7–3.17. bekezdés).

| 3.86. | Bár a Bizottság elismeri, hogy eredményességi keretrendszere továbbfejlesztésre szorul, úgy ítéli meg, hogy a keretrendszer jelenleg is nyomon követi a Horizont 2020 hozzájárulását az Európa 2020 megvalósításához.

  Ennek ismertetését lásd a 3.1. ábrán és a 3.13. bekezdésben.


  Az uniós költségvetés csupán kis részét teszi ki a teljes európai kutatási és innovációs kiadásoknak, így önmagában csak csekély mértékben járulhat hozzá az Európa 2020 célkitűzéseinek megvalósításához. Az Európa 2020 stratégia megvalósításában elért előrehaladás az uniós és nemzeti intézkedések széles körétől függ, amelyek nemcsak a kiadásokra irányulnak, és amelyekben a tagállamok alapvető szerepet játszanak.


  Az Európa 2020 stratégia megvalósításában a „Horizont 2020” keretprogram szerepét az egyéb uniós és nemzeti szintű intézkedésekkel való kölcsönhatás is erősíti. |
| --- | --- |

3.86.

Ennek ismertetését lásd a 3.1. ábrán és a 3.13. bekezdésben.

Az uniós költségvetés csupán kis részét teszi ki a teljes európai kutatási és innovációs kiadásoknak, így önmagában csak csekély mértékben járulhat hozzá az Európa 2020 célkitűzéseinek megvalósításához. Az Európa 2020 stratégia megvalósításában elért előrehaladás az uniós és nemzeti intézkedések széles körétől függ, amelyek nemcsak a kiadásokra irányulnak, és amelyekben a tagállamok alapvető szerepet játszanak.

Az Európa 2020 stratégia megvalósításában a „Horizont 2020” keretprogram szerepét az egyéb uniós és nemzeti szintű intézkedésekkel való kölcsönhatás is erősíti.

| 3.87. | Tisztázni kell a Bizottság tíz politikai prioritása és az Európa 2020, illetve a Horizont 2020 közötti összefüggéseket. A politikai prioritások átfedésben vannak az Európa 2020 stratégia prioritásaival, de különböznek attól. Nem egyértelmű, hogy a Horizont 2020 programot – annak tervezését, a monitoringot és a beszámolást – melyik prioritáscsoporthoz jobb igazítani. Fennáll továbbá annak kockázata, hogy ez a probléma más uniós tevékenységi területeket is érint (lásd: 3.18–3.21. bekezdés). |
| --- | --- |

3.87.

Tisztázni kell a Bizottság tíz politikai prioritása és az Európa 2020, illetve a Horizont 2020 közötti összefüggéseket. A politikai prioritások átfedésben vannak az Európa 2020 stratégia prioritásaival, de különböznek attól. Nem egyértelmű, hogy a Horizont 2020 programot – annak tervezését, a monitoringot és a beszámolást – melyik prioritáscsoporthoz jobb igazítani. Fennáll továbbá annak kockázata, hogy ez a probléma más uniós tevékenységi területeket is érint (lásd: 3.18–3.21. bekezdés).

| 3.87. | A Juncker-Bizottság politikai prioritásai biztosítják a Bizottság saját hozzájárulásának kereteit az Európa 2020 stratégia megvalósításához, amely az Unió és a tagállamok közös feladata. A politikai prioritások iránymutatást adnak a pénzügyi programok bizottsági megvalósításához, ugyanakkor ez teljes mértékben az Európa 2020 stratégiát kiegészítve és a „Horizont 2020” keretprogram alapját képező, változatlan jogi keretnek megfelelően történik. |
| --- | --- |

3.87.

| 3.88. | A Horizont 2020 sikerének egyik fontos tényezője a tagállami és az uniós kutatási és innovációs programok közötti eredményes szinergia és a kiegészítő jelleg. A bolgár és a portugál legfőbb ellenőrző intézményeken belüli partnereink megállapították, hogy míg országukban egyes területekre jellemző a kiegészítő jelleg, tagállami szinten problémák is akadnak (lásd: 3.22–3.23. bekezdés). |
| --- | --- |

3.88.

A Horizont 2020 sikerének egyik fontos tényezője a tagállami és az uniós kutatási és innovációs programok közötti eredményes szinergia és a kiegészítő jelleg. A bolgár és a portugál legfőbb ellenőrző intézményeken belüli partnereink megállapították, hogy míg országukban egyes területekre jellemző a kiegészítő jelleg, tagállami szinten problémák is akadnak (lásd: 3.22–3.23. bekezdés).

| 3.89. | A Horizont 2020 jogi keretei több, a teljesítménymenedzsment szempontjából fontos elemet is bevezetnek, ilyenek pl. a célkitűzések és a fő teljesítménymutatók alkalmazása. Ez üdvözlendő fejlemény. Mindazonáltal a keret továbbfejlesztésére van szükség: egyes referenciaértékeket, mérföldköveket és célokat még ki kell dolgozni, más célokat pedig felül kell vizsgálni annak biztosítása érdekében, hogy azok kellőképpen ambiciózusak legyenek, továbbá bizonyos mutatók esetében nem áll rendelkezésre megfelelő információ. A jogszabályokban meghatározott célkitűzések értelemszerűen magas szintűek, azokat azonban a munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban nem bontják le kevésbé általános, a teljesítménymenedzsment szempontjából jobban használható, operatív célokra. A Bizottság a Horizont 2020 munkaprogramjait és a kapcsolódó pályázati felhívásokat nem használja fel arra, hogy a hangsúlyt a teljesítményre helyezze (lásd: 3.27–3.38. bekezdés). |
| --- | --- |

3.89.

A Horizont 2020 jogi keretei több, a teljesítménymenedzsment szempontjából fontos elemet is bevezetnek, ilyenek pl. a célkitűzések és a fő teljesítménymutatók alkalmazása. Ez üdvözlendő fejlemény. Mindazonáltal a keret továbbfejlesztésére van szükség: egyes referenciaértékeket, mérföldköveket és célokat még ki kell dolgozni, más célokat pedig felül kell vizsgálni annak biztosítása érdekében, hogy azok kellőképpen ambiciózusak legyenek, továbbá bizonyos mutatók esetében nem áll rendelkezésre megfelelő információ. A jogszabályokban meghatározott célkitűzések értelemszerűen magas szintűek, azokat azonban a munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban nem bontják le kevésbé általános, a teljesítménymenedzsment szempontjából jobban használható, operatív célokra. A Bizottság a Horizont 2020 munkaprogramjait és a kapcsolódó pályázati felhívásokat nem használja fel arra, hogy a hangsúlyt a teljesítményre helyezze (lásd: 3.27–3.38. bekezdés).

| 3.89. | A „Horizont 2020” keretprogramról szóló jogszabály elfogadása során a jogalkotó hatósággal egyeztetés történt az eredményességi keretrendszerről, amelyet a jogszabály rögzít. Ez számos, a program során, valamint az időközi és utólagos értékelések során nyomon követendő mutatót foglal magában. Az egyértelmű keretrendszer előrelépést jelent a korábbi keretprogramokhoz képest.

  A munkaprogramok és általánosabban a „Horizont 2020” keretprogram eredményeinek és hatásainak értékelése ezen eredményességi keretrendszer alapján történik.


  A kutatás hosszú távú jellege, a jogszabály előkészítésének időtávja, valamint egyes adatok korlátozott rendelkezésre állása kihívásokat támaszt az eredményességi keretrendszer kialakításával szemben – a Bizottság elismeri, hogy folyamatos fejlesztésre van szükség. |
| --- | --- |

3.89.

A munkaprogramok és általánosabban a „Horizont 2020” keretprogram eredményeinek és hatásainak értékelése ezen eredményességi keretrendszer alapján történik.

A kutatás hosszú távú jellege, a jogszabály előkészítésének időtávja, valamint egyes adatok korlátozott rendelkezésre állása kihívásokat támaszt az eredményességi keretrendszer kialakításával szemben – a Bizottság elismeri, hogy folyamatos fejlesztésre van szükség.

| 3.90. | Az általunk megvizsgált pályázatok és támogatási megállapodások esetében a célkitűzések általában megfeleltek a SMART kritériumoknak, amennyiben azt a Bizottság előírta. A pályázatok értékelési folyamata során – a kiválósági kritériumot alkalmazó EKT-pályázat kivételével – hangsúlyt kapott a teljesítmény. A támogatási megállapodások előírják a kedvezményezettek részére, hogy a Horizont 2020 fő teljesítménymutatóinak összesítéséhez továbbítsanak adatokat a Bizottságnak. A várt hatás szélesebb körű fogalmának előtérbe helyezése a várt eredménnyel szemben azonban megnöveli annak veszélyét, hogy az erre vonatkozó információ túl általános lesz és nem lesz közvetlenül visszavezethető a Horizont 2020 által finanszírozott intézkedésre, így pedig nehezebbé válhat a teljesítményértékelés (lásd: 3.39–3.43. bekezdés). |
| --- | --- |

3.90.

Az általunk megvizsgált pályázatok és támogatási megállapodások esetében a célkitűzések általában megfeleltek a SMART kritériumoknak, amennyiben azt a Bizottság előírta. A pályázatok értékelési folyamata során – a kiválósági kritériumot alkalmazó EKT-pályázat kivételével – hangsúlyt kapott a teljesítmény. A támogatási megállapodások előírják a kedvezményezettek részére, hogy a Horizont 2020 fő teljesítménymutatóinak összesítéséhez továbbítsanak adatokat a Bizottságnak. A várt hatás szélesebb körű fogalmának előtérbe helyezése a várt eredménnyel szemben azonban megnöveli annak veszélyét, hogy az erre vonatkozó információ túl általános lesz és nem lesz közvetlenül visszavezethető a Horizont 2020 által finanszírozott intézkedésre, így pedig nehezebbé válhat a teljesítményértékelés (lásd: 3.39–3.43. bekezdés).

| 3.90. | Az „eredmény” helyett a „várható hatás” kifejezés alkalmazását az indokolja, hogy a „Horizont 2020” keretprogramról szóló jogszabály elfogadására a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatást megelőzően került sor. A Bizottság a támogatandó projektek elbírálásakor értékelni kívánja az egyes projektek várható hatását. Ez nem érinti a jogszabályban rögzített mutatók figyelemmel kísérését, amelyek az eredményességi keretrendszer sarokkövét alkotják. |
| --- | --- |

3.90.

| 3.91. | A Horizont 2020 monitoring- és beszámolási rendszerének kialakítását jellemző hiányosságok miatt a Bizottság csak korlátozott mértékben tudja a program teljesítményét nyomon követni és arról beszámolni: |
| --- | --- |

3.91.

A Horizont 2020 monitoring- és beszámolási rendszerének kialakítását jellemző hiányosságok miatt a Bizottság csak korlátozott mértékben tudja a program teljesítményét nyomon követni és arról beszámolni:

| 3.91. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Horizont 2020 monitoring és beszámolási rendszere jelentős előrelépést képvisel az FP7-hez képest. A keretprogram világos célkitűzéseket fogalmaz meg, ezenkívül a jogalap az érdekelt felekkel és a jogalkotó hatósággal teljes körűen egyeztetett eredményességi keretrendszert rögzít.

  A Bizottság tisztában van a fennmaradó hiányosságokkal, és lépéseket tesz azok kijavítására: |
| --- | --- |

3.91.

A Bizottság tisztában van a fennmaradó hiányosságokkal, és lépéseket tesz azok kijavítására:

| a) | A jelenlegi struktúra nem teszi lehetővé a Bizottság számára, hogy a Horizont 2020-on belül elkülönítve kövesse nyomon a kutatás-fejlesztés és az innováció összetevőinek kiadásait és teljesítményét (lásd: 3.45–3.47. bekezdés). |
| --- | --- |

a)

A jelenlegi struktúra nem teszi lehetővé a Bizottság számára, hogy a Horizont 2020-on belül elkülönítve kövesse nyomon a kutatás-fejlesztés és az innováció összetevőinek kiadásait és teljesítményét (lásd: 3.45–3.47. bekezdés).

| a) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kutatási és innovációs kiadásokra vonatkozóan elkülönített beszámoló nem szükséges, mivel ezt a jogszabály nem írja elő, viszont fennállna a „Horizont 2020” keretprogram keretében a kutatás és innováció közötti szakadék szűkítésére tett erőfeszítésekkel ellentétes hatás kockázata. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kutatási és innovációs kiadásokra vonatkozóan elkülönített beszámoló nem szükséges, mivel ezt a jogszabály nem írja elő, viszont fennállna a „Horizont 2020” keretprogram keretében a kutatás és innováció közötti szakadék szűkítésére tett erőfeszítésekkel ellentétes hatás kockázata.

| b) | A költségvetési folyamat tartalmazza a Horizont 2020 programnak az Európa 2020 stratégiához való hozzájárulását. Ennek ellenére mindeddig nem készült érdemi beszámoló arról, hogyan járult hozzá a Horizont 2020 az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez (lásd: 3.48–3.50. bekezdés). |
| --- | --- |

b)

A költségvetési folyamat tartalmazza a Horizont 2020 programnak az Európa 2020 stratégiához való hozzájárulását. Ennek ellenére mindeddig nem készült érdemi beszámoló arról, hogyan járult hozzá a Horizont 2020 az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez (lásd: 3.48–3.50. bekezdés).

| b) | A jogszabály előírja, hogy a Horizont 2020 hozzájárulásáról az Európa 2020 megvalósításához a program időközi értékelése keretében kell beszámolni, amelyre 2017-ben kerül sor. A kutatási ciklus jellegéből adódóan bizonyos időnek el kell telnie ahhoz, hogy az Európa 2020 megvalósításához való hozzájárulásról érdemi beszámoló készülhessen. |
| --- | --- |

b)

A jogszabály előírja, hogy a Horizont 2020 hozzájárulásáról az Európa 2020 megvalósításához a program időközi értékelése keretében kell beszámolni, amelyre 2017-ben kerül sor. A kutatási ciklus jellegéből adódóan bizonyos időnek el kell telnie ahhoz, hogy az Európa 2020 megvalósításához való hozzájárulásról érdemi beszámoló készülhessen.

| c) | A Horizont 2020 monitoring- és beszámolási rendszere a hetedik keretprogramhoz képest javult, de továbbra is hiányosságok vannak a Horizont 2020 céljára történő információgyűjtés tekintetében. Fennáll a veszély, hogy a hetedik keretprogram utólagos értékelése során tapasztalt nehézségek a Horizont 2020 időszakában is fennmaradhatnak (lásd: 3.51–3.53. bekezdés). |
| --- | --- |

c)

A Horizont 2020 monitoring- és beszámolási rendszere a hetedik keretprogramhoz képest javult, de továbbra is hiányosságok vannak a Horizont 2020 céljára történő információgyűjtés tekintetében. Fennáll a veszély, hogy a hetedik keretprogram utólagos értékelése során tapasztalt nehézségek a Horizont 2020 időszakában is fennmaradhatnak (lásd: 3.51–3.53. bekezdés).

| c) | A Bizottság elismeri, hogy a Horizont 2020 monitoring és beszámolási rendszere előrelépést jelent az FP7-hez képest. A keretprogram világos célkitűzéseket fogalmaz meg, ezenkívül a jogalap az érdekelt felekkel és a jogalkotó hatósággal teljes körűen egyeztetett eredményességi keretrendszert rögzít. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság elismeri, hogy a Horizont 2020 monitoring és beszámolási rendszere előrelépést jelent az FP7-hez képest. A keretprogram világos célkitűzéseket fogalmaz meg, ezenkívül a jogalap az érdekelt felekkel és a jogalkotó hatósággal teljes körűen egyeztetett eredményességi keretrendszert rögzít.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy lépéseket tett az FP7 értékelési rendszerében feltárt nehézségek mérséklése érdekében.

| 3.92. | A teljesítményértékelésben alapvető fogalmaknak számítanak azok a különböző jellegű hasznok (input, output, eredmény és hatás), amelyek a közfinanszírozásnak köszönhetően létrejönnek. Bár a Bizottság meghatározta e kifejezések helyes használatát, nem mindig alkalmazza helyesen azokat. Az egyik konkrét probléma, hogy a jogszabályok egyedi munkaprogramokra történő lebontásakor az „eredmény” és a „hatás” kifejezéseket láthatóan önkényesen használják (lásd: 3.54–3.59. bekezdés). |
| --- | --- |

3.92.

A teljesítményértékelésben alapvető fogalmaknak számítanak azok a különböző jellegű hasznok (input, output, eredmény és hatás), amelyek a közfinanszírozásnak köszönhetően létrejönnek. Bár a Bizottság meghatározta e kifejezések helyes használatát, nem mindig alkalmazza helyesen azokat. Az egyik konkrét probléma, hogy a jogszabályok egyedi munkaprogramokra történő lebontásakor az „eredmény” és a „hatás” kifejezéseket láthatóan önkényesen használják (lásd: 3.54–3.59. bekezdés).

| 3.92. | A Horizont 2020 rendelet elfogadása (2013. december) megelőzte a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatást (2015. május). Ahogy a Számvevőszék rámutatott, ez következetlenségekhez vezetett. A minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatás elfogadása óta a Horizont 2020 eredményességének figyelemmel kísérése és értékelése következetesen az iránymutatás terminológiáját alkalmazza. |
| --- | --- |

3.92.

| 3.93. | Azon főigazgatóságok esetében, amelyek a természeti erőforrásokért felelnek, megjegyeztük, hogy a vezetői tervekben és az éves tevékenységi jelentésekben használt sok célkitűzést közvetlenül a jogszabályokból vettek át, és ezért túl általánosak voltak ahhoz, hogy irányítási célokra használhatóak legyenek. Előrelépést figyeltünk meg a teljesítményt mérő mutatók tekintetében, de ezen a téren vannak még hiányosságok (lásd: 3.60–3.65. bekezdés). |
| --- | --- |

3.93.

Azon főigazgatóságok esetében, amelyek a természeti erőforrásokért felelnek, megjegyeztük, hogy a vezetői tervekben és az éves tevékenységi jelentésekben használt sok célkitűzést közvetlenül a jogszabályokból vettek át, és ezért túl általánosak voltak ahhoz, hogy irányítási célokra használhatóak legyenek. Előrelépést figyeltünk meg a teljesítményt mérő mutatók tekintetében, de ezen a téren vannak még hiányosságok (lásd: 3.60–3.65. bekezdés).

| 3.93. | A Számvevőszék által a 2015. évi irányítási tervekkel kapcsolatban megfogalmazott észrevétel óta a Bizottság módosításokat hajtott végre a stratégiai tervezési és programozási ciklusban, amelyek célja elsősorban a Bizottság elszámoltathatóságára és szervezeti egységeire vonatkozó világosabb keretrendszer biztosítása volt. Az új megközelítéssel a tervezési dokumentumok 2016-tól ésszerűbbé válnak és a bizottság prioritásaira, valamint a főigazgatóságok kompetenciáira összpontosítanak, lehetővé téve számukra operatív prioritások megállapítását, egységes eredményességi szempontrendszer kialakítását, ahol egyértelműen különbséget tesznek a betudhatóság (a Bizottság szervezeti egységei tevékenységére közvetlen következményekkel járó eredmények és kimenetek tekintetében) és a szakpolitikák és a programok eredményeihez való hozzájárulás (ahol a Bizottság szervezeti egységei által végzett tevékenységek szerepet játszanak az adott eredmény vagy hatás kiváltásában) között.

  A stratégiai terv új megközelítést vezet be, amelyben a hangsúly a rövid távú tervezésről a hosszú távú, stratégiai szemléletre helyeződik át, lehetővé téve a főigazgatóságok számára azt, hogy konkrét célkitűzéseiket összehangolják a Bizottság által meghatározott hosszú távú célkitűzésekkel. A soron következő évre tervezett operatív outputok felsorolását az irányítási terv tartalmazza. |
| --- | --- |

3.93.

A stratégiai terv új megközelítést vezet be, amelyben a hangsúly a rövid távú tervezésről a hosszú távú, stratégiai szemléletre helyeződik át, lehetővé téve a főigazgatóságok számára azt, hogy konkrét célkitűzéseiket összehangolják a Bizottság által meghatározott hosszú távú célkitűzésekkel. A soron következő évre tervezett operatív outputok felsorolását az irányítási terv tartalmazza.

Ajánlások

| 3.94. | Áttekintésünket a korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásáról a
  3.2. melléklet
  mutatja be. 2012-es és 2013-as éves jelentésünkben öt ajánlást tettünk. Az ajánlások közül kettő néhány tekintetben megvalósult, három pedig nem valósult meg. |
| --- | --- |

3.94.

Áttekintésünket a korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásáról a
  3.2. melléklet
  mutatja be. 2012-es és 2013-as éves jelentésünkben öt ajánlást tettünk. Az ajánlások közül kettő néhány tekintetben megvalósult, három pedig nem valósult meg.

| 3.95. | 2015-re vonatkozóan a következő ajánlásokat tesszük: |
| --- | --- |

3.95.

2015-re vonatkozóan a következő ajánlásokat tesszük:

| — | 1. ajánlás:
  Operatív célkitűzések

  A Bizottság a Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályok magas szintű célkitűzéseit a munkaprogramok szintjén bontsa le operatív célkitűzésekre, hogy azokat – a munkaprogramok és a pályázati felhívások teljesítményértékelése révén – eredményesen lehessen használni a teljesítmény hajtóerejeként. |
| --- | --- |

—

1. ajánlás:
  Operatív célkitűzések

A Bizottság a Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályok magas szintű célkitűzéseit a munkaprogramok szintjén bontsa le operatív célkitűzésekre, hogy azokat – a munkaprogramok és a pályázati felhívások teljesítményértékelése révén – eredményesen lehessen használni a teljesítmény hajtóerejeként.

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

Általánosságban az eredményességi keretrendszer egyértelműen rögzített, ugyanakkor a Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék által megfogalmazott szempontokat, amelyeket teljes körűen figyelembe vesz a munkaprogramok javítását célzó munka során, amely az eredményességi beszámolásban betöltött szerepére is kiterjed.

| — | 2. ajánlás: Szükség van a különböző stratégiák közötti kapcsolatok tisztázására.
  A Bizottság – például a 2016–2020-as stratégiai tervezési és beszámolási folyamat útján – tisztázza az Európa 2020 stratégia (2010–2020), a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret, a Bizottság 2015–2019-es prioritásai közötti összefüggéseket. Ez megerősítené a monitoring- és beszámolási keretet, és lehetővé tenné a Bizottság számára az eredményes beszámolást arról, hogyan járul hozzá az uniós költségvetés az Európa 2020 céljainak megvalósulásához. |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: Szükség van a különböző stratégiák közötti kapcsolatok tisztázására.

A Bizottság – például a 2016–2020-as stratégiai tervezési és beszámolási folyamat útján – tisztázza az Európa 2020 stratégia (2010–2020), a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret, a Bizottság 2015–2019-es prioritásai közötti összefüggéseket. Ez megerősítené a monitoring- és beszámolási keretet, és lehetővé tenné a Bizottság számára az eredményes beszámolást arról, hogyan járul hozzá az uniós költségvetés az Európa 2020 céljainak megvalósulásához.

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

Jean-Claude Juncker bizottsági elnök politikai iránymutatásai egyértelműen meghatározzák a Bizottság politikai prioritásait. Ütemtervet jelölnek ki a bizottsági intézkedések számára, amelyek teljes mértékben összeegyeztethetők Európa hosszú távú növekedési stratégiájával, az Európa 2020-szal. A prioritások és az Európa 2020 közötti terjedelmi eltérések a Bizottság azon kötelességét tükrözik, hogy reagáljon azokra a kihívásokra – pl. a migrációra –, amelyek a stratégia kidolgozása óta jelentek meg vagy váltak jelentősebbé.

2016-tól a Bizottság egyes szervezeti egységei által készített stratégiai tervek alapján az egyes szervezeti egységek éves tevékenységi jelentése, valamint a Bizottság éves gazdálkodási és teljesítményjelentése számol be arról, hogy a konkrét célkitűzések mennyiben járulnak hozzá a politikai prioritások érvényesüléséhez, továbbá pontosítja azok kapcsolódását az Európa 2020 stratégiához.

| — | 3. ajánlás:
  A terminológia következetes használata

  A Bizottság valamennyi tevékenysége kapcsán alkalmazza következetesen és a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásokkal összhangban az „input”, „output”, „eredmény” és „hatás” kifejezéseket. |
| --- | --- |

—

3. ajánlás:
  A terminológia következetes használata

A Bizottság valamennyi tevékenysége kapcsán alkalmazza következetesen és a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásokkal összhangban az „input”, „output”, „eredmény” és „hatás” kifejezéseket.

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A 2014–2020-as többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó szabályozás elfogadása megelőzte a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatást (2015. május). Ezenkívül a szabályozás tartalma a társjogalkotók közötti politikai egyeztetés eredménye. Ahogy a Számvevőszék rámutatott, ez következetlenségekhez vezetett. A minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatás elfogadása óta valamennyi program figyelemmel kísérése és értékelése során következetesen az iránymutatás terminológiáját kell alkalmazni. Rövid távon azonban a valamennyi jogszabályra kiterjedő egységes fogalomhasználat nem feltétlenül lehetséges.

A Bizottság belső eredményességi keretrendszerét illetően a Bizottság a valamennyi szervezeti egységnek kiadott állandó utasításokban egységes fogalommeghatározásokat és módszereket közölt. E fogalommeghatározások megegyeznek a minőségi jogalkotási iránymutatásban foglaltakkal.

---

(1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 318. cikke értelmében kötelező.

(2)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 27. cikke, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) hatályon kívül helyezve, 30. cikk (2013. január 1-jén lépett hatályba).

(3)  Az esb-alapok a következők: az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA), a Kohéziós Alap (KA), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA).

(4)  A 2014-es éves jelentés 3.29. bekezdése.

(5)  Az öt kiemelt cél a következő: 1. Foglalkoztatás (a 20–64 éves korosztályban a foglalkoztatottság aránya érje el a 75 %-ot); 2. Kutatás és fejlesztés (K+F) (az Unió GDP-jének 3 %-át K+F-be kell fektetni); 3. Éghajlatváltozás és energia-fenntarthatóság (az üvegházhatású gázok kibocsátását 20 %-kal kell csökkenteni az 1990-es szinthez képest (vagy akár 30 %-kal, ha adottak ennek feltételei); a megújuló energiaforrások arányát 20 %-ra kell növelni, az energiahatékonyságot 20 %-kal kell javítani); 4. Oktatás (a korai iskolaelhagyók arányát 10 % alá kell csökkenteni, és el kell érni, hogy a 30–34 éves korosztály legalább 40 %-a rendelkezzék felsőfokú végzettséggel); 5. A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem (legalább 20 millióval csökkenjen a szegénységben és kirekesztettségben élők, illetve az ezek által fenyegetettek száma).

(6)  A Horizont 2020 jogszabályi háttere többszintű. Az EUMSZ 182. cikke rendelkezik a többéves kutatási keretprogramról és az egyedi programokról: ezek alkotják az uniós kutatási és fejlesztési politika eszközeit. A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.) meghatározza a Horizont 2020 keretprogram általános és konkrét célkitűzéseit, megállapítja a prioritásokat, a tevékenységek főbb irányvonalait és a finanszírozás teljes összegét. A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 3-i 2013/743/EU tanácsi határozat (HL L 347., 2013.12.20., 965. o.) meghatározza a konkrét célkitűzéseket és a tevékenységek főbb irányvonalait. A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1290/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.) részletesen leírja az odaítélési eljárásokat, a finanszírozási szabályokat és az eredmények terjesztését.

(7)  Az EUMSZ 179. cikke.

(8)  A korábbi hetedik keretprogramon, az Euratom kutatási és képzési programján, a Közös Kutatóközpont (JRC) egyes tevékenységein és a Bizottság házon belüli tudományos szolgálatán kívül (ezeket már korábban egyesítették), ide tartoznak a versenyképességi és innovációs keretprogram innovációs vetületei és az Európai Innovációs és Technológiai Intézethez (EIT) való uniós hozzájárulás is.

(9)  Az 1291/2013/EU rendelet I. melléklete.

(10)  Az 1291/2013/EU rendelet (3) preambulumbekezdése. Az Európai Tanács 2002. márciusi barcelonai ülése tűzte ki azt a célt, hogy a kutatási beruházások átlagos szintjét a GDP 1,9 %-áról a GDP 3 %-ára kell növelni, és ennek az összegnek a kétharmadát magánfinanszírozásból kell biztosítani.

(11)  A 2014-es éves jelentés 3.17. bekezdésének b) pontja.

(12)  COM(2013) 624 final, 2013. szeptember 13.: A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – „Az innovációs output mérése Európában: egy új mutató felé”.

(13)  A „Science, Research and Innovation Performance of the EU 2016, A contribution to the open innovation, open science, open to the world agenda: 2016” (Az Unió tudományos, kutatási és innovációs teljesítménye 2016-ban, részvétel a nyitott innováció, a nyitott tudomány és a világra való nyitottság menetrendjében: 2016) című jelentés.

(14)  A Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD) 2015-ös vezetői terve szerint a célt egy későbbi szakaszban, az egyes tagállamokra jellemző haladás alapján, a mutató egészének, illetve a négy részmutatónak a figyelembevételével kell meghatározni, 6. o.

(15)  Részelemek az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósulását támogató innovációt mérő elsődleges mutatók meghatározásához. Az „Innováció” mérésével foglalkozó magas szintű szakértői munkacsoport jelentése. Brüsszel, 2010. szeptember 30.: „A jellemzők: 7. Lebonthatók. A mutatóknak és a lehetséges céloknak (nem mechanikus módon) lebonthatóknak kell lenniük a különböző tagállamokra vonatkozó célokra”, 6. o.

(16)  Az 1291/2013/EU rendelet 4. és 5. cikke.

(17)  A Bizottság elnöke által 2015. november 12-én felvázolt tíz politikai prioritás a következő: „Munkahelyteremtés, növekedés és beruházások”, „Digitális egységes piac”, „Energiaunió és éghajlat-politika”, „Belső piac”, „Mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió”, „Kiegyensúlyozott EU–USA szabadkereskedelmi megállapodás”, „Igazságszolgáltatás és alapvető jogok”, „Migráció”, „Erősebb globális szerepvállalás”, és „Demokratikus változás”.

(18)  „Munkahelyteremtés, növekedés és beruházások”, „Digitális egységes piac”, „Energiaunió és éghajlat-politika” és „Erősebb globális szerepvállalás”.

(19)  2014-es éves jelentés, 3.7–3.11. és 3.87. bekezdés, valamint 1. ajánlás.

(20)  Az 1291/2013/EU rendelet 13. cikke.

(21)  Az együttműködés keretében tájékoztatást nyújtottak az előzetesen meghatározott ellenőrzési területeken tett főbb megállapításokról, a tényleges ellenőrzési munka elvégzése és eredményeinek elfogadása azonban minden intézmény esetében külön, annak saját eljárásai szerint történt.

(1)  http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/ris3-in-lagging-regions

(22)  Az 1291/2013/EU rendelet (46) preambulumbekezdése.

(23)  Az EKT 2014-2015-ös munkaprogramja; a „Marie Sklodowska-Curie-cselekvések” 2014–2015-ös munkaprogramja; az ICT 2014–2015-ös munkaprogramja; a kis- és középvállalkozásokat célzó eszköz 2014–2015-ös munkaprogramja; és az Egészségügy, demográfiai változások és jólét 2014–2015-ös munkaprogramja.

(24)  A 2014-es éves jelentés 3.72. bekezdése.

(25)  A 2013/743/EU határozat.

(26)  A 2013/743/EU határozat „Teljesítménymutatók” című II. melléklete.

(27)  A Bizottság „Horizont 2020 mutatók” című, 2015-ben megjelent kiadványa (https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/news/horizon-2020-indicators-assessing-results-and-impact-horizon) további 51 mutatót tartalmaz.

(28)  Ilyen példákat a Horizont 2020 több területet érintő kérdéseinek monitoringjához alkalmazott mutatók között is találunk, pl. „a Horizont 2020 harmadik országbeli résztvevőinek százalékos aránya” mutató esetében az adat 2 % és 5,9 % között mozog attól függően, hogyan definiáljuk a „harmadik országokat”.

(29)  Azon kutatók száma, akik uniós támogatás révén férhetnek hozzá a kutatási infrastruktúrákhoz; publikációk szakértők által elfogadott nagy idézettségű szakfolyóiratokban az egészségügy és a jólét területén; publikációk szakértők által elfogadott nagy idézettségű szakfolyóiratokban az élelmezésbiztonság területén; publikációk szakértők által elfogadott nagy idézettségű szakfolyóiratokban az éghajlat-politika, az erőforrás-hatékonyság és a nyersanyagok területén; a Közös Kutatóközpont által nyújtott szakmai és tudományos támogatásnak köszönhető, uniós szakpolitikákra gyakorolt érezhető, konkrét hatások megnyilvánulásának száma.

(30)  4/2016. sz. különjelentés: „Az Európai Innovációs és Technológiai Intézetnek a tőle várt hatás eléréséhez módosítania kell működési mechanizmusait és egyes strukturális elemeit”, 54. és 109. bekezdés (http://eca.europa.eu).

(31)  Konkrét, mérhető, megvalósítható, releváns és határidős.

(32)  Az EKT – programjának jellegénél fogva – nem határozza meg tevékenységének főbb irányvonalait.

(33)  Az 1290/2013/EU rendelet 15. cikke.

(34)  Az 1290/2013/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 19. pontja.

(35)  COM(2010) 700 végleges, 2010. október 19., A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és a Nemzeti Parlamenteknek, Az uniós költségvetés felülvizsgálata, 8. o. és COM(2011) 500 végleges, 2011. június 29., A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, Az Európa 2020 stratégia költségvetése, I. rész, 10. o. Lásd még: Az 1291/2013/EU rendelet (4), (5), (7), (10) preambulumbekezdése.

(36)  Vállalkozási és innovációs keretprogram, az információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos szakpolitika támogatására irányuló program és az Intelligens Energia – Európa program.

(37)  6/2012. sz. vélemény a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról, 37. és 38. bekezdés (http://eca.europa.eu).

(38)  Nem mindig nyilvánvaló, hol a választóvonal a kutatás és az innováció között. A Bizottság a „Frascati Manual 2015 – Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development” (2015-ös Frascati Kézikönyv – Iránymutatás a kutatás és a kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos adatok gyűjtéséhez és az azokról való beszámoláshoz) (http://www.oecd.org) és az „Oslo Manual: Guidelines for Collecting and Interpreting Innovation data 2005” (2005-ös Oslói Kézikönyv – Iránymutatás az innovációra vonatkozó adatok gyűjtéséhez és értelmezéséhez) (http://www.oecd-ilibrary.org) alapján különbözteti meg a kettőt.

(39)  A kutatás és kísérleti fejlesztés (K+F) olyan kreatív és módszeres tevékenységet jelent, amely célja a tudásállomány növelése – beleértve az emberiségre, a kultúrára és a társadalomra vonatkozó tudást is – és a rendelkezésre álló tudás új alkalmazási lehetőségeinek feltárása. A K+F három típusa az alapkutatás, az alkalmazott kutatás és a kísérleti fejlesztés. A kísérleti fejlesztés a kutatás során nyert tudáson és a gyakorlati tapasztalatokon alapuló, új tudást eredményező módszeres munka, amely célja új termékek vagy folyamatok előállítása, illetve meglévő termékek vagy folyamatok tökéletesítése (a 2015-ös Frascati Kézikönyv 2.5., 2.24. és 2.32. bekezdése).

(40)  Példák a Horizont 2020 által finanszírozott innovációra: „az innovációk piaci elterjesztése” és „a felfedezés és a piaci alkalmazás közötti távolság áthidalása, amelynek eredménye adott esetben az elképzelések hasznosítása és forgalomba hozatala” (a 2013/743/EU határozat (12) preambulumbekezdése, illetve I. melléklete 2. szakaszának I. pontja), valamint az EIT által támogatott „felsőoktatási, kutatási és innovációs tevékenységek [...] kereskedelmi alkalmazása” (az Európai Parlament és a Tanács 2008. március 11-i 294/2008/EK rendelete az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról).

(41)  Az 1291/2013/EU rendelet 31. és 14. cikke.

(42)  Lásd például: A szabályozás javítását célzó iránymutatások, bizottsági munkadokumentum, SWD (2015) 111 final, 2015. május 19. Kivétel ez alól a külső fellépés területe, ahol az „eredmény” gyűjtőfogalomként használt az „output”, a „végeredmény” és a „hatás” kifejezésére; a „végeredmény” meghatározása pedig: „egy beavatkozásból eredő, rendesen annak céljaihoz kapcsolódó változás” – ezt a definíciót a Bizottság általában az „eredmény” meghatározására alkalmazza.

(43)  Lásd: a 2013/743/EU határozat 5. cikkének hatodik bekezdése.

(44)  Az 1290/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

(45)  A 2014-es éves jelentés 3.49–3.56. bekezdése.

(46)  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (AGRI), Éghajlatpolitikai Főigazgatóság (CLIMA), Környezetvédelmi Főigazgatóság (ENV) és Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (MARE).

(47)  „Az Európai Bizottság 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetés-tervezete”, COM(2014) 300 final, 2014. június. A programnyilatkozatok minden kiadási program esetében mutatókkal és célértékekkel alátámasztott célkitűzéseket tartalmaznak, amelyeket aztán a főigazgatóság vezetői tervében és éves tevékenységi jelentéseiben használnak fel.

(48)  Minden főigazgatóság éves vezetői tervet készít a hosszú távú stratégia általános és speciális célkitűzésekké alakítására, valamint a tevékenységeiknek tervezésére és irányítására az említett célkitűzéseik elérése érdekében.

(49)  Az éves tevékenységi jelentés egy vezetői jelentés, ami a fő szakpolitikai célkitűzések elérésének mértékéről és a fő tevékenységekről számol be. E fejezetben az éves tevékenységi jelentéseknek az 1. részét vizsgáljuk, amely az elért eredményekről, és arról számol be, hogy az eredmények milyen mértékben hozták meg a kívánt hatást.

(50)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 30. cikkének (3) bekezdése.

(51)  Releváns, elfogadott, hiteles, egyszerű és megbízható: „III. rész: A hatásvizsgálati iránymutatások mellékletei” (Európai Bizottság, 2009. január 15., http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/iag_2009_annex_en.pdf).

(52)  Ezek honlapunkon elérhetők: http://eca.europa.eu.

(53)  A 2016-os prioritásokra példák találhatók erre a hivatkozásra kattintva: http://www.eca.europa.eu/en/Pages/home_wp2016.aspx.

(54)  Az elfogadás a közzétételre való jóváhagyást jelenti.

(55)  Lásd: a Számvevőszék „Az uniós pénzeszközök leghatékonyabb felhasználása: állapotfelmérés az uniós költségvetési pénzgazdálkodást fenyegető kockázatokról” című 2014-es állapotfelmérése, 9–11. bekezdés (http://eca.europa.eu).

(56)  18/2015. sz. különjelentés: „A nehézségekkel küzdő országoknak biztosított pénzügyi segítségnyújtás” (http://eca.europa.eu).

(57)  Az Európai Számvevőszék 19/2015. sz. különjelentése: „A Görögországnak nyújtott technikai segítség javításához több figyelmet kell fordítani az eredményekre” (http://eca.europa.eu).

(58)  22/2015. sz. különjelentés: „A hitelminősítő intézetek uniós felügyelete megfelelően van kidolgozva, de még nem teljesen eredményes” (http://eca.europa.eu).

(59)  Az Európai Számvevőszék 3/2015. sz. különjelentése: „Uniós ifjúsági garancia: az első lépések megtörténtek, de kockázatok várhatók a végrehajtás során” (http://eca.europa.eu).

(60)  17/2015. sz. különjelentés: „Az ifjúsági munkacsoportoknak nyújtott bizottsági támogatás: az ESZA-források átirányítása megtörtént, de nem összpontosítottak kellő mértékben az eredményekre” (http://eca.europa.eu).

(61)  Írország, Görögország, Spanyolország, Olaszország, Lettország, Litvánia, Portugália és Szlovákia.

(62)  2/2015. sz. különjelentés: „Uniós finanszírozású települési szennyvíztisztító telepek a Duna-medencében: a tagállamoknak további segítségre van szükségük az uniós szennyvíz-politikai célok eléréséhez” (http://eca.europa.eu). Ezt az ellenőrzést a következő tagállamokban végeztük: Cseh Köztársaság, Magyarország, Románia és Szlovákia.

(63)  23/2015. sz. különjelentés: „Vízminőség a Duna vízgyűjtő területén: haladás tapasztalható a víz-keretirányelv végrehajtása terén, de sok még a teendő” (http://eca.europa.eu).

(64)  6/2015. sz. különjelentés: „Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer integritása és alkalmazása” (http://eca.europa.eu).

(65)  A 2003/87/EK irányelvnek a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, a Bizottság által 2015. július 15-én előterjesztett javaslat COM(2015) 337 final.

(66)  16/2015. sz. különjelentés: „Az energiaellátás biztonságának javítása a belső energiapiac fejlesztése révén: több erőfeszítésre van szükség” (http://eca.europa.eu).

(67)  2/2016. sz. különjelentés: „2014-es jelentés az Európai Számvevőszék különjelentéseinek hasznosulásáról” (http://eca.europa.eu).

(68)  A jelentéseket a következők alapján választottuk ki: esetükben még nem készült hasznosulásvizsgálat, témájuk még mindig releváns, és legalább két év telt el közzétételük óta.

(69)  A számvevőszéki jelentésekben megfogalmazott ajánlásokon kívül azok a tagállamok, amelyeket egyéni teljesítményellenőrzés keretében, a minta részeként megvizsgálunk, a Számvevőszéktől kifejezetten nekik címzett, nyilvánosan nem közzétett jelentést is kapnak megállapításainkról. Ezeket a jelentéseket itt nem vesszük figyelembe.

(70)  Végül egy 76 elemből álló felmérési minta készült, végleges válasz 56 válaszadótól érkezett (74 %-os válaszadási arány).

(71)  20/2015. sz. különjelentés: „A mezőgazdasági nem termelő beruházásokra nyújtott uniós vidékfejlesztési támogatás költséghatékonysága” (http://eca.europa.eu).

3.1. MELLÉKLET

A 2015-BEN ELFOGADOTT SZÁMVEVŐSZÉKI KÜLÖNJELENTÉSEK

| — | 1/2015. sz. különjelentés: „Belvízi szállítás Európában: 2001 óta nem történt jelentős javulás a modális részesedés és a hajózhatóság feltételeinek terén” |
| --- | --- |

—

1/2015. sz. különjelentés: „Belvízi szállítás Európában: 2001 óta nem történt jelentős javulás a modális részesedés és a hajózhatóság feltételeinek terén”

| — | 2/2015. sz. különjelentés: „Uniós finanszírozású települési szennyvíztisztító telepek a Duna-medencében: a tagállamoknak további segítségre van szükségük az uniós szennyvíz-politikai célok eléréséhez” |
| --- | --- |

—

2/2015. sz. különjelentés: „Uniós finanszírozású települési szennyvíztisztító telepek a Duna-medencében: a tagállamoknak további segítségre van szükségük az uniós szennyvíz-politikai célok eléréséhez”

| — | 3/2015. sz. különjelentés: „Uniós ifjúsági garancia: az első lépések megtörténtek, de kockázatok várhatók a végrehajtás során” |
| --- | --- |

—

3/2015. sz. különjelentés: „Uniós ifjúsági garancia: az első lépések megtörténtek, de kockázatok várhatók a végrehajtás során”

| — | 4/2015. sz. különjelentés: „Mennyiben járult hozzá a technikai segítségnyújtás a mezőgazdasági és vidékfejlesztési szakpolitika végrehajtásához?” |
| --- | --- |

—

4/2015. sz. különjelentés: „Mennyiben járult hozzá a technikai segítségnyújtás a mezőgazdasági és vidékfejlesztési szakpolitika végrehajtásához?”

| — | 5/2015. sz. különjelentés: „Sikeres és ígéretes-e a pénzügyi eszközök alkalmazása a vidékfejlesztés terén?” |
| --- | --- |

—

5/2015. sz. különjelentés: „Sikeres és ígéretes-e a pénzügyi eszközök alkalmazása a vidékfejlesztés terén?”

| — | 6/2015. sz. különjelentés: „Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer integritása és alkalmazása” |
| --- | --- |

—

6/2015. sz. különjelentés: „Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer integritása és alkalmazása”

| — | 7/2015. sz. különjelentés: „Uniós rendfenntartó misszió Afganisztánban: vegyes eredmények” |
| --- | --- |

—

7/2015. sz. különjelentés: „Uniós rendfenntartó misszió Afganisztánban: vegyes eredmények”

| — | 8/2015. sz. különjelentés: „Az uniós pénzügyi támogatás megfelelő választ ad a mikrovállalkozók igényeire?” |
| --- | --- |

—

8/2015. sz. különjelentés: „Az uniós pénzügyi támogatás megfelelő választ ad a mikrovállalkozók igényeire?”

| — | 9/2015. sz. különjelentés: „A kínzás és a halálbüntetés elleni küzdelem uniós támogatása” |
| --- | --- |

—

9/2015. sz. különjelentés: „A kínzás és a halálbüntetés elleni küzdelem uniós támogatása”

| — | 10/2015. sz. különjelentés: „Az uniós kohéziós kiadások terén nagyobb erőfeszítés lenne szükséges a közbeszerzési problémák kezelésére” |
| --- | --- |

—

10/2015. sz. különjelentés: „Az uniós kohéziós kiadások terén nagyobb erőfeszítés lenne szükséges a közbeszerzési problémák kezelésére”

| — | 11/2015. sz. különjelentés: „Megfelelően irányítja a Bizottság a halászati partnerségi megállapodásokat?” |
| --- | --- |

—

11/2015. sz. különjelentés: „Megfelelően irányítja a Bizottság a halászati partnerségi megállapodásokat?”

| — | 12/2015. sz. különjelentés: „A tudástranszfer- és tanácsadási intézkedések gyenge irányítása kihat a tudásalapú vidéki gazdaság előmozdítását célzó uniós prioritásra” |
| --- | --- |

—

12/2015. sz. különjelentés: „A tudástranszfer- és tanácsadási intézkedések gyenge irányítása kihat a tudásalapú vidéki gazdaság előmozdítását célzó uniós prioritásra”

| — | 13/2015. sz. különjelentés: „A FLEGT cselekvési terv keretében a fakitermelő országoknak nyújtott uniós támogatás” |
| --- | --- |

—

13/2015. sz. különjelentés: „A FLEGT cselekvési terv keretében a fakitermelő országoknak nyújtott uniós támogatás”

| — | 14/2015. sz. különjelentés: „Teremt-e többletértéket az AKCS beruházási keret?” |
| --- | --- |

—

14/2015. sz. különjelentés: „Teremt-e többletértéket az AKCS beruházási keret?”

| — | 15/2015. sz. különjelentés: „Az AKCS–EU energiaügyi pénzügyi mechanizmusa által a megújuló energiaforrásokra Kelet-Afrikában nyújtott támogatás” |
| --- | --- |

—

15/2015. sz. különjelentés: „Az AKCS–EU energiaügyi pénzügyi mechanizmusa által a megújuló energiaforrásokra Kelet-Afrikában nyújtott támogatás”

| — | 16/2015. sz. különjelentés: „Az energiaellátás biztonságának javítása a belső energiapiac megvalósításával: több erőfeszítésre van szükség” |
| --- | --- |

—

16/2015. sz. különjelentés: „Az energiaellátás biztonságának javítása a belső energiapiac megvalósításával: több erőfeszítésre van szükség”

| — | 17/2015. sz. különjelentés: „Az ifjúsági munkacsoportoknak nyújtott bizottsági támogatás: az ESZA-források átirányítása megtörtént, de nem összpontosítottak kellő mértékben az eredményekre” |
| --- | --- |

—

17/2015. sz. különjelentés: „Az ifjúsági munkacsoportoknak nyújtott bizottsági támogatás: az ESZA-források átirányítása megtörtént, de nem összpontosítottak kellő mértékben az eredményekre”

| — | 18/2015. sz. különjelentés: „A nehézségekkel küzdő országoknak biztosított pénzügyi segítségnyújtás” |
| --- | --- |

—

18/2015. sz. különjelentés: „A nehézségekkel küzdő országoknak biztosított pénzügyi segítségnyújtás”

| — | 19/2015. sz. különjelentés: „A Görögországnak nyújtott technikai segítség javításához több figyelmet kell fordítani az eredményekre” |
| --- | --- |

—

19/2015. sz. különjelentés: „A Görögországnak nyújtott technikai segítség javításához több figyelmet kell fordítani az eredményekre”

| — | 20/2015. sz. különjelentés: „A mezőgazdasági nem termelő beruházásokra nyújtott uniós vidékfejlesztési támogatás költséghatékonysága” |
| --- | --- |

—

20/2015. sz. különjelentés: „A mezőgazdasági nem termelő beruházásokra nyújtott uniós vidékfejlesztési támogatás költséghatékonysága”

| — | 21/2015. sz. különjelentés: „Az uniós fejlesztési és együttműködési fellépések eredményorientált megközelítésével kapcsolatos kockázatok vizsgálata” |
| --- | --- |

—

21/2015. sz. különjelentés: „Az uniós fejlesztési és együttműködési fellépések eredményorientált megközelítésével kapcsolatos kockázatok vizsgálata”

| — | 22/2015. sz. különjelentés: „A hitelminősítő intézetek uniós felügyelete megfelelően van kidolgozva, de még nem teljesen eredményes” |
| --- | --- |

—

22/2015. sz. különjelentés: „A hitelminősítő intézetek uniós felügyelete megfelelően van kidolgozva, de még nem teljesen eredményes”

| — | 23/2015. különjelentés: „Vízminőség a Duna vízgyűjtő területén: haladás tapasztalható a víz-keretirányelv végrehajtása terén, de sok még a teendő” |
| --- | --- |

—

23/2015. különjelentés: „Vízminőség a Duna vízgyűjtő területén: haladás tapasztalható a víz-keretirányelv végrehajtása terén, de sok még a teendő”

| — | 24/2015. sz. különjelentés: „A Közösségen belüli héacsalás kezelése: fokozottabb fellépésre van szükség” |
| --- | --- |

—

24/2015. sz. különjelentés: „A Közösségen belüli héacsalás kezelése: fokozottabb fellépésre van szükség”

| — | 25/2015. sz. különjelentés: „A vidéki infrastruktúrára nyújtott uniós támogatások: az ár-érték arány sokkal jobb lehetne” |
| --- | --- |

—

25/2015. sz. különjelentés: „A vidéki infrastruktúrára nyújtott uniós támogatások: az ár-érték arány sokkal jobb lehetne”

3.2. MELLÉKLET

A TELJESÍTMÉNNYEL KAPCSOLATOS KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítva ... | Nem valósult meg | Nem vonatkozik | Nincs elég bizonyíték |
| a legtöbb tekintetben | néhány tekintetben |
| 2013 | 1. ajánlás:
  Az említett áttekintés, valamint a 2013. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék a következőket javasolja: a Bizottság a költségvetési rendelet következő felülvizsgálata során racionalizálja a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolásra vonatkozó kereteket. | | | | X | | | A Bizottság hangsúlyozza, hogy a felülvizsgálat még folyamatban van. |
| 2. ajánlás:
  Az említett áttekintés, valamint a 2013. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék a következőket javasolja: a Bizottság biztosítsa, hogy az értékelő jelentésben szerepeljen egy összefoglaló beszámoló, amely valamennyi rendelkezésre álló adatot tartalmaz arról, hogy milyen előrelépések történtek az Európa 2020 stratégia céljai felé, és így az olvasónak világos áttekintést nyújthasson az elért eredményekről. | | | X | | | | A Bizottság folyamatosan törekszik arra, hogy javítsa az éves gazdálkodási és teljesítményjelentésekben, valamint az uniós szemeszter keretében az Európa 2020 céljainak megvalósítása terén elért előrehaladással kapcsolatban teljesített beszámolás minőségét. |
| 3. ajánlás:
  Az említett áttekintés, valamint a 2013. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék a következőket javasolja: a Bizottság fejlessze tovább a teljesítményirányítási és -beszámolási rendszerét annak érdekében, hogy az lehetővé tegye számára, hogy a főigazgatók által készített éves megbízhatósági nyilatkozatokban felelősséget vállalhasson egyrészt a gondos pénzgazdálkodásért, másrészt azért, hogy az uniós költségvetés hozzájáruljon a szakpolitikai eredményekhez. | | | | X | | | A Bizottság nem fogadta el az ajánlást. |
| 2012 | 1. ajánlás:
  A Bizottság és a jogalkotó biztosítsa, hogy a következő programozási időszak (2014–2020) teljesítményközpontú legyen. Ehhez szükséges, hogy az ágazati szabályozás vagy más kötelező szabály korlátozott számú, kellően konkrét célkitűzést állapítson meg megfelelő mutatókkal, várható eredményekkel és hatásokkal. | | | X | | | | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2014–2020-as jogszabályi keretben lényegesen nagyobb figyelmet kapott az eredményesség. |
| 2. ajánlás:
  A Bizottság biztosítsa, hogy egyértelmű legyen a kapcsolat a főigazgatóságok tevékenységei és célkitűzései között. A célok meghatározásakor mindegyik főigazgatóság tartsa szem előtt a vonatkozó irányítási módot, és saját szerepét és feladatait. | | | | X | | | A Bizottság nem fogadta el az ajánlást. |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

A Bizottság válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítva ...

Nem valósult meg

Nem vonatkozik

Nincs elég bizonyíték

a legtöbb tekintetben

néhány tekintetben

2013

1. ajánlás:

Az említett áttekintés, valamint a 2013. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék a következőket javasolja: a Bizottság a költségvetési rendelet következő felülvizsgálata során racionalizálja a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolásra vonatkozó kereteket.

X

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a felülvizsgálat még folyamatban van.

2. ajánlás:

Az említett áttekintés, valamint a 2013. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék a következőket javasolja: a Bizottság biztosítsa, hogy az értékelő jelentésben szerepeljen egy összefoglaló beszámoló, amely valamennyi rendelkezésre álló adatot tartalmaz arról, hogy milyen előrelépések történtek az Európa 2020 stratégia céljai felé, és így az olvasónak világos áttekintést nyújthasson az elért eredményekről.

X

A Bizottság folyamatosan törekszik arra, hogy javítsa az éves gazdálkodási és teljesítményjelentésekben, valamint az uniós szemeszter keretében az Európa 2020 céljainak megvalósítása terén elért előrehaladással kapcsolatban teljesített beszámolás minőségét.

3. ajánlás:

Az említett áttekintés, valamint a 2013. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék a következőket javasolja: a Bizottság fejlessze tovább a teljesítményirányítási és -beszámolási rendszerét annak érdekében, hogy az lehetővé tegye számára, hogy a főigazgatók által készített éves megbízhatósági nyilatkozatokban felelősséget vállalhasson egyrészt a gondos pénzgazdálkodásért, másrészt azért, hogy az uniós költségvetés hozzájáruljon a szakpolitikai eredményekhez.

X

A Bizottság nem fogadta el az ajánlást.

2012

1. ajánlás:

A Bizottság és a jogalkotó biztosítsa, hogy a következő programozási időszak (2014–2020) teljesítményközpontú legyen. Ehhez szükséges, hogy az ágazati szabályozás vagy más kötelező szabály korlátozott számú, kellően konkrét célkitűzést állapítson meg megfelelő mutatókkal, várható eredményekkel és hatásokkal.

X

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2014–2020-as jogszabályi keretben lényegesen nagyobb figyelmet kapott az eredményesség.

2. ajánlás:

A Bizottság biztosítsa, hogy egyértelmű legyen a kapcsolat a főigazgatóságok tevékenységei és célkitűzései között. A célok meghatározásakor mindegyik főigazgatóság tartsa szem előtt a vonatkozó irányítási módot, és saját szerepét és feladatait.

X

A Bizottság nem fogadta el az ajánlást.

---

4. FEJEZET

Bevételek

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 4.1–4.5. |
| --- | --- |

| A bevételek rövid leírása | 4.2–4.4. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 4.5. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 4.6. |
| --- | --- |

| Az éves tevékenységi jelentések és a belső kontrollrendszerek más összetevőinek vizsgálata | 4.7–4.21. |
| --- | --- |

| A GNI- és héa-egyenlegek és kiigazítások az aktualizált tagállami GNI- és héa-adatokat és a fenntartások rendezését tükrözik | 4.8. |
| --- | --- |

| A Bizottság nagyszámú GNI-re vonatkozó fenntartást megszüntetett | 4.9–4.12. |
| --- | --- |

| Csökkent a héa-alapú saját forrásokra vonatkozó fenntartások száma | 4.13. |
| --- | --- |

| A hagyományos saját források tagállami kezelésén továbbra is lehetne javítani | 4.14–4.19. |
| --- | --- |

| Az EGT/EFTA-országok hozzájárulásaira és a korrekciós mechanizmusokra vonatkozó számítások kisebb hibákat tartalmaztak | 4.20. |
| --- | --- |

| Az éves tevékenységi jelentések valós értékelést adnak | 4.21. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 4.22–4.24. |
| --- | --- |

| A 2015. évre vonatkozó következtetés | 4.22. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 4.23–4.24. |
| --- | --- |

| 4.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – Bevételek |
| --- | --- |

4.1. melléklet –

| 4.2. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – Bevételek |
| --- | --- |

4.2. melléklet –

| 4.3. melléklet – | Az érvényben lévő GNI-fenntartások, héa-fenntartások és a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos „nyitott kérdések” tagállamonként, 2015. december 31-én |
| --- | --- |

4.3. melléklet –

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 4.1. | Ez a fejezet a bevételekre (azaz a saját forrásokra és egyéb bevételekre) vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A 2015. évi bevételekre vonatkozó főbb adatok a
  4.1. ábrán
  láthatók. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

4.1.

Ez a fejezet a bevételekre (azaz a saját forrásokra és egyéb bevételekre) vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A 2015. évi bevételekre vonatkozó főbb adatok a
  4.1. ábrán
  láthatók.

4.1. ábra –   Bevételek – Főbb adatok, 2015

(milliárd euró)

Image

Forrás: az Európai Unió 2015-ös konszolidált beszámolója.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A bevételek rövid leírása

| 4.2. | A legtöbb bevétel (az összes bevétel 90 %-a) (1) a saját forrásokból, vagyis a tagállami hozzájárulásokból (2) származik, amelyeknek három kategóriájuk van: |
| --- | --- |

4.2.

A legtöbb bevétel (az összes bevétel 90 %-a) (1) a saját forrásokból, vagyis a tagállami hozzájárulásokból (2) származik, amelyeknek három kategóriájuk van:

| — | A bruttó nemzeti jövedelem (GNI) alapú saját forrásokat (a bevétel 64 %-a) a tagállamok GNI-jére alkalmazandó egységes kulcs segítségével számítják ki. A tagállamok hozzájárulásainak kiszámítása előrejelzett GNI-adatok alapján történik (3). Az összes többi bevételi forrás összegének megállapítását követően a GNI-alapú saját források szolgálnak az uniós költségvetés egyensúlyba hozására (4). A legnagyobb kockázatot az jelenti, hogy a tagállami hozzájárulások, egyenlegek és kiigazítások kiszámítása során vagy nem az uniós szabályozásnak megfelelően állítják össze a mögöttes statisztikákat, vagy a Bizottság nem az említett szabályozás szerint dolgozza fel azokat. További kockázatot jelent, hogy a tagállami GNI-adatokra irányuló bizottsági ellenőrzések során nem derül fény az uniós szabályok esetleges figyelmen kívül hagyására. |
| --- | --- |

—

A bruttó nemzeti jövedelem (GNI) alapú saját forrásokat (a bevétel 64 %-a) a tagállamok GNI-jére alkalmazandó egységes kulcs segítségével számítják ki. A tagállamok hozzájárulásainak kiszámítása előrejelzett GNI-adatok alapján történik (3). Az összes többi bevételi forrás összegének megállapítását követően a GNI-alapú saját források szolgálnak az uniós költségvetés egyensúlyba hozására (4). A legnagyobb kockázatot az jelenti, hogy a tagállami hozzájárulások, egyenlegek és kiigazítások kiszámítása során vagy nem az uniós szabályozásnak megfelelően állítják össze a mögöttes statisztikákat, vagy a Bizottság nem az említett szabályozás szerint dolgozza fel azokat. További kockázatot jelent, hogy a tagállami GNI-adatokra irányuló bizottsági ellenőrzések során nem derül fény az uniós szabályok esetleges figyelmen kívül hagyására.

| — | A hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját források (13 %) a tagállamok elméleti alapon harmonizált héa-alapjára alkalmazott egységes kulccsal számított hozzájárulások. Itt a fő kockázatok a tagállamok által megadott információ teljes körűségével és pontosságával, az esedékes hozzájárulások Bizottság általi kiszámításának pontosságával, valamint a tagállami befizetések időbeniségével kapcsolatosak. |
| --- | --- |

—

A hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját források (13 %) a tagállamok elméleti alapon harmonizált héa-alapjára alkalmazott egységes kulccsal számított hozzájárulások. Itt a fő kockázatok a tagállamok által megadott információ teljes körűségével és pontosságával, az esedékes hozzájárulások Bizottság általi kiszámításának pontosságával, valamint a tagállami befizetések időbeniségével kapcsolatosak.

| — | A hagyományos saját forrásokat (13 %) az importvámok és a cukortermelési díj alkotják. Ezeket a tagállamok állapítják meg és szedik be. E források háromnegyedét befizetik az Unió költségvetésébe, míg a maradék egynegyedet visszatartják a beszedési költségek fedezésére. A hagyományos saját forrásokat érintő fő kockázat az, hogy az Unióba hiánytalanul, pontosan és időben befolynak-e a vámok. |
| --- | --- |

—

A hagyományos saját forrásokat (13 %) az importvámok és a cukortermelési díj alkotják. Ezeket a tagállamok állapítják meg és szedik be. E források háromnegyedét befizetik az Unió költségvetésébe, míg a maradék egynegyedet visszatartják a beszedési költségek fedezésére. A hagyományos saját forrásokat érintő fő kockázat az, hogy az Unióba hiánytalanul, pontosan és időben befolynak-e a vámok.

| 4.3. | Az egyéb bevételek tekintetében felmerülő legfőbb kockázatok között a pénzbírságok Bizottság általi kezelése, az uniós és más megállapodásokkal kapcsolatos hozzájárulások téves kiszámítása és a költségvetési egyensúlytalanságokkal kapcsolatos korrekciós mechanizmusok szerepelnek. |
| --- | --- |

4.3.

Az egyéb bevételek tekintetében felmerülő legfőbb kockázatok között a pénzbírságok Bizottság általi kezelése, az uniós és más megállapodásokkal kapcsolatos hozzájárulások téves kiszámítása és a költségvetési egyensúlytalanságokkal kapcsolatos korrekciós mechanizmusok szerepelnek.

| 4.4. | 2014. május 26-án a Tanács hivatalosan jóváhagyott egy a saját forrásokra vonatkozó új jogszabálycsomagot. Amint a tagállamok ratifikálják, visszamenőlegesen 2014. január 1-jétől lép hatályba. A ratifikációs folyamatot, majd azt követően a visszamenőleges hatás kiszámítását figyelemmel fogjuk kísérni (5). |
| --- | --- |

4.4.

2014. május 26-án a Tanács hivatalosan jóváhagyott egy a saját forrásokra vonatkozó új jogszabálycsomagot. Amint a tagállamok ratifikálják, visszamenőlegesen 2014. január 1-jétől lép hatályba. A ratifikációs folyamatot, majd azt követően a visszamenőleges hatás kiszámítását figyelemmel fogjuk kísérni (5).

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 4.5. | Általános ellenőrzési módszerünk és módszertanunk főbb elemeit az
  1.1. melléklet
  mutatja be. A bevételek ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:






  a) | A következő rendszereket ellenőriztük:






  i. | az annak biztosítására alkalmazott bizottsági rendszerek, hogy a tagállami GNI-adatok megfelelő alapot jelentsenek a saját források kiszámításához (és a fenntartások törléséhez), a GNI-alapú sajátforrás-hozzájárulások (6) és a GNI-egyenlegek kiszámítására és beszedésére szolgáló bizottsági rendszerek; |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.

Általános ellenőrzési módszerünk és módszertanunk főbb elemeit az
  1.1. melléklet
  mutatja be. A bevételek ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:

a)

A következő rendszereket ellenőriztük:

i.

az annak biztosítására alkalmazott bizottsági rendszerek, hogy a tagállami GNI-adatok megfelelő alapot jelentsenek a saját források kiszámításához (és a fenntartások törléséhez), a GNI-alapú sajátforrás-hozzájárulások (6) és a GNI-egyenlegek kiszámítására és beszedésére szolgáló bizottsági rendszerek;

| ii. | az azt biztosító bizottsági rendszerek, hogy a héa-alapú saját forrásokat és a héa-egyenlegeket helyesen számítják ki és szedik be (7); |
| --- | --- |

ii.

az azt biztosító bizottsági rendszerek, hogy a héa-alapú saját forrásokat és a héa-egyenlegeket helyesen számítják ki és szedik be (7);

| iii. | a hagyományos saját forrásokra vonatkozó bizottsági rendszerek, beleértve a vámkezelés utáni tagállami ellenőrzések bizottsági monitoringját; |
| --- | --- |

iii.

a hagyományos saját forrásokra vonatkozó bizottsági rendszerek, beleértve a vámkezelés utáni tagállami ellenőrzések bizottsági monitoringját;

| iv. | a hagyományos saját forrásokra vonatkozó számviteli rendszerek (8) három kiválasztott tagállamban (Franciaország, Olaszország és Litvánia) (9) és ezek vámkezelés utáni ellenőrzési rendszereinek vizsgálata; |
| --- | --- |

iv.

a hagyományos saját forrásokra vonatkozó számviteli rendszerek (8) három kiválasztott tagállamban (Franciaország, Olaszország és Litvánia) (9) és ezek vámkezelés utáni ellenőrzési rendszereinek vizsgálata;

| v. | az uniós költségvetés 7. címe szerinti pénzbírságok és büntetések Bizottság általi kezelése; |
| --- | --- |

v.

az uniós költségvetés 7. címe szerinti pénzbírságok és büntetések Bizottság általi kezelése;

| vi. | az Európai gazdasági Térség (EGT) / Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) hozzájárulásainak Bizottság általi kiszámítása; |
| --- | --- |

vi.

az Európai gazdasági Térség (EGT) / Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) hozzájárulásainak Bizottság általi kiszámítása;

| vii. | a korrekciós mechanizmusok Bizottság általi kiszámítása (10). |
| --- | --- |

vii.

a korrekciós mechanizmusok Bizottság általi kiszámítása (10).

| b) | Megvizsgáltunk egy 55 bizottsági visszafizetési felszólításból álló mintát (11). A minta úgy lett megtervezve, hogy minden bevételi forrásra nézve reprezentatív legyen. |
| --- | --- |

b)

Megvizsgáltunk egy 55 bizottsági visszafizetési felszólításból álló mintát (11). A minta úgy lett megtervezve, hogy minden bevételi forrásra nézve reprezentatív legyen.

| c) | Értékeltük a Bizottság Költségvetési Főigazgatóságának (DG Budget) és az Eurostatnak az éves tevékenységi jelentését. |
| --- | --- |

c)

Értékeltük a Bizottság Költségvetési Főigazgatóságának (DG Budget) és az Eurostatnak az éves tevékenységi jelentését.

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 4.6. | A tranzakciótesztek eredményeit a
  4.1. melléklet
  foglalja össze. Az általunk megvizsgált 55 tranzakció közül egy sem tartalmazott hibát.






  — | A héa- és GNI-adatok alapján a Bizottság által kiszámított tagállami hozzájárulásokban és azok befizetésében nem találtunk hibát. |
| --- | --- | --- |

4.6.

A tranzakciótesztek eredményeit a
  4.1. melléklet
  foglalja össze. Az általunk megvizsgált 55 tranzakció közül egy sem tartalmazott hibát.

—

A héa- és GNI-adatok alapján a Bizottság által kiszámított tagállami hozzájárulásokban és azok befizetésében nem találtunk hibát.

| — | Megállapítottuk, hogy a Bizottság visszafizetési felszólításai tükrözik a tagállamok által megküldött, a hagyományos saját forrásokról szóló kimutatásokat. |
| --- | --- |

—

Megállapítottuk, hogy a Bizottság visszafizetési felszólításai tükrözik a tagállamok által megküldött, a hagyományos saját forrásokról szóló kimutatásokat.

| — | Nem találtunk hibát az egyéb bevételekhez tartozó tranzakciókkal kapcsolatos számítások vagy befizetések tekintetében. |
| --- | --- |

—

Nem találtunk hibát az egyéb bevételekhez tartozó tranzakciókkal kapcsolatos számítások vagy befizetések tekintetében.

AZ ÉVES TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSEK ÉS A BELSŐ KONTROLLRENDSZEREK MÁS ÖSSZETEVŐINEK VIZSGÁLATA

| 4.7. | Amint a 4.5. bekezdésben kifejtettük, elvégeztük egyes kiválasztott rendszerek értékelését. Az e szakaszban bemutatott részletes észrevételek nem véleményünket fejezi ki a bevételekről, hanem olyan ajánlásokhoz vezetnek, amelyek révén tovább javítható a bevételek kiszámítása és beszedése. |
| --- | --- |

4.7.

Amint a 4.5. bekezdésben kifejtettük, elvégeztük egyes kiválasztott rendszerek értékelését. Az e szakaszban bemutatott részletes észrevételek nem véleményünket fejezi ki a bevételekről, hanem olyan ajánlásokhoz vezetnek, amelyek révén tovább javítható a bevételek kiszámítása és beszedése.

A GNI- és héa-egyenlegek és kiigazítások az aktualizált tagállami GNI- és héa-adatokat és a fenntartások rendezését tükrözik

| 4.8. | A tagállamoknak minden évben frissíteniük kell GNI- és héa-adataikat azokra az évekre nézve, ahol még lehet változás (négy év), illetve foglalkozniuk kell a fenntartások tárgyát képező kérdésekkel (12). A Bizottság ezen adatok alapján számítja újra az előző évekre vonatkozó tagállami GNI- és héa-hozzájárulásokat (héa- és GNI-egyenlegek és -kiigazítások). A 2014-ben kiszámított tagállami hozzájárulásokra vonatkozó jelentős mértékű korrekció lényeges része (9 813  millió euró) a GNI-fenntartások rendezéséből adódott (13), amelynek köszönhetően a Bizottság 2015 folyamán e fenntartások nagy részét megszüntette. |
| --- | --- |

4.8.

A tagállamoknak minden évben frissíteniük kell GNI- és héa-adataikat azokra az évekre nézve, ahol még lehet változás (négy év), illetve foglalkozniuk kell a fenntartások tárgyát képező kérdésekkel (12). A Bizottság ezen adatok alapján számítja újra az előző évekre vonatkozó tagállami GNI- és héa-hozzájárulásokat (héa- és GNI-egyenlegek és -kiigazítások). A 2014-ben kiszámított tagállami hozzájárulásokra vonatkozó jelentős mértékű korrekció lényeges része (9 813  millió euró) a GNI-fenntartások rendezéséből adódott (13), amelynek köszönhetően a Bizottság 2015 folyamán e fenntartások nagy részét megszüntette.

A Bizottság nagyszámú GNI-re vonatkozó fenntartást megszüntetett

| 4.9. | A fenntartások lehetnek általánosak vagy egyediek. Az általános fenntartások a GNI-összeállítás összes tételére vonatkozhatnak. Az egyedi fenntartások a GNI egyes körülhatárolt elemeire vonatkoznak, lehetnek tranzakcióspecifikusak (14), transzverzálisak (15) vagy folyamatspecifikusak (16). A
  4.2. ábra
  bemutatja, hogyan alakult az év végén fennálló fenntartások száma. Az ábra a hagyományos saját forrásokkal és a héá-val kapcsolatos, a fejezetben később tárgyalt információkat is tartalmaz. A 2015 végi helyzetről részletes információk találhatók tagállamonként a
  4.3. mellékletben
  . |
| --- | --- |

4.9.

A fenntartások lehetnek általánosak vagy egyediek. Az általános fenntartások a GNI-összeállítás összes tételére vonatkozhatnak. Az egyedi fenntartások a GNI egyes körülhatárolt elemeire vonatkoznak, lehetnek tranzakcióspecifikusak (14), transzverzálisak (15) vagy folyamatspecifikusak (16). A
  4.2. ábra
  bemutatja, hogyan alakult az év végén fennálló fenntartások száma. Az ábra a hagyományos saját forrásokkal és a héá-val kapcsolatos, a fejezetben később tárgyalt információkat is tartalmaz. A 2015 végi helyzetről részletes információk találhatók tagállamonként a
  4.3. mellékletben
  .

4.2. ábra –   A GNI-fenntartások, héa-fenntartások és a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos „nyitott kérdések” száma az év végén

Image

A GNI összege nem tartalmazza a GNI-vel kapcsolatos folyamatspecifikus (lásd: 4.11. bekezdés) és általános fenntartásokat (lásd: 4.12. bekezdés).

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A fennálló tranzakcióspecifikus és a transzverzális fenntartások száma lényegesen csökkent

| 4.10. | 2015 folyamán a Bizottság 184 fenntartást vont vissza (67 tranzakcióspecifikus és 117 transzverzális fenntartást), és ebbe beletartozott az 1995–2001-es időszakra vonatkozó, Görögországot érintő, hosszú ideje fennálló tranzakcióspecifikus GNP-fenntartás is (17). A megszüntetett fenntartások általunk elemzett mintájában nem állapítottunk meg súlyos problémákat. 2015 végén 55 olyan fenntartás volt érvényben, amely a tagállami összeállítások egy-egy körülhatárolt elemére vonatkozott (lásd:
  4.2. ábra
  ), ezekből 39 tranzakcióspecifikus és 16 transzverzális volt. |
| --- | --- |

4.10.

2015 folyamán a Bizottság 184 fenntartást vont vissza (67 tranzakcióspecifikus és 117 transzverzális fenntartást), és ebbe beletartozott az 1995–2001-es időszakra vonatkozó, Görögországot érintő, hosszú ideje fennálló tranzakcióspecifikus GNP-fenntartás is (17). A megszüntetett fenntartások általunk elemzett mintájában nem állapítottunk meg súlyos problémákat. 2015 végén 55 olyan fenntartás volt érvényben, amely a tagállami összeállítások egy-egy körülhatárolt elemére vonatkozott (lásd:
  4.2. ábra
  ), ezekből 39 tranzakcióspecifikus és 16 transzverzális volt.

| 4.10. | A Bizottság nagy jelentőséget tulajdonít a GNI ellenőrzésének és a fenntartások megszüntetésének. Ennek érdekében az Eurostat GNI-vel foglalkozó csapatát 2015 első felében megerősítették a személyzet ideiglenes átcsoportosításával. Ezt követően a személyzet létszáma az év vége felé majdnem megkétszereződött.

  2016. év elején tovább csökkentek az érvényben lévő fenntartások. |
| --- | --- |

4.10.

2016. év elején tovább csökkentek az érvényben lévő fenntartások.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Folyamatspecifikus fenntartások meghosszabbítása

| 4.11. | A Bizottság a tagállamok 2010-es GNI-összeállítására vonatkozó 27 folyamatspecifikus fenntartást meghosszabbította a 2011-es évre – 2015-ben mindössze ezeket a fenntartásokat alkalmazták. Alkalmazásukra azért került sor, hogy a Bizottság ellenőrizni tudja (18) a nemzeti és regionális számlák európai rendszere alapján (ESA 2010) létrehozott adatokat (19). |
| --- | --- |

4.11.

A Bizottság a tagállamok 2010-es GNI-összeállítására vonatkozó 27 folyamatspecifikus fenntartást meghosszabbította a 2011-es évre – 2015-ben mindössze ezeket a fenntartásokat alkalmazták. Alkalmazásukra azért került sor, hogy a Bizottság ellenőrizni tudja (18) a nemzeti és regionális számlák európai rendszere alapján (ESA 2010) létrehozott adatokat (19).

Még mindig érvényben vannak általános fenntartások a 2008-as és 2009-es görög GNI-adatokra vonatkozóan

| 4.12. | 2015 végén általános fenntartások csak a 2008-as és 2009-es év görög GNI-adataira vonatkozóan voltak érvényben. Noha e fenntartások kezelésében történt előrelépés, a megszüntetésükre nem került sor. 2015 folyamán a Bizottság azonban továbbra is fokozott figyelemmel kísérte a görög nemzeti számlák összeállításának problémás helyzetét, és fenntartotta a 2014-ben létrehozott technikai segítségnyújtási programot, amely arra irányult, hogy független és megerősített országos statisztikai hatóság jöjjön létre. Ez a program növeli a görög GNI-adatok megbízhatóságát. Ez azért fontos, mert az adatok minősége az összes tagállamnak a GNI-alapú saját forrásokhoz való saját hozzájárulására hatással lehet (lásd: 4. lábjegyzet). |
| --- | --- |

4.12.

2015 végén általános fenntartások csak a 2008-as és 2009-es év görög GNI-adataira vonatkozóan voltak érvényben. Noha e fenntartások kezelésében történt előrelépés, a megszüntetésükre nem került sor. 2015 folyamán a Bizottság azonban továbbra is fokozott figyelemmel kísérte a görög nemzeti számlák összeállításának problémás helyzetét, és fenntartotta a 2014-ben létrehozott technikai segítségnyújtási programot, amely arra irányult, hogy független és megerősített országos statisztikai hatóság jöjjön létre. Ez a program növeli a görög GNI-adatok megbízhatóságát. Ez azért fontos, mert az adatok minősége az összes tagállamnak a GNI-alapú saját forrásokhoz való saját hozzájárulására hatással lehet (lásd: 4. lábjegyzet).

Csökkent a héa-alapú saját forrásokra vonatkozó fenntartások száma

| 4.13. | A 2014-es 101 fenntartáshoz képest 2015 végén összesen 85 fenntartás volt érvényben (lásd:
  4.2. táblázat
  ), ezek közül 69-et a Bizottság léptetett érvénybe, 16-ot pedig a tagállamok. A Bizottság által érvénybe léptetett 69 fenntartás közül 15 a héa-irányelvvel (20) kapcsolatos kötelezettségszegésekhez kötődik (pl. héa-mentesség olyan termékekre vagy szolgáltatásokra, amelyekre nem adható mentesség). A hosszú ideje érvényben lévő, a Bizottság által érvénybe léptetett fenntartások (21) száma tízről hatra csökkent. |
| --- | --- |

4.13.

A 2014-es 101 fenntartáshoz képest 2015 végén összesen 85 fenntartás volt érvényben (lásd:
  4.2. táblázat
  ), ezek közül 69-et a Bizottság léptetett érvénybe, 16-ot pedig a tagállamok. A Bizottság által érvénybe léptetett 69 fenntartás közül 15 a héa-irányelvvel (20) kapcsolatos kötelezettségszegésekhez kötődik (pl. héa-mentesség olyan termékekre vagy szolgáltatásokra, amelyekre nem adható mentesség). A hosszú ideje érvényben lévő, a Bizottság által érvénybe léptetett fenntartások (21) száma tízről hatra csökkent.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A hagyományos saját források tagállami kezelésén továbbra is lehetne javítani

A vámkezeléseket követő utólagos ellenőrzések az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét biztosító fontos eszközök, ...

| 4.14. | A vámhatóságok azt követően is ellenőrizhetik az áruk kereskedelmi okmányait és adatait, hogy azokat az Európai Unióba behozták és szabad forgalomba bocsátották (22). Ezeket a vámkezelés utáni ellenőrzéseket (23) is magukban foglaló vizsgálatokat vámkezelés utáni kontrolloknak nevezzük. E kontrolloknak nemzeti, uniós és adott esetben nemzetközi szinten kidolgozott kritériumokat alkalmazó kockázatelemzésen kell alapulniuk (24). |
| --- | --- |

4.14.

A vámhatóságok azt követően is ellenőrizhetik az áruk kereskedelmi okmányait és adatait, hogy azokat az Európai Unióba behozták és szabad forgalomba bocsátották (22). Ezeket a vámkezelés utáni ellenőrzéseket (23) is magukban foglaló vizsgálatokat vámkezelés utáni kontrolloknak nevezzük. E kontrolloknak nemzeti, uniós és adott esetben nemzetközi szinten kidolgozott kritériumokat alkalmazó kockázatelemzésen kell alapulniuk (24).

| 4.14. | A Bizottság folytatja munkáját a tagállamokkal a Bizottság vámkockázat-kezelésre vonatkozó stratégiájával és cselekvési tervével összhangban annak biztosítására, hogy a kontrollok (köztük a vámkezelés utáni kontrollok is) hatékonyak és kockázatalapúak legyenek, elsősorban az uniós közös pénzügyi kockázatok és szabványok továbbfejlesztése révén. |
| --- | --- |

4.14.

... de továbbra sincs harmonizáció, és ez kihat az eredményekre is

| 4.15. | Amint a korábbi évek éves jelentéseiben is beszámoltunk róla (25), hiányosságokat állapítottunk meg a tagállamok által ellenőrzött importőrök azonosítását, kiválasztását és ellenőrzését illetően. Olaszországban például a vámkezeléseket követő utólagos ellenőrzéseket általában az egyes tranzakciók jellemzői alapján végzik el, nem pedig – amint a Bizottság a vámügyi auditra vonatkozó útmutatójában is javasolja –, a vállalatok profilja alapján. |
| --- | --- |

4.15.

Amint a korábbi évek éves jelentéseiben is beszámoltunk róla (25), hiányosságokat állapítottunk meg a tagállamok által ellenőrzött importőrök azonosítását, kiválasztását és ellenőrzését illetően. Olaszországban például a vámkezeléseket követő utólagos ellenőrzéseket általában az egyes tranzakciók jellemzői alapján végzik el, nem pedig – amint a Bizottság a vámügyi auditra vonatkozó útmutatójában is javasolja –, a vállalatok profilja alapján.

| 4.15. | A Bizottság ellenőrzései során rendszeresen vizsgálja a vámkezelés utáni kontrollokat, ezen belül a tagállamok által végzett ellenőrzéseket, és arra bátorítja a tagállamokat, hogy használják a vámügyi auditra vonatkozó útmutatót az ilyen ellenőrzések/auditok során. A Bizottság a megállapításokat a Számvevőszék által végzett ellenőrzésekből és a saját vizsgálataiból adódó megállapítások rendszeres nyomon követése keretében kíséri figyelemmel.

  Lásd a Bizottság 4.14. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

4.15.

Lásd a Bizottság 4.14. bekezdésre adott válaszát.

| 4.16. | A vámkezelés utáni ellenőrzések minősége, hatásköre és eredményei jelentős mértékben eltértek a három felkeresett tagállamban. Franciaország esetében például a vámkezeléseket követő utólagos ellenőrzéseknél a vámtartozásról a felmerülésétől számított hároméves időszakon túl is lehet értesíteni az adóst. Ez a módszer eltér a többi tagállamban alkalmazott módszerektől, mert ezek az ellenőrzések a francia jogszabályok szerint mindig „a vámjogszabályok megszegésének megelőzéséhez és üldözéséhez” kapcsolódnak, ezért büntetőeljárást vonnak maguk után. A francia hatóságok ezért a vámkezeléseket követő utólagos ellenőrzések folyamán megszakítják a hároméves elévülési időszakot (26). |
| --- | --- |

4.16.

A vámkezelés utáni ellenőrzések minősége, hatásköre és eredményei jelentős mértékben eltértek a három felkeresett tagállamban. Franciaország esetében például a vámkezeléseket követő utólagos ellenőrzéseknél a vámtartozásról a felmerülésétől számított hároméves időszakon túl is lehet értesíteni az adóst. Ez a módszer eltér a többi tagállamban alkalmazott módszerektől, mert ezek az ellenőrzések a francia jogszabályok szerint mindig „a vámjogszabályok megszegésének megelőzéséhez és üldözéséhez” kapcsolódnak, ezért büntetőeljárást vonnak maguk után. A francia hatóságok ezért a vámkezeléseket követő utólagos ellenőrzések folyamán megszakítják a hároméves elévülési időszakot (26).

| 4.16. | Jóllehet elfogadható indokok vannak a felkeresett tagállamokban lefolytatott vámkezelés utáni ellenőrzések hatásköre és eredményei tekintetében való különbségekre, ennek ellenére a Bizottság a tagállamokban végzett vizsgálatai során folytatja a Számvevőszék által felvetett kérdések vizsgálatát a tagállami hatóságok által lefolytatott, vámkezeléseket követő utólagos ellenőrzésekkel kapcsolatban. A tagállamok rendelkezésére áll a vámügyi auditra vonatkozó útmutató, amelynek használata nem kötelező, azonban iránymutatásként kell szolgálnia az általuk végzett vámkezelés utáni kontrollok lefolytatásában. Az uniós vámjogszabályok szerint hároméves időkorlát vonatkozik a vámtartozás bejelentésére, kivéve, amikor az eset büntetőeljáráshoz vezethet. Tagállamonként eltérő annak megítélése, hogy egy adott eset ilyen eljáráshoz vezethet-e. A vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló irányelvjavaslat (COM (2013) 884 final) elfogadását és alkalmazását követően várhatóan rendeződik majd a Közösségi Vámkódex 221. cikke (4) bekezdésének – jelenleg az Uniós Vámkódex 103. cikke (2) bekezdésének – néhány tagállam általi rendszeres használatának kérdése. |
| --- | --- |

4.16.

Az A- és a B-számlák kezelése egyes tagállamokban javításra szorul

| 4.17. | Minden tagállam kimutatást küld a Bizottságnak a havonta megállapított vámokról és cukorilletékekről (A-számlák), valamint negyedévente kivonatot küld az A-számlákon nem szereplő, de megállapított vámokról (B-számlák) (27). |
| --- | --- |

4.17.

Minden tagállam kimutatást küld a Bizottságnak a havonta megállapított vámokról és cukorilletékekről (A-számlák), valamint negyedévente kivonatot küld az A-számlákon nem szereplő, de megállapított vámokról (B-számlák) (27).

| 4.18. | A Bizottság a 22 felkeresett tagállam közül 17-ben hiányosságokat észlelt a B-számlák kezelése kapcsán. Csakúgy, mint az előző években, mi is a hatékonyság hiányát állapítottuk meg a B-számlák kezelésével kapcsolatban (28). Követendő példákat találtunk Litvániában, noha az adósság behajtása nem mindig volt sikeres (lásd:
  4.3. ábra
  ). Olaszországban néhány rendszerszintű hiányosság még kezelésre szorul. Az olasz hatóságok nem tudták megerősíteni, hogy minden a B-számlákról gyűjtött összeg szerepelt-e az A-számlákkal kapcsolatos megfelelő kimutatásban. A Bizottság két másik tagállam (Belgium és Franciaország) esetében is hasonló következetlenségeket állapított meg az A- és a B-számlák kimutatásai között. Ezek a hiányosságok nem érintették az Európai Unió konszolidált beszámolójában szereplő teljes összegek megbízhatóságát. |
| --- | --- |

4.18.

A Bizottság a 22 felkeresett tagállam közül 17-ben hiányosságokat észlelt a B-számlák kezelése kapcsán. Csakúgy, mint az előző években, mi is a hatékonyság hiányát állapítottuk meg a B-számlák kezelésével kapcsolatban (28). Követendő példákat találtunk Litvániában, noha az adósság behajtása nem mindig volt sikeres (lásd:
  4.3. ábra
  ). Olaszországban néhány rendszerszintű hiányosság még kezelésre szorul. Az olasz hatóságok nem tudták megerősíteni, hogy minden a B-számlákról gyűjtött összeg szerepelt-e az A-számlákkal kapcsolatos megfelelő kimutatásban. A Bizottság két másik tagállam (Belgium és Franciaország) esetében is hasonló következetlenségeket állapított meg az A- és a B-számlák kimutatásai között. Ezek a hiányosságok nem érintették az Európai Unió konszolidált beszámolójában szereplő teljes összegek megbízhatóságát.

| 4.18. | A Bizottság rendszeresen vizsgálja a B-számlák kezelését a tagállamokban végzett minden egyes vizsgálata során, és amikor hiányosságokat észlel, felkéri a tagállamokat azok helyesbítésére. A saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2015. decemberi ülésén a Bizottság szolgálatai ismét felvetették az A- és B-számlák következetes kezelését érintő problémát, és felkérték azokat a tagállamokat, amelyek esetében az A- és B-számlák kimutatása között továbbra is következetlenségek álltak fenn, hogy nyújtsanak be egy határidőket is tartalmazó tervet azok megoldására, valamint rutinvizsgálatok elvégzése révén akadályozzák meg az ilyen következetlenségek újbóli előfordulását. |
| --- | --- |

4.18.

4.3. ábra – Az Unión kívül nyilvántartott vállalatok, illetve az Unión kívüli országok állampolgárai esetében nincs eredményes eszköz az adósság behajtásához

Az Unión kívül nyilvántartott adós vállalatok, illetve az Unión kívüli országok állampolgárainak adósságai esetében nincs eredményes eszköz az adósság behajtásához.

A mintában szereplő 24 litvániai esetből hatban az adósok nem uniós országokhoz tartoztak: orosz, fehérorosz és ukrajnai állampolgárokról, valamint Törökországban és a Brit Virgin-szigeteken nyilvántartásba vett vállalatokról volt szó. Noha a litván vámhatóságok az Unió határain belül lehetséges minden behajtási eljárást végrehajtottak, a vizsgált esetekben az adósság behajtása nem volt sikeres.

Továbbá az összes tagállamból általunk elemzésre kiválasztott 15 leírási esetből négyben (29) a hatóságok azért nem tudták behajtani az adóságot, mert az adósok székhelye Svájcban, Ukrajnában vagy Oroszországban volt.

4.3. ábra – Az Unión kívül nyilvántartott vállalatok, illetve az Unión kívüli országok állampolgárai esetében nincs eredményes eszköz az adósság behajtásához

A Bizottság úgy véli, hogy az Uniós Vámkódex 2016. május 1-jei hatálybalépése további eszközöket nyújtott az adósság behajtásának biztosítására a Számvevőszék által vizsgált helyzetekben. Az Uniós Vámkódex mindenekelőtt kiterjeszti a kötelező garanciák alkalmazását, valamint rendelkezik opcionális garanciákról és egy közös felelősséget vállaló vámjogi képviselő kinevezéséről.

A nyitott kérdések száma továbbra is jelentős

| 4.19. | Előfordulhat, hogy a Bizottság tagállami vizsgálatai nyomán a nemzeti hatóságoknak lépéseket kell tenniük, mert a tagállam nem felel meg az uniós vámügyi szabályoknak. Ebben az esetben beszélünk „nyitott kérdésekről”. A nyitott kérdések pénzügyi hatással járhatnak. 2015 végén összesen 325 kérdés (lásd:
  4.2. ábra
  ) volt nyitott (30). |
| --- | --- |

4.19.

Előfordulhat, hogy a Bizottság tagállami vizsgálatai nyomán a nemzeti hatóságoknak lépéseket kell tenniük, mert a tagállam nem felel meg az uniós vámügyi szabályoknak. Ebben az esetben beszélünk „nyitott kérdésekről”. A nyitott kérdések pénzügyi hatással járhatnak. 2015 végén összesen 325 kérdés (lásd:
  4.2. ábra
  ) volt nyitott (30).

| 4.19. | A Bizottság szolgálatai a „nyitott kérdéseket” a megfelelő időben és gyors reakcióidővel kísérik figyelemmel. Csak akkor zárnak le egy kérdést, amikor elégedettek az annak megoldására hozott megfelelő intézkedésekkel, és amikor a tradicionális saját forrással kapcsolatos tartozást – adott esetben kamatokkal – rendelkezésre bocsátják. A komplex kérdésekben azonban (pl. a nemzeti jogszabályok, utasítások megváltozását vagy a nemzeti szolgálatok informatikai rendszerének megváltoztatását igénylő vagy kötelezettségszegési eljárások esetében) a megoldás időigényes. A Számvevőszék által 2015. év végén 325 nyitott pontként számon tartott ügyből csak 199-nek van potenciális pénzügyi hatása. |
| --- | --- |

4.19.

Az EGT/EFTA-országok hozzájárulásaira és a korrekciós mechanizmusokra vonatkozó számítások kisebb hibákat tartalmaztak

| 4.20. | Az alábbi két területen állapítottunk meg kisebb hibákat: |
| --- | --- |

4.20.

Az alábbi két területen állapítottunk meg kisebb hibákat:

4.20.

| a) | a Bizottság 2015-ös számítása az EGT/EFTA-országok hozzájárulásairól, |
| --- | --- |

a)

a Bizottság 2015-ös számítása az EGT/EFTA-országok hozzájárulásairól,

| b) | a Bizottság 2015-ös számítása a korrekciós mechanizmusokról. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság 2015-ös számítása a korrekciós mechanizmusokról.

| b) | A Bizottság intézkedéseket hozott a vizsgálatok minőségének javítására és a Számvevőszék által feltárt hibák elkerülésére. Például új ellenőrzőlistákat vezettek be, javultak a bemeneti adatok előkészítésére vonatkozó eljárások, és a dokumentumok kettős ellenőrzését meg jobban megerősítették, különösen ami a felhasznált inputokat illeti. Továbbá kidolgozták a kalkulációk részletesebb leírását, amely jobb iránymutatást nyújt az azokban résztvevő új személyzetnek. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság intézkedéseket hozott a vizsgálatok minőségének javítására és a Számvevőszék által feltárt hibák elkerülésére. Például új ellenőrzőlistákat vezettek be, javultak a bemeneti adatok előkészítésére vonatkozó eljárások, és a dokumentumok kettős ellenőrzését meg jobban megerősítették, különösen ami a felhasznált inputokat illeti. Továbbá kidolgozták a kalkulációk részletesebb leírását, amely jobb iránymutatást nyújt az azokban résztvevő új személyzetnek.

A hibák rossz számítási képlet alkalmazásából és elavult adatbázisokból származó adatok használatából adódtak. A hibák nem lényegesek (31), de arra utalnak, hogy a számítások elvégzéséhez és felülvizsgálatához alkalmazott jelenlegi rendszerek javításra szorulnak.

Az éves tevékenységi jelentések valós értékelést adnak

| 4.21. | A Költségvetési Főigazgatóság és az Eurostat 2015-ös éves tevékenységi jelentése a saját forrásokra és egyéb bevételekre vonatkozó mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége tekintetében valós értékelést adnak a pénzgazdálkodásról. A kapott információk megerősítik észrevételeinket és következtetéseinket. |
| --- | --- |

4.21.

A Költségvetési Főigazgatóság és az Eurostat 2015-ös éves tevékenységi jelentése a saját forrásokra és egyéb bevételekre vonatkozó mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége tekintetében valós értékelést adnak a pénzgazdálkodásról. A kapott információk megerősítik észrevételeinket és következtetéseinket.

KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

A 2015. évre vonatkozó következtetés

| 4.22. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a bevételeket nem jellemzi lényeges hibaszint. Külön a bevételeket illetően:






  — | a GNI-alapú és a héa-alapú saját források tekintetében a vizsgált rendszereket hatásosnak értékeltük, |
| --- | --- | --- |

4.22.

Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a bevételeket nem jellemzi lényeges hibaszint. Külön a bevételeket illetően:

—

a GNI-alapú és a héa-alapú saját források tekintetében a vizsgált rendszereket hatásosnak értékeltük,

| — | a hagyományos saját források tekintetében a vizsgált rendszereket összességében hatásosnak értékeltük. A fő belső kontrollmechanizmusokat a felkeresett tagállamokban részben hatásosnak értékeltük, |
| --- | --- |

—

a hagyományos saját források tekintetében a vizsgált rendszereket összességében hatásosnak értékeltük. A fő belső kontrollmechanizmusokat a felkeresett tagállamokban részben hatásosnak értékeltük,

| — | nem találtunk hibákat az általunk tesztelt tranzakciókban. |
| --- | --- |

—

nem találtunk hibákat az általunk tesztelt tranzakciókban.

Ajánlások

| 4.23. | A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  4.2. melléklet
  mutatja be. 2012-es és 2013-as éves jelentésünkben hét ajánlást tettünk. Az ajánlások közül négy a legtöbb tekintetben, három pedig néhány tekintetben megvalósult. |
| --- | --- |

4.23.

A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  4.2. melléklet
  mutatja be. 2012-es és 2013-as éves jelentésünkben hét ajánlást tettünk. Az ajánlások közül négy a legtöbb tekintetben, három pedig néhány tekintetben megvalósult.

| 4.24. | Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a következő ajánlásokat tesszük a Bizottságnak: |
| --- | --- |

4.24.

Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a következő ajánlásokat tesszük a Bizottságnak:

Hagyományos saját források

| — | 1. ajánlás: tegye meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők minden tagállamban megegyező elbánásban részesüljenek a vámkezelést követő utólagos ellenőrzés után kiküldött adósságról szóló értesítés elévülési ideje tekintetében, |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: tegye meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők minden tagállamban megegyező elbánásban részesüljenek a vámkezelést követő utólagos ellenőrzés után kiküldött adósságról szóló értesítés elévülési ideje tekintetében,

A Bizottság részben elfogadja az ajánlást. A Bizottság azon a nézeten van, hogy a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló irányelvjavaslat (COM (2013) 884 final) foglalkozik a Számvevőszék észrevételeivel, és a helyzet várhatóan javul, amint a javaslatot elfogadják és alkalmazzák. Az eredmény azonban a jogalkotó hatóság döntésétől függ.

| — | 2. ajánlás: adjon iránymutatást a tagállamoknak a B-számlákon rögzített tételek jobb kezelésének módjáról, |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: adjon iránymutatást a tagállamoknak a B-számlákon rögzített tételek jobb kezelésének módjáról,

A Bizottság elfogadja az ajánlást. Szolgálatai a tagállamokban végzett vizsgálatok során rendszeresen nyújtanak iránymutatást a nemzeti hatóságoknak a B-számla kezelésével kapcsolatban és a bevált gyakorlat előmozdítására.

| — | 3. ajánlás: gondoskodjék arról, hogy a tagállamok megfelelően jelentsék be és bocsássák rendelkezésre a B-számlákról beszedett összegeket, |
| --- | --- |

—

3. ajánlás: gondoskodjék arról, hogy a tagállamok megfelelően jelentsék be és bocsássák rendelkezésre a B-számlákról beszedett összegeket,

A Bizottság elfogadja az ajánlást. Továbbra is gondoskodik arról, hogy a tagállamok megfelelően jelentsék be és bocsássák rendelkezésre a B-számlákról beszedett összegeket.

| — | 4. ajánlás: amennyire lehetséges, könnyítse meg a vámtartozások tagállamok általi behajtását azokban az esetekben, amikor az adósok nem rendelkeznek uniós tagállamban székhellyel. |
| --- | --- |

—

4. ajánlás: amennyire lehetséges, könnyítse meg a vámtartozások tagállamok általi behajtását azokban az esetekben, amikor az adósok nem rendelkeznek uniós tagállamban székhellyel.

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság kellő időben megvizsgálja és értékeli, hogy az új uniós Vámkódex hatékonyan orvosolja-e a Számvevőszék által feltárt problémákat.

Lásd még a Bizottság 4.3. sz. ábrára adott válaszát.

Az EGT-/EFTA-országok hozzájárulásai és a korrekciós mechanizmusok

| — | 5. ajánlás: tökéletesítse az EGT-/EFTA-országok hozzájárulásainak és a korrekciós mechanizmusok kiszámítására vonatkozó ellenőrzéseket. |
| --- | --- |

—

5. ajánlás: tökéletesítse az EGT-/EFTA-országok hozzájárulásainak és a korrekciós mechanizmusok kiszámítására vonatkozó ellenőrzéseket.

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A vizsgálatok javítása érdekében már javította és megerősítette az eljárásokat és az ellenőrzőlistákat.

---

(1)  A hatályos jogszabályok a következők: a Tanács 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom határozata az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről (a saját forrásokról szóló határozat) (HL L 163., 2007.6.23., 17. o.) és az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, legutóbb az 1377/2014/EU, Euratom rendelettel (HL L 367., 2014.12.23., 14. o.) módosított, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 130., 2000.5.31., 1. o.).

(2)  A saját forrásokról szóló határozat egyes tagállamok GNI- és héa-alapú hozzájárulására nézve csökkentéseket állapított meg a 2007–2013-as időszakra nézve. Mihelyt az új jogszabálycsomag ratifikálásra kerül (lásd: 4.4. bekezdés), néhány tagállam a 2014–2020-as időszakra nézve visszamenőleg csökkentésben részesül. A saját forrásokról szóló határozat ezenkívül egy tagállamra nézve a költségvetési egyensúlyhiány tekintetében korrekciót is megállapított. Ez a korrekció 2015-ben még hatályban volt, és az új jogszabálycsomag is hatályban hagyja.

(3)  Ezeket az adatokat a Bizottság és a tagállamok a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság ülésén egyeztetik.

(4)  Ha egyes tagállamok a valósnál kisebb (vagy nagyobb) GNI-t adnak meg, az a GNI-alapú saját források teljes összegére nincs ugyan hatással, viszont a GNI-adatok helyesbítéséig megnöveli (vagy lecsökkenti) a többi tagállam által befizetendő hozzájárulások összegét.

(5)  A tagállami hozzájárulásokat a következők figyelembevételével fogják újraszámítani:

| — | három tagállam esetében a héa-alapú saját forrásokra csökkentett (0,15 %-os) lehívási kulcsot fognak alkalmazni, |
| --- | --- |

—

három tagállam esetében a héa-alapú saját forrásokra csökkentett (0,15 %-os) lehívási kulcsot fognak alkalmazni,

| — | négy tagállam esetében a GNI-alapú befizetések egyösszegű csökkentését fogják alkalmazni, |
| --- | --- |

—

négy tagállam esetében a GNI-alapú befizetések egyösszegű csökkentését fogják alkalmazni,

| — | a beszedett hagyományos saját források visszatartási aránya 20 %-ra csökken (a jelenlegi 25 %-ról), |
| --- | --- |

—

a beszedett hagyományos saját források visszatartási aránya 20 %-ra csökken (a jelenlegi 25 %-ról),

| — | a saját források meghatározásához a GNI-t az ESA 2010 alapján újra fogják számítani (jelenleg az ESA 95 van érvényben). |
| --- | --- |

—

a saját források meghatározásához a GNI-t az ESA 2010 alapján újra fogják számítani (jelenleg az ESA 95 van érvényben).

(6)  Ellenőrzésünk az előre jelzett egyeztetett GNI-adatokat vette kiindulópontjának. Nem tudjuk megítélni a tagállamok és a Bizottság között egyeztetett adatok minőségét.

(7)  A tagállamok által összeállított harmonizált héa-alapot vettük kiindulópontnak. A tagállamok által szolgáltatott statisztikákat és adatokat nem teszteltük közvetlenül. Lásd még: „A Közösségen belüli héacsalás kezelése: fokozottabb fellépésre van szükség” című 24/2015. sz. különjelentés (http://eca.europa.eu).

(8)  Ellenőrzésünk a felkeresett tagállamok hagyományos saját forrásokra vonatkozó számviteli rendszereiben szereplő adatokat vette kiindulópontjának. Ellenőrzésünk nem terjedhetett ki a be nem jelentett, illetve a vámfelügyeletet kikerülő importügyletekre.

(9)  E három tagállamot a hagyományos saját forrásokhoz való jelentős mértékű hozzájárulásukat figyelembe véve, és a rotációs elv alapján választottuk ki.

(10)  A 2007/436/EK, Euratom határozat 4. cikke.

(11)  A visszafizetési felszólítás olyan dokumentum, amelyben a Bizottság rögzíti a neki járó összegeket.

(12)  Ezek az adatok legalább négy évig felülvizsgálhatók, azután elévülnek, kivéve, ha fenntartások alkalmazására kerül sor. A fenntartás olyan eszköz, amellyel a tagállamok által benyújtott GNI- és héa-adatok vitatott tételeiben a jogszabályok által előírt négyéves határidő leteltével is lehet kiigazításokat eszközölni.

(13)  Lásd: 2014-es éves jelentés, 4.6–4.13. bekezdés.

(14)  Ezek a fenntartások egy bizonyos GNI-tranzakcióra vonatkoznak egy tagállamban.

(15)  A transzverzális fenntartások egy bizonyos GNI-tranzakcióra vonatkoznak valamennyi tagállamban.

(16)  Akkor alkalmazzák, amikor a folyamat valamely konkrét szakaszáról van szó, lásd: 4.11. bekezdés.

(17)  2001-ig a bruttó nemzeti terméket (GNP) használták a nemzeti számlák aggregátumaként.

(18)  Ezt az ellenőrzést a GNI-jegyzékek alapján kell elvégezni. A GNI-jegyzékben a tagállamok részletesen kifejtik, hogy milyen forrásokat és módszereket alkalmaztak a GNI megbecsüléséhez. Az Eurostat ezt veszi alapul, amikor a saját források összefüggésében értékeli a GNI-adatok minőségét és teljességét.

(19)  Az ESA 2010 a gazdaság következetes és részletes leírását biztosító, nemzetközi követelményeknek megfelelő legfrissebb uniós számlarendszer, amelyet 2014 szeptemberében vezettek be.

(20)  A Tanács 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelve a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

(21)  A hosszú ideje érvényben lévő héa-fenntartások meghatározásunk szerint azok, amelyek legalább tíz évvel korábbi évet érintenek, azaz a 2015. év végén még mindig érvényben lévő olyan fenntartások, amelyek 2006-ra és az azt megelőző évekre vonatkoznak.

(22)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.), 78. cikk.

(23)  „A vámkezelés utáni audit a gazdasági szereplőknek a könyvelésük, nyilvántartásaik és rendszereik vizsgálatán keresztül történő ellenőrzésére szolgáló módszer.”Forrás: Útmutató a vámügyi audithoz.

(24)  A Közösségi Vámkódex 13. cikkének (2) bekezdése.

(25)  Lásd: a 2014-es éves jelentés 4.19. bekezdése, a 2013-as éves jelentés 2.14. bekezdése és a 2012-es éves jelentés 2.31. bekezdése.

(26)  A Közösségi Vámkódex 221. cikkének (4) bekezdése értelmében „ha a vámtartozás olyan cselekmény eredménye, amely – elkövetése időpontjában – büntetőeljárást von maga után, az összeg a hatályos rendelkezésekben meghatározott feltételek mellett az adóssal a (3) bekezdésben említett hároméves időszak eltelte után is közölhető”.

(27)  A beszedetlen és biztosíték nélküli vámok és illetékek esetében, illetve akkor, ha az egyébként biztosítékkal szavatolt összegekkel kapcsolatban kifogás merül fel, a tagállamok a rendelkezésre bocsátást ezeken a külön számlákon való elhelyezéssel felfüggeszthetik.

(28)  Lásd: a 2014-es éves jelentés 4.22. bekezdése, a 2013-as éves jelentés 2.16. bekezdése és a 2012-es éves jelentés 2.32. és 2.33. bekezdése.

(29)  A Bizottság által az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 17. cikke értelmében elfogadott esetek. Ez a cikk mentesíti a tagállamokat azon kötelezettség alól, hogy a Bizottság rendelkezésére bocsássák az olyan megállapított jogosultságok összegével megegyező összegeket, amelyek beszedése nem lehetséges. A négy leírás összesen 11 millió euró vissza nem fizettethető összeget tesz ki.

(30)  44 kérdés már több mint öt éve nyitott. A legrégebbi még nyitott kérdések 2002-ből származnak és Németországot, Görögországot és Portugáliát érintik.

(31)  A korrekciós mechanizmus számítása esetében 2,9 millió euróval nagyobb összeg összesen 5 635,2 millió euróra (kevesebb, mint 0,1 %), a hozzájárulás esetében pedig 3,7 millió euró összegű túlfizetés összesen 425,8 millió euróból (0,9 %) az EGT-/EFTA-tagoknál.

4.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – BEVÉTELEK

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| |
| Összes tranzakció: | 55 | 55 |
| |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| | | |
| Becsült hibaszint | 0,0  % | 0,0  % |
| | | |
| | Felső hibahatár (UEL) | 0,0  % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 0,0  % | |

2015

2014

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció:

55

55

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

0,0  %

0,0  %

Felső hibahatár (UEL)

0,0  %

Alsó hibahatár (LEL)

0,0  %

4.2. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – BEVÉTELEK

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítva ... | Nem valósult meg | Nem vonatkozik | Nincs elég bizonyíték |
| a legtöbb tekintetben | néhány tekintetben |
| 2013 | A Bizottság ösztönözze a tagállamokat, hogy pontosítsák, milyen módszereket alkalmaznak a láthatatlan gazdaság területén történő adatösszesítés során, és bátorítsa a tagállamok közötti harmonizációt e téren; | X | | | | | | |
| A Bizottság hozzon létre világos mérföldkövekkel rendelkező, részletes cselekvési tervet a görög nemzeti számlák összeállítása kapcsán tapasztalt problémák megoldása végett, és azt kísérje szorosan figyelemmel. | | X | | | | | A Görögország számára készült statisztikai cselekvési terv, a JOSGAP a nemzeti számlákra vonatkozó specifikus tervvel egészül majd ki 2016 során. |
| A Bizottság állapítson meg minimális kockázatelemzési normákat a vámkezelés utáni ellenőrzésekre nézve, és vegye alapul a meglévő importadatbázisok adatait is annak érdekében, hogy a tagállamok jobban meg tudják célozni a kockázatos importőröket. | | X | | | | | A Bizottság elfogadta az ajánlást. A vámügyi auditra vonatkozó útmutató új verziója (2014) meghatározza a vámkezelést követő utólagos ellenőrzések kockázati mutatóit. A behozatalok meglévő adatbázisainak megváltoztatása tervbe van véve, de 2018 előtt nem lesz teljesen működőképes.


  A meglévő Felügyelet 2 rendszer Felügyelet 3 rendszerré történő továbbfejlesztése az uniós Vámkódex (az uniós Vámkódex felhatalmazáson alapuló jogi aktus és végrehajtási jogi aktus) végrehajtásának függvénye, és végrehajtása az uniós Vámkódex munkaprogramjának (a 2014/255/EU bizottsági végrehajtási határozat) figyelembevételével történik. |
| A Bizottság ösztönözze a tagállamokat a meglévő útmutatás alkalmazására, és kísérje figyelemmel a vámkezelés utáni tagállami ellenőrzések végrehajtását. | | | X | | | | A Bizottság elfogadta az ajánlást. A jelenlegi jogi keret szerint a kontrollok végrehajtása a tagállamok illetékességi körébe tartozik. Ezen kívül a Bizottság a lefolytatott vámellenőrzések vizsgálata során arra fogja ösztönözni a tagállamokat, hogy alkalmazzák a meglévő iránymutatást, és amennyiben hiányosságok tárulnak fel a vámellenőrzéseket követő utólagos ellenőrzések során, felkéri a tagállamokat, hogy hozzanak korrekciós intézkedéseket. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a vámügyi auditra vonatkozó felülvizsgált útmutatót 2014. márciusban fogadták el.


  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy maradéktalanul végrehajtotta ezt az ajánlást. Ugyanakkor az ajánlás is utal a Bizottság által továbbkövetendő folyamatra.


  A Bizottság továbbra is ösztönözni fogja a tagállamokat a meglévő iránymutatás alkalmazására. |
| 2013 és 2012 | A Bizottság ösztönözze a tagállamokat az A-számlák és B-számlák helyes használatára, és annak biztosítására, hogy azok bizonyíthatóan teljes körűek és pontosak legyenek (*). | | X | | | | | A Bizottság eddig is így tett és a jövőben is így szándékozik eljárni. Továbbra is vizsgálja majd az A- és B-számlák használatát ellenőrzései során és kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak azok hiánytalanságáról és helyességéről. |
| 2012 | A Bizottság vizsgálja felül a GNI-adatok ellenőrzésére alkalmazott kontrollrendszerét, és ennek részeként végezzen strukturált és formalizált költség-haszon elemzést, hajtson végre alapos ellenőrzést a lényeges és kockázatos GNI-összetevőkre nézve, korlátozottan alkalmazzon általános fenntartásokat, és határozzon meg lényegességi kritériumokat a fenntartások alkalmazásához. | | X | | | | | 2016. áprilisban a Bizottság közétette az elkövetkező ellenőrzési ciklusra vonatkozó terveit. Ezek részletes kockázatértékelést, költség-haszon elemzést és sok más, a Számvevőszék által az utóbbi években felvetett kérdéseket tartalmaznak. A fenntartások kezelésére és a lényegességre vonatkozó javításokat a Bizottság már végrehajtotta. |
| A Bizottság ösztönözze a tagállamokat a vámfelügyelet megerősítésére, hogy minél nagyobb összegű hagyományos saját forrást szedhessenek be. | | X | | | | | A Bizottság eddig is így tett és a jövőben is így szándékozik eljárni. A tradicionális saját forrásokra vonatkozó rendszeres vizsgálatai során a kontrollra vonatkozó megfelelő keretelveket vezetett be az EU pénzügyi érdekeinek védelmére a tradicionális saját források területén. |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

A Bizottság válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítva ...

Nem valósult meg

Nem vonatkozik

Nincs elég bizonyíték

a legtöbb tekintetben

néhány tekintetben

2013

A Bizottság ösztönözze a tagállamokat, hogy pontosítsák, milyen módszereket alkalmaznak a láthatatlan gazdaság területén történő adatösszesítés során, és bátorítsa a tagállamok közötti harmonizációt e téren;

X

A Bizottság hozzon létre világos mérföldkövekkel rendelkező, részletes cselekvési tervet a görög nemzeti számlák összeállítása kapcsán tapasztalt problémák megoldása végett, és azt kísérje szorosan figyelemmel.

X

A Görögország számára készült statisztikai cselekvési terv, a JOSGAP a nemzeti számlákra vonatkozó specifikus tervvel egészül majd ki 2016 során.

A Bizottság állapítson meg minimális kockázatelemzési normákat a vámkezelés utáni ellenőrzésekre nézve, és vegye alapul a meglévő importadatbázisok adatait is annak érdekében, hogy a tagállamok jobban meg tudják célozni a kockázatos importőröket.

X

A Bizottság elfogadta az ajánlást. A vámügyi auditra vonatkozó útmutató új verziója (2014) meghatározza a vámkezelést követő utólagos ellenőrzések kockázati mutatóit. A behozatalok meglévő adatbázisainak megváltoztatása tervbe van véve, de 2018 előtt nem lesz teljesen működőképes.

A meglévő Felügyelet 2 rendszer Felügyelet 3 rendszerré történő továbbfejlesztése az uniós Vámkódex (az uniós Vámkódex felhatalmazáson alapuló jogi aktus és végrehajtási jogi aktus) végrehajtásának függvénye, és végrehajtása az uniós Vámkódex munkaprogramjának (a 2014/255/EU bizottsági végrehajtási határozat) figyelembevételével történik.

A Bizottság ösztönözze a tagállamokat a meglévő útmutatás alkalmazására, és kísérje figyelemmel a vámkezelés utáni tagállami ellenőrzések végrehajtását.

X

A Bizottság elfogadta az ajánlást. A jelenlegi jogi keret szerint a kontrollok végrehajtása a tagállamok illetékességi körébe tartozik. Ezen kívül a Bizottság a lefolytatott vámellenőrzések vizsgálata során arra fogja ösztönözni a tagállamokat, hogy alkalmazzák a meglévő iránymutatást, és amennyiben hiányosságok tárulnak fel a vámellenőrzéseket követő utólagos ellenőrzések során, felkéri a tagállamokat, hogy hozzanak korrekciós intézkedéseket. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a vámügyi auditra vonatkozó felülvizsgált útmutatót 2014. márciusban fogadták el.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy maradéktalanul végrehajtotta ezt az ajánlást. Ugyanakkor az ajánlás is utal a Bizottság által továbbkövetendő folyamatra.

A Bizottság továbbra is ösztönözni fogja a tagállamokat a meglévő iránymutatás alkalmazására.

2013 és 2012

A Bizottság ösztönözze a tagállamokat az A-számlák és B-számlák helyes használatára, és annak biztosítására, hogy azok bizonyíthatóan teljes körűek és pontosak legyenek (*).

X

A Bizottság eddig is így tett és a jövőben is így szándékozik eljárni. Továbbra is vizsgálja majd az A- és B-számlák használatát ellenőrzései során és kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak azok hiánytalanságáról és helyességéről.

2012

A Bizottság vizsgálja felül a GNI-adatok ellenőrzésére alkalmazott kontrollrendszerét, és ennek részeként végezzen strukturált és formalizált költség-haszon elemzést, hajtson végre alapos ellenőrzést a lényeges és kockázatos GNI-összetevőkre nézve, korlátozottan alkalmazzon általános fenntartásokat, és határozzon meg lényegességi kritériumokat a fenntartások alkalmazásához.

X

2016. áprilisban a Bizottság közétette az elkövetkező ellenőrzési ciklusra vonatkozó terveit. Ezek részletes kockázatértékelést, költség-haszon elemzést és sok más, a Számvevőszék által az utóbbi években felvetett kérdéseket tartalmaznak. A fenntartások kezelésére és a lényegességre vonatkozó javításokat a Bizottság már végrehajtotta.

A Bizottság ösztönözze a tagállamokat a vámfelügyelet megerősítésére, hogy minél nagyobb összegű hagyományos saját forrást szedhessenek be.

X

A Bizottság eddig is így tett és a jövőben is így szándékozik eljárni. A tradicionális saját forrásokra vonatkozó rendszeres vizsgálatai során a kontrollra vonatkozó megfelelő keretelveket vezetett be az EU pénzügyi érdekeinek védelmére a tradicionális saját források területén.

---

(*)  A Bizottság minden évben figyelemmel kíséri az A- és B-számlák használatát. Mivel azonban a probléma továbbra is fennáll, folytatni kell az erőfeszítéseket.

4.3. MELLÉKLET

AZ ÉRVÉNYBEN LÉVŐ GNI-FENNTARTÁSOK, HÉA-FENNTARTÁSOK ÉS A HAGYOMÁNYOS SAJÁT FORRÁSOKKAL KAPCSOLATOS „NYITOTT KÉRDÉSEK” TAGÁLLAMONKÉNT, 2015. DECEMBER 31-ÉN

| Tagállam | GNI-fenntartások (2015.12.31-i állapot) | Héa-fenntartások (2015.12.31-i állapot) | A hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos „nyitott kérdések” (2015.12.31-i állapot) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 1 | 4 | 22 |
| Bulgária | 1 | 2 | 4 |
| Cseh Köztársaság | 0 | 0 | 3 |
| Dánia | 0 | 3 | 16 |
| Németország | 1 | 4 | 8 |
| Észtország | 0 | 1 | 3 |
| Írország | 1 | 6 | 8 |
| Görögország | 12 | 7 | 28 |
| Spanyolország | 0 | 2 | 18 |
| Franciaország | 1 | 3 | 38 |
| Horvátország | 0 | 0 | 3 |
| Olaszország | 0 | 4 | 12 |
| Ciprus | 0 | 0 | 6 |
| Lettország | 12 | 1 | 2 |
| Litvánia | 0 | 0 | 3 |
| Luxemburg | 0 | 3 | 1 |
| Magyarország | 1 | 1 | 9 |
| Málta | 1 | 0 | 4 |
| Hollandia | 0 | 11 | 48 |
| Ausztria | 0 | 4 | 5 |
| Lengyelország | 11 | 4 | 7 |
| Portugália | 0 | 2 | 13 |
| Románia | 12 | 3 | 16 |
| Szlovénia | 0 | 0 | 4 |
| Szlovákia | 0 | 0 | 3 |
| Finnország | 0 | 7 | 10 |
| Svédország | 0 | 3 | 8 |
| Egyesült Királyság | 1 | 10 | 23 |
| ÖSSZESEN (2015.12.31.) | 55 | 85 | 325 |
| ÖSSZESEN (2014.12.31.) | 239 | 101 | 348 |
| A GNI-vel kapcsolatos folyamatspecifikus és általános fenntartások nem szerepelnek a táblázatban.

  Forrás: Európai Számvevőszék. |

Tagállam

GNI-fenntartások (2015.12.31-i állapot)

Héa-fenntartások (2015.12.31-i állapot)

A hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos „nyitott kérdések” (2015.12.31-i állapot)

Belgium

1

4

22

Bulgária

1

2

4

Cseh Köztársaság

0

0

3

Dánia

0

3

16

Németország

1

4

8

Észtország

0

1

3

Írország

1

6

8

Görögország

12

7

28

Spanyolország

0

2

18

Franciaország

1

3

38

Horvátország

0

0

3

Olaszország

0

4

12

Ciprus

0

0

6

Lettország

12

1

2

Litvánia

0

0

3

Luxemburg

0

3

1

Magyarország

1

1

9

Málta

1

0

4

Hollandia

0

11

48

Ausztria

0

4

5

Lengyelország

11

4

7

Portugália

0

2

13

Románia

12

3

16

Szlovénia

0

0

4

Szlovákia

0

0

3

Finnország

0

7

10

Svédország

0

3

8

Egyesült Királyság

1

10

23

ÖSSZESEN (2015.12.31.)

55

85

325

ÖSSZESEN (2014.12.31.)

239

101

348

A GNI-vel kapcsolatos folyamatspecifikus és általános fenntartások nem szerepelnek a táblázatban.

Forrás: Európai Számvevőszék.

---

5. FEJEZET

„Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért”

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 5.1–5.5. |
| --- | --- |

| „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” – Rövid leírás | 5.2–5.4. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 5.5. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 5.6–5.16. |
| --- | --- |

| A legtöbb hiba túlszámlázott személyzeti és közvetett költségekkel kapcsolatos | 5.11–5.15. |
| --- | --- |

| Közbeszerzési szabályok megsértése | 5.16. |
| --- | --- |

| Az éves tevékenységi jelentések vizsgálata | 5.17–5.20. |
| --- | --- |

| A Bizottság éves tevékenységi jelentései megerősítik megállapításainkat és következtetéseinket | 5.17–5.20. |
| --- | --- |

| Egyes kiválasztott irányítási és kontrollrendszerek vizsgálata | 5.21–5.34. |
| --- | --- |

| A kutatási és innovációs kiadások Közös Támogatási Központja | 5.21–5.34. |
| --- | --- |

| Közös Ellenőrzési Szolgálat . | 5.24–5.26. |
| --- | --- |

| A hetedik kutatási keretprogram utólagos ellenőrzési eredményeinek végrehajtása | 5.27–5.31. |
| --- | --- |

| „Horizont 2020” utólagos ellenőrzési stratégia | 5.32–5.34. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 5.35–5.38. |
| --- | --- |

| A 2015. évre vonatkozó következtetés | 5.35–5.36. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 5.37–5.38. |
| --- | --- |

| 5.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” |
| --- | --- |

5.1. melléklet –

| 5.2. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” |
| --- | --- |

5.2. melléklet –

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 5.1. | Ez a fejezet a „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” területre vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A vonatkozó tevékenységek és a 2015-ös kiadások főbb adatait az
  5.1. ábra
  mutatja be. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

5.1.

Ez a fejezet a „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” területre vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A vonatkozó tevékenységek és a 2015-ös kiadások főbb adatait az
  5.1. ábra
  mutatja be.

„Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” – Rövid leírás

| 5.2. | A kiadások céljai a következők: a kutatás és az innováció fejlesztése, az oktatási rendszerek erősítése és a foglalkoztatás elősegítése, egységes digitális piac biztosítása, a megújuló energiák és az energiahatékonyság ösztönzése, a közlekedési ágazat korszerűsítése és a gazdasági környezet javítása, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv) esetében. |
| --- | --- |

5.2.

A kiadások céljai a következők: a kutatás és az innováció fejlesztése, az oktatási rendszerek erősítése és a foglalkoztatás elősegítése, egységes digitális piac biztosítása, a megújuló energiák és az energiahatékonyság ösztönzése, a közlekedési ágazat korszerűsítése és a gazdasági környezet javítása, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv) esetében.

| 5.3. | A kutatás és innováció a kiadás 62 %-át teszi ki, a pénzösszegek a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramon (2007–2013) (hetedik kutatási keretprogram) és a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramon (2014–2020) („Horizont 2020”) keresztül kerülnek folyósításra. További főbb kiadási eszközök: az egész életen át tartó tanulási program és az Erasmus+ az oktatás, képzés, ifjúság és sport területén; a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz űrprogram; a transzeurópai hálózatok közlekedési programja, amely a közlekedési infrastruktúra fejlesztéséhez nyújt támogatást; az energiaágazat projektjeit támogató európai energiaügyi gazdaságélénkítő program, valamint a hálózatfinanszírozási eszköz, amely a közlekedés, a távközlés és az energia ágazataiban segíti a hálózatfejlesztést. |
| --- | --- |

5.3.

A kutatás és innováció a kiadás 62 %-át teszi ki, a pénzösszegek a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramon (2007–2013) (hetedik kutatási keretprogram) és a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramon (2014–2020) („Horizont 2020”) keresztül kerülnek folyósításra. További főbb kiadási eszközök: az egész életen át tartó tanulási program és az Erasmus+ az oktatás, képzés, ifjúság és sport területén; a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz űrprogram; a transzeurópai hálózatok közlekedési programja, amely a közlekedési infrastruktúra fejlesztéséhez nyújt támogatást; az energiaágazat projektjeit támogató európai energiaügyi gazdaságélénkítő program, valamint a hálózatfinanszírozási eszköz, amely a közlekedés, a távközlés és az energia ágazataiban segíti a hálózatfejlesztést.

| 5.4. | A kiadások közel 90 %-a projektekben részt vevő, a köz-, illetve a magánszférában tevékenykedő kedvezményezetteknek nyújtott támogatás formájában kerül folyósításra. A Bizottság a támogatási megállapodás vagy a finanszírozási határozat aláírásakor előlegkifizetést teljesít, majd a kifizetett előleget levonva megtéríti a kedvezményezettek által bejelentett uniós finanszírozású költségeket. A tranzakciók szabályszerűségét érintő legfőbb kockázat az, hogy a kedvezményezettek támogatásra nem jogosult költségeket tüntetnek fel, és ezt a Bizottság általi folyósítás előtt nem észlelik és nem korrigálják. |
| --- | --- |

5.4.

A kiadások közel 90 %-a projektekben részt vevő, a köz-, illetve a magánszférában tevékenykedő kedvezményezetteknek nyújtott támogatás formájában kerül folyósításra. A Bizottság a támogatási megállapodás vagy a finanszírozási határozat aláírásakor előlegkifizetést teljesít, majd a kifizetett előleget levonva megtéríti a kedvezményezettek által bejelentett uniós finanszírozású költségeket. A tranzakciók szabályszerűségét érintő legfőbb kockázat az, hogy a kedvezményezettek támogatásra nem jogosult költségeket tüntetnek fel, és ezt a Bizottság általi folyósítás előtt nem észlelik és nem korrigálják.

5.1. ábra –   A többéves pénzügyi keret 1a. alfejezete – „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” – főbb adatok, 2015

(milliárd euró)

Image

| Tárgyévi összes kifizetés | 16,8 |
| --- | --- |
| - előlegek
   (12) | 9,5 |
| + előlegek elszámolása
   (12) | 7,2 |
| | |
| Ellenőrzött sokaság összesen | 14,5 |

Tárgyévi összes kifizetés

16,8

- előlegek
   (12)

9,5

- előlegek elszámolása
   (12)

7,2

Ellenőrzött sokaság összesen

14,5

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 5.5. | Általános ellenőrzési módszerünk és módszertanunk főbb elemeit az
  1.1. melléklet
  mutatja be. A „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak: |
| --- | --- |

5.5.

Általános ellenőrzési módszerünk és módszertanunk főbb elemeit az
  1.1. melléklet
  mutatja be. A „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:

| a) | Egy 150 tranzakcióból álló mintát vizsgáltunk az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy az a többéves pénzügyi keret ezen alfejezetére jellemző kiadások körére nézve reprezentatív legyen. A minta a következőkből állt: 88 tranzakció a kutatás és innováció területéről; 18 tranzakció az oktatás, képzés, ifjúság és sport területéről, valamint 44 tranzakció az egyéb programokból és tevékenységekből. |
| --- | --- |

a)

Egy 150 tranzakcióból álló mintát vizsgáltunk az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy az a többéves pénzügyi keret ezen alfejezetére jellemző kiadások körére nézve reprezentatív legyen. A minta a következőkből állt: 88 tranzakció a kutatás és innováció területéről; 18 tranzakció az oktatás, képzés, ifjúság és sport területéről, valamint 44 tranzakció az egyéb programokból és tevékenységekből.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| b) | Az olyan új programokra nézve, mint a „Horizont 2020” és az Erasmus+, szinte valamennyi 2015-ös kifizetés előlegkifizetés volt, s ezek ki vannak zárva a mintavételünkből. Tranzakciótesztjeink jobbára a 2007–2013-as programok – elsősorban a hetedik kutatási keretprogram és az élethosszig tartó tanulás programja – keretében folyó projektekre fordított kifizetésekre irányultak. |
| --- | --- |

b)

Az olyan új programokra nézve, mint a „Horizont 2020” és az Erasmus+, szinte valamennyi 2015-ös kifizetés előlegkifizetés volt, s ezek ki vannak zárva a mintavételünkből. Tranzakciótesztjeink jobbára a 2007–2013-as programok – elsősorban a hetedik kutatási keretprogram és az élethosszig tartó tanulás programja – keretében folyó projektekre fordított kifizetésekre irányultak.

| c) | Értékeltük a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD), a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság (DG GROW) és az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) éves tevékenységi jelentését. |
| --- | --- |

c)

Értékeltük a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD), a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság (DG GROW) és az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) éves tevékenységi jelentését.

| d) | Megvizsgáltuk a Bizottság Közös Támogatási Központjának a kutatási és innovációs kiadások kezelésére történő létrehozását, valamint a Bizottságnak a hetedik kutatási keretprogramra és a „Horizont 2020”-ra alkalmazott utólagos ellenőrzési stratégiájának végrehajtását. |
| --- | --- |

d)

Megvizsgáltuk a Bizottság Közös Támogatási Központjának a kutatási és innovációs kiadások kezelésére történő létrehozását, valamint a Bizottságnak a hetedik kutatási keretprogramra és a „Horizont 2020”-ra alkalmazott utólagos ellenőrzési stratégiájának végrehajtását.

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 5.6. | A tranzakciótesztek eredményeit az
  5.1. melléklet
  foglalja össze. A 150 vizsgált tranzakcióból 72 esetében (48 %) merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 38 hiba alapján a becsült hibaszint 4,4  % (1). |
| --- | --- |

5.6.

A tranzakciótesztek eredményeit az
  5.1. melléklet
  foglalja össze. A 150 vizsgált tranzakcióból 72 esetében (48 %) merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 38 hiba alapján a becsült hibaszint 4,4  % (1).

| 5.6. | A Számvevőszék által jelentett hibaarány az uniós költségvetés végrehajtási hatékonyságának egyik mutatója. Ugyanakkor a Bizottság több évre szóló kontrollstratégiával rendelkezik. Ennek alapján a Bizottság szolgálatai olyan fennmaradó hibaarányra végeznek becslést, amely figyelembe veszi a visszafizetéseket, korrekciókat és a program végrehajtási időszaka vonatkozásában elvégzett összes kontroll és ellenőrzés hatását. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Az
  5.2. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaarány értékén belül. |
| --- | --- |

5.7.

Az
  5.2. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaarány értékén belül.

| 5.7. | Kutatási és innovációs projektek esetén a személyzeti és közvetett költségek teszik ki a projekt költségeinek legnagyobb részét. Az európai kutatási környezetben alkalmazott költségstruktúrák sokszínűségének figyelembevétele érdekében a tudatos politikai választás e költségkategóriáknak az egységköltség-alapú vagy átalány alapú visszatérítése helyett a valós költség alapján történő visszatérítésére esett. Ez megmagyarázza, miért fordul elő gyakran hiba, amelyet a grafikon is ábrázol.

  A „Horizont 2020”-at azzal a céllal hozták létre, hogy a lehető legnagyobb mértékben felszámolja ezeket a hibaforrásokat egy sor egyszerűsítés bevezetése révén – lásd az alábbi 5.12. pontot. |
| --- | --- |

5.7.

A „Horizont 2020”-at azzal a céllal hozták létre, hogy a lehető legnagyobb mértékben felszámolja ezeket a hibaforrásokat egy sor egyszerűsítés bevezetése révén – lásd az alábbi 5.12. pontot.

5.2. ábra –   „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” – Hibatípusok megoszlása a becsült hibaarányon belül

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 5.8. | A számszerűsíthető hibával érintett 38 tranzakció közül 10-re jeleztünk a vizsgált tételek 20 %-át meghaladó hibát. A „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” 2015-ös általános becsült hibaszintjének 77 %-át ez a 10 eset tette ki (9 a hetedik kutatási keretprogramból, egy a 2007–2013-as versenyképességi és innovációs programból). |
| --- | --- |

5.8.

A számszerűsíthető hibával érintett 38 tranzakció közül 10-re jeleztünk a vizsgált tételek 20 %-át meghaladó hibát. A „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” 2015-ös általános becsült hibaszintjének 77 %-át ez a 10 eset tette ki (9 a hetedik kutatási keretprogramból, egy a 2007–2013-as versenyképességi és innovációs programból).

| 5.9. | A kutatási és innovációs kiadások terén ugyanolyan típusú és körű hibákat tártunk fel, mint a hetedik kutatási keretprogram lezajlása folyamán. A többi program és tevékenység esetében az elmúlt évekhez képest kevesebb számszerűsített hibát találtunk a kifizetésekben. |
| --- | --- |

5.9.

A kutatási és innovációs kiadások terén ugyanolyan típusú és körű hibákat tártunk fel, mint a hetedik kutatási keretprogram lezajlása folyamán. A többi program és tevékenység esetében az elmúlt évekhez képest kevesebb számszerűsített hibát találtunk a kifizetésekben.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 5.10. | A számszerűsíthető hibák közül 16 esetben a Bizottság, a tagállami hatóságok vagy a független könyvvizsgálók (2) elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a költségek elfogadása előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják a hibákat. Ha az összes ilyen információt felhasználták volna a hibák megelőzésére, feltárására és korrekciójára, a becsült hibaarány 0,6  százalékponttal kisebb lett volna erre a fejezetre. |
| --- | --- |

5.10.

A számszerűsíthető hibák közül 16 esetben a Bizottság, a tagállami hatóságok vagy a független könyvvizsgálók (2) elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a költségek elfogadása előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják a hibákat. Ha az összes ilyen információt felhasználták volna a hibák megelőzésére, feltárására és korrekciójára, a becsült hibaarány 0,6  százalékponttal kisebb lett volna erre a fejezetre.

| 5.10. | A Bizottság egy szilárd előzetes kontrollrendszert alkalmaz, amely automatizált részletes ellenőrző listákat, írásbeli iránymutatást és folyamatos képzést foglal magában. Állandó kihívást jelent e rendszer olyan fejlesztése, amely nem eredményez a kedvezményezettekre nehezedő további adminisztratív terheket, ugyanakkor biztosítja a kutatóknak járó kifizetések haladéktalan teljesítését. A Számvevőszék megállapításai az előzetes kontrollok hatékonyságának további növelését szolgálják most és a jövőben is.

  A költségtérítési igények független könyvvizsgáló általi igazolása (amely a Számvevőszék által említett 16 ügyből 15-ben fordul elő) egy jól ismert probléma, amelyet a korábbi jelentések tárgyaltak. A Számvevőszék ajánlásainak utánkövetése érdekében a Bizottság egy sor találkozót szervezett, amelyek a kedvezményezetteket és az igazolást végző független könyvvizsgálókat (>300) célozták meg annak érdekében, hogy tudatosítsák bennük a leggyakoribb hibákat. Ezenfelül a hibát elkövető, igazolást végző könyvvizsgálók visszajelzést és a „Horizont 2020” keretében a didaktikusabb könyvvizsgálói igazolási sablont kaptak. A kutatási területen a becslések szerint a nem igazolt költségtérítési igényekhez viszonyítva a könyvvizsgálói igazolások a hibaarányt 50 %-kal csökkentik. Következésképpen, bár elismerten nem azonosítanak minden egyes hibát, az igazolások a teljes hibaarány csökkentésének fontos eszközei. |
| --- | --- |

5.10.

A költségtérítési igények független könyvvizsgáló általi igazolása (amely a Számvevőszék által említett 16 ügyből 15-ben fordul elő) egy jól ismert probléma, amelyet a korábbi jelentések tárgyaltak. A Számvevőszék ajánlásainak utánkövetése érdekében a Bizottság egy sor találkozót szervezett, amelyek a kedvezményezetteket és az igazolást végző független könyvvizsgálókat (>300) célozták meg annak érdekében, hogy tudatosítsák bennük a leggyakoribb hibákat. Ezenfelül a hibát elkövető, igazolást végző könyvvizsgálók visszajelzést és a „Horizont 2020” keretében a didaktikusabb könyvvizsgálói igazolási sablont kaptak. A kutatási területen a becslések szerint a nem igazolt költségtérítési igényekhez viszonyítva a könyvvizsgálói igazolások a hibaarányt 50 %-kal csökkentik. Következésképpen, bár elismerten nem azonosítanak minden egyes hibát, az igazolások a teljes hibaarány csökkentésének fontos eszközei.

A legtöbb hiba túlszámlázott személyzeti és közvetett költségekkel kapcsolatos

| 5.11. | A legtöbb általunk feltárt számszerűsített hiba (38-ból 33) a kedvezményezettek által bejelentett nem támogatható személyzeti és közvetett költségek megtérítésével volt kapcsolatos. Ezeket a hibákat elsősorban, de nem kizárólag a hetedik kutatási keretprogram projektjeiben észleltük (lásd:
  5.3. ábra
  ). |
| --- | --- |

5.11.

A legtöbb általunk feltárt számszerűsített hiba (38-ból 33) a kedvezményezettek által bejelentett nem támogatható személyzeti és közvetett költségek megtérítésével volt kapcsolatos. Ezeket a hibákat elsősorban, de nem kizárólag a hetedik kutatási keretprogram projektjeiben észleltük (lásd:
  5.3. ábra
  ).

| 5.11. | A Bizottság által végzett ellenőrzések is kimutatták, hogy a hibák típusa és nagyságrendje a hetedik keretprogram összetett szabályainak eredményeként nem változott. Ugyanakkor tekintettel arra, hogy a hetedik keretprogramban az összes szerződését aláírták, a jogi keret már nem módosítható. Mindazonáltal a hetedik keretprogram során a Bizottság kísérletet tett a rendszernek a meglévő jogi kereten belül történő egyszerűsítésére, például a Bizottság által 2011. január 24-én elfogadott egyszerűsítési intézkedések (C(2011) 174 határozat) révén.

  A „Horizont 2020” magában foglalja a jogi keretnek az érdekelt felek és a jogalkotó hatóságok elvárásainak kielégítését célzó, radikális egyszerűsítését, különösen ami a személyzeti és közvetett költségeket mint fő hibaforrásokat illeti. |
| --- | --- |

5.11.

A „Horizont 2020” magában foglalja a jogi keretnek az érdekelt felek és a jogalkotó hatóságok elvárásainak kielégítését célzó, radikális egyszerűsítését, különösen ami a személyzeti és közvetett költségeket mint fő hibaforrásokat illeti.

5.3. ábra –   Példa nem támogatható személyzeti költségek megtérítésére

Megvizsgáltuk egy olyan kedvezményezett 250 000  eurós költségelszámolását, aki a 2007–2013-as versenyképességi és innovációs programon belül működő információs és kommunikációs technológiai szakpolitikai támogató program keretében egy felhőalapú számítástechnikai szolgáltatások kifejlesztésére irányuló projekten dolgozott együtt nyolc partnerrel. Megállapításunk szerint túlszámlázták a projekt személyzeti költségeit, mivel azok kiszámítása során egy a tényleges munkaórák számánál nagyobb standard munkaóraszámot vettek alapul. A bérköltségben nem támogatható prémiumok is szerepeltek.

5.3. ábra –
     
  Példa a nem támogatható személyzeti költségek megtérítésére

A Bizottság a jogcím nélkül kifizetett összegeket vissza fogja fizettetni.

Az óradíjak valósnál magasabb mértékben történt feltüntetését a termelési órák számítása során ejtett hibák idézték elő. A „Horizont 2020” keretében ezeket a számítási szabályokat egyszerűsítették az ilyen típusú hibák elkerülése érdekében.

| 5.12. | A költségelszámolásokban talált szinte valamennyi hibát az okozta, hogy a kedvezményezettek vagy félreértelmezték a bonyolult támogathatósági szabályokat, vagy helytelenül számították ki a támogatható költségeiket. Két eset adott okot csalás gyanújára, amikor a kedvezményezettek feltételezhetően szándékosan tüntették fel a valósnál magasabbként a projekt támogatható költségeit. |
| --- | --- |

5.12.

A költségelszámolásokban talált szinte valamennyi hibát az okozta, hogy a kedvezményezettek vagy félreértelmezték a bonyolult támogathatósági szabályokat, vagy helytelenül számították ki a támogatható költségeiket. Két eset adott okot csalás gyanújára, amikor a kedvezményezettek feltételezhetően szándékosan tüntették fel a valósnál magasabbként a projekt támogatható költségeit.

| 5.12. | A szabályozás összetettségére tekintettel a Bizottság számos egyszerűsítést vezetett be a „Horizont 2020” keretében. Ezek az alábbiakra terjednek ki:






  — | cselekvésenként egyetlen támogatási arány, amelyet az ajánlattételi felhívások rögzítenek, |
| --- | --- | --- |

5.12.

—

cselekvésenként egyetlen támogatási arány, amelyet az ajánlattételi felhívások rögzítenek,

| — | közvetettköltség-átalány, |
| --- | --- |

—

közvetettköltség-átalány,

| — | egyszerűsített munkaidő-kimutatás és a kedvezményezettek gyakorlatainak szélesebb körű felhasználása, |
| --- | --- |

—

egyszerűsített munkaidő-kimutatás és a kedvezményezettek gyakorlatainak szélesebb körű felhasználása,

| — | rugalmasabb szabályok a harmadik feleket és az alvállalkozásba adást illetően;, |
| --- | --- |

—

rugalmasabb szabályok a harmadik feleket és az alvállalkozásba adást illetően;,

| — | egyszerűbb és egyértelműbb szabályok a termelési órák (következésképpen a személyzeti költségek) meghatározására |
| --- | --- |

—

egyszerűbb és egyértelműbb szabályok a termelési órák (következésképpen a személyzeti költségek) meghatározására

Még egyszerűbb szabályok és mechanizmusok kerültek bevezetésre azokon a területeken, amelyeken ezt a politikai célkitűzések lehetővé teszik. Az Európai Kutatási Tanács és a Marie Skłodowska Curie támogatások egyértelműek – azok főként közjogi szervekre vonatkoznak, átalánydíjakat és egy összegű kifizetéseket szélesebb körben alkalmaznak, és azok többsége esetében a támogatást egyetlen kedvezményezett kapja. Ez korlátozza a félreértelmezés lehetőségét és a hibaarány 2 % alatt van e programok esetében.

| 5.13. | A személyzeti költségeknél a kedvezményezettek gyakran hibásan számították ki munkatársaiknak a projektre számlázott órabérét, vagy nem tudták megfelelően bizonyítani, hogy munkatársaik ténylegesen mennyi időt töltöttek el a projekttel. Öt esetben a kedvezményezettek tévesen számolták el személyzeti költségként külső tanácsadók igénybevételét (lásd:
  5.4. ábra
  ). |
| --- | --- |

5.13.

A személyzeti költségeknél a kedvezményezettek gyakran hibásan számították ki munkatársaiknak a projektre számlázott órabérét, vagy nem tudták megfelelően bizonyítani, hogy munkatársaik ténylegesen mennyi időt töltöttek el a projekttel. Öt esetben a kedvezményezettek tévesen számolták el személyzeti költségként külső tanácsadók igénybevételét (lásd:
  5.4. ábra
  ).

| 5.13. | A tanácsadók igénybevételére vonatkozó szabályok a hetedik keretprogramban bonyolultnak bizonyultak; ezeket a szabályokat a „Horizont 2020” keretében egyszerűsítették. |
| --- | --- |

5.13.

5.4. ábra –   Példa nem támogatható személyzeti költségek megtérítésére

Megvizsgáltuk egy olyan kedvezményezett 85 000  eurós költségelszámolását, aki a hetedik kutatási keretprogram keretében egy környezetvédelmi megfigyelési rendszerek kifejlesztésére irányuló projekten dolgozott együtt 11 partnerrel. A kedvezményezett tanácsadókat fogadott fel a projekt megvalósítására. Megállapításunk szerint a tanácsadókat a megfelelő kritériumok alapján nem lehetett házon belüli tanácsadóknak tekinteni, különösen mert a tanácsadók foglalkoztatásának költsége jóval felülmúlta a kedvezményezett azonos kategóriájú alkalmazottainak személyi jellegű költségeit. Ezenkívül egy munkatárs elszámolt személyzeti költségeit semmilyen bizonyíték nem támasztotta alá.

5.4. ábra –
     
  Példa nem támogatható személyzeti költségek megtérítésére

A „Horizont 2020” keretében a tanácsadókra vonatkozó szabályok egyszerűsödtek az ilyen típusú hibák elkerülése, illetve csökkentése érdekében.

| 5.14. | A közvetett költségek terén a kedvezményezettek a tényleges közvetett költségeik elszámolásánál hibákat követtek el, vagy mert helytelen módszert alkalmaztak, vagy mert a projektre elszámolható rezsiköltségek kiszámításakor nem támogatható költségeket is felszámítottak (lásd:
  5.5. ábra
  ). Azoknál a kedvezményezetteknél, akik átalányként, a közvetlen költségeik egy bizonyos százalékaként számolták el a közvetett költségeket, a közvetlen költségek bármilyen hibája a támogatható közvetett költségek ezzel arányos hibáját eredményezte. |
| --- | --- |

5.14.

A közvetett költségek terén a kedvezményezettek a tényleges közvetett költségeik elszámolásánál hibákat követtek el, vagy mert helytelen módszert alkalmaztak, vagy mert a projektre elszámolható rezsiköltségek kiszámításakor nem támogatható költségeket is felszámítottak (lásd:
  5.5. ábra
  ). Azoknál a kedvezményezetteknél, akik átalányként, a közvetlen költségeik egy bizonyos százalékaként számolták el a közvetett költségeket, a közvetlen költségek bármilyen hibája a támogatható közvetett költségek ezzel arányos hibáját eredményezte.

| 5.14. | A tényleges közvetett költségek meghatározása összetett feladat és gyakori hibaforrás. A „Horizont 2020” szabályai egyszerűsödtek és a hibák elkerülése végett minden esetben az általános költségeket illetően költségátalány alkalmazására kerül sor. |
| --- | --- |

5.14.

5.5. ábra.   Példa nem támogatható közvetett költségek megtérítésére

Megvizsgáltuk egy olyan kedvezményezett 146 000  eurós költségelszámolását, aki a hetedik kutatási keretprogram keretében egy bővített földrajzi vezetői információs rendszerek kifejlesztésére irányuló projekten dolgozott együtt 11 partnerrel. Megállapításunk szerint a kedvezményezett által bejelentett személyzeti költségek egy részét valójában egy másik projektre fordították. A kedvezményezett nem támogatható tételeket is felszámolt a közvetett költségei között (adminisztratív támogatáshoz nem kapcsolódó személyzeti költségek, marketingköltségek, valamint a kutatási tevékenységekhez nem kapcsolódó irodai és utazási költségek).

5.5. ábra –
     
  Példa a nem támogatható közvetett költségek megtérítésére

A közvetett költségek vonatkozásában a példa szemlélteti a tényleges közvetett költségek meghatározásának összetettségét. Ez az oka annak, hogy a „Horizont 2020” minden projekt esetében az általános költségeket illetően költségátalányt vezet be.

| 5.15. | A „Horizont 2020” szabályait egyszerűsítették. 2014-es éves jelentésünkben azonban rámutattunk, hogy fokozott a szabálytalan kifizetések kockázata olyankor, ha a kutatók kiegészítő javadalmazást (3) kapnak, vagy ha a résztvevők nagy kutatási infrastruktúrákat használnak. Javasoltuk, hogy a Bizottság dolgozzon ki megfelelő kontrollstratégiát, beleértve a külön támogathatósági kritériumok szerint bejelentett költségek megfelelő ellenőrzését (4). A „Horizont 2020”-ra (5) vonatkozóan 2015-ben végzett korlátozott vizsgálatunk során észleltük, hogy a kiegészítő javadalmazással kapcsolatos kockázat csakugyan felmerül a gyakorlatban. |
| --- | --- |

5.15.

A „Horizont 2020” szabályait egyszerűsítették. 2014-es éves jelentésünkben azonban rámutattunk, hogy fokozott a szabálytalan kifizetések kockázata olyankor, ha a kutatók kiegészítő javadalmazást (3) kapnak, vagy ha a résztvevők nagy kutatási infrastruktúrákat használnak. Javasoltuk, hogy a Bizottság dolgozzon ki megfelelő kontrollstratégiát, beleértve a külön támogathatósági kritériumok szerint bejelentett költségek megfelelő ellenőrzését (4). A „Horizont 2020”-ra (5) vonatkozóan 2015-ben végzett korlátozott vizsgálatunk során észleltük, hogy a kiegészítő javadalmazással kapcsolatos kockázat csakugyan felmerül a gyakorlatban.

| 5.15. | A Bizottság a „Horizont 2020” kapcsán ellenőrzési stratégiát készített, és a Számvevőszék ajánlásait követő kontrollstratégiák kidolgozása is folyamatban van.

  A nonprofit kedvezményezetteknél a kiegészítő javadalmazást illetően a Bizottság olyan szabályokat dolgozott ki, amelyek reményei szerint egyensúlyt teremthetnek az egyszerűsítés, a bizonyosság és a kutatóknak nyújtott ésszerű mértékű segítség között, miközben biztosítja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást. A Számvevőszék észrevételei igazodnak a Bizottság saját tapasztalatához, és a megoldás aktív keresése a szervezetek és a tagállamok bevonásával történik. |
| --- | --- |

5.15.

A nonprofit kedvezményezetteknél a kiegészítő javadalmazást illetően a Bizottság olyan szabályokat dolgozott ki, amelyek reményei szerint egyensúlyt teremthetnek az egyszerűsítés, a bizonyosság és a kutatóknak nyújtott ésszerű mértékű segítség között, miközben biztosítja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást. A Számvevőszék észrevételei igazodnak a Bizottság saját tapasztalatához, és a megoldás aktív keresése a szervezetek és a tagállamok bevonásával történik.

Közbeszerzési szabályok megsértése

| 5.16. | Noha a megvizsgált 10 beszerzés közül megállapításunk szerint 6 esetben előfordult hiba, a közbeszerzési szabályok betartása az előző évhez képest jelentősen javult. Egy esetben a közbeszerzési szabályok súlyos megszegését állapítottuk meg, így az ellenőrzött szerződés elszámolt költségei nem voltak támogathatóak. A többi hiba között előfordult a tájékoztatásra és népszerűsítésre vonatkozó előírások megszegése, a kiválasztási kritériumok helytelen alkalmazása, valamint a pályázati kiírásban tapasztalt hiányosságok. Ezek az eljárási hibák nem számszerűsíthetőek és nem számítanak bele a becsült hibaarányba. |
| --- | --- |

5.16.

Noha a megvizsgált 10 beszerzés közül megállapításunk szerint 6 esetben előfordult hiba, a közbeszerzési szabályok betartása az előző évhez képest jelentősen javult. Egy esetben a közbeszerzési szabályok súlyos megszegését állapítottuk meg, így az ellenőrzött szerződés elszámolt költségei nem voltak támogathatóak. A többi hiba között előfordult a tájékoztatásra és népszerűsítésre vonatkozó előírások megszegése, a kiválasztási kritériumok helytelen alkalmazása, valamint a pályázati kiírásban tapasztalt hiányosságok. Ezek az eljárási hibák nem számszerűsíthetőek és nem számítanak bele a becsült hibaarányba.

AZ ÉVES TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSEK VIZSGÁLATA

A Bizottság éves tevékenységi jelentései megerősítik megállapításainkat és következtetéseinket

| 5.17. | Megvizsgáltuk a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD), a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság (DG GROW) és az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) éves tevékenységi jelentését. Véleményünk szerint a jelentések a tranzakciók szabályszerűsége tekintetében valós értékelést adnak a pénzgazdálkodásról, s a kapott információk a legtöbb tekintetben megerősítik észrevételeinket és következtetéseinket. A Kutatási és Innovációs Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében például fenntartás szerepel a hetedik kutatási keretprogram keretében történt költségtérítési kifizetéseket illetően. |
| --- | --- |

5.17.

Megvizsgáltuk a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD), a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság (DG GROW) és az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) éves tevékenységi jelentését. Véleményünk szerint a jelentések a tranzakciók szabályszerűsége tekintetében valós értékelést adnak a pénzgazdálkodásról, s a kapott információk a legtöbb tekintetben megerősítik észrevételeinket és következtetéseinket. A Kutatási és Innovációs Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében például fenntartás szerepel a hetedik kutatási keretprogram keretében történt költségtérítési kifizetéseket illetően.

| 5.18. | A Kutatási és Innovációs Főigazgatóság és a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság újabb fenntartásokat alkalmazott azokra a kifizetésekre nézve, ahol becslésük szerint a fennmaradó hibaarány (a program végéig feltáratlanul és korrigálatlanul maradt hibák szintje) túllépi a 2 %-ot. |
| --- | --- |

5.18.

A Kutatási és Innovációs Főigazgatóság és a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság újabb fenntartásokat alkalmazott azokra a kifizetésekre nézve, ahol becslésük szerint a fennmaradó hibaarány (a program végéig feltáratlanul és korrigálatlanul maradt hibák szintje) túllépi a 2 %-ot.

| 5.19. | A Kutatási és Innovációs Főigazgatóság a Szén- és Acélipari Kutatási Alap költségtérítési kifizetéseire nézve alkalmazott fenntartást, mivel a fennmaradó hibaarány becslés szerint 3 % körül volt. A Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság a 2007–2013-as versenyképességi és innovációs keretprogram költségtérítési kifizetéseire nézve alkalmazott fenntartást, ahol a fennmaradó hibaarány becslés szerint 6,1  % volt. |
| --- | --- |

5.19.

A Kutatási és Innovációs Főigazgatóság a Szén- és Acélipari Kutatási Alap költségtérítési kifizetéseire nézve alkalmazott fenntartást, mivel a fennmaradó hibaarány becslés szerint 3 % körül volt. A Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság a 2007–2013-as versenyképességi és innovációs keretprogram költségtérítési kifizetéseire nézve alkalmazott fenntartást, ahol a fennmaradó hibaarány becslés szerint 6,1  % volt.

| 5.20. | Mind a Szén- és Acélipari Kutatási Alap, mind a 2007–2013-as versenyképességi és innovációs keretprogram esetében a hibák fő oka egyrészt az, hogy a szabályok bonyolultak, másrészt az, hogy mivel a támogathatósági feltételek hasonlóak, mint a hetedik kutatási keretprogramnál, de nem pontosan egyeznek meg azokkal, a kedvezményezettek költségelszámolásaik kiszámításakor tévesen a hetedik kutatási keretprogram szabályait alkalmazzák. |
| --- | --- |

5.20.

Mind a Szén- és Acélipari Kutatási Alap, mind a 2007–2013-as versenyképességi és innovációs keretprogram esetében a hibák fő oka egyrészt az, hogy a szabályok bonyolultak, másrészt az, hogy mivel a támogathatósági feltételek hasonlóak, mint a hetedik kutatási keretprogramnál, de nem pontosan egyeznek meg azokkal, a kedvezményezettek költségelszámolásaik kiszámításakor tévesen a hetedik kutatási keretprogram szabályait alkalmazzák.

| 5.20. | A Szén- és Acélipari Kutatási Alappal, azaz a Kutatási és Innovációs Főigazgatóságon belül egy kisméretű független támogatási programmal (2015-ben 44 millió € kiadás) kapcsolatos szabályokat a lehetőségekhez mérten összehangolták a fő keretprogram szabályaival. |
| --- | --- |

5.20.

EGYES KIVÁLASZTOTT IRÁNYÍTÁSI ÉS KONTROLLRENDSZEREK VIZSGÁLATA

A kutatási és innovációs kiadások Közös Támogatási Központja

| 5.21. | A kutatási és innovációs kiadások felelősségén számos végrehajtó testület osztozik: nyolc bizottsági főigazgatóság, hét közös vállalkozás, négy végrehajtó ügynökség, egy decentralizált ügynökség, valamint hatáskör-átruházási megállapodás alapján eljáró több nemzetközi szervezet. |
| --- | --- |

5.21.

A kutatási és innovációs kiadások felelősségén számos végrehajtó testület osztozik: nyolc bizottsági főigazgatóság, hét közös vállalkozás, négy végrehajtó ügynökség, egy decentralizált ügynökség, valamint hatáskör-átruházási megállapodás alapján eljáró több nemzetközi szervezet.

| 5.22. | A program hatékony és összehangolt végrehajtása érdekében, ajánlásunk (6) figyelembevételével a Bizottság 2014 januárjában létrehozott egy Közös Támogatási Központot a „Horizont 2020” irányítására. A Központ, amelynek a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság ad helyet, közös szolgáltatásokat nyújt a jogi támogatás, az utólagos ellenőrzések (a Közös Ellenőrzési Szolgálat révén), az informatikai rendszerek és műveletek, az üzleti folyamatok és a programinformációk és -adatok terén. |
| --- | --- |

5.22.

A program hatékony és összehangolt végrehajtása érdekében, ajánlásunk (6) figyelembevételével a Bizottság 2014 januárjában létrehozott egy Közös Támogatási Központot a „Horizont 2020” irányítására. A Központ, amelynek a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság ad helyet, közös szolgáltatásokat nyújt a jogi támogatás, az utólagos ellenőrzések (a Közös Ellenőrzési Szolgálat révén), az informatikai rendszerek és műveletek, az üzleti folyamatok és a programinformációk és -adatok terén.

| 5.23. | A Közös Támogatási Központ létrehozása előrelépést jelent az informatikai rendszerek és tevékenységek ésszerűsítése, a támogatáskezelés összehangolása és annak biztosítása felé, hogy a különböző végrehajtó szervek egységesen alkalmazzák a „Horizont 2020” szabályait. Ugyanakkor az Európai Innovációs és Technológiai Intézet, amely várhatóan körülbelül 2,3  milliárd eurót, azaz a „Horizont 2020” költségvetésének 3 %-át fogja kezelni, ki van zárva ebből az irányítási és kontrollkeretből. |
| --- | --- |

5.23.

A Közös Támogatási Központ létrehozása előrelépést jelent az informatikai rendszerek és tevékenységek ésszerűsítése, a támogatáskezelés összehangolása és annak biztosítása felé, hogy a különböző végrehajtó szervek egységesen alkalmazzák a „Horizont 2020” szabályait. Ugyanakkor az Európai Innovációs és Technológiai Intézet, amely várhatóan körülbelül 2,3  milliárd eurót, azaz a „Horizont 2020” költségvetésének 3 %-át fogja kezelni, ki van zárva ebből az irányítási és kontrollkeretből.

Közös Ellenőrzési Szolgálat

| 5.24. | A kutatási és innovációs kiadások terén a Bizottság felismerte, hogy enyhíteni kell a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terheket, fenntartva ugyanakkor a bizalom és a kontroll megfelelő egyensúlyát. A Bizottság ezért csökkentette a kifizetéseket megelőző ellenőrzések számát, és igyekszik leginkább a megtérített költségekre irányuló utólagos ellenőrzések alapján bizonyosságot szerezni. Az utólagos ellenőrzéseket vagy a Bizottság saját, a Közös Ellenőrzési Szolgálattól érkező ellenőrei vezetik, vagy a Bizottság megbízásával, keretszerződéssel dolgozó független könyvvizsgálók. |
| --- | --- |

5.24.

A kutatási és innovációs kiadások terén a Bizottság felismerte, hogy enyhíteni kell a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terheket, fenntartva ugyanakkor a bizalom és a kontroll megfelelő egyensúlyát. A Bizottság ezért csökkentette a kifizetéseket megelőző ellenőrzések számát, és igyekszik leginkább a megtérített költségekre irányuló utólagos ellenőrzések alapján bizonyosságot szerezni. Az utólagos ellenőrzéseket vagy a Bizottság saját, a Közös Ellenőrzési Szolgálattól érkező ellenőrei vezetik, vagy a Bizottság megbízásával, keretszerződéssel dolgozó független könyvvizsgálók.

| 5.25. | Noha a Közös Ellenőrzési Szolgálat a Közös Támogatási Központ részeként jött létre 2014 januárjában, a személyzet felvételével késedelmek adódtak, és a legtöbb újonnan felvett munkatárs csak 2015 végén kezdte meg munkáját a Szolgálatnál. Ennek ellenére sikerült teljesíteni az elindított ellenőrzések és a csalás felderítésére összpontosító ellenőrzések számára irányuló célokat. A befejezett ellenőrzések számára vonatkozó célkitűzést a célértéktől kissé elmaradva sikerült megvalósítani: a célként kitűzött 473 ellenőrzéssel szemben 456 ellenőrzés fejeződött be (96 %). |
| --- | --- |

5.25.

Noha a Közös Ellenőrzési Szolgálat a Közös Támogatási Központ részeként jött létre 2014 januárjában, a személyzet felvételével késedelmek adódtak, és a legtöbb újonnan felvett munkatárs csak 2015 végén kezdte meg munkáját a Szolgálatnál. Ennek ellenére sikerült teljesíteni az elindított ellenőrzések és a csalás felderítésére összpontosító ellenőrzések számára irányuló célokat. A befejezett ellenőrzések számára vonatkozó célkitűzést a célértéktől kissé elmaradva sikerült megvalósítani: a célként kitűzött 473 ellenőrzéssel szemben 456 ellenőrzés fejeződött be (96 %).

| 5.26. | A különböző végrehajtó testületeknek nehéz közös álláspontra jutniuk arról, hogyan hajtsanak végre egyes ellenőrzési ajánlásokat a hetedik kutatási keretprogram projektjei keretében nem támogatható költségek visszafizettetésére vonatkozóan (7). Ez növeli annak kockázatát, hogy a kedvezményezetteket nem egységes módon kezelik, és jogbizonytalanságot teremt. |
| --- | --- |

5.26.

A különböző végrehajtó testületeknek nehéz közös álláspontra jutniuk arról, hogyan hajtsanak végre egyes ellenőrzési ajánlásokat a hetedik kutatási keretprogram projektjei keretében nem támogatható költségek visszafizettetésére vonatkozóan (7). Ez növeli annak kockázatát, hogy a kedvezményezetteket nem egységes módon kezelik, és jogbizonytalanságot teremt.

| 5.26. | A „Horizont 2020” esetében folyamatos a párbeszéd egy olyan eljárás kialakításáról, amely biztosítja a visszafizettetések következetességét, miközben tiszteletben tartja az engedélyezésre jogosult tisztviselők kötelezettségeit. A kutatási terület különböző szolgálatai megállapodtak az extrapolációs folyamat koordinálásában is a hetedik keretprogram jobb összehangolása érdekében. |
| --- | --- |

5.26.

A hetedik kutatási keretprogram utólagos ellenőrzési eredményeinek végrehajtása

| 5.27. | 2015 végéig a Bizottság a hetedik kutatási keretprogram 30,9  milliárd euró összegű kifizetéseiből 2,5  milliárd euró összegű megtérített költséget ellenőrzött (8 %). A Bizottság a – 2016 végéig folytatódó – ellenőrzési stratégiájában szereplő 4 116 tervezett ellenőrzésből 3 334 -et zárt le (8). A Bizottság a hetedik kutatási keretprogramra 4,5  %-os statisztikailag érvényes hibaarányt számított ki. |
| --- | --- |

5.27.

2015 végéig a Bizottság a hetedik kutatási keretprogram 30,9  milliárd euró összegű kifizetéseiből 2,5  milliárd euró összegű megtérített költséget ellenőrzött (8 %). A Bizottság a – 2016 végéig folytatódó – ellenőrzési stratégiájában szereplő 4 116 tervezett ellenőrzésből 3 334 -et zárt le (8). A Bizottság a hetedik kutatási keretprogramra 4,5  %-os statisztikailag érvényes hibaarányt számított ki.

| 5.28. | 2015 végén a Bizottság utólagos ellenőrzéseit követő halmozott kiigazítások összege elérte a 107 millió eurót, amelyből 79,4  millió euró (74 %) került visszafizettetésre (lásd: 1.40–1.43. bekezdés). |
| --- | --- |

5.28.

2015 végén a Bizottság utólagos ellenőrzéseit követő halmozott kiigazítások összege elérte a 107 millió eurót, amelyből 79,4  millió euró (74 %) került visszafizettetésre (lásd: 1.40–1.43. bekezdés).

| 5.29. | Azokban az esetekben, ahol rendszerszintű hibákat tártak fel, a Bizottság extrapolált korrekciókat (9) alkalmaz. 2015 végéig a Bizottság 8 592 esetből 5868-szor alkalmazott extrapolációt, ami 68 %-os aránynak felel meg (szemben a 2014 végi 74,9  %-kal). |
| --- | --- |

5.29.

Azokban az esetekben, ahol rendszerszintű hibákat tártak fel, a Bizottság extrapolált korrekciókat (9) alkalmaz. 2015 végéig a Bizottság 8 592 esetből 5868-szor alkalmazott extrapolációt, ami 68 %-os aránynak felel meg (szemben a 2014 végi 74,9  %-kal).

| 5.29. | Az extrapoláció aránya a hetedik keretprogram jelenlegi szakaszában megfelelőnek tűnik. Az arány 2015 végén csökkent, mivel ekkor számos ellenőrzés zárult le, de az extrapolációkra 2016-ban kerül sor. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Az ellenőrzési eredmények extrapolációjának eredményeként korrigált hibákat is figyelembe véve a Bizottság 2,8  %-os fennmaradó hibaarányt számított ki a hetedik kutatási keretprogramra. Ez az érték a feltáratlan és kijavítatlan hibáknak a program valamennyi kifizetésének megtörténte után várható aránya. |
| --- | --- |

5.30.

Az ellenőrzési eredmények extrapolációjának eredményeként korrigált hibákat is figyelembe véve a Bizottság 2,8  %-os fennmaradó hibaarányt számított ki a hetedik kutatási keretprogramra. Ez az érték a feltáratlan és kijavítatlan hibáknak a program valamennyi kifizetésének megtörténte után várható aránya.

| 5.31. | A program többéves jellegére tekintettel úgy véljük, hogy a hetedik kutatási keretprogramra vonatkozó utólagos bizottsági ellenőrzési stratégia megfelelő alapot jelent a program kiadásai fennmaradó hibaarányának kiszámításához. A lezárt ellenőrzések 2015 végi száma megfelelt a várakozásoknak. |
| --- | --- |

5.31.

A program többéves jellegére tekintettel úgy véljük, hogy a hetedik kutatási keretprogramra vonatkozó utólagos bizottsági ellenőrzési stratégia megfelelő alapot jelent a program kiadásai fennmaradó hibaarányának kiszámításához. A lezárt ellenőrzések 2015 végi száma megfelelt a várakozásoknak.

„Horizont 2020” utólagos ellenőrzési stratégia

| 5.32. | A „Horizont 2020” esetében a Bizottságnak olyan ellenőrzési stratégiát kell végrehajtania, amely a kiadásoknak a program egészét átfogó reprezentatív mintájának pénzügyi ellenőrzésén alapul, és kiegészül a kiadásokkal kapcsolatos kockázatok értékelésén alapuló mintavétellel (10). A fő cél az, hogy a költségtérítési kifizetések jogszerűségét és szabályszerűségét értékelve és a program végén fennmaradó hibaarányt ésszerűen megbecsülve tegyen szert bizonyosságra. |
| --- | --- |

5.32.

A „Horizont 2020” esetében a Bizottságnak olyan ellenőrzési stratégiát kell végrehajtania, amely a kiadásoknak a program egészét átfogó reprezentatív mintájának pénzügyi ellenőrzésén alapul, és kiegészül a kiadásokkal kapcsolatos kockázatok értékelésén alapuló mintavétellel (10). A fő cél az, hogy a költségtérítési kifizetések jogszerűségét és szabályszerűségét értékelve és a program végén fennmaradó hibaarányt ésszerűen megbecsülve tegyen szert bizonyosságra.

| 5.33. | A Bizottság 2015 decemberében hagyta jóvá a „Horizont 2020” utólagos ellenőrzési stratégiáját, összesen 4 400 elvégzendő ellenőrzéssel (11). A Bizottság kifejezte azt a szándékát, hogy az ellenőrzési terhelés csökkentése érdekében legfeljebb a kedvezményezettek hét százalékát fogja ellenőrzés alá vonni a stratégia keretében. |
| --- | --- |

5.33.

A Bizottság 2015 decemberében hagyta jóvá a „Horizont 2020” utólagos ellenőrzési stratégiáját, összesen 4 400 elvégzendő ellenőrzéssel (11). A Bizottság kifejezte azt a szándékát, hogy az ellenőrzési terhelés csökkentése érdekében legfeljebb a kedvezményezettek hét százalékát fogja ellenőrzés alá vonni a stratégia keretében.

| 5.34. | A „Horizont 2020” ellenőrzéseinek kiszervezését célzó keretszerződések megkötésének némi késedelme ellenére a stratégia végrehajtása várhatóan a tervek szerint, 2016-ban megkezdődik. |
| --- | --- |

5.34.

A „Horizont 2020” ellenőrzéseinek kiszervezését célzó keretszerződések megkötésének némi késedelme ellenére a stratégia végrehajtása várhatóan a tervek szerint, 2016-ban megkezdődik.

KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

A 2015. évre vonatkozó következtetés

| 5.35. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” kiadásait lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

5.35.

Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” kiadásait lényeges hibaszint jellemzi.

| 5.36. | A többéves pénzügyi keret ezen alfejezete alá tartozó terület esetében a tranzakciótesztek azt mutatják, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 4,4  % (lásd:
  5.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

5.36.

A többéves pénzügyi keret ezen alfejezete alá tartozó terület esetében a tranzakciótesztek azt mutatják, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 4,4  % (lásd:
  5.1. melléklet
  ).

| 5.36. | Kérjük, nézze meg a Bizottság 5.6. pontra adott válaszát. |
| --- | --- |

5.36.

Ajánlások

| 5.37. | A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését az
  5.2. melléklet
  mutatja be. 2012-es és 2013-as éves jelentésünkben nyolc ajánlást tettünk. Ezek közül egyet most nem veszünk tekintetbe, mivel annak megvalósítását több éven át kell értékelni. A Bizottság maradéktalanul valósított meg egy ajánlást, hatot pedig a legtöbb tekintetben. |
| --- | --- |

5.37.

A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését az
  5.2. melléklet
  mutatja be. 2012-es és 2013-as éves jelentésünkben nyolc ajánlást tettünk. Ezek közül egyet most nem veszünk tekintetbe, mivel annak megvalósítását több éven át kell értékelni. A Bizottság maradéktalanul valósított meg egy ajánlást, hatot pedig a legtöbb tekintetben.

| 5.38. | Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a következő ajánlásokat tesszük: |
| --- | --- |

5.38.

Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a következő ajánlásokat tesszük:

| — | 1. ajánlás: a Bizottság, a tagállami hatóságok és a független könyvvizsgálók használják fel az összes releváns információt ahhoz, hogy a hibákat a kiadások megtérítése előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják (lásd: 5.10. bekezdés), |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: a Bizottság, a tagállami hatóságok és a független könyvvizsgálók használják fel az összes releváns információt ahhoz, hogy a hibákat a kiadások megtérítése előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják (lásd: 5.10. bekezdés),

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

Az ajánlás tartalmaz egy alapos előzetes ellenőrzési rendszert, amelynek részei az automatizált részletes ellenőrző listák, az írásbeli iránymutatás és a folyamatos képzést. Folyamatos kihívást jelent e rendszer olyan fejlesztése, amely nem növeli a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terheket, ugyanakkor biztosítja a kutatók késedelem nélküli kifizetését. A Számvevőszék megállapításai az előzetes ellenőrzések továbbfejlesztését szolgálják most és a jövőben is.

| — | 2. ajánlás: a Bizottság bocsásson ki iránymutatást a kedvezményezetteknek a „Horizont 2020” és a hetedik kutatási keretprogram, illetve a hasonló programok közötti különbségekről (lásd: 5.15. és 5.20. bekezdés), |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: a Bizottság bocsásson ki iránymutatást a kedvezményezetteknek a „Horizont 2020” és a hetedik kutatási keretprogram, illetve a hasonló programok közötti különbségekről (lásd: 5.15. és 5.20. bekezdés),

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

Már számos módon nyújt iránymutatást ebben a kérdésben. A hetedik keretprogram és a „Horizont 2020” szabályai közötti különbségeket a támogatási szerződésminta konkrétan kiemeli. A „Horizont 2020” jogi és pénzügyi szabályairól 2015-ben széles körű kommunikációs kampány indult, amelynek keretében 16 eseményt tartottak a tagállamokban. Ezeken az eseményeken a „Horizont 2020” kedvezményezettjei és az igazolást végző könyvvizsgálók részéről 2 046 fő jelent meg. A 2016-os tervekben további 14 esemény szerepel.

A Közös Támogatási Központ iránymutatást ad a jogi és pénzügyi kérdésekben, gyakran rámutatva a hetedik keretprogram és a „Horizont 2020” szabályai közötti eltérésekre.

| — | 3. ajánlás: a Bizottság tegyen közzé a kutatási és innovációs kiadásokra vonatkozó közös iránymutatásokat a végrehajtó szervezetek számára, hogy a nem támogatható költségek visszafizettetésére vonatkozó ajánlások alkalmazása során biztosítsa a kedvezményezettek egységes kezelését (lásd: 5.26. bekezdés), |
| --- | --- |

—

3. ajánlás: a Bizottság tegyen közzé a kutatási és innovációs kiadásokra vonatkozó közös iránymutatásokat a végrehajtó szervezetek számára, hogy a nem támogatható költségek visszafizettetésére vonatkozó ajánlások alkalmazása során biztosítsa a kedvezményezettek egységes kezelését (lásd: 5.26. bekezdés),

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A különböző szolgálatok megállapodtak egy extrapolációs folyamatról a hetedik keretprogram jobb összehangolása érdekében. A „Horizont 2020” tekintetében eszmecsere zajlik egy olyan eljárás kialakításáról, amely biztosítja az ellenőrzések következetes végrehajtását, miközben tiszteletben tartja az engedélyezésre jogosult tisztviselők kötelezettségeit.

| — | 4. ajánlás: a Bizottság kísérje szorosan figyelemmel a hetedik kutatási keretprogram keretében megtérített költségek utólagos ellenőrzésén alapuló extrapolált korrekciók végrehajtását (lásd: 5.29. bekezdés). |
| --- | --- |

—

4. ajánlás: a Bizottság kísérje szorosan figyelemmel a hetedik kutatási keretprogram keretében megtérített költségek utólagos ellenőrzésén alapuló extrapolált korrekciók végrehajtását (lásd: 5.29. bekezdés).

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

Közelről nyomon követi az extrapolációk végrehajtását, és meg van elégedve a hetedik keretprogram e szakaszában elért előrelépéssel. A végrehajtási arány 2015 végén csökkent, mivel ekkor számos ellenőrzés zárult le, de az extrapolációkra 2016-ban kerül sor.

---

(1)  A becsült hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legnagyobb valószínűség elve alapján becsült érték. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint a 2014-es és a 2015-ös pénzügyi évre 2 % fölött van.

(2)  Bizonyos esetekben, például a hetedik kutatási keretprogram olyan projektjeivel kapcsolatos költségkimutatásoknál, ahol az uniós hozzájárulás meghaladja a 375 000 eurót, független könyvvizsgálónak kell igazolnia, hogy a bejelentett költségek jogosultak a támogatásra.

(3)  A munkavállaló szokásos díjazásán felüli kifizetések (például túlóráért vagy különleges szakértelemért), amelyek egyes projekteknél magasabb órabért eredményeznek.

(4)  Lásd: 2014-es éves jelentés, 5.14. és 5.35. bekezdés.

(5)  Tranzakciótesztünk mintájában egy elem szerepelt a „Horizont 2020” programból.

(6)  Lásd: 2/2013. sz. különjelentés: „Biztosította a Bizottság a hetedik kutatási keretprogram hatékony végrehajtását?” (HL C 267., 2013.9.17.).

(7)  Ez az észrevétel a Közös Támogatási Központnak a Belső Ellenőrzési Szolgálat által 2015-ben végzett vizsgálata eredményein alapul.

(8)  2015-ben magasabb számban terveztek ellenőrzéseket, hogy azok kellően lefedjék a hetedik kutatási keretprogram kiadásait.

(9)  A rendszerszintű hibákat feltáró ellenőrzési eredmények kiterjesztése az ellenőrzött kedvezményezettek valamennyi projektjére.

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1291/2013/EU rendelete a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.).

(11)  További ellenőrzéseket terveznek az egyedi támogatási megállapodásokkal rendelkező vagy külön zárszámadási eljárás alá tartozó szervezetekre nézve, illetve a kutatási közös vállalkozások kérése alapján.

(12)  Az alapul szolgáló tranzakciók harmonizált definíciójával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 7. bekezdés).

Forrás: Az Európai Unió 2015-ös konszolidált éves beszámolója.

5.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – VERSENYKÉPESSÉG A NÖVEKEDÉSÉRT ÉS A FOGLALKOZTATÁSÉRT

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| |
| Összes tranzakció: | 150 | 166 |
| |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| | | |
| Becsült hibaszint | 4,4  % | 5,6  % |
| | | |
| | Felső hibahatár (UEL) | 6,7  % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 2,0  % | |

2015

2014

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció:

150

166

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

4,4  %

5,6  %

Felső hibahatár (UEL)

6,7  %

Alsó hibahatár (LEL)

2,0  %

5.2. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – VERSENYKÉPESSÉG A NÖVEKEDÉSÉRT ÉS A FOGLALKOZTATÁSÉRT

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítva ... | Nem valósult meg | Nem vonatkozik | Nincs elég bizonyíték |
| a legtöbb tekintetben | néhány tekintetben |
| 2013 | A Bizottság: | | | | | | | |
| 1. ajánlás:

  alkalmazzon gyakrabban és intenzívebben kommunikációs kampányokat, és ezek révén hívja fel a kedvezményezettek és a független könyvvizsgálók figyelmét a hetedik keretprogram kutatási kiadásaival kapcsolatos támogathatósági szabályokra; | | X | | | | | A Kommunikációs kampány eddig több mint 4 500 embert ért el. A Bizottság folytatja ezeket az erőfeszítéseket a „Horizont 2020” programmal kapcsolatos iránymutatás nyújtása keretében (lásd a 3. ajánlást).


  A kutatási területen a tudatosítási tevékenységek felhívják a Bizottság személyzete tagjainak figyelmét a különböző kedvezményezetti típusokkal kapcsolatos konkrét kockázatokra figyelmeztetik. Ez a kifizetési szakaszra (hetedik keretprogram) és a szerződéskötési szakaszra („Horizont 2020”) egyaránt vonatkozik. A „Horizont 2020” esetében szisztematikusabban fogják beépíteni az ilyen típusú információkat a Bizottság által használt információs rendszerekbe. Várhatóan a 2012 és 2016 közötti időszakra vonatkozó utólagos ellenőrzések 83 %-a kiválasztásra kerül különböző kockázati tényezők alkalmazása révén. A kutatási csalásellenes stratégia a kockázat központú és kockázat alapú célzott ellenőrzéseink másik fontos alkotóeleme. |
| 2. ajánlás:

  a szakpolitika-csoport egészében alkalmazzon kockázatorientáltabb kontrollmechanizmusokat, vagyis az ellenőrzéseket összpontosítsa a nagyobb kockázatú kedvezményezettekre (például az európai finanszírozási mechanizmusok terén kevesebb tapasztalattal rendelkező szervezetekre), és így csökkentse a kisebb kockázatú kedvezményezettekre irányuló ellenőrzésekből fakadó terheket; | | X | | | | | Lásd fent (az 1. sz. ajánlásra adott választ). Az oktatási és kulturális politika területén a Bizottság kockázat központú tevékenységeket alkalmaz az alábbi területeken:








  a) | az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság személyzetének tagjai által a nemzeti hatóságoknál és nemzeti ügynökségeknél tett felügyeleti látogatások éves ciklusa; |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

A Bizottság válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítva ...

Nem valósult meg

Nem vonatkozik

Nincs elég bizonyíték

a legtöbb tekintetben

néhány tekintetben

2013

A Bizottság:

1. ajánlás:

alkalmazzon gyakrabban és intenzívebben kommunikációs kampányokat, és ezek révén hívja fel a kedvezményezettek és a független könyvvizsgálók figyelmét a hetedik keretprogram kutatási kiadásaival kapcsolatos támogathatósági szabályokra;

X

A Kommunikációs kampány eddig több mint 4 500 embert ért el. A Bizottság folytatja ezeket az erőfeszítéseket a „Horizont 2020” programmal kapcsolatos iránymutatás nyújtása keretében (lásd a 3. ajánlást).

A kutatási területen a tudatosítási tevékenységek felhívják a Bizottság személyzete tagjainak figyelmét a különböző kedvezményezetti típusokkal kapcsolatos konkrét kockázatokra figyelmeztetik. Ez a kifizetési szakaszra (hetedik keretprogram) és a szerződéskötési szakaszra („Horizont 2020”) egyaránt vonatkozik. A „Horizont 2020” esetében szisztematikusabban fogják beépíteni az ilyen típusú információkat a Bizottság által használt információs rendszerekbe. Várhatóan a 2012 és 2016 közötti időszakra vonatkozó utólagos ellenőrzések 83 %-a kiválasztásra kerül különböző kockázati tényezők alkalmazása révén. A kutatási csalásellenes stratégia a kockázat központú és kockázat alapú célzott ellenőrzéseink másik fontos alkotóeleme.

2. ajánlás:

a szakpolitika-csoport egészében alkalmazzon kockázatorientáltabb kontrollmechanizmusokat, vagyis az ellenőrzéseket összpontosítsa a nagyobb kockázatú kedvezményezettekre (például az európai finanszírozási mechanizmusok terén kevesebb tapasztalattal rendelkező szervezetekre), és így csökkentse a kisebb kockázatú kedvezményezettekre irányuló ellenőrzésekből fakadó terheket;

X

Lásd fent (az 1. sz. ajánlásra adott választ). Az oktatási és kulturális politika területén a Bizottság kockázat központú tevékenységeket alkalmaz az alábbi területeken:

a)

az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság személyzetének tagjai által a nemzeti hatóságoknál és nemzeti ügynökségeknél tett felügyeleti látogatások éves ciklusa;

| b) | a nemzeti ügynökségek által a kedvezményezettekkel szemben évente elvégzendő ellenőrzések (támogatási rendszer típusa, szabályok összetettsége, kedvezményezetti struktúra stb.) minimum aránya és minimális abszolút száma (elsődleges ellenőrzések); |
| --- | --- |

b)

a nemzeti ügynökségek által a kedvezményezettekkel szemben évente elvégzendő ellenőrzések (támogatási rendszer típusa, szabályok összetettsége, kedvezményezetti struktúra stb.) minimum aránya és minimális abszolút száma (elsődleges ellenőrzések);

| c) | a nemzeti ügynökségek kockázatkezelése az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság által minimálisan előírt vizsgálatokon felül a kedvezményezettekkel szembeni további célzott vizsgálatok elvégzése érdekében. |
| --- | --- |

c)

a nemzeti ügynökségek kockázatkezelése az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság által minimálisan előírt vizsgálatokon felül a kedvezményezettekkel szembeni további célzott vizsgálatok elvégzése érdekében.

2013

3. ajánlás:

az új, 2014–2020-as időszak „kutatás és egyéb belső politikák” területéhez tartozó programjai esetében időben lássa el a kedvezményezetteket és az irányító hatóságokat következetes és egyértelmű iránymutatással a felülvizsgált támogathatósági és kontrollelőírásokról;

X

2012

1. ajánlás:

növelje a közbenső és záró kifizetésekben, valamint az elszámolásokban feltárt hibák kezelésére irányuló erőfeszítéseit, különösen úgy, hogy emlékezteti a kedvezményezetteket és a független könyvvizsgálókat a támogathatósági szabályok betartására és arra, hogy a kedvezményezetteknek igazolniuk kell a bejelentett költségeket;

X

Lásd szintén a Bizottság válaszát a 2013. évi 1. ajánlásra.

2. ajánlás:

emlékeztesse a kutatási keretprogramok projektkoordinátorait arra a felelősségükre, hogy a számukra folyósított forrásokat indokolatlan késedelem nélkül továbbítsák a többi projektpartnernek;

X

3. ajánlás:

tekintse át a Számvevőszék által az előzetes ellenőrzések terén feltárt hiányosságokat annak kiértékelése érdekében, hogy az ellenőrzések módosításra szorulnak-e;

X

A különböző források (köztük a Számvevőszék) által az előzetes ellenőrzésekben feltárt hiányosságokkal a Bizottság folyamatosan foglalkozik. Ez a folyamat mára a „Horizont 2020” üzleti folyamataiba ágyazódott be.

4. ajánlás:

csökkentse az utólagos ellenőrzések végrehajtása terén jelentkező késedelmeket és növelje az extrapolációs esetek végrehajtási arányát;

X

A Bizottság folyamatosan nyomon követi az utólagos bizottsági ellenőrzési jelentések végrehajtását. Ezenfelül a Bizottság főigazgatóságainak éves tevékenységi jelentései (AAR) tájékoztatást nyújtanak az e tekintetben elért haladásról.

2012

5. ajánlás:

erősítse meg a versenyképességi és innovációs keretprogramon (CIP) belüli, az ikt-politika támogatására irányuló program (ICT-PSP) felügyeleti és kontrollrendszereit.

X

A Bizottság (Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága) a főigazgatóság kiadásainak nem kutatási elemére kiterjedő ellenőrzési stratégiát fogadott el, amelynek célja, hogy a főigazgató számára biztosítékot nyújtson a nem kutatási támogatás kezelését illetően.

2015-ben 92 db új CIP ICT PSP ellenőrzést indítottak. Összesen 52 nem kutatási ellenőrzést zártak le 23,7  millió euró értékben. A stratégia végrehajtásának előrehaladását a főigazgató elnökletével és az összes igazgatóság képviselőjének részvételével megtartott a költségvetés ellenőrzésével és kontrolljával (ABC) foglalkozó találkozón havonta nyomon követik.

2012-ben a KKV tulajdonosok számára egyszerűsítési intézkedéseket elfogadtak el. Ezenfelül a CIP mintamegállapodást az új költségvetési rendelet 2013. évi hatálybalépését követően úgy módosították, hogy kiterjedjen az extrapolációra és a harmadik felekre.

---

6. FEJEZET

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 6.1–6.10. |
| --- | --- |

| A „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület rövid leírása | 6.3–6.8. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 6.9–6.10. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 6.11–6.36. |
| --- | --- |

| A megosztott irányítású pénzügyi eszközök vizsgálata | 6.37–6.46. |
| --- | --- |

| A belső kontrollrendszerek összetevőinek vizsgálata, beleértve az éves tevékenységi jelentéseket | 6.47–6.71. |
| --- | --- |

| Az ellenőrző hatóságok Bizottság általi felügyeletének értékelése | 6.47–6.64. |
| --- | --- |

| A Bizottság éves tevékenységi jelentéseinek vizsgálata | 6.65–6.71. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 6.72–6.76. |
| --- | --- |

| A 2015. évre vonatkozó következtetés | 6.72–6.74. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 6.75–6.76. |
| --- | --- |

| A projektek teljesítményének értékelése | 6.77–6.89. |
| --- | --- |

| 6.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” |
| --- | --- |

6.1. melléklet –

| 6.2. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” |
| --- | --- |

6.2. melléklet –

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 6.1. | Ez a fejezet a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” (a többéves pénzügyi keret (TPK) 1.b. fejezete) területéről tett megállapításainkat mutatja be. A vonatkozó tevékenységekkel és az azokhoz kapcsolódó 2015. évi kiadásokkal kapcsolatos főbb adatokat a
  6.1. ábra
  mutatja be. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

6.1.

Ez a fejezet a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” (a többéves pénzügyi keret (TPK) 1.b. fejezete) területéről tett megállapításainkat mutatja be. A vonatkozó tevékenységekkel és az azokhoz kapcsolódó 2015. évi kiadásokkal kapcsolatos főbb adatokat a
  6.1. ábra
  mutatja be.

6.1. ábra –   A TPK 1.b. fejezete – főbb adatok, 2015

(milliárd euró)

Image

| Tárgyévi összes kifizetés | 51,2 |
| --- | --- |
| - előlegek
   (58)
   (59) | 9,1 |
| + előlegek elszámolása
   (58) | 7,4 |
| + a végső kedvezményezetteknek történő kifizetések a megosztott irányítású pénzügyi eszközök keretében | 2,1 |
| + az állami támogatásban részesülő projektek végső kedvezményezettei által felhasznált előlegek | 2,3 |
| | |
| Ellenőrzött sokaság összesen | 53,9 |

Tárgyévi összes kifizetés

51,2

- előlegek
   (58)
   (59)

9,1

- előlegek elszámolása
   (58)

7,4

- a végső kedvezményezetteknek történő kifizetések a megosztott irányítású pénzügyi eszközök keretében

2,1

- az állami támogatásban részesülő projektek végső kedvezményezettei által felhasznált előlegek

2,3

Ellenőrzött sokaság összesen

53,9

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 6.2. | A kifizetések több mint 80 %-a a 2007–2013-as programozási időszak operatív programjainak (OP) folyósított időközi kifizetés volt, amely programok támogathatósági időszaka 2015. december 31-én véget ért. A 2014–2020-as programozási időszak előlegkifizetései mintegy 7,8  milliárd euróra rúgtak (1). |
| --- | --- |

6.2.

A kifizetések több mint 80 %-a a 2007–2013-as programozási időszak operatív programjainak (OP) folyósított időközi kifizetés volt, amely programok támogathatósági időszaka 2015. december 31-én véget ért. A 2014–2020-as programozási időszak előlegkifizetései mintegy 7,8  milliárd euróra rúgtak (1).

A „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület rövid leírása

Szakpolitikai célkitűzések, eszközök és a kiadások kezelése

| 6.3. | A TPK 1.b. fejezete (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió) alatti kiadások célja a különböző régiók eltérő fejlettségi szintjei közötti különbségek csökkentése, a hanyatló ipari területek szerkezetátalakítása és a határokon átnyúló, transznacionális és régióközi együttműködés ösztönzése (2). A gazdasági és társadalmi kohéziót támogató szakpolitikai eszközök a következők: |
| --- | --- |

6.3.

A TPK 1.b. fejezete (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió) alatti kiadások célja a különböző régiók eltérő fejlettségi szintjei közötti különbségek csökkentése, a hanyatló ipari területek szerkezetátalakítása és a határokon átnyúló, transznacionális és régióközi együttműködés ösztönzése (2). A gazdasági és társadalmi kohéziót támogató szakpolitikai eszközök a következők:

| — | Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) célja az Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi kohéziónak a főbb regionális egyenlőtlenségek kiigazításával történő megerősítése az infrastruktúrateremtés és a produktív munkahelyteremtő beruházások – elsősorban a vállalkozásoknak nyújtott – pénzügyi támogatásával. |
| --- | --- |

—

Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) célja az Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi kohéziónak a főbb regionális egyenlőtlenségek kiigazításával történő megerősítése az infrastruktúrateremtés és a produktív munkahelyteremtő beruházások – elsősorban a vállalkozásoknak nyújtott – pénzügyi támogatásával.

| — | A Kohéziós Alap, amely környezetvédelmi és közlekedési projekteket finanszíroz azokban a tagállamokban, ahol az egy főre jutó GNP nem éri el az uniós átlag 90 %-át (3). |
| --- | --- |

—

A Kohéziós Alap, amely környezetvédelmi és közlekedési projekteket finanszíroz azokban a tagállamokban, ahol az egy főre jutó GNP nem éri el az uniós átlag 90 %-át (3).

| — | Az Európai Szociális Alap (ESZA) célja a foglalkoztatási és elhelyezkedési lehetőségek – főként képzési intézkedések keretében történő – javítása, elősegítve a magas foglalkoztatottsági szint elérését, valamint több és jobb minőségű munkahely létrehozását. |
| --- | --- |

—

Az Európai Szociális Alap (ESZA) célja a foglalkoztatási és elhelyezkedési lehetőségek – főként képzési intézkedések keretében történő – javítása, elősegítve a magas foglalkoztatottsági szint elérését, valamint több és jobb minőségű munkahely létrehozását.

| — | Egyéb olyan eszközök/alapok, mint a határokon átnyúló együttműködést, valamint az Unió és a szomszédos országok kapcsolatának szorosabbá tételét célzó politikai kezdeményezések végrehajtását támogató Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI), valamint a szegénységből történő kitörést anyagilag segítő, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD). |
| --- | --- |

—

Egyéb olyan eszközök/alapok, mint a határokon átnyúló együttműködést, valamint az Unió és a szomszédos országok kapcsolatának szorosabbá tételét célzó politikai kezdeményezések végrehajtását támogató Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI), valamint a szegénységből történő kitörést anyagilag segítő, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 6.4. | Az ERFA-ra, a Kohéziós Alapra és az ESZA-ra közös szabályok irányadók, amelyek alól az egyes alapok saját szabályozása kivételeket határoz meg. Ezeket az alapokat többéves programokban használják fel. A Bizottság az alapok irányítását a tagállamokkal megosztva végzi. Az egyes programozási időszakokra a Bizottság hagyja jóvá a tagállamok által elkészített operatív programokat, amelyek által a projektek finanszírozása történik (4). A projekteket a tagállami hatóságok választják ki. A projektek végrehajtása során a kedvezményezettek benyújtják a felmerülő költségeik elszámolását a tagállami hatóságoknak, amelyek igazolják és benyújtják a kiadásokat a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.4.

Az ERFA-ra, a Kohéziós Alapra és az ESZA-ra közös szabályok irányadók, amelyek alól az egyes alapok saját szabályozása kivételeket határoz meg. Ezeket az alapokat többéves programokban használják fel. A Bizottság az alapok irányítását a tagállamokkal megosztva végzi. Az egyes programozási időszakokra a Bizottság hagyja jóvá a tagállamok által elkészített operatív programokat, amelyek által a projektek finanszírozása történik (4). A projekteket a tagállami hatóságok választják ki. A projektek végrehajtása során a kedvezményezettek benyújtják a felmerülő költségeik elszámolását a tagállami hatóságoknak, amelyek igazolják és benyújtják a kiadásokat a Bizottságnak.

Szabályszerűséget érintő kockázatok

| 6.5. | Az ERFA/Kohéziós Alap kiadások esetén a fő kockázat abban áll, hogy a kedvezményezettek a tagállami támogathatósági szabályok és/vagy az uniós strukturális alapokra vonatkozó rendeletekben található, a tagállamiaknál kisebb számú támogathatósági rendelkezés értelmében támogatásra nem jogosult költségeket is bejelentenek. Az ERFA/KA kiadásokra is az Unió belső piacával kapcsolatos, általánosan alkalmazandó szabályok vonatkoznak (főként a közbeszerzés és az állami támogatások terén). A korábbi években az ERFA-ból és a Kohéziós Alapból finanszírozott kiadások szabályszerűségét illetően a fő kockázat az uniós, illetve tagállami közbeszerzési szabályoknak való meg nem felelés volt a szerződések odaítélésekor. |
| --- | --- |

6.5.

Az ERFA/Kohéziós Alap kiadások esetén a fő kockázat abban áll, hogy a kedvezményezettek a tagállami támogathatósági szabályok és/vagy az uniós strukturális alapokra vonatkozó rendeletekben található, a tagállamiaknál kisebb számú támogathatósági rendelkezés értelmében támogatásra nem jogosult költségeket is bejelentenek. Az ERFA/KA kiadásokra is az Unió belső piacával kapcsolatos, általánosan alkalmazandó szabályok vonatkoznak (főként a közbeszerzés és az állami támogatások terén). A korábbi években az ERFA-ból és a Kohéziós Alapból finanszírozott kiadások szabályszerűségét illetően a fő kockázat az uniós, illetve tagállami közbeszerzési szabályoknak való meg nem felelés volt a szerződések odaítélésekor.

| 6.5. | A Bizottság a szolgálati munkadokumentumaiban – „A 2006-tól 2009-ig tartó időszakban a kohéziós politika terén felmerült hibák elemzése” (SEC(2011) 1179), 2011.10.5. – leírtaknak megfelelően egyetért ezzel az értékeléssel. A Bizottság folytatta a kockázatok csökkentése érdekében tett konkrét intézkedéseit: pl. mindenre kiterjedő részletes iránymutatás és további képzések nyújtása az irányító hatóságok részére az azonosított kockázatok kapcsán az adminisztrációs kapacitás bővítésére ezeken a területeken, célzott ellenőrzések végrehajtása a legkockázatosabb területeken, a pénzügyi korrekciók kellő időben történő végrehajtása, megszakítási és felfüggesztési eljárások alkalmazása. A fenti megelőző és korrekciós intézkedéseket a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabályok végrehajtásának javítása érdekében egy 2013-ban kidolgozott átfogó cselekvési terv keretében új kezdeményezésekkel vonták egybe, amelyet 2015 decemberében a Bizottság politikailag is jóváhagyott.

  Szintén végrehajtás alatt áll egy másik cselekvési terv, amely a programokat felügyelő hatóságok támogatását célozza az állami támogatásokra vonatkozó szabályok végrehajtásában, mely szabályokat 2014-ben a módosított általános csoportmentességi rendelet útján felülvizsgáltak és leegyszerűsítettek, és a Bizottság még tovább pontosított a 2016 májusában kiadott „Közlemény az állami támogatás fogalmáról” című kiadványa útján. |
| --- | --- |

6.5.

Szintén végrehajtás alatt áll egy másik cselekvési terv, amely a programokat felügyelő hatóságok támogatását célozza az állami támogatásokra vonatkozó szabályok végrehajtásában, mely szabályokat 2014-ben a módosított általános csoportmentességi rendelet útján felülvizsgáltak és leegyszerűsítettek, és a Bizottság még tovább pontosított a 2016 májusában kiadott „Közlemény az állami támogatás fogalmáról” című kiadványa útján.

| 6.6. | Az ESZA-kiadások esetében a fő kockázat a humántőke-beruházások immateriális jellegéből adódik, valamint abból, hogy a projektek végrehajtásába számos, sok esetben kis partnert vonnak be. E tényezők az uniós, illetve tagállami támogathatósági szabályok be nem tartását eredményezhetik, s ebből következően az alkalmazott rendszerek támogatásra nem jogosult költségeket fogadhatnak el. |
| --- | --- |

6.6.

Az ESZA-kiadások esetében a fő kockázat a humántőke-beruházások immateriális jellegéből adódik, valamint abból, hogy a projektek végrehajtásába számos, sok esetben kis partnert vonnak be. E tényezők az uniós, illetve tagállami támogathatósági szabályok be nem tartását eredményezhetik, s ebből következően az alkalmazott rendszerek támogatásra nem jogosult költségeket fogadhatnak el.

| 6.6. | A Bizottság az azonosított kockázatok csökkentése érdekében célzott intézkedéseket tett, amelyek különösen megelőző és korrekciós intézkedéseket foglalnak magukban, mint például iránymutatások nyújtása, képzések, egyszerűsítés, a kifizetések megszakítására és felfüggesztésére vonatkozó szigorú szakpolitika, valamint szükség esetén a pénzügyi korrekciók kellő időben történő végrehajtása. A Bizottság azáltal is kezeli a fenti kockázatot, hogy tevékenyen ösztönzi az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazását, és kitartóan hangsúlyozza a tagállamok által végzett elsőfokú ellenőrzések fontosságát. A Bizottság továbbá éves szinten aktualizálja ellenőri tervét a legjelentősebb hiányosságok kezelése céljából. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Az operatív programok megvalósításakor a tagállami hatóságok egymással versengő prioritásokkal szembesülnek. A kiadásokat megfelelő módon ellenőrizni kell, ezzel biztosítva a szabályszerűséget és a gondos pénzgazdálkodást. Ugyanakkor a szereplők érdekében áll az Unió által odaítélt források teljes felhasználása is. Ez a gyakorlatban az ellen hat, hogy következetesen hatásos kontrollmechanizmusokat alkalmazzanak, így megtörténhet, hogy támogatásra nem jogosult kiadásokat téríttetnek meg az uniós költségvetésből. Ez a probléma a támogathatósági időszak végének közeledtével jelentősebbé válik, mivel a tagállamok azt kockáztatják, hogy elveszítik az eredetileg számukra elkülönített források el nem költött részét (5). |
| --- | --- |

6.7.

Az operatív programok megvalósításakor a tagállami hatóságok egymással versengő prioritásokkal szembesülnek. A kiadásokat megfelelő módon ellenőrizni kell, ezzel biztosítva a szabályszerűséget és a gondos pénzgazdálkodást. Ugyanakkor a szereplők érdekében áll az Unió által odaítélt források teljes felhasználása is. Ez a gyakorlatban az ellen hat, hogy következetesen hatásos kontrollmechanizmusokat alkalmazzanak, így megtörténhet, hogy támogatásra nem jogosult kiadásokat téríttetnek meg az uniós költségvetésből. Ez a probléma a támogathatósági időszak végének közeledtével jelentősebbé válik, mivel a tagállamok azt kockáztatják, hogy elveszítik az eredetileg számukra elkülönített források el nem költött részét (5).

| 6.7. | Megfelelő ellenőrzéseknek kell biztosítaniuk a végrehajtási időszak teljes időtartama alatt és az egészen a zárás időpontjáig bejelentett kiadások szabályszerű voltát.

  A tagállamoknak 2017. március 31-ig kell benyújtaniuk a záródokumentumokat, melyek további biztosítékokat jelentenek. A Bizottság kellő időben, 2013. március 20-án jóváhagyta a lezárásra vonatkozó iránymutatásokat – C(2013) 1573 határozat –, melyek 2015. április 30-án kiegészítésre és aktualizálásra kerültek. A Bizottság szolgálatai zárási szemináriumokat szerveztek a tagállamoknak, aktualizálták kockázatértékeléseiket és ennélfogva a 2007–2013-as ellenőrzési stratégiát is, hogy bármilyen kockázatot képesek legyenek kezelni, amely a végrehajtási időszak utolsó szakaszában várhatóan felmerülhet.


  A Bizottság nyolc tagállamban munkacsoportot alapított a kohéziós politika keretében történő finanszírozás jobb végrehajtásáért. Ez a munkacsoport, amellett, hogy nagy hangsúlyt fektetett a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének teljes mértékű tiszteletben tartására, segítette az érintett tagállamokat a projektzárás előkészítésére irányuló eljárás során. Tanulván az eddigi tapasztalatokból, ugyanezt a kezdeményező és célirányos megközelítést fogja alkalmazni a 2014–2020-as időszakban is, hogy támogatást nyújtson a tagállamoknak programjaik végrehajtásában. |
| --- | --- |

6.7.

A tagállamoknak 2017. március 31-ig kell benyújtaniuk a záródokumentumokat, melyek további biztosítékokat jelentenek. A Bizottság kellő időben, 2013. március 20-án jóváhagyta a lezárásra vonatkozó iránymutatásokat – C(2013) 1573 határozat –, melyek 2015. április 30-án kiegészítésre és aktualizálásra kerültek. A Bizottság szolgálatai zárási szemináriumokat szerveztek a tagállamoknak, aktualizálták kockázatértékeléseiket és ennélfogva a 2007–2013-as ellenőrzési stratégiát is, hogy bármilyen kockázatot képesek legyenek kezelni, amely a végrehajtási időszak utolsó szakaszában várhatóan felmerülhet.

A Bizottság nyolc tagállamban munkacsoportot alapított a kohéziós politika keretében történő finanszírozás jobb végrehajtásáért. Ez a munkacsoport, amellett, hogy nagy hangsúlyt fektetett a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének teljes mértékű tiszteletben tartására, segítette az érintett tagállamokat a projektzárás előkészítésére irányuló eljárás során. Tanulván az eddigi tapasztalatokból, ugyanezt a kezdeményező és célirányos megközelítést fogja alkalmazni a 2014–2020-as időszakban is, hogy támogatást nyújtson a tagállamoknak programjaik végrehajtásában.

A Bizottság további egyszerűsítési intézkedéseket kezdeményezett 2015-ben

| 6.8. | A Bizottság 2015 júliusában független szakértőkből álló, magas szintű munkacsoportot hozott létre az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) kedvezményezettjeit szolgáló egyszerűsítések nyomon követésére (6). E csoport feladatai a következők: |
| --- | --- |

6.8.

A Bizottság 2015 júliusában független szakértőkből álló, magas szintű munkacsoportot hozott létre az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) kedvezményezettjeit szolgáló egyszerűsítések nyomon követésére (6). E csoport feladatai a következők:

| — | az egyszerűsítési eljárások tagállamok általi átvételének értékelése, beleértve a tagállamok általi kötelezettségvállalást az adminisztratív terhek kedvezményezettek számára történő, a 2014–2020-as esb-alapokra vonatkozó partnerségi megállapodásokban előírt csökkentésére, |
| --- | --- |

—

az egyszerűsítési eljárások tagállamok általi átvételének értékelése, beleértve a tagállamok általi kötelezettségvállalást az adminisztratív terhek kedvezményezettek számára történő, a 2014–2020-as esb-alapokra vonatkozó partnerségi megállapodásokban előírt csökkentésére,

| — | az egyszerűsítési lehetőségek tagállamok- és régiókbeli végrehajtásának elemzése, figyelembe véve az új egyszerűsítési rendelkezéseknek a 2014–2020-as programozási időszak korai szakaszában történő alkalmazásáról és azoknak az adminisztratív terhekre és költségekre gyakorolt hatásáról szóló tanulmányt, |
| --- | --- |

—

az egyszerűsítési lehetőségek tagállamok- és régiókbeli végrehajtásának elemzése, figyelembe véve az új egyszerűsítési rendelkezéseknek a 2014–2020-as programozási időszak korai szakaszában történő alkalmazásáról és azoknak az adminisztratív terhekre és költségekre gyakorolt hatásáról szóló tanulmányt,

| — | helyes gyakorlat azonosítása a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

helyes gyakorlat azonosítása a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentésével kapcsolatban.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 6.9. | Általános ellenőrzési módszerünk és módszertanunk főbb elemeit az
  1.1. melléklet
  mutatja be. A „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak: |
| --- | --- |

6.9.

Általános ellenőrzési módszerünk és módszertanunk főbb elemeit az
  1.1. melléklet
  mutatja be. A „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:

| a) | Egy 223 tranzakcióból álló mintát vizsgáltunk (7) az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy reprezentatív legyen a többéves pénzügyi keret e fejezetére jellemző kiadások körére nézve. 2015-ben a minta 15 tagállamból származó tranzakciókból állt (8). |
| --- | --- |

a)

Egy 223 tranzakcióból álló mintát vizsgáltunk (7) az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy reprezentatív legyen a többéves pénzügyi keret e fejezetére jellemző kiadások körére nézve. 2015-ben a minta 15 tagállamból származó tranzakciókból állt (8).

| b) | A megosztott irányítás alatt álló pénzügyi eszközöket esetében a kihelyezési arányt (vagyis a végső kedvezményezettek szintjén felhasznált pénzeszközök aránya) is vizsgáltuk. Ezt a Bizottság 2014-es haladásjelentései és hét ERFA pénzügyi eszköz hét tagállamban történő vizsgálata alapján végeztük el (9). |
| --- | --- |

b)

A megosztott irányítás alatt álló pénzügyi eszközöket esetében a kihelyezési arányt (vagyis a végső kedvezményezettek szintjén felhasznált pénzeszközök aránya) is vizsgáltuk. Ezt a Bizottság 2014-es haladásjelentései és hét ERFA pénzügyi eszköz hét tagállamban történő vizsgálata alapján végeztük el (9).

| c) | A belső kontrollok és éves tevékenységi jelentések más elemeit is értékeltük: |
| --- | --- |

c)

A belső kontrollok és éves tevékenységi jelentések más elemeit is értékeltük:

| | i. | a Bizottság által az ellenőrző hatóságok felett gyakorolt felügyeleti tevékenység 16 tagállamban (10); |
| --- | --- | --- |

i.

a Bizottság által az ellenőrző hatóságok felett gyakorolt felügyeleti tevékenység 16 tagállamban (10);

| | ii. | többek között a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, valamint a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának az éves tevékenységi jelentései. |
| --- | --- | --- |

ii.

többek között a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, valamint a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának az éves tevékenységi jelentései.

| 6.10. | Immár második évben ellenőriztük, hogy van-e, és ha igen, milyen hatókörrel teljesítménymérési rendszer annak értékelésére, hogy a vizsgált befejezett projektek elérték-e célkitűzéseiket a projektek jóváhagyási dokumentumaiban meghatározott outputok és eredmények tekintetében. Ellenőriztük azt is, hogy ezek a célok összhangban voltak-e az operatív program céljaival. Erre az ellenőrzés idejéig befejezett 223 vizsgált projekt közül 149 esetében került sor. Az erre vonatkozó részletes eredményeket a projektek teljesítményével kapcsolatos szakasz tartalmazza. |
| --- | --- |

6.10.

Immár második évben ellenőriztük, hogy van-e, és ha igen, milyen hatókörrel teljesítménymérési rendszer annak értékelésére, hogy a vizsgált befejezett projektek elérték-e célkitűzéseiket a projektek jóváhagyási dokumentumaiban meghatározott outputok és eredmények tekintetében. Ellenőriztük azt is, hogy ezek a célok összhangban voltak-e az operatív program céljaival. Erre az ellenőrzés idejéig befejezett 223 vizsgált projekt közül 149 esetében került sor. Az erre vonatkozó részletes eredményeket a projektek teljesítményével kapcsolatos szakasz tartalmazza.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 6.11. | A tranzakciótesztek eredményeit a
  6.1. melléklet
  foglalja össze. A 223 vizsgált tranzakcióból 72 esetében (32 %) merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 33 hiba alapján a becsült hibaszint 5,2  % (11). |
| --- | --- |

6.11.

A tranzakciótesztek eredményeit a
  6.1. melléklet
  foglalja össze. A 223 vizsgált tranzakcióból 72 esetében (32 %) merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 33 hiba alapján a becsült hibaszint 5,2  % (11).

| 6.11. | A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék által közölt hibaszint éves becslés, amely figyelembe veszi a projektkiadások korrekcióit és a Számvevőszéki ellenőrzést megelőzően észlelt és feljegyzett hibákra vonatkozó visszatérítéseket is. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a pénzügyi szabályozásról szóló rendelet betartása kötelező rá nézve, melynek 32. cikke (2) bekezdésének e) pontja előírja, hogy belső kontrollrendszerének többek között biztosítania kell „az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázat megfelelő kezelését, figyelembe véve a programok többéves jellegét, valamint az érintett kifizetések jellegét”. A Bizottság továbbra is gyakorolja felügyeleti szerepét, különös tekintettel a pénzügyi korrekciók és visszafizettetések végrehajtására azon a szinten, amelyen a szabálytalanságokra és hiányosságokra fény derült.

  A Bizottság a kohéziós politika keretében működő irányítási és kontrollrendszerek többéves időszakra kiterjedő jellegére tekintettel megjegyzi továbbá, hogy a 2015-ben elkövetett hibák a zárást megelőző időszakban és záráskor is javíthatóak, amint az a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának 2015-ös éves tevékenységi jelentéseinek 2.4.3. szakaszaiból kiderül.


  A Bizottság megjegyzi, hogy a 2015-ös év becsült hibaszintje összhangban áll a Számvevőszék által az elmúlt öt év során benyújtott hibaarányokkal. Ez azt erősíti meg, hogy a 2007–2013 programozási időszak hibaszintje nem változott, és jóval alatta marad a 2000–2006-os programozási időszakban közölt hibaarányoknak. A 2015-ös éves tevékenységi jelentésben közölt adatok szerint a fenti előrelépés a szabályozási keret javításának köszönhető, amely magában foglalja az egyszerűsítést, az irányítási és kontrollrendszerek megerősítését, és a Bizottság szigorú szabályait a kifizetések azonnali megszakítására/felfüggesztésére, amint hiányosságokra derül fény. A Bizottság továbbra is a legkockázatosabb programokra/tagállamokra fogja összpontosítani intézkedéseit, és szükség esetén korrekciós lépéseket fog végrehajtani a kifizetések megszakítására és felfüggesztésére vonatkozó szigorú politika zárásig történő gyakorlása útján, valamint szigorú eljárásokat alkalmaz a zárás során, hogy kizárja a szabálytalan kifizetések minden fennmaradó kockázatát.


  A Bizottság megemlíti továbbá, hogy a hibák gyakorisága jelentősen csökkent a korábbi évekhez képest.


  A 2014–2020-as időszakban tovább erősödik a Bizottság korrekciós képessége azáltal, hogy nettó pénzügyi korrekciók alkalmazásáról rendelkezett, és ezáltal csökkentette a tagállamok lehetőségét az alapok újrafelhasználására, a Bizottság által megállapított jelentős hiányosságok okán. Ez fontos ösztönző lesz a tagállamok számára ahhoz, hogy a súlyos hiányosságokra fényt derítsenek, és korrigálják azokat, mielőtt az éves elszámolásokat a Bizottság felé leigazolják. |
| --- | --- |

6.11.

A Bizottság a kohéziós politika keretében működő irányítási és kontrollrendszerek többéves időszakra kiterjedő jellegére tekintettel megjegyzi továbbá, hogy a 2015-ben elkövetett hibák a zárást megelőző időszakban és záráskor is javíthatóak, amint az a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának 2015-ös éves tevékenységi jelentéseinek 2.4.3. szakaszaiból kiderül.

A Bizottság megjegyzi, hogy a 2015-ös év becsült hibaszintje összhangban áll a Számvevőszék által az elmúlt öt év során benyújtott hibaarányokkal. Ez azt erősíti meg, hogy a 2007–2013 programozási időszak hibaszintje nem változott, és jóval alatta marad a 2000–2006-os programozási időszakban közölt hibaarányoknak. A 2015-ös éves tevékenységi jelentésben közölt adatok szerint a fenti előrelépés a szabályozási keret javításának köszönhető, amely magában foglalja az egyszerűsítést, az irányítási és kontrollrendszerek megerősítését, és a Bizottság szigorú szabályait a kifizetések azonnali megszakítására/felfüggesztésére, amint hiányosságokra derül fény. A Bizottság továbbra is a legkockázatosabb programokra/tagállamokra fogja összpontosítani intézkedéseit, és szükség esetén korrekciós lépéseket fog végrehajtani a kifizetések megszakítására és felfüggesztésére vonatkozó szigorú politika zárásig történő gyakorlása útján, valamint szigorú eljárásokat alkalmaz a zárás során, hogy kizárja a szabálytalan kifizetések minden fennmaradó kockázatát.

A Bizottság megemlíti továbbá, hogy a hibák gyakorisága jelentősen csökkent a korábbi évekhez képest.

A 2014–2020-as időszakban tovább erősödik a Bizottság korrekciós képessége azáltal, hogy nettó pénzügyi korrekciók alkalmazásáról rendelkezett, és ezáltal csökkentette a tagállamok lehetőségét az alapok újrafelhasználására, a Bizottság által megállapított jelentős hiányosságok okán. Ez fontos ösztönző lesz a tagállamok számára ahhoz, hogy a súlyos hiányosságokra fényt derítsenek, és korrigálják azokat, mielőtt az éves elszámolásokat a Bizottság felé leigazolják.

| 6.12. | A pénzügyi korrekciókra vonatkozóan az Európai Unió konszolidált beszámolójának a pénzügyi kimutatások tárgyalásával és elemzésével foglalkozó részében bemutatott adatok pontosságáról az 1. fejezet tartalmaz értékelést (lásd: 1.37–1.43. bekezdés). A 2012-es éves jelentés 1. fejezete azt is kifejtette, hogyan vesszük figyelembe a pénzügyi korrekciókat a becsült hibaszint kiszámításakor (12). |
| --- | --- |

6.12.

A pénzügyi korrekciókra vonatkozóan az Európai Unió konszolidált beszámolójának a pénzügyi kimutatások tárgyalásával és elemzésével foglalkozó részében bemutatott adatok pontosságáról az 1. fejezet tartalmaz értékelést (lásd: 1.37–1.43. bekezdés). A 2012-es éves jelentés 1. fejezete azt is kifejtette, hogyan vesszük figyelembe a pénzügyi korrekciókat a becsült hibaszint kiszámításakor (12).

| 6.12. | A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék azon szándékát, hogy az alkalmazott pénzügyi korrekciókat figyelembe vegye a becsült hibaszint kiszámítása során. Ezek a korrekciók bizonyos esetekben a tagállamok saját korrekciós képességéből erednek – amely az értékelési folyamat fontos pillére –, vagy pedig a Bizottság felügyeleti tevékenységének köszönhetőek, amelybe beletartozhat a pénzügyi átalánykorrekciók kötelezővé tétele is az olyan programok esetében, ahol vélhetőleg továbbra is súlyos hiányosságok és kockázatok állnak fenn.

  A Bizottság hivatkozik az 1.38. bekezdésben adott válaszaira. |
| --- | --- |

6.12.

A Bizottság hivatkozik az 1.38. bekezdésben adott válaszaira.

| 6.13. | A
  6.2. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. |
| --- | --- |

6.13.

A
  6.2. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül.

6.2. ábra –   „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” – Hibatípusok megoszlása a becsült hibaarányon belül

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 6.14. | A „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” területén a fő hibaforrás a nem támogatható kiadások szerepeltetése a kedvezményezettek költségnyilatkozataiban és az olyan projektek kiválasztása, ahol maga az egész projekt nem támogatható, valamint kisebb mértékben az uniós és tagállami közbeszerzési szabályok és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok megszegése. |
| --- | --- |

6.14.

A „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” területén a fő hibaforrás a nem támogatható kiadások szerepeltetése a kedvezményezettek költségnyilatkozataiban és az olyan projektek kiválasztása, ahol maga az egész projekt nem támogatható, valamint kisebb mértékben az uniós és tagállami közbeszerzési szabályok és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok megszegése.

| 6.15. | Az elmúlt négy évben nem észleltünk semmilyen számszerűsíthető hibát az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásának kapcsán (13). A 2014–2020-as programozási időszakban a tagállamok minden alap esetében kötelesek az 50 000 eurónál kisebb értékű kis projektek esetén egyszerűsített költségelszámolási módszereket alkalmazni, és dönthetnek úgy is, hogy szélesebb körben alkalmazzák ezeket a módszereket (14). |
| --- | --- |

6.15.

Az elmúlt négy évben nem észleltünk semmilyen számszerűsíthető hibát az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásának kapcsán (13). A 2014–2020-as programozási időszakban a tagállamok minden alap esetében kötelesek az 50 000 eurónál kisebb értékű kis projektek esetén egyszerűsített költségelszámolási módszereket alkalmazni, és dönthetnek úgy is, hogy szélesebb körben alkalmazzák ezeket a módszereket (14).

| 6.15. | A Bizottság véleménye szerint a Számvevőszék értékelése megerősíti, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszerek kevésbé hajlamosak a hibára, ezért az egyszerűsített költségelszámolási módszerek bevezetése óta tevékenyen együttműködött a programokért felelős hatóságokkal e módszerek alkalmazásának kiterjesztése érdekében. Ez már önmagában is pozitív eredményekhez vezetett. A Bizottság továbbra is tevékenyen támogatni kívánja az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazását a 2014–2020-as programozási időszakban. A fenti programozási időszakra nézve az egyszerűsített költségelszámolási módszerek használatát mind a közös rendelkezésekről szóló rendelet, mind pedig az ESZA-rendelet jelentősen megerősítette, a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentése, az eredményorientáltság ösztönzése és a hibakockázat további csökkentése érdekében. A Bizottság 2016-ban a közös rendelkezésekről szóló rendeletben további javaslatokat kíván tenni az egyszerűsített költségelszámolási módszerek használatának minden esb-alapra való kiterjesztésére.

  Amellett, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásáról részletes útmutatót nyújt, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága jelenleg az egyszerűsítésről szóló szemináriumok második fordulóját tartja meg egyes kiemelt tagállamokban, amelyek ismételten magas hibaarányokat tapasztaltak a 2007–2013-as programozási időszakban, és egyelőre nem alkalmazzák kellő mértékben az egyszerűsített költségelszámolási módszereket. |
| --- | --- |

6.15.

Amellett, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásáról részletes útmutatót nyújt, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága jelenleg az egyszerűsítésről szóló szemináriumok második fordulóját tartja meg egyes kiemelt tagállamokban, amelyek ismételten magas hibaarányokat tapasztaltak a 2007–2013-as programozási időszakban, és egyelőre nem alkalmazzák kellő mértékben az egyszerűsített költségelszámolási módszereket.

Támogatásra nem jogosult kiadások

| 6.16. | A költségnyilatkozatok Bizottságnak történő benyújtása során a nemzeti hatóságok igazolják, hogy e költségek egy sor, az uniós szabályozásban, a nemzeti jogszabályokban vagy támogathatósági szabályokban, az operatív program külön szabályaiban, a pályázati felhívásokban, a projektek társfinanszírozását jóváhagyó határozatokban, illetve a támogatási megállapodásokban előírt egyedi rendelkezésnek megfelelően merültek fel. |
| --- | --- |

6.16.

A költségnyilatkozatok Bizottságnak történő benyújtása során a nemzeti hatóságok igazolják, hogy e költségek egy sor, az uniós szabályozásban, a nemzeti jogszabályokban vagy támogathatósági szabályokban, az operatív program külön szabályaiban, a pályázati felhívásokban, a projektek társfinanszírozását jóváhagyó határozatokban, illetve a támogatási megállapodásokban előírt egyedi rendelkezésnek megfelelően merültek fel.

| 6.17. | A támogatásra nem jogosult kiadások jelentik a legfőbb hibaforrást mind az ERFA/KA, mind az ESZA esetében. Megállapítottuk, hogy a vizsgált tranzakciók 8 %-ánál támogatásra nem jogosult költségeket jelentettek be (lásd:
  6.3. ábra
  ). Ezek az esetek az összes számszerűsíthető hiba 55 %-át teszik ki, és a becsült hibaszinthez körülbelül 2,4  százalékponttal járulnak hozzá. |
| --- | --- |

6.17.

A támogatásra nem jogosult kiadások jelentik a legfőbb hibaforrást mind az ERFA/KA, mind az ESZA esetében. Megállapítottuk, hogy a vizsgált tranzakciók 8 %-ánál támogatásra nem jogosult költségeket jelentettek be (lásd:
  6.3. ábra
  ). Ezek az esetek az összes számszerűsíthető hiba 55 %-át teszik ki, és a becsült hibaszinthez körülbelül 2,4  százalékponttal járulnak hozzá.

| 6.17. | A Bizottság a jövőben is nyomon fogja követni a Számvevőszék által megállapított problémákat, és amennyiben azt szükségesnek tartja, intézkedéseket fog javasolni.

  A Bizottság megjegyzi, hogy egyes esetekben a kohéziós politikai támogatások elköltése során keletkező kiadásokra vonatkozó nemzeti és regionális szabályok szigorúbb követelményeket támasztanak, mint amit az uniós vagy nemzeti jogszabályok a tagállami szinten finanszírozott hasonló kiadásokkal szemben előírnak. Ezek a kiegészítő követelmények a kohéziós politikai támogatások elköltésével szemben támasztott felesleges adminisztrációs terhek és túlbonyolítások példájának is tekinthetők, amiket a tagállamok szabnak ki saját magukkal és kedvezményezetteikkel szemben, amint azt a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága is megfogalmazta a 2013-ban kiadott, túlszabályozásról és egyszerűsítésről szóló jelentéseiben.


  A Bizottság azt is megjegyzi, hogy három esetben is hibához vezetett a nemzeti szabályozásnak a szükségesnél szigorúbb vagy bonyolultabb volta (túlszabályozás). A Bizottság becslése szerint a fenti nemzeti szabályozások megszegése egy százalékponttal járult hozzá a hibaarányhoz. |
| --- | --- |

6.17.

A Bizottság megjegyzi, hogy egyes esetekben a kohéziós politikai támogatások elköltése során keletkező kiadásokra vonatkozó nemzeti és regionális szabályok szigorúbb követelményeket támasztanak, mint amit az uniós vagy nemzeti jogszabályok a tagállami szinten finanszírozott hasonló kiadásokkal szemben előírnak. Ezek a kiegészítő követelmények a kohéziós politikai támogatások elköltésével szemben támasztott felesleges adminisztrációs terhek és túlbonyolítások példájának is tekinthetők, amiket a tagállamok szabnak ki saját magukkal és kedvezményezetteikkel szemben, amint azt a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága is megfogalmazta a 2013-ban kiadott, túlszabályozásról és egyszerűsítésről szóló jelentéseiben.

A Bizottság azt is megjegyzi, hogy három esetben is hibához vezetett a nemzeti szabályozásnak a szükségesnél szigorúbb vagy bonyolultabb volta (túlszabályozás). A Bizottság becslése szerint a fenti nemzeti szabályozások megszegése egy százalékponttal járult hozzá a hibaarányhoz.

6.3. ábra –   Példa elszámolt, támogatásra nem jogosult költségekre

Támogatásra nem jogosult költségek elszámolása: Egy egyesült királyságbeli ERFA-projekt kkv-k számára nyújt pénzügyi támogatást termékeik és szolgáltatásaik javítására és promóciójára szolgáló tanácsadói szolgáltatás igénybevételéhez. Az odaítélt finanszírozásnak azonban csak egy részét folyósították támogatásként a kkv-k számára: a kedvezményezett körülbelül 13 %-ot visszatartott. A visszatartott összegek nem teljesítik a társfinanszírozás támogathatósági feltételeit, mivel ezek a kiadások nem merültek fel, valamint azokat nem fizették ki és nem könyvelték el költségként a kedvezményezett számviteli rendszerében. Ezért a támogatás egy része nem jogosult társfinanszírozásra.

Támogatásra nem jogosult projektek

| 6.18. | Négy ERFA-projekt esetében megállapítottuk, hogy nem teljesültek a rendeletekben, illetve a tagállami támogathatósági szabályokban meghatározott támogathatósági feltételek. Ezek a projektek az összes számszerűsíthető hiba 12 %-át teszik ki, és a becsült hibaszinthez körülbelül 1,5  százalékponttal járulnak hozzá (lásd:
  6.4. ábra
  ). |
| --- | --- |

6.18.

Négy ERFA-projekt esetében megállapítottuk, hogy nem teljesültek a rendeletekben, illetve a tagállami támogathatósági szabályokban meghatározott támogathatósági feltételek. Ezek a projektek az összes számszerűsíthető hiba 12 %-át teszik ki, és a becsült hibaszinthez körülbelül 1,5  százalékponttal járulnak hozzá (lásd:
  6.4. ábra
  ).

| 6.18. | A Bizottság a jövőben is nyomon fogja követni a Számvevőszék által megállapított problémákat, és amennyiben azt szükségesnek tartja, intézkedéseket fog javasolni. |
| --- | --- |

6.18.

6.4. ábra –   Példa támogatásra nem jogosult projektre

Támogatásra nem jogosult kedvezményezett: Egy cseh köztársaságbeli ERFA-projekt esetében a pályázati felhívás szerint csak kkv-k voltak támogatásra jogosultak. Az irányító hatóság ennek alapján nyújtott finanszírozást egy olyan kedvezményezettnek, amelynek kkv-státuszáról a projekt kiválasztásakor még nem győződtek meg.

A Cseh Köztársaságban, Olaszországban és Lengyelországban több példát találtunk támogatásra nem jogosult projektekre.

Közbeszerzési szabályok megszegése

| 6.19. | A közbeszerzési szabályok kulcsfontosságú eszközt jelentenek a közpénzek gazdaságos és eredményes elköltéséhez, valamint az Unión belüli belső piac létrehozásához. |
| --- | --- |

6.19.

A közbeszerzési szabályok kulcsfontosságú eszközt jelentenek a közpénzek gazdaságos és eredményes elköltéséhez, valamint az Unión belüli belső piac létrehozásához.

| 6.19-6.21. | A közbeszerzési szabályok a tagállamokban minden közkiadásra érvényesek, és nem kifejezetten a kohéziós politikára vonatkoznak. Ezen a szakpolitikai területen az uniós, illetve tagállami közbeszerzési szabályoknak való meg nem felelés évek óta az egyik fő hibaforrás volt, különösen a regionális és városfejlesztési politikában, legfőképpen a társfinanszírozott projektek típusaiból kifolyólag. A Bizottság a fenti okból számos megelőző és korrekciós intézkedést tett a legutóbbi programozási időszakok óta, a fenti területen megállapított hiányosságok kezelése céljából.

  A 2013-ban kidolgozott, és a Bizottság által 2015 decemberében politikailag is jóváhagyott közbeszerzésekre vonatkozó cselekvési terv célja a közbeszerzésekre vonatkozó szabályok végrehajtásának további javítása a tagállamokban további megelőző intézkedéseken keresztül.


  Az esb-alapokról szóló, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó jogszabályi keretrendszer egy előzetes feltételrendszert is bevezetett az uniós alapok hatékony és eredményes felhasználása érdekében, amely többek között kiterjed a tagállamok közbeszerzési eljárásrendszereire is. Ez lehetővé teszi az időközi kifizetések felfüggesztésére vonatkozó döntéseket abban az esetben, ha 2016 végéig nem teljesülnek az előzetes feltételrendszer követelményei (az 1303/2013/EU rendelet 19. cikke).


  A Bizottság a Számvevőszék által közölt minden hibát nyomon fog követni a C(2013) 9527 végleges bizottsági határozattal összhangban, amely előírja „az Unió által megosztott irányítás keretében finanszírozott kiadásokra vonatkozóan a közbeszerzési szabályok megsértése esetén a Bizottság által végrehajtandó pénzügyi korrekciók megállapításáról szóló iránymutatást”.


  Az egyszerűsítéseket bevezető 2014-es közbeszerzési irányelvek a gyakorlatban is elkezdik majd kifejteni hatásukat, amint az átültetésük megtörténik (lásd még a Bizottság válaszát a 6.25. bekezdésre). |
| --- | --- |

6.19-6.21.

A 2013-ban kidolgozott, és a Bizottság által 2015 decemberében politikailag is jóváhagyott közbeszerzésekre vonatkozó cselekvési terv célja a közbeszerzésekre vonatkozó szabályok végrehajtásának további javítása a tagállamokban további megelőző intézkedéseken keresztül.

Az esb-alapokról szóló, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó jogszabályi keretrendszer egy előzetes feltételrendszert is bevezetett az uniós alapok hatékony és eredményes felhasználása érdekében, amely többek között kiterjed a tagállamok közbeszerzési eljárásrendszereire is. Ez lehetővé teszi az időközi kifizetések felfüggesztésére vonatkozó döntéseket abban az esetben, ha 2016 végéig nem teljesülnek az előzetes feltételrendszer követelményei (az 1303/2013/EU rendelet 19. cikke).

A Bizottság a Számvevőszék által közölt minden hibát nyomon fog követni a C(2013) 9527 végleges bizottsági határozattal összhangban, amely előírja „az Unió által megosztott irányítás keretében finanszírozott kiadásokra vonatkozóan a közbeszerzési szabályok megsértése esetén a Bizottság által végrehajtandó pénzügyi korrekciók megállapításáról szóló iránymutatást”.

Az egyszerűsítéseket bevezető 2014-es közbeszerzési irányelvek a gyakorlatban is elkezdik majd kifejteni hatásukat, amint az átültetésük megtörténik (lásd még a Bizottság válaszát a 6.25. bekezdésre).

| 6.20. | 2015-ben az általunk tesztelt tranzakciókra elszámolt kiadások alapjául szolgáló kivitelezési és szolgáltatói szerződésekre irányuló 140 közbeszerzési eljárást vizsgáltunk meg. E közbeszerzések szerződéses értéke közelítőleg 2,9  milliárd euróra volt becsülhető (15). E szerződések túlnyomó többsége az ERFA és a KA operatív programjai által társfinanszírozott projektekre vonatkozott (16). |
| --- | --- |

6.20.

2015-ben az általunk tesztelt tranzakciókra elszámolt kiadások alapjául szolgáló kivitelezési és szolgáltatói szerződésekre irányuló 140 közbeszerzési eljárást vizsgáltunk meg. E közbeszerzések szerződéses értéke közelítőleg 2,9  milliárd euróra volt becsülhető (15). E szerződések túlnyomó többsége az ERFA és a KA operatív programjai által társfinanszírozott projektekre vonatkozott (16).

| 6.21. | Az ellenőrzött 140 eljárásból 26 olyan esetet találtunk, ahol megszegték az uniós, illetve tagállami közbeszerzési szabályokat. A korábbi éveknél kevesebb, négy esetben a szabályok megsértése olyan súlyosságú volt, hogy megállapítottuk, a szerződést más ajánlattevőnek kellett volna odaítélni, vagy a versenyt oly módon korlátozták, ami indokolatlan közvetlen odaítéléshez vezetett. Ezeket a hibákat számszerűsíthetőnek tekintettük (17) (lásd:
  6.5. ábra
  ). Ezek a hibák az összes számszerűsíthető hiba 12 %-át teszik ki, és a becsült hibaszinthez körülbelül 0,7  százalékponttal járulnak hozzá. A hibaszint becsléséhez a 2014-es közbeszerzési irányelv rendelkezéseit alkalmaztuk, amelyek kevésbé szigorúak, mint a 2004-es közbeszerzési irányelvben találhatók (pl. szerződésmódosításokra vonatkozóan). |
| --- | --- |

6.21.

Az ellenőrzött 140 eljárásból 26 olyan esetet találtunk, ahol megszegték az uniós, illetve tagállami közbeszerzési szabályokat. A korábbi éveknél kevesebb, négy esetben a szabályok megsértése olyan súlyosságú volt, hogy megállapítottuk, a szerződést más ajánlattevőnek kellett volna odaítélni, vagy a versenyt oly módon korlátozták, ami indokolatlan közvetlen odaítéléshez vezetett. Ezeket a hibákat számszerűsíthetőnek tekintettük (17) (lásd:
  6.5. ábra
  ). Ezek a hibák az összes számszerűsíthető hiba 12 %-át teszik ki, és a becsült hibaszinthez körülbelül 0,7  százalékponttal járulnak hozzá. A hibaszint becsléséhez a 2014-es közbeszerzési irányelv rendelkezéseit alkalmaztuk, amelyek kevésbé szigorúak, mint a 2004-es közbeszerzési irányelvben találhatók (pl. szerződésmódosításokra vonatkozóan).

6.5. ábra –   Példa a közbeszerzési szabályok súlyos megsértésére

Megfelelő közbeszerzés nélkül odaítélt többletmunkák: Egy németországi ERFA útépítési projektnél a szerződés eredeti értékének 50 %-át meghaladó pótlólagos munkát közvetlenül ítéltek oda ugyanannak a vállalkozónak. Ezzel megsértették a 2004/18/EK közbeszerzési rendelet 31. cikkét.

Ezért ezek a költségek nem jogosultak uniós társfinanszírozásra. Hasonló esetek fordultak elő más, olaszországi és egyesült királyságbeli ERFA-projektek kapcsán is.

| 6.22. | A vizsgált 140 közbeszerzés közül további 22 esetében az ajánlattételi és szerződéskötési eljárással összefüggő egyéb hibákra derült fény. E hibák között előfordult a kiválasztási kritériumok helytelen alkalmazása, a pályázati kiírásban tapasztalt hiányosságok, valamint a tájékoztatásra és népszerűsítésre vonatkozó előírások megszegése. Ezeket a hibákat az általunk becsült hibaarány nem tartalmazza (18). |
| --- | --- |

6.22.

A vizsgált 140 közbeszerzés közül további 22 esetében az ajánlattételi és szerződéskötési eljárással összefüggő egyéb hibákra derült fény. E hibák között előfordult a kiválasztási kritériumok helytelen alkalmazása, a pályázati kiírásban tapasztalt hiányosságok, valamint a tájékoztatásra és népszerűsítésre vonatkozó előírások megszegése. Ezeket a hibákat az általunk becsült hibaarány nem tartalmazza (18).

| 6.22. | A Bizottság a jövőben is nyomon fogja követni a Számvevőszék által megállapított problémákat, és amennyiben azt szükségesnek tartja, intézkedéseket fog javasolni. |
| --- | --- |

6.22.

| 6.23. | Két tagállamban, egy-egy ellenőrzött tranzakció esetében a tagállami hatóságok a közbeszerzési szabályok súlyos megsértését állapították meg, és a projektek szintjén egyedi pénzügyi korrekciókat írtak elő (19). Ezeket a helyesbítő intézkedéseket a becsült hibaszint kiszámításakor figyelembe vettük, mivel azokra az ellenőrzésünk bejelentését megelőzően került sor. |
| --- | --- |

6.23.

Két tagállamban, egy-egy ellenőrzött tranzakció esetében a tagállami hatóságok a közbeszerzési szabályok súlyos megsértését állapították meg, és a projektek szintjén egyedi pénzügyi korrekciókat írtak elő (19). Ezeket a helyesbítő intézkedéseket a becsült hibaszint kiszámításakor figyelembe vettük, mivel azokra az ellenőrzésünk bejelentését megelőzően került sor.

| 6.23. | A Bizottság megjegyzi, hogy az idézett tagállamokban néhány programhatóság már meg is tette a szükséges korrekciós intézkedéseket, és elismeri, hogy ez tükröződik a hibák Számvevőszék által elvégzett számszerűsítésében. A Bizottság cselekvési terve, amelyre a 6.19–6.21. bekezdésekre adott válaszok is hivatkoznak, a hasonlóan proaktív intézkedések előfordulásának növelését célozza meg tagállami szinten. |
| --- | --- |

6.23.

| 6.24. | 2014 február 26-án az Európai Unió Tanácsa és az Európai Parlament három irányelvet fogadott el a közbeszerzési eljárások egyszerűsítése és rugalmasabbá tétele érdekében. Az uniós tagállamoknak 2016 áprilisáig kellett átültetniük ezeket az új szabályokat nemzeti jogrendjükbe (az elektronikus közbeszerzést kivéve, amelynek határideje 2018. október) (20). 2016 májusában a Bizottság a 28-ból 20 tagállamnak küldött felszólítást, amelyben emlékeztette őket, hogy lejárt a három uniós irányelv nemzeti jogba történő átültetésének határideje (21). Ha a tagállamok továbbra sem teljesítik a nemzeti jogba történő átültetési kötelezettségüket, a Bizottság az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárást indíthat, amely végül bírság kiszabásához vezethet az érintett tagállamok számára. |
| --- | --- |

6.24.

2014 február 26-án az Európai Unió Tanácsa és az Európai Parlament három irányelvet fogadott el a közbeszerzési eljárások egyszerűsítése és rugalmasabbá tétele érdekében. Az uniós tagállamoknak 2016 áprilisáig kellett átültetniük ezeket az új szabályokat nemzeti jogrendjükbe (az elektronikus közbeszerzést kivéve, amelynek határideje 2018. október) (20). 2016 májusában a Bizottság a 28-ból 20 tagállamnak küldött felszólítást, amelyben emlékeztette őket, hogy lejárt a három uniós irányelv nemzeti jogba történő átültetésének határideje (21). Ha a tagállamok továbbra sem teljesítik a nemzeti jogba történő átültetési kötelezettségüket, a Bizottság az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárást indíthat, amely végül bírság kiszabásához vezethet az érintett tagállamok számára.

| 6.24. | A Bizottság szorosan figyelemmel követi a tagállamokban a tagállami jogba történt átültetés állapotát.

  A 2016. június 30-i állapot szerint 16 tagállamnak kell még átültetnie a közbeszerzési irányelvet (Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve), 19 tagállamnak a koncessziós szerződésekről szóló irányelvet (Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve), 17 tagállamnak pedig a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló irányelvet (2014/25/EU irányelv). |
| --- | --- |

6.24.

A 2016. június 30-i állapot szerint 16 tagállamnak kell még átültetnie a közbeszerzési irányelvet (Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve), 19 tagállamnak a koncessziós szerződésekről szóló irányelvet (Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve), 17 tagállamnak pedig a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló irányelvet (2014/25/EU irányelv).

| 6.25. | Egy különjelentést is megjelentettünk arról, hogy milyen intézkedésekkel kezelik a tagállamok és a Bizottság a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” területén elkövetett közbeszerzési hibák problémáját (22). |
| --- | --- |

6.25.

Egy különjelentést is megjelentettünk arról, hogy milyen intézkedésekkel kezelik a tagállamok és a Bizottság a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” területén elkövetett közbeszerzési hibák problémáját (22).

| 6.25. | A Bizottság a Számvevőszék különjelentésében tett összes ajánlást elfogadta, és megteszi az ajánlott intézkedéseket. A Bizottság visszautal a fenti 6.7–6.15. és 6.19. bekezdésekre adott válaszaira. |
| --- | --- |

6.25.

Az állami támogatási szabályok megsértése

| 6.26. | Az állami támogatás elvben összeegyeztethetetlen a belső piaccal, mivel torzíthatja a versenyt a tagállamok közötti kereskedelemben (23). Van azonban néhány kivétel a szabály alól. |
| --- | --- |

6.26.

Az állami támogatás elvben összeegyeztethetetlen a belső piaccal, mivel torzíthatja a versenyt a tagállamok közötti kereskedelemben (23). Van azonban néhány kivétel a szabály alól.

| 6.27. | A Bizottság közvetlenül érvényesíti az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályokat. A tagállamoknak minden olyan ügyet be kell jelenteniük a Bizottságnak, ahol állami támogatás forog fenn (akár valamilyen támogatási program révén, akár projekteknél eseti alapon), kivéve, ha a projekt a csekély összegűnek számító (de minimis) támogatás küszöbértéke alatt van (24), vagy az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozik (25). A Versenypolitikai Főigazgatóságnak minden bejelentett ügy tekintetében véleményt kell alkotnia arról, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethető-e. Az ESZA esetében kevésbé gyakran fordul elő az állami támogatási szabályok megsértése, mivel a projektek gyakran a „de minimis” szabály alá tartoznak. |
| --- | --- |

6.27.

A Bizottság közvetlenül érvényesíti az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályokat. A tagállamoknak minden olyan ügyet be kell jelenteniük a Bizottságnak, ahol állami támogatás forog fenn (akár valamilyen támogatási program révén, akár projekteknél eseti alapon), kivéve, ha a projekt a csekély összegűnek számító (de minimis) támogatás küszöbértéke alatt van (24), vagy az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozik (25). A Versenypolitikai Főigazgatóságnak minden bejelentett ügy tekintetében véleményt kell alkotnia arról, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethető-e. Az ESZA esetében kevésbé gyakran fordul elő az állami támogatási szabályok megsértése, mivel a projektek gyakran a „de minimis” szabály alá tartoznak.

| 6.27. | Az állami támogatásokról szóló bejelentések esetén a Bizottság megvizsgálja, hogy az érintett támogatás állami támogatásnak minősül-e, és amennyiben annak minősül, megvizsgálja a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Az értékelések eredménye alapján a Bizottság határozatot hoz. |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Ebben az évben öt tagállamban hét ERFA/KA-projekt esetében állapítottuk meg, hogy azok az uniós állami támogatási szabályokba ütköznek (26). Ahol szükséges volt, előzetes értékelést kértünk és kaptunk a Versenypolitikai Főigazgatóságtól. A hibák besorolásánál ezt az értékelést és az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatát vettük figyelembe. |
| --- | --- |

6.28.

Ebben az évben öt tagállamban hét ERFA/KA-projekt esetében állapítottuk meg, hogy azok az uniós állami támogatási szabályokba ütköznek (26). Ahol szükséges volt, előzetes értékelést kértünk és kaptunk a Versenypolitikai Főigazgatóságtól. A hibák besorolásánál ezt az értékelést és az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatát vettük figyelembe.

| 6.28-6.29. | A Bizottság a jövőben is nyomon fogja követni a Számvevőszék által megállapított problémákat, és amennyiben azt szükségesnek tartja, intézkedéseket fog javasolni. |
| --- | --- |

6.28-6.29.

| 6.29. | E projektek közül három esetében úgy ítéljük meg, hogy a projekt az állami támogatási szabályok szerint az Uniótól, illetve a tagállamtól nem részesülhetett volna közfinanszírozásban, illetve csak kevesebb közfinanszírozásban kellett volna részesülnie. Az állami támogatási szabályok megsértésének fő oka a támogatási intenzitás határértékének túllépése. Ezek a számszerűsíthető hibák körülbelül 0,3  százalékponttal járulnak hozzá a becsült hibaszinthez (lásd:
  6.6. ábra
  ). A kategóriához tartozó hibaszint becsléséhez a 2014-es általános csoportmentességi rendelet rendelkezéseit alkalmaztuk (27). |
| --- | --- |

6.29.

E projektek közül három esetében úgy ítéljük meg, hogy a projekt az állami támogatási szabályok szerint az Uniótól, illetve a tagállamtól nem részesülhetett volna közfinanszírozásban, illetve csak kevesebb közfinanszírozásban kellett volna részesülnie. Az állami támogatási szabályok megsértésének fő oka a támogatási intenzitás határértékének túllépése. Ezek a számszerűsíthető hibák körülbelül 0,3  százalékponttal járulnak hozzá a becsült hibaszinthez (lásd:
  6.6. ábra
  ). A kategóriához tartozó hibaszint becsléséhez a 2014-es általános csoportmentességi rendelet rendelkezéseit alkalmaztuk (27).

6.6. ábra –   Példa az állami támogatási szabályokba ütköző projektre

A támogatási intenzitás meghaladta a határértéket: Egy kikötői infrastruktúra építését célzó lengyelországi KA-projekt esetében a finanszírozás meghaladta az ilyen típusú projektekre vonatkozó állami támogatási szabályok szerinti felső határértéket.

Hasonló esetek fordultak elő egyes lettországi és egyesült királyságbeli ERFA-projektek kapcsán is.

| 6.30. | Ezenkívül különjelentést tettünk közzé azokról az intézkedésekről, amelyekre a Bizottságnak és a tagállamoknak az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértések megelőzéséhez, feltárásához és kijavításához szükségük lenne (28). |
| --- | --- |

6.30.

Ezenkívül különjelentést tettünk közzé azokról az intézkedésekről, amelyekre a Bizottságnak és a tagállamoknak az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértések megelőzéséhez, feltárásához és kijavításához szükségük lenne (28).

| 6.30. | A Bizottság utal a Számvevőszék fent hivatkozott különjelentésében közölt észrevételekre és ajánlásokra adott válaszaira, és az elfogadott ajánlásokat nyomon fogja követni. |
| --- | --- |

6.30.

Közintézmények által bejelentett hozzáadottérték-adó

| 6.31. | A hozzáadottérték-adó (héa) az áruk és szolgáltatások lakossági fogyasztására a termelési lánc minden eleménél kivetett közvetett uniós adó, amelyet a végső fogyasztót terheli. Az uniós jogszabályok szerint a visszaigényelhető héa nem jogosult társfinanszírozásra az ERFA/KA és ESZA keretében (29). A vissza nem igényelhető héa azonban bejelenthető társfinanszírozásra. |
| --- | --- |

6.31.

A hozzáadottérték-adó (héa) az áruk és szolgáltatások lakossági fogyasztására a termelési lánc minden eleménél kivetett közvetett uniós adó, amelyet a végső fogyasztót terheli. Az uniós jogszabályok szerint a visszaigényelhető héa nem jogosult társfinanszírozásra az ERFA/KA és ESZA keretében (29). A vissza nem igényelhető héa azonban bejelenthető társfinanszírozásra.

| 6.31. | A Számvevőszék által említett kohéziós politikára vonatkozó jogszabályi rendelkezések a társjogalkotók szakpolitikai döntésének eredményeképpen jöttek létre. Teljes mértékben összhangban állnak a héa támogathatóságára vonatkozó egyéb uniós szakpolitikákban alkalmazott egységes alapelvekkel, különösen a közvetlen irányítás alatt kezelt projektek esetében. |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | Ha a közintézmények nem jelentik be és ezáltal vissza sem igénylik a héát, akkor az mind a Bizottság, mind a tagállamok értelmezésében lehetővé teszi a héa támogatásra jogosult költségnek tekintését. Zavart okoz azonban, hogy a rendeletek különbséget tesznek a visszaigényelhető és a vissza nem igényelhető héa között. |
| --- | --- |

6.32.

Ha a közintézmények nem jelentik be és ezáltal vissza sem igénylik a héát, akkor az mind a Bizottság, mind a tagállamok értelmezésében lehetővé teszi a héa támogatásra jogosult költségnek tekintését. Zavart okoz azonban, hogy a rendeletek különbséget tesznek a visszaigényelhető és a vissza nem igényelhető héa között.

| 6.32-6.33. | A héát tekintve a Bizottság elviekben a tagállamok értékelésére bízza a kedvezményezett adóalanyiságának vagy adómentességének vizsgálatát. De mint ahogyan azt az Európai Bíróság 2012-es döntése is megerősíti, a héa visszatéríthetősége nem állapítható meg csupán a kedvezményezett adóalanyiságának/adómentességének alaki vizsgálata útján.

  A Bizottság a folyamatban lévő 2014–2020-as programozási időszakra nézve a fenti kérdésben magyarázatot kíván nyújtani a tagállamoknak.


  A Bizottság figyelemmel fogja kísérni a Számvevőszék által felderített eseteket. |
| --- | --- |

6.32-6.33.

A Bizottság a folyamatban lévő 2014–2020-as programozási időszakra nézve a fenti kérdésben magyarázatot kíván nyújtani a tagállamoknak.

A Bizottság figyelemmel fogja kísérni a Számvevőszék által felderített eseteket.

| 6.33. | 2012-ben a Bíróság például úgy döntött, hogy a héa minden olyan esetben visszaigényelhetőnek minősül, ha egy üzemeltető héát számít fel a infrastruktúra végső felhasználója által fizetendő díjra (30). Három olyan esetet azonosítottunk, ahol a közintézmények visszaigényelhető héát számoltak el támogatásra jogosult költségként (lásd:
  6.7. ábra
  ). |
| --- | --- |

6.33.

2012-ben a Bíróság például úgy döntött, hogy a héa minden olyan esetben visszaigényelhetőnek minősül, ha egy üzemeltető héát számít fel a infrastruktúra végső felhasználója által fizetendő díjra (30). Három olyan esetet azonosítottunk, ahol a közintézmények visszaigényelhető héát számoltak el támogatásra jogosult költségként (lásd:
  6.7. ábra
  ).

6.7. ábra –   Példa támogatásra nem jogosult héa-ra

A visszaigényelhető héa nem jogosult uniós társfinanszírozásra: Egy használaton kívüli bánya új szabadtéri rendezvényközpont kialakítása céljából történő rekonstrukciójára irányuló magyarországi ERFA-projekt esetében a kedvezményezett önkormányzat támogatható kiadásként számolta el a héát. A központ üzemeltetője azonban héa-val növelt díjat fog felszámítani az infrastruktúra végső felhasználóinak. Ezért ezek a héa-kiadások nem jogosultak uniós társfinanszírozásra.

Hasonló esetekre derült fény két németországi ERFA-projekt kapcsán is.

| 6.34. | A héa még akkor sem jelent nettó költséget a tagállam számára, ha a tagállam kormánya mint kedvezményezett által kiadásként bejelentett héa támogatásra jogosultnak minősül (31). Ha például egy minisztérium vagy egy közvetlenül alá tartozó szerv nagy infrastrukturális projektet hajt végre, a héát szerepeltetheti a költségek között, mivel a minisztérium nem igényli vissza a kifizetett héát. Ugyanakkor a tagállami költségvetés megkapja az uniós alapok által visszatérített héát. |
| --- | --- |

6.34.

A héa még akkor sem jelent nettó költséget a tagállam számára, ha a tagállam kormánya mint kedvezményezett által kiadásként bejelentett héa támogatásra jogosultnak minősül (31). Ha például egy minisztérium vagy egy közvetlenül alá tartozó szerv nagy infrastrukturális projektet hajt végre, a héát szerepeltetheti a költségek között, mivel a minisztérium nem igényli vissza a kifizetett héát. Ugyanakkor a tagállami költségvetés megkapja az uniós alapok által visszatérített héát.

| 6.34-6.35. | A Bizottság megjegyzi, hogy a héa egy általános, tagállami vagy regionális kormányzatok által beszedett adó, mely intézmények nem utalják azt közvetlenül vissza az egyes finanszírozott projektekhez.

  Egy ennél szigorúbb állásfoglalás – amely a héát támogatásra nem jogosult kiadásnak nyilvánítaná a minisztériumok és közvetlen irányításuk alatt álló szervezetek esetében – ténylegesen azokat büntetné, akiknek nincs lehetősége a héa visszaigénylésére vagy arra, hogy ellentételezésben részesüljenek. Ezért ezek a szervezetek rá lennének kényszerítve arra, hogy a projektjeik végrehajtásához további finanszírozási forrásokat keressenek, vagy pedig nagyobb mértékben hozzá kellene járulniuk a projektek finanszírozásához, mint más kedvezményezetteknek, akik visszaigénylik a héát. Ez nem az a szakpolitikai döntés, amit a társjogalkotók a kohéziós politikára vonatkozóan meghoztak. |
| --- | --- |

6.34-6.35.

Egy ennél szigorúbb állásfoglalás – amely a héát támogatásra nem jogosult kiadásnak nyilvánítaná a minisztériumok és közvetlen irányításuk alatt álló szervezetek esetében – ténylegesen azokat büntetné, akiknek nincs lehetősége a héa visszaigénylésére vagy arra, hogy ellentételezésben részesüljenek. Ezért ezek a szervezetek rá lennének kényszerítve arra, hogy a projektjeik végrehajtásához további finanszírozási forrásokat keressenek, vagy pedig nagyobb mértékben hozzá kellene járulniuk a projektek finanszírozásához, mint más kedvezményezetteknek, akik visszaigénylik a héát. Ez nem az a szakpolitikai döntés, amit a társjogalkotók a kohéziós politikára vonatkozóan meghoztak.

| 6.35. | Az Unióban a legtöbb projekt esetében alkalmazott standard héakulcs 17 % és 27 % között mozog. Ha a projekteket végrehajtó minisztériumok által nem visszaigényelhetőként bejelentett héa meghaladja a tagállami társfinanszírozási arányt, az uniós visszatérítés meghaladja a projekt ténylegesen felmerült, héa nélküli költségeit. Ez például akkor fordulhat elő, ha egy projekt társfinanszírozási rátája 85 %-os vagy magasabb, és a projektet végrehajtó minisztérium által fizetett héakulcs nagyobb, mint 20 %. Ha a héakulcs 23 %-os, akkor a projektre fizetett teljes uniós hozzájárulás a héa nélküli nettó tényleges költség 104,6  %-a lenne. Ez különösen a Kohéziós Alap esetében bír jelentőséggel, ahol a legtöbb projekt 85 %-os vagy magasabb társfinanszírozású. |
| --- | --- |

6.35.

Az Unióban a legtöbb projekt esetében alkalmazott standard héakulcs 17 % és 27 % között mozog. Ha a projekteket végrehajtó minisztériumok által nem visszaigényelhetőként bejelentett héa meghaladja a tagállami társfinanszírozási arányt, az uniós visszatérítés meghaladja a projekt ténylegesen felmerült, héa nélküli költségeit. Ez például akkor fordulhat elő, ha egy projekt társfinanszírozási rátája 85 %-os vagy magasabb, és a projektet végrehajtó minisztérium által fizetett héakulcs nagyobb, mint 20 %. Ha a héakulcs 23 %-os, akkor a projektre fizetett teljes uniós hozzájárulás a héa nélküli nettó tényleges költség 104,6  %-a lenne. Ez különösen a Kohéziós Alap esetében bír jelentőséggel, ahol a legtöbb projekt 85 %-os vagy magasabb társfinanszírozású.

A tagállami szintű ellenőrzések elégtelen megbízhatósága

| 6.36. | A kedvezményezettek által elkövetett számszerűsíthető hibáknál a tagállami hatóságok 18 esetben elegendő információval rendelkeztek (32) ahhoz, hogy a költségek Bizottság felé történő elszámolása előtt megelőzzék, illetve feltárják és kijavítsák a hibákat. Ha az összes ilyen információt felhasználták volna, a becsült hibaszint 2,4  százalékponttal kisebb lett volna erre a fejezetre. Ezenkívül megállapítottuk, hogy két esetben az általunk feltárt hibát a tagállami irányító hatóságok és közreműködő szervezetek követték el. Ezek a hibák 0,6  százalékponttal járultak hozzá a becsült hibaszinthez. |
| --- | --- |

6.36.

A kedvezményezettek által elkövetett számszerűsíthető hibáknál a tagállami hatóságok 18 esetben elegendő információval rendelkeztek (32) ahhoz, hogy a költségek Bizottság felé történő elszámolása előtt megelőzzék, illetve feltárják és kijavítsák a hibákat. Ha az összes ilyen információt felhasználták volna, a becsült hibaszint 2,4  százalékponttal kisebb lett volna erre a fejezetre. Ezenkívül megállapítottuk, hogy két esetben az általunk feltárt hibát a tagállami irányító hatóságok és közreműködő szervezetek követték el. Ezek a hibák 0,6  százalékponttal járultak hozzá a becsült hibaszinthez.

| 6.36. | A Bizottság szorosan nyomon követi ezeket az eseteket, és egyetért azzal, hogy alapos és kellő időben történő ellenőrzéseket kell bevezetni elsősorban a szabálytalanságok megelőzésére, illetve annak érdekében, hogy a támogatási kérelmek között ne fordulhassanak elő szabálytalanságok.

  A Bizottság 2010 óta célzott ellenőrzéseket végez a nagy kockázatú programok irányításának ellenőrzésére vonatkozóan, melyek során megállapította, hogy előfordulhat, hogy a programokat ellenőrző hatóságok a hiányosságokat felderítetlenül hagyják, vagy nem a kellő időben észlelik. A fenti, 2015-ig elvégzett ellenőrzések eredményét a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, illetve a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának esetében e szervezetek 2015-ös éves tevékenységi jelentései tartalmazzák (lásd a fenti sorrendben a 65. oldalt és az 56–57. oldalt).


  A Bizottság utal a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó, a szabályozási kereten belül megerősített eljárásokra, amelyben az irányítási ellenőrzéseket és kontrollokat (ideértve a helyszíni ellenőrzéseket is) az irányító hatóságoknak minden évben időben el kell végezni ahhoz, hogy a programok költségigazolását és a vezetői teljességi nyilatkozatokat be lehessen nyújtani a Bizottsághoz. Az ellenőrző hatóságoknak fel kell becsülnie az előző számviteli év vége óta elvégzett összes ellenőrzés, kontroll és korrekció eredményeként a számviteli rendszerekben fennmaradó, megbízható hibaszintet. A Bizottság úgy véli, hogy e megerősített ellenőrzési eljárások hatása a hibaarányok tartós csökkenését fogja eredményezni.


  Ezenkívül a Bizottság egy új iránymutatást dolgozott ki az irányítási ellenőrzések megbízhatóságának további megerősítése érdekében, és az irányító hatóságok és közvetlen szervezeteik fokozott elszámoltathatóságának pontosítása céljából, amely a 2014–2020-as programozási időszakban az irányító szervezetek nyilatkozatai és éves összefoglalók útján fog megvalósulni. Ez az útmutató, amely az előző programozási időszakban levont tanulságokon alapul, 2015 szeptemberében került közzétételre. |
| --- | --- |

6.36.

A Bizottság 2010 óta célzott ellenőrzéseket végez a nagy kockázatú programok irányításának ellenőrzésére vonatkozóan, melyek során megállapította, hogy előfordulhat, hogy a programokat ellenőrző hatóságok a hiányosságokat felderítetlenül hagyják, vagy nem a kellő időben észlelik. A fenti, 2015-ig elvégzett ellenőrzések eredményét a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, illetve a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának esetében e szervezetek 2015-ös éves tevékenységi jelentései tartalmazzák (lásd a fenti sorrendben a 65. oldalt és az 56–57. oldalt).

A Bizottság utal a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó, a szabályozási kereten belül megerősített eljárásokra, amelyben az irányítási ellenőrzéseket és kontrollokat (ideértve a helyszíni ellenőrzéseket is) az irányító hatóságoknak minden évben időben el kell végezni ahhoz, hogy a programok költségigazolását és a vezetői teljességi nyilatkozatokat be lehessen nyújtani a Bizottsághoz. Az ellenőrző hatóságoknak fel kell becsülnie az előző számviteli év vége óta elvégzett összes ellenőrzés, kontroll és korrekció eredményeként a számviteli rendszerekben fennmaradó, megbízható hibaszintet. A Bizottság úgy véli, hogy e megerősített ellenőrzési eljárások hatása a hibaarányok tartós csökkenését fogja eredményezni.

Ezenkívül a Bizottság egy új iránymutatást dolgozott ki az irányítási ellenőrzések megbízhatóságának további megerősítése érdekében, és az irányító hatóságok és közvetlen szervezeteik fokozott elszámoltathatóságának pontosítása céljából, amely a 2014–2020-as programozási időszakban az irányító szervezetek nyilatkozatai és éves összefoglalók útján fog megvalósulni. Ez az útmutató, amely az előző programozási időszakban levont tanulságokon alapul, 2015 szeptemberében került közzétételre.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁSÚ PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA

| 6.37. | A pénzügyi eszközök tőkeberuházás, kölcsönök vagy garanciák révén nyújtanak segítséget a vállalkozások vagy városi projektek számára (33). Ezeket az eszközöket három fő területen lehet alkalmazni: kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatása (34), városfejlesztés (35) és az energiahatékonyság előmozdítása. |
| --- | --- |

6.37.

A pénzügyi eszközök tőkeberuházás, kölcsönök vagy garanciák révén nyújtanak segítséget a vállalkozások vagy városi projektek számára (33). Ezeket az eszközöket három fő területen lehet alkalmazni: kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatása (34), városfejlesztés (35) és az energiahatékonyság előmozdítása.

| 6.38. | 2014 végéig az ERFA és az ESZA 183 operatív programja keretében 1 025 pénzügyi eszközt hoztak létre Unió-szerte, három tagállam (Írország, Horvátország és Luxemburg) kivételével. Ezek az eszközök összesen mintegy 16 018  millió euró alaptőkével rendelkeztek (36). |
| --- | --- |

6.38.

2014 végéig az ERFA és az ESZA 183 operatív programja keretében 1 025 pénzügyi eszközt hoztak létre Unió-szerte, három tagállam (Írország, Horvátország és Luxemburg) kivételével. Ezek az eszközök összesen mintegy 16 018  millió euró alaptőkével rendelkeztek (36).

| 6.39. | Az ezeket a pénzügyi eszközöket alkalmazó alapok általában saját jogi struktúrájuk kialakításakor részesülnek hozzájárulásban az operatív programból, és a későbbiekben ezt az összeget fordítják projektek támogatására. Ilyen pénzügyi támogatást csak az operatív program hatókörébe tartozó projektek kaphatnak. A pénzügyi eszközöket úgy alakították ki, hogy rulírozó jellegűek legyenek, illetve bizonyos típusú garanciaalapoknál úgy, hogy komoly tőkeáttételt érjenek el. Minden, a beruházások vagy kölcsönök megtérüléséből származó forrást – a nyereséget is beleértve – a pénzügyi eszköz keretében végrehajtott tevékenységek céljaira kell ismét felhasználni. |
| --- | --- |

6.39.

Az ezeket a pénzügyi eszközöket alkalmazó alapok általában saját jogi struktúrájuk kialakításakor részesülnek hozzájárulásban az operatív programból, és a későbbiekben ezt az összeget fordítják projektek támogatására. Ilyen pénzügyi támogatást csak az operatív program hatókörébe tartozó projektek kaphatnak. A pénzügyi eszközöket úgy alakították ki, hogy rulírozó jellegűek legyenek, illetve bizonyos típusú garanciaalapoknál úgy, hogy komoly tőkeáttételt érjenek el. Minden, a beruházások vagy kölcsönök megtérüléséből származó forrást – a nyereséget is beleértve – a pénzügyi eszköz keretében végrehajtott tevékenységek céljaira kell ismét felhasználni.

| 6.40. | Csak a végső kedvezményezetteknek történő kifizetések, valamint az alapkezelők kezelési költségei és díjai tekinthetők támogathatónak. A pénzügyi eszközök fel nem használt összegeit záráskor vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe (37). |
| --- | --- |

6.40.

Csak a végső kedvezményezetteknek történő kifizetések, valamint az alapkezelők kezelési költségei és díjai tekinthetők támogathatónak. A pénzügyi eszközök fel nem használt összegeit záráskor vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe (37).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A pénzügyi eszközöket lassan alkalmazták

| 6.41. | Az ERFA és ESZA keretében alkalmazott 1 025 pénzügyi eszközre vonatkozóan az átlagos kihelyezési arány 2014 végén 57 % volt. Ez 2013-hoz képest 10 százalékpontos, 2012-höz képest pedig 20 százalékpontos növekedést jelent (38). |
| --- | --- |

6.41.

Az ERFA és ESZA keretében alkalmazott 1 025 pénzügyi eszközre vonatkozóan az átlagos kihelyezési arány 2014 végén 57 % volt. Ez 2013-hoz képest 10 százalékpontos, 2012-höz képest pedig 20 százalékpontos növekedést jelent (38).

| 6.41. | A Bizottság megjegyzi, hogy az 57 %-os átlagos kihelyezési arány (2014 végén) – amely megnövekedett arány a 2013 végén tapasztalt 47 %-hoz képest – uniós szinten átlagérték, és nem tükrözi a programszinten tapasztalt vegyes képet (lásd a Bizottság 2015. október 1-jén kiadott jelentését). A 2014 végén tapasztalt alacsony kihelyezési arány számos tényező, többek között a pénzügyi válság, egyes tagállamok korlátozott gyakorlata, és egyes pénzügyi eszközök késői beindulásának eredménye (már 2014-ben is).

  A Bizottság továbbá hangsúlyozni kívánja, hogy a pénzügyi eszközök életciklusát figyelembe véve a végrehajtás utolsó évében növekedés várható. Bármely olyan következtetést, amely a kihelyezési arányok hatékonyságára vonatkozik, csak a záráskor lehetséges maradéktalanul levonni.


  Mindenesetre záráskor azokat a pénzügyi eszközökben meglévő kezdeti összegeket, amelyeket nem folyósítottak a végső kedvezményezetteknek, érvénytelennek minősítik, visszatérítik az uniós költségvetésbe, így ezeket az összegeket a tagállamok elvesztik.


  A Bizottság úgy véli, hogy a 2015 végén tapasztalt helyzetről szóló, 2016. október 1-jén kiadandó jelentése további előmenetelt fog mutatni a végrehajtás terén. |
| --- | --- |

6.41.

A Bizottság továbbá hangsúlyozni kívánja, hogy a pénzügyi eszközök életciklusát figyelembe véve a végrehajtás utolsó évében növekedés várható. Bármely olyan következtetést, amely a kihelyezési arányok hatékonyságára vonatkozik, csak a záráskor lehetséges maradéktalanul levonni.

Mindenesetre záráskor azokat a pénzügyi eszközökben meglévő kezdeti összegeket, amelyeket nem folyósítottak a végső kedvezményezetteknek, érvénytelennek minősítik, visszatérítik az uniós költségvetésbe, így ezeket az összegeket a tagállamok elvesztik.

A Bizottság úgy véli, hogy a 2015 végén tapasztalt helyzetről szóló, 2016. október 1-jén kiadandó jelentése további előmenetelt fog mutatni a végrehajtás terén.

| 6.42. | A
  6.8. ábra
  mutatja be a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” területen finanszírozott pénzügyi eszközök kihelyezési arányát 2014. december 31-én. Az előző éves jelentésünkben már jeleztük, hogy számos tagállam nehézségekkel küszködik a pénzügyi eszközök alaptőkéjének teljes felhasználása terén. Az uniós átlaghoz képest hat tagállamban figyelhetők meg az alacsony kihelyezési arányhoz kapcsolódó konkrét problémák (Görögország, Spanyolország, Olaszország, Hollandia, Ausztria és Szlovákia). |
| --- | --- |

6.42.

A
  6.8. ábra
  mutatja be a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” területen finanszírozott pénzügyi eszközök kihelyezési arányát 2014. december 31-én. Az előző éves jelentésünkben már jeleztük, hogy számos tagállam nehézségekkel küszködik a pénzügyi eszközök alaptőkéjének teljes felhasználása terén. Az uniós átlaghoz képest hat tagállamban figyelhetők meg az alacsony kihelyezési arányhoz kapcsolódó konkrét problémák (Görögország, Spanyolország, Olaszország, Hollandia, Ausztria és Szlovákia).

| 6.42. | Amint azt a Bizottság a Számvevőszék 2014-es éves jelentésére adott válaszában (6.49. bekezdés) már említette, a Bizottság a tagállamokkal közösen már eddig is számos intézkedést tett annak érdekében, hogy a pénzügyi eszközök által biztosított fennmaradó beruházások időben elérjék azok végső kedvezményezettjeit. A Bizottság 2015-ben is folytatta a fenti területen tett erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

6.42.

6.8. ábra –   A „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” területen finanszírozott pénzügyi eszközök kihelyezési aránya 2014. december 31-én.

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, a 2015. szeptember 23-i EGESIF_15–0027–00 dokumentum alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 6.43. | Az ERFA és ESZA pénzügyi eszközeinek alkalmazásáról szól információk a tagállamoktól közvetlenül kapott adatokon alapulnak. 2011 óta a Bizottság jelentős erőfeszítéseket tesz ezen adatok minőségének javítására. Mindazonáltal a Bizottság jelentésében szereplő adatok néhány esetben hiányosak vagy pontatlanok. Ez érvényes volt az általunk 2015-ben vizsgált hét pénzügyi eszköz közül négyre is. |
| --- | --- |

6.43.

Az ERFA és ESZA pénzügyi eszközeinek alkalmazásáról szól információk a tagállamoktól közvetlenül kapott adatokon alapulnak. 2011 óta a Bizottság jelentős erőfeszítéseket tesz ezen adatok minőségének javítására. Mindazonáltal a Bizottság jelentésében szereplő adatok néhány esetben hiányosak vagy pontatlanok. Ez érvényes volt az általunk 2015-ben vizsgált hét pénzügyi eszköz közül négyre is.

| 6.43. | A Bizottság 2015 májusában iránymutatást nyújtott a tagállamok részére az adatszolgáltatási utasításokkal kapcsolatban, ezáltal egyértelművé tette az adatszolgáltatási előírásokat. Ezenkívül a 2014–2020-as időszakra a Bizottság javította jelentéstételi eszközeit. A tagállamok a közös rendelkezésekről szóló rendelet 46. cikkében előírt adatokat kötelesek közölni, amelyek átfogóbbak, mint a 2007–2013-as időszakra előírt benyújtandó adatok. 2016 áprilisában a Bizottság szolgálatai további iránymutatást nyújtottak a tagállamoknak a fenti jelentéstételre vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.43.

Támogatásra nem jogosult végső kedvezményezettek

| 6.44. | A vizsgált hét pénzügyi eszköz közül kettő esetében olyan végső kedvezményezett számára hagytak jóvá garanciákat vagy hiteleket, amelyek a rendelet és a tagállami jogszabályok szerint nem voltak támogatásra jogosultak. Ezek az esetek a támogatásra nem jogosult kiadások vagy a támogatásra nem jogosult projektek kategóriájába tartozó számszerűsíthető hibának minősülnek (lásd:
  6.9. ábra
  ). |
| --- | --- |

6.44.

A vizsgált hét pénzügyi eszköz közül kettő esetében olyan végső kedvezményezett számára hagytak jóvá garanciákat vagy hiteleket, amelyek a rendelet és a tagállami jogszabályok szerint nem voltak támogatásra jogosultak. Ezek az esetek a támogatásra nem jogosult kiadások vagy a támogatásra nem jogosult projektek kategóriájába tartozó számszerűsíthető hibának minősülnek (lásd:
  6.9. ábra
  ).

| 6.44. | A Bizottság a támogatásra jogosulatlan kedvezményezetteknek megítélt pénzügyi eszközökre vonatkozó két hibával kapcsolatban megjegyezi, hogy a jelenlegi szakaszban nem tudja értékelni a fenti egyedi esetekben elkövetett hibák uniós költségvetésre kifejtett hatását.

  Mint ahogyan azt „A 2007–2013 közötti programozási időszakra vonatkozóan a pénzügyi eszközökre vonatkozó rendeletek be nem tartása miatt a Strukturális Alapokból és az Európai Halászati Alapból társfinanszírozott kiadásokra alkalmazandó pénzügyi korrekciók megállapításáról szóló iránymutatás” 3. pontja is megjegyzi: az egyedi szabálytalanságokat a pénzügyi eszközök által a végső kedvezményezetteknél a részleges vagy végső záráskor végrehajtott jogos és szabályszerű befektetésekkel helyettesíteni lehet. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy -bár nem vitatja az alapul szolgáló hibákat- ezen a ponton még nem tudja felmérni a fenti hibák hatását az uniós költségvetésre. |
| --- | --- |

6.44.

Mint ahogyan azt „A 2007–2013 közötti programozási időszakra vonatkozóan a pénzügyi eszközökre vonatkozó rendeletek be nem tartása miatt a Strukturális Alapokból és az Európai Halászati Alapból társfinanszírozott kiadásokra alkalmazandó pénzügyi korrekciók megállapításáról szóló iránymutatás” 3. pontja is megjegyzi: az egyedi szabálytalanságokat a pénzügyi eszközök által a végső kedvezményezetteknél a részleges vagy végső záráskor végrehajtott jogos és szabályszerű befektetésekkel helyettesíteni lehet. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy -bár nem vitatja az alapul szolgáló hibákat- ezen a ponton még nem tudja felmérni a fenti hibák hatását az uniós költségvetésre.

6.9. ábra –   Példa támogatásra nem jogosult hitelre (támogatásra nem jogosult kedvezményezett)

Támogatásra nem jogosult végső kedvezményezettek: Egy magyarországi ERFA pénzügyi eszköz esetében a pénzügyi közvetítő a saját vállalatcsoportjához tartozó társaság számára nyújtott hitelt. A rendelet és a vonatkozó bizottsági iránymutatás azonban kifejezetten tiltja, hogy ugyanahhoz a vállalatcsoporthoz tartozó társaságot támogatásra jogosult végső kedvezményezettnek tekintsenek. Ezért a hitel nem jogosult uniós társfinanszírozásra.

A támogatásra nem jogosult kedvezményezettekkel kapcsolatos hasonló esetek Olaszországban is előfordultak.

A 2007–2013-as támogathatósági időszak meghosszabbítása csak bizottsági határozattal történt

| 6.45. | Visszautalunk egy, a 2014-es éves jelentésben említett konkrét problémára (39). Az 1083/2006/EK rendelet 56. cikkének (1) bekezdése 2015. december 31-ben szabta meg a kifizetések támogathatósági időszakának végét. 2015 során a Bizottság ahelyett, hogy felkérte volna a Tanácsot és a Parlamentet a rendelet módosítására, bizottsági határozatban (40) rendelkezett arról, hogy 2017. március 31-ig meghosszabbítja a támogathatósági időszakot. Mivel még mindig nincsen erre vonatkozóan megfelelő szintű jogszabály, a 2015. december 31-én követően folyósított kifizetéseket szabálytalannak tekintjük. |
| --- | --- |

6.45.

Visszautalunk egy, a 2014-es éves jelentésben említett konkrét problémára (39). Az 1083/2006/EK rendelet 56. cikkének (1) bekezdése 2015. december 31-ben szabta meg a kifizetések támogathatósági időszakának végét. 2015 során a Bizottság ahelyett, hogy felkérte volna a Tanácsot és a Parlamentet a rendelet módosítására, bizottsági határozatban (40) rendelkezett arról, hogy 2017. március 31-ig meghosszabbítja a támogathatósági időszakot. Mivel még mindig nincsen erre vonatkozóan megfelelő szintű jogszabály, a 2015. december 31-én követően folyósított kifizetéseket szabálytalannak tekintjük.

| 6.45. | Ugyanezen észrevétel kapcsán a Bizottság már korábban kifejtette az álláspontját a Számvevőszék 2014-es éves jelentésére adott válaszában. A Bizottság az Európai Tanács 2014. decemberi ajánlásaival összhangban járt el, a meglévő szabályozási keretek által nyújtott mozgástéren belül. Ezért a Bizottság a 2017. március végéig a végleges kedvezményezettek részére megtörtént kifizetéseket támogatható költségeknek tekinti.

  A pénzügyi lezárásról szóló iránymutatások módosítására vonatkozó Bizottsági határozat nem érinti az 56. cikk (1) bekezdését, amely szerint az alapokból a pénzügyi eszközökbe utalt hozzájárulást legkésőbb 2015. december 31-ig ki kellett fizetni. Ez marad a szabály.


  A módosítás tisztázza az 1083/2006/EK rendelet 78. cikkének (6) bekezdését. Az 1083/2006/EK rendelet 78. cikkének (6) bekezdése lex specialis (különös szabály) a rendelet 56. cikkének (1) bekezdésére vonatkozóan. Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy:







  — | a 78. cikk (6) bekezdése azt jelenti, hogy a hozzájárulást az operatív programból a pénzügyi eszközökbe 2015. december 31-ig ki kell fizetni, |
| --- | --- | --- |

6.45.

A pénzügyi lezárásról szóló iránymutatások módosítására vonatkozó Bizottsági határozat nem érinti az 56. cikk (1) bekezdését, amely szerint az alapokból a pénzügyi eszközökbe utalt hozzájárulást legkésőbb 2015. december 31-ig ki kellett fizetni. Ez marad a szabály.

A módosítás tisztázza az 1083/2006/EK rendelet 78. cikkének (6) bekezdését. Az 1083/2006/EK rendelet 78. cikkének (6) bekezdése lex specialis (különös szabály) a rendelet 56. cikkének (1) bekezdésére vonatkozóan. Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy:

—

a 78. cikk (6) bekezdése azt jelenti, hogy a hozzájárulást az operatív programból a pénzügyi eszközökbe 2015. december 31-ig ki kell fizetni,

| — | ami a pénzügyi eszköz által a végső kedvezményezettnek kifizetett kiadások támogathatóságát illeti, a 78. cikk (6) bekezdése az ilyen kiadások támogathatóságát a záródokumentumok benyújtásának időpontjáig engedi meg, |
| --- | --- |

—

ami a pénzügyi eszköz által a végső kedvezményezettnek kifizetett kiadások támogathatóságát illeti, a 78. cikk (6) bekezdése az ilyen kiadások támogathatóságát a záródokumentumok benyújtásának időpontjáig engedi meg,

| — | mivel a végső határidő záródokumentumok benyújtására a Bizottsághoz 2017. március 31., a pénzügyi lezárásra vonatkozó iránymutatások módosítása egyértelművé teszi, hogy az általános rendelkezések 78. cikkének (6) bekezdésében hivatkozott zárás a záródokumentumok benyújtási határidejét jelenti, vagyis 2017. március 31. (lásd még a Bizottság válaszát a 6.52. bekezdésre, és a Számvevőszék 2014-es éves jelentésének 5. ajánlására). |
| --- | --- |

—

mivel a végső határidő záródokumentumok benyújtására a Bizottsághoz 2017. március 31., a pénzügyi lezárásra vonatkozó iránymutatások módosítása egyértelművé teszi, hogy az általános rendelkezések 78. cikkének (6) bekezdésében hivatkozott zárás a záródokumentumok benyújtási határidejét jelenti, vagyis 2017. március 31. (lásd még a Bizottság válaszát a 6.52. bekezdésre, és a Számvevőszék 2014-es éves jelentésének 5. ajánlására).

A Bizottság ezért nem ért egyet azzal az állítással, hogy a 2015. december 31. után történő kifizetések szabálytalannak tekintendők.

| 6.46. | Ezenkívül különjelentést tettünk közé a pénzügyi eszközök szerepéről az uniós költségvetés végrehajtásában és a 2007–2013-as programidőszak kapcsolódó tanulságairól (41). |
| --- | --- |

6.46.

Ezenkívül különjelentést tettünk közé a pénzügyi eszközök szerepéről az uniós költségvetés végrehajtásában és a 2007–2013-as programidőszak kapcsolódó tanulságairól (41).

| 6.46. | A Bizottság utal a Számvevőszék fent hivatkozott különjelentésében közölt ajánlásokra adott válaszaira, és már lépéseket tett az elfogadott ajánlások nyomon követése érdekében. |
| --- | --- |

6.46.

A BELSŐ KONTROLLRENDSZEREK ÖSSZETEVŐINEK VIZSGÁLATA, BELEÉRTVE AZ ÉVES TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSEKET

Az ellenőrző hatóságok Bizottság általi felügyeletének értékelése

A Bizottság felhasználja a tagállami ellenőrző hatóságok munkáját a hibaszint becslésénél

| 6.47. | A Bizottság számára az egyes operatív programokhoz kapcsolódó irányítási rendszerek és belső kontrollmechanizmusok eredményes működéséről, valamint az igazolt kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről az ellenőrző hatóságok nyújtanak bizonyosságot. Ezeket az információkat az ellenőrző hatóságok éves kontrolljelentésekben, ellenőri véleményekben és rendszerellenőrzési jelentésekben ismertetik (42). 2009 óta a Bizottság vizsgálatokat végzett a fontosabb ellenőrző hatóságoknál, a munkájuk helyszíni ellenőrzését is beleértve, hogy értékelje, milyen mértékben támaszkodhat rájuk. |
| --- | --- |

6.47.

A Bizottság számára az egyes operatív programokhoz kapcsolódó irányítási rendszerek és belső kontrollmechanizmusok eredményes működéséről, valamint az igazolt kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről az ellenőrző hatóságok nyújtanak bizonyosságot. Ezeket az információkat az ellenőrző hatóságok éves kontrolljelentésekben, ellenőri véleményekben és rendszerellenőrzési jelentésekben ismertetik (42). 2009 óta a Bizottság vizsgálatokat végzett a fontosabb ellenőrző hatóságoknál, a munkájuk helyszíni ellenőrzését is beleértve, hogy értékelje, milyen mértékben támaszkodhat rájuk.

| 6.47. | A Bizottság szorosan együttműködik az ellenőrző hatóságokkal és összehangolja velük tevékenységét, és már 2009-ben elkezdte módszereik és ellenőrzési eredményeik vizsgálatát. Ez hozzájárult a kapacitás bővítéséhez az ellenőrző hatóságoknak nyújtott tanácsadásnak, iránymutatásnak és ajánlásoknak köszönhetően, azáltal, hogy a Bizottság újból elvégezte az ellenőrző hatóságok által már elvégzett ellenőrzési munkát.

  A Bizottság hangsúlyozza, hogy az ellenőrzési hatóságok munkájának megbízhatóságára vonatkozó értékelést ebben az összefüggésben kell értelmezni. A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság 2009-ben megkezdett, összességében 316 helyszíni ellenőrzést magában foglaló, és a 2007-től 2013-ig tartó időszakban az ERFA/KA- juttatások 98,5  %-ának ellenőrzéséért felelős 51 ellenőrző hatóság részvételével zajló ellenőrzési programja eredményeképpen 2015 végén megállapította, hogy a megvizsgált ellenőrző hatóságok munkája általánosságban véve megbízható.


  Ami a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságát illeti, 2015 végéig 236 ellenőrzést folytatott le, melyek 2009 óta zajlottak, a 92 ellenőrző hatóságból 89-et (96,7  %) lefedve, melyek a 118 operatív programból 115-ért, vagyis a kiadások 99,6  %-áért feleltek. A Bizottság megállapította, hogy 82 ellenőrző hatóság munkájára támaszkodhat, ami az ESZA támogatások 98,2  %-át lefedi.


  A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága 2015-ös éves tevékenységi jelentéseikben részletes értékelést nyújtottak az ellenőrző hatóságok 2014-es kiadásokra vonatkozó, 2015-ös kontrolljelentéseiben szereplő ellenőrzési adatok és eredmények pontosságáról és megbízhatóságáról (lásd a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság 2015-ös éves tevékenységi jelentésének 55–60. oldalát, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága 2015-ös éves tevékenységi jelentésének 52–54. oldalát). |
| --- | --- |

6.47.

A Bizottság hangsúlyozza, hogy az ellenőrzési hatóságok munkájának megbízhatóságára vonatkozó értékelést ebben az összefüggésben kell értelmezni. A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság 2009-ben megkezdett, összességében 316 helyszíni ellenőrzést magában foglaló, és a 2007-től 2013-ig tartó időszakban az ERFA/KA- juttatások 98,5  %-ának ellenőrzéséért felelős 51 ellenőrző hatóság részvételével zajló ellenőrzési programja eredményeképpen 2015 végén megállapította, hogy a megvizsgált ellenőrző hatóságok munkája általánosságban véve megbízható.

Ami a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságát illeti, 2015 végéig 236 ellenőrzést folytatott le, melyek 2009 óta zajlottak, a 92 ellenőrző hatóságból 89-et (96,7  %) lefedve, melyek a 118 operatív programból 115-ért, vagyis a kiadások 99,6  %-áért feleltek. A Bizottság megállapította, hogy 82 ellenőrző hatóság munkájára támaszkodhat, ami az ESZA támogatások 98,2  %-át lefedi.

A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága 2015-ös éves tevékenységi jelentéseikben részletes értékelést nyújtottak az ellenőrző hatóságok 2014-es kiadásokra vonatkozó, 2015-ös kontrolljelentéseiben szereplő ellenőrzési adatok és eredmények pontosságáról és megbízhatóságáról (lásd a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság 2015-ös éves tevékenységi jelentésének 55–60. oldalát, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága 2015-ös éves tevékenységi jelentésének 52–54. oldalát).

| 6.48. | A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, illetve a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és Társadalmi Befogadás Főigazgatósága felhasználják ezeket az információkat éves tevékenységi jelentéseik elkészítéséhez, valamint az év során ahhoz, hogy döntsenek az operatív programoknak teljesített kifizetések esetleges megszakításáról, illetve felfüggesztéséről. |
| --- | --- |

6.48.

A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, illetve a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és Társadalmi Befogadás Főigazgatósága felhasználják ezeket az információkat éves tevékenységi jelentéseik elkészítéséhez, valamint az év során ahhoz, hogy döntsenek az operatív programoknak teljesített kifizetések esetleges megszakításáról, illetve felfüggesztéséről.

| 6.48. | 2015-ben a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében jelezte, hogy a kifizetés-megszakítások és a felfüggesztést megelőző eljárások körülbelül kétharmada az ellenőrző hatóságoknak a Bizottság részére az év során vagy az év végén benyújtott ellenőrzési eredményein alapult (lásd a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság 2015-ös éves tevékenységi jelentésének 68. oldalát).

  2015 során a megszakítási és felfüggesztést megelőző eljárások 117 ERFA/KA programot érintettek, valamint a tagállamok által közel 9,1  milliárd euróra benyújtott kifizetési kérelmet, amely addig nem került kifizetésre, amíg a Bizottság további bizonyítékot nem nyert arra vonatkozólag, hogy az érintett tagállam megtett minden szükséges korrekciót.


  Az ESZA esetében, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága 2015-ös éves tevékenységi jelentésének 59. oldalán szereplő jelentés szerint a Bizottság 2 esetben küldött korai figyelmeztetést, 17 esetben pedig felfüggesztést megelőző eljárásról szóló levelet; 27 esetben döntött a kifizetések megszakításáról, és 10 operatív programot függesztett fel. Összesen 1,4  milliárd euró mértékű kifizetési kérelem került megszakításra. |
| --- | --- |

6.48.

2015 során a megszakítási és felfüggesztést megelőző eljárások 117 ERFA/KA programot érintettek, valamint a tagállamok által közel 9,1  milliárd euróra benyújtott kifizetési kérelmet, amely addig nem került kifizetésre, amíg a Bizottság további bizonyítékot nem nyert arra vonatkozólag, hogy az érintett tagállam megtett minden szükséges korrekciót.

Az ESZA esetében, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága 2015-ös éves tevékenységi jelentésének 59. oldalán szereplő jelentés szerint a Bizottság 2 esetben küldött korai figyelmeztetést, 17 esetben pedig felfüggesztést megelőző eljárásról szóló levelet; 27 esetben döntött a kifizetések megszakításáról, és 10 operatív programot függesztett fel. Összesen 1,4  milliárd euró mértékű kifizetési kérelem került megszakításra.

| 6.49. | Annak felmérése érdekében, hogy támaszkodhatnak-e ezekre az információkra, a főigazgatóságok minden egyes operatív program (vagy ezek csoportja) esetében ellenőrzik az ellenőrző hatóságok által közölt hibaarányokat (43):






  — | amennyiben a Bizottság szerint a hibaarány megbízható (és az igazolt költség tekintetében reprezentatív), elfogadja az ellenőrző hatóság által közölt arányt. Saját értékeléséhez a Bizottság a hibaarányt az ellenőrző hatóságtól kapott kiegészítő információk alapján újra is számíthatja, |
| --- | --- | --- |

6.49.

Annak felmérése érdekében, hogy támaszkodhatnak-e ezekre az információkra, a főigazgatóságok minden egyes operatív program (vagy ezek csoportja) esetében ellenőrzik az ellenőrző hatóságok által közölt hibaarányokat (43):

—

amennyiben a Bizottság szerint a hibaarány megbízható (és az igazolt költség tekintetében reprezentatív), elfogadja az ellenőrző hatóság által közölt arányt. Saját értékeléséhez a Bizottság a hibaarányt az ellenőrző hatóságtól kapott kiegészítő információk alapján újra is számíthatja,

| — | ha a hibaarány nem megbízható, a Bizottság az irányítási rendszer és belső kontrollrendszerek működése értékelésének függvényében (2 % és 25 % közötti) átalányalapú hibaarányokat alkalmaz. |
| --- | --- |

—

ha a hibaarány nem megbízható, a Bizottság az irányítási rendszer és belső kontrollrendszerek működése értékelésének függvényében (2 % és 25 % közötti) átalányalapú hibaarányokat alkalmaz.

| 6.49. | A Bizottság hangsúlyozza, hogy a hibaarányok megbízhatóságára vonatkozó értékelés minden évben alapos és minden rendelkezésre álló adat figyelembevételével történő másodlagos elemzés eredménye, amelyet kockázatalapú helyszíni tényfeltáró missziók is kiegészítenek, és figyelembe veszi az ellenőrző hatóságok munkájának megbízhatóságára vonatkozó általános értékelést is, a 6.47. bekezdésre adott válaszban hivatkozott átfogó ellenőrzési munkának köszönhetően. Amikor a Bizottság szükségesnek ítéli, minden hiányzó kiegészítő információt bekér és beszerez az ellenőrző hatóságoktól. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | A Bizottság ezenkívül kiszámítja az egyes operatív programok (vagy operatív programok csoportjainak) ún. kumulatív fennmaradó kockázatát is, amely figyelembe veszi a programozási időszak kezdete óta végrehajtott összes pénzügyi korrekciót. Ide tartoznak az uniós, illetve tagállami szinten már végrehajtott pénzügyi korrekciók is (44). |
| --- | --- |

6.50.

A Bizottság ezenkívül kiszámítja az egyes operatív programok (vagy operatív programok csoportjainak) ún. kumulatív fennmaradó kockázatát is, amely figyelembe veszi a programozási időszak kezdete óta végrehajtott összes pénzügyi korrekciót. Ide tartoznak az uniós, illetve tagállami szinten már végrehajtott pénzügyi korrekciók is (44).

| 6.51. | E két mutatószám és a rendelkezésére álló további információk alapján a Bizottság elvégzi az operatív program irányítási és kontrollrendszerének értékelését. Ez az értékelés azután szerepel a főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében (45). |
| --- | --- |

6.51.

E két mutatószám és a rendelkezésére álló további információk alapján a Bizottság elvégzi az operatív program irányítási és kontrollrendszerének értékelését. Ez az értékelés azután szerepel a főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében (45).

| 6.51. | A Bizottság minden egyes program és minden egyes hatóság (irányító, igazoló és ellenőrző hatóságok) esetében értékeli az irányítási és kontrollrendszer működésének eredményességét, valamennyi rendelkezésre álló uniós és tagállami rendszerellenőrzés eredménye alapján, amelyet 15 kulcsfontosságú szabályozási követelmény szerint végeznek el egy, az ellenőrző hatóságokkal közös módszertan szerint. Így tehát minden program értékelésre kerül a tagállami és bizottsági szinten kiadott ellenőri véleményekhez viszonyítva, a rendszerekben elvégzett ellenőrzések és a műveletek reprezentatív mintái alapján. A tagállamok által közölt hibaarányok és a Bizottság által kiszámított fennmaradó hibaarány tehát fontos elemei ennek az értékelésnek, de nem az egyetlenek. Az operatív középvezetők és az engedélyezést továbbadott felhatalmazás által ellátó megbízott tisztviselők szintén minden program esetében értékelik az irányítás megbízhatóságát.

  Az éves tevékenységi jelentésekben közzétett bizonyosság érdekében az egyes operatív programokra vonatkozó vélemények tehát valamennyi, a Bizottság rendelkezésére álló információ teljes körű értékelésének eredményeként jönnek létre. Ez átfogó és részletes értékelést nyújt az egyes tagállamok irányítási és kontrollrendszereinek eredményességéről, és a 2015-ös fenntartásokban szereplő operatív programok vonatkozásában információt nyújt a feltárt fő problémákról és arról, hogy milyen intézkedésekkel kezelték ezeket. |
| --- | --- |

6.51.

Az éves tevékenységi jelentésekben közzétett bizonyosság érdekében az egyes operatív programokra vonatkozó vélemények tehát valamennyi, a Bizottság rendelkezésére álló információ teljes körű értékelésének eredményeként jönnek létre. Ez átfogó és részletes értékelést nyújt az egyes tagállamok irányítási és kontrollrendszereinek eredményességéről, és a 2015-ös fenntartásokban szereplő operatív programok vonatkozásában információt nyújt a feltárt fő problémákról és arról, hogy milyen intézkedésekkel kezelték ezeket.

Az éves kontrolljelentések bizottsági értékelése csak részben képes kezelni azt a kockázatot, hogy a tagállami hatóságok nem megbízható információkat nyújtanak be

| 6.52. | Az ERFA/KA és az ESZA alatti operatív programok bizottsági értékelésének megalapozottsága a tagállami hatóságok által közölt információk pontosságán és megbízhatóságán múlik. Az előző években végzett ellenőrzéseink ebben a tekintetben két fő kockázatra mutattak rá:






  — | az ellenőrző hatóságok alábecsülhetik a hibákat, illetve nem megfelelően extrapolálhatják azokat. Következésképpen a közölt hibaarányok nem mindig megbízhatóak, |
| --- | --- | --- |

6.52.

Az ERFA/KA és az ESZA alatti operatív programok bizottsági értékelésének megalapozottsága a tagállami hatóságok által közölt információk pontosságán és megbízhatóságán múlik. Az előző években végzett ellenőrzéseink ebben a tekintetben két fő kockázatra mutattak rá:

—

az ellenőrző hatóságok alábecsülhetik a hibákat, illetve nem megfelelően extrapolálhatják azokat. Következésképpen a közölt hibaarányok nem mindig megbízhatóak,

| — | a pénzügyi korrekciókról a tagállamok által közölt adatok nem mindig megbízhatóak vagy pontosak, ezért lehetséges, hogy a Bizottság, számítási módszeréből adódóan, alábecsüli a kumulatív fennmaradó hibaarányt. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi korrekciókról a tagállamok által közölt adatok nem mindig megbízhatóak vagy pontosak, ezért lehetséges, hogy a Bizottság, számítási módszeréből adódóan, alábecsüli a kumulatív fennmaradó hibaarányt.

| 6.52-6.54. | Amint azt a főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseikben kifejtették, mindkét főigazgatóság intézkedéseket tett az ellenőrzési adatok (hibaarányok és ellenőri vélemények) és az igazoló hatóságok által a pénzügyi korrekciókra vonatkozóan közölt adatok megbízhatóságának javítására. A Számvevőszék által jelzett kockázatok enyhítése érdekében a Bizottság két vizsgálatot hajt végre az ellenőrzésekre vonatkozóan:






  — | A Bizottság ráhagyatkozását az ellenőrző hatóságok által közölt ellenőrzési adatokra, ideértve az éves kontrolljelentéseket, ellenőri véleményeket és hibaarányokat-, mely a dokumentumok áttekintéséből és a helyszínen végzett ellenőrzésekből álló kiterjedt ellenőrzési munkán alapul. A fenti vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az ellenőrzési eredmények megerősíthetőek-e, ideértve az ellenőrzések alapos, helyszínen történő ismételt elvégzését a Bizottság ellenőrei által.


  Az éves kontrolljelentések iratokon alapuló áttekintése a kapcsolódó ellenőrzések széles skálájára kiterjed, például a számítások pontosságára, az alkalmazott paraméterekre, a feltárt hibák kezelésére, valamint az ellenőrzött alapsokaság egyeztetésére, amit tényfeltáró missziók is kiegészítenek (lásd a Bizottság válaszát az 1.36. és 6.47. bekezdésekre). További konkrét adatokat kérnek és szereznek be a hatóságok, ha az a kétséges esetekben szükséges, azonban ez az egységes ellenőrzési alapelvvel és a szabályozási követelményekkel összhangban nem kerül rendszeresen és minden esetben bekérésre.


  E mélyreható ellenőrzési munka eredményeképpen a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága saját szakpolitikai területeiken belül a tagállamok hibaarányainak 95 %-át úgy értékelték, mint megbízható információforrást a 2015-ös kifizetések kockázatainak kiszámításához (a fenti sorrend szerint a főigazgatóságok 2015-ös éves tevékenységeinek 58. és 53. oldalán). A fennmaradó 5 % esetében, ahol a tagállamok által közölt hibaarányokat megbízhatatlannak ítélték, a Bizottság az átalánykulcsok alapján a legjobb becslés értékével helyettesítette ezeket. |
| --- | --- | --- |

6.52-6.54.

—

A Bizottság ráhagyatkozását az ellenőrző hatóságok által közölt ellenőrzési adatokra, ideértve az éves kontrolljelentéseket, ellenőri véleményeket és hibaarányokat-, mely a dokumentumok áttekintéséből és a helyszínen végzett ellenőrzésekből álló kiterjedt ellenőrzési munkán alapul. A fenti vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az ellenőrzési eredmények megerősíthetőek-e, ideértve az ellenőrzések alapos, helyszínen történő ismételt elvégzését a Bizottság ellenőrei által.

Az éves kontrolljelentések iratokon alapuló áttekintése a kapcsolódó ellenőrzések széles skálájára kiterjed, például a számítások pontosságára, az alkalmazott paraméterekre, a feltárt hibák kezelésére, valamint az ellenőrzött alapsokaság egyeztetésére, amit tényfeltáró missziók is kiegészítenek (lásd a Bizottság válaszát az 1.36. és 6.47. bekezdésekre). További konkrét adatokat kérnek és szereznek be a hatóságok, ha az a kétséges esetekben szükséges, azonban ez az egységes ellenőrzési alapelvvel és a szabályozási követelményekkel összhangban nem kerül rendszeresen és minden esetben bekérésre.

E mélyreható ellenőrzési munka eredményeképpen a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága saját szakpolitikai területeiken belül a tagállamok hibaarányainak 95 %-át úgy értékelték, mint megbízható információforrást a 2015-ös kifizetések kockázatainak kiszámításához (a fenti sorrend szerint a főigazgatóságok 2015-ös éves tevékenységeinek 58. és 53. oldalán). A fennmaradó 5 % esetében, ahol a tagállamok által közölt hibaarányokat megbízhatatlannak ítélték, a Bizottság az átalánykulcsok alapján a legjobb becslés értékével helyettesítette ezeket.

| — | Egyedi kockázatalapú helyszíni ellenőrzések (mostanáig 75 operatív programra terjedt ki az elmúlt három év alatt) annak érdekében, hogy biztosítsuk, hogy a bejelentett korrekciókat eredményesen alkalmazzák, és kétség vagy elégtelen bizonyíték esetén a fennmaradó hibaarány számításakor figyelembe vegyék az érintett összegek levonását a kumulatív pénzügyi korrekciókból. A Bizottság szolgálatai az elvégzett ellenőrzéseik és a minden program kapcsán benyújtott, 20. cikkben előírt pénzügyi korrekciókról szóló beszámolók megbízhatóságának iratokon alapuló konzisztencia-ellenőrzései eredményeként úgy döntöttek, hogy körültekintő megközelítést alkalmaznak, és a közölt pénzügyi korrekciók egy részét kizárják a kumulatív fennmaradó kockázat kiszámításánál (lásd a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésének 72. és 73. oldalát). |
| --- | --- |

—

Egyedi kockázatalapú helyszíni ellenőrzések (mostanáig 75 operatív programra terjedt ki az elmúlt három év alatt) annak érdekében, hogy biztosítsuk, hogy a bejelentett korrekciókat eredményesen alkalmazzák, és kétség vagy elégtelen bizonyíték esetén a fennmaradó hibaarány számításakor figyelembe vegyék az érintett összegek levonását a kumulatív pénzügyi korrekciókból. A Bizottság szolgálatai az elvégzett ellenőrzéseik és a minden program kapcsán benyújtott, 20. cikkben előírt pénzügyi korrekciókról szóló beszámolók megbízhatóságának iratokon alapuló konzisztencia-ellenőrzései eredményeként úgy döntöttek, hogy körültekintő megközelítést alkalmaznak, és a közölt pénzügyi korrekciók egy részét kizárják a kumulatív fennmaradó kockázat kiszámításánál (lásd a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésének 72. és 73. oldalát).

A 2007-től 2013-ig tartó időszakkal ellentétben a 2014–2020 közötti időszakban az ellenőrző hatóságok ellenőri véleményüket a korrekciók végrehajtása után fennmaradó hibaarány alapján fogják kiadni. Ennek eredményeként a pénzügyi korrekciók pontosságát szisztematikusan ellenőrizni fogják az elszámolások ellenőrzésének részeként.

| 6.53. | Az éves kontrolljelentések bizottsági ellenőrzései elsősorban a dokumentumok áttekintéséből állnak és ezért csak részben tudják kezelni ezeket a kockázatokat. Megítélésünk szerint a Bizottság csak korlátozottan képes validálni és szükség esetén kiigazítani a közölt hibaarányokat, ha az ellenőrző hatóságok számára nincs előírva, hogy az éves kontrolljelentések ellenőrzése tekintetében konkrétabb információkat (például az ellenőrzés hatókörének, kiterjedésének/részminta-képzésének, valamint a hibák besorolásának részletes leírása) szolgáltassanak a Bizottságnak a műveletekre vonatkozó ellenőrzéseikről. Elemzésünk szerint 2015-ben a korábbi éveknél gyakrabban kértek ilyen információkat. |
| --- | --- |

6.53.

Az éves kontrolljelentések bizottsági ellenőrzései elsősorban a dokumentumok áttekintéséből állnak és ezért csak részben tudják kezelni ezeket a kockázatokat. Megítélésünk szerint a Bizottság csak korlátozottan képes validálni és szükség esetén kiigazítani a közölt hibaarányokat, ha az ellenőrző hatóságok számára nincs előírva, hogy az éves kontrolljelentések ellenőrzése tekintetében konkrétabb információkat (például az ellenőrzés hatókörének, kiterjedésének/részminta-képzésének, valamint a hibák besorolásának részletes leírása) szolgáltassanak a Bizottságnak a műveletekre vonatkozó ellenőrzéseikről. Elemzésünk szerint 2015-ben a korábbi éveknél gyakrabban kértek ilyen információkat.

| 6.54. | 2015 folyamán a korábbi évekhez hasonlóan mindkét főigazgatóság helyszíni ellenőrzéseket is végzett tíz tagállam által végrehajtott pénzügyi korrekciókra nézve. Ezek közül hétben a Bizottság olyan hiányosságokat azonosított, amelyek a bejelentett pénzügyi korrekciók kiigazítását tették szükségessé. 2014-ben a tizenkét felkeresett tagállam közül a Bizottság hétben észlelt hiányosságokat. Ezek a megállapítások megerősítik saját értékelésünket, és az új 2014–2020-as programozási időszak összefüggésében kiemelik annak fontosságát, hogy a tagállamok megbízható jelentéstételi rendszereket vezessenek be (46). |
| --- | --- |

6.54.

2015 folyamán a korábbi évekhez hasonlóan mindkét főigazgatóság helyszíni ellenőrzéseket is végzett tíz tagállam által végrehajtott pénzügyi korrekciókra nézve. Ezek közül hétben a Bizottság olyan hiányosságokat azonosított, amelyek a bejelentett pénzügyi korrekciók kiigazítását tették szükségessé. 2014-ben a tizenkét felkeresett tagállam közül a Bizottság hétben észlelt hiányosságokat. Ezek a megállapítások megerősítik saját értékelésünket, és az új 2014–2020-as programozási időszak összefüggésében kiemelik annak fontosságát, hogy a tagállamok megbízható jelentéstételi rendszereket vezessenek be (46).

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kifizetések hibaszintje az összes operatív program 58 %-a esetében nem érte el a lényegességi küszöböt

| 6.55. | 2015 tekintetében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy bizonyosságot szerzett afelől, hogy az ERFA/KA és az ESZA alá tartozó 440 operatív programból 254 (58 %) hibaszintje nem éri el a lényegességi küszöböt: az ellenőrző hatóságok által közölt hibaarányok a Bizottság 2 %-os lényegességi küszöbe alatt maradtak, és a Bizottság már validálta ezeket az arányokat. Ezek az operatív programok a 2015-ös kifizetések mintegy 38 %-át jelentik. |
| --- | --- |

6.55.

2015 tekintetében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy bizonyosságot szerzett afelől, hogy az ERFA/KA és az ESZA alá tartozó 440 operatív programból 254 (58 %) hibaszintje nem éri el a lényegességi küszöböt: az ellenőrző hatóságok által közölt hibaarányok a Bizottság 2 %-os lényegességi küszöbe alatt maradtak, és a Bizottság már validálta ezeket az arányokat. Ezek az operatív programok a 2015-ös kifizetések mintegy 38 %-át jelentik.

| 6.56. | Az előző évekhez hasonlóan 2015-ben is megvizsgáltuk, hogy a Bizottság eredményesen ellenőrizte-e az ellenőrző hatóságok által közölt hibaarányok pontosságát és megbízhatóságát. Ezt a Bizottság munkadokumentumai alapján, egy 16 tagállam 102 operatív programjából álló minta (80 az ERFA/KA 322 operatív programjából és 22 az ESZA 118 operatív programjából) vonatkozásában végeztük el. Mintánkban szerepeltek olyan operatív programok, amelyek esetében a Bizottság elfogadta az ellenőrző hatóságok által közölt arányokat, de olyanok is, ahol a hibaarányokat újraszámították, illetve ahol átalányarányt szabtak meg. |
| --- | --- |

6.56.

Az előző évekhez hasonlóan 2015-ben is megvizsgáltuk, hogy a Bizottság eredményesen ellenőrizte-e az ellenőrző hatóságok által közölt hibaarányok pontosságát és megbízhatóságát. Ezt a Bizottság munkadokumentumai alapján, egy 16 tagállam 102 operatív programjából álló minta (80 az ERFA/KA 322 operatív programjából és 22 az ESZA 118 operatív programjából) vonatkozásában végeztük el. Mintánkban szerepeltek olyan operatív programok, amelyek esetében a Bizottság elfogadta az ellenőrző hatóságok által közölt arányokat, de olyanok is, ahol a hibaarányokat újraszámították, illetve ahol átalányarányt szabtak meg.

A hibaarányok Bizottság általi validálása (vagy újraszámítása) összhangban van az ellenőrző hatóságok által szolgáltatott bizonyítékokkal

| 6.57. | Öt éves kontrolljelentésben szereplő öt operatív programmal kapcsolatban olyan hiányosságokat állapítottunk meg, amelyeket a Bizottság nem észlelt vagy nem kezelt megfelelően. Úgy véljük azonban, hogy egyik ilyen eset kapcsán sem kellett volna a Bizottságnak újabb fenntartásokkal (vagy nagyobb pénzügyi hatású fenntartásokkal) élnie a 2015-ös éves tevékenységi jelentésekben. Ennek oka, hogy ezek közül az operatív programok (vagy operatív programok csoportjai) közül majdnem mindegyik már más okok miatt fenntartás alatt áll. |
| --- | --- |

6.57.

Öt éves kontrolljelentésben szereplő öt operatív programmal kapcsolatban olyan hiányosságokat állapítottunk meg, amelyeket a Bizottság nem észlelt vagy nem kezelt megfelelően. Úgy véljük azonban, hogy egyik ilyen eset kapcsán sem kellett volna a Bizottságnak újabb fenntartásokkal (vagy nagyobb pénzügyi hatású fenntartásokkal) élnie a 2015-ös éves tevékenységi jelentésekben. Ennek oka, hogy ezek közül az operatív programok (vagy operatív programok csoportjai) közül majdnem mindegyik már más okok miatt fenntartás alatt áll.

| 6.57. | A Bizottság megjegyzi, hogy javuló teljesítményt ért el az ellenőrző hatóságok által közölt hibaarányok ellenőrzésének értékelésében. |
| --- | --- |

6.57.

Javulás figyelhető meg az ellenőrző hatóságok által az állami támogatásokra és közbeszerzésre vonatkozóan végzett ellenőrzések terén

| 6.58. | A korábbi évekhez hasonlóan azt is megvizsgáltuk, hogy a tagállami ellenőrző hatóságok megfelelő ellenőrzéseket végeztek-e a közbeszerzési és az állami támogatási szabályok ügyében. Jelentős javulást észleltünk ezen a területen az előző év értékeléséhez képest (47), mivel az ellenőrző hatóságok által a műveletek ellenőrzéséhez használt ellenőrzőlisták többsége megfelelően kiterjedt az állami támogatásokra és a közbeszerzésekre vonatkozó szabályoknak történő megfelelésre. Ennek eredményeként a mintában szereplő 102 operatív program közül csak kettő esetében nem voltak megfelelőek az ellenőrző hatóság által az állami támogatásra vonatkozó szabályok ügyében végzett ellenőrzések (például nem terjedtek ki az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra, vagy a bejelentett támogatási programok, valamint a kutatási és fejlesztési intézkedések esetében nem ellenőrizték a támogatási intenzitást). E két operatív program közül egynél a közbeszerzési ellenőrzőlista nem volt megfelelő. |
| --- | --- |

6.58.

A korábbi évekhez hasonlóan azt is megvizsgáltuk, hogy a tagállami ellenőrző hatóságok megfelelő ellenőrzéseket végeztek-e a közbeszerzési és az állami támogatási szabályok ügyében. Jelentős javulást észleltünk ezen a területen az előző év értékeléséhez képest (47), mivel az ellenőrző hatóságok által a műveletek ellenőrzéséhez használt ellenőrzőlisták többsége megfelelően kiterjedt az állami támogatásokra és a közbeszerzésekre vonatkozó szabályoknak történő megfelelésre. Ennek eredményeként a mintában szereplő 102 operatív program közül csak kettő esetében nem voltak megfelelőek az ellenőrző hatóság által az állami támogatásra vonatkozó szabályok ügyében végzett ellenőrzések (például nem terjedtek ki az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra, vagy a bejelentett támogatási programok, valamint a kutatási és fejlesztési intézkedések esetében nem ellenőrizték a támogatási intenzitást). E két operatív program közül egynél a közbeszerzési ellenőrzőlista nem volt megfelelő.

| 6.58. | A Számvevőszék által közölt jelentős javulást saját ellenőrzésein keresztül a Bizottság is észlelte.

  Az éves ellenőrzési jelentés felülvizsgálata során a Bizottság megvizsgálja, hogy az ellenőrző hatóság véleményét szilárdan a rendszer- és műveletellenőrzések eredményeire alapozza-e.


  Az ellenőrző hatóságok munkájának az állami támogatásokra és közbeszerzési eljárásokra vonatkozó vizsgálatát is magában foglalja egyéb kérdések mellett a Bizottság ellenőrző hatóságokra vonatkozó felülvizsgálata, amely tartalmazza a rendszer- és műveletellenőrzések módszereinek vizsgálatát (ideértve az ellenőrzőlistákat), és az ellenőrző hatóságok által korábban elvégzett ellenőrzések ismételt elvégzését is (lásd a 6.47. bekezdésre adott választ).


  Egyes esetekben a Bizottság saját ellenőrzési jelentései útján már ajánlotta az érintett ellenőrző hatóságoknak, hogy erősítsék meg az ellenőrzőlistáikat annak érdekében, hogy azok jobban lefedjék az állami támogatások igazolásával és a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos problémákat. A Bizottság a jövőben is gondoskodni fog róla, hogy az ellenőrző hatóságok a megfelelő ellenőrzőlistákat használják. |
| --- | --- |

6.58.

Az éves ellenőrzési jelentés felülvizsgálata során a Bizottság megvizsgálja, hogy az ellenőrző hatóság véleményét szilárdan a rendszer- és műveletellenőrzések eredményeire alapozza-e.

Az ellenőrző hatóságok munkájának az állami támogatásokra és közbeszerzési eljárásokra vonatkozó vizsgálatát is magában foglalja egyéb kérdések mellett a Bizottság ellenőrző hatóságokra vonatkozó felülvizsgálata, amely tartalmazza a rendszer- és műveletellenőrzések módszereinek vizsgálatát (ideértve az ellenőrzőlistákat), és az ellenőrző hatóságok által korábban elvégzett ellenőrzések ismételt elvégzését is (lásd a 6.47. bekezdésre adott választ).

Egyes esetekben a Bizottság saját ellenőrzési jelentései útján már ajánlotta az érintett ellenőrző hatóságoknak, hogy erősítsék meg az ellenőrzőlistáikat annak érdekében, hogy azok jobban lefedjék az állami támogatások igazolásával és a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos problémákat. A Bizottság a jövőben is gondoskodni fog róla, hogy az ellenőrző hatóságok a megfelelő ellenőrzőlistákat használják.

A bizottsági iránymutatás értelmében az ellenőrző hatóságoknak a pénzügyi eszközökbe teljesített befizetéseket kell belevenniük az ellenőrzött sokaságba, ahelyett, hogy a végleges kedvezményezetteknek folyósított tényleges kifizetéseket ellenőriznék

| 6.59. | A z operatív programokból a pénzügyi eszközöket végrehajtó alapoknak nyújtott pénzügyi hozzájárulások az egész időszakban általában egy kifizetéssel történtek, amint megszületett az alap jogi struktúrája. A finanszírozási megállapodásokban alternatív finanszírozási megoldás is előírható. A rendeletnek megfelelően ezeket a kifizetéseket a Bizottság felé a kiadás felmerülésekor igazolják (48). Az ellenőrző hatóságoknak szóló, a mintavételre vonatkozó bizottsági iránymutatásokkal összhangban az ilyen kifizetéseknek az ellenőrző hatóságok általi utólagos ellenőrzése általában ahhoz a pénzügyi évhez kapcsolódik, amelyben a kifizetés történt. Ezeknek az ellenőrzéseknek általában korlátozott a hatókörük, mivel az első évben kevés műveletet választanak ki támogatásra, és korlátozott összegeket folyósítanak a végső kedvezményezetteknek és a projekteknek. |
| --- | --- |

6.59.

A z operatív programokból a pénzügyi eszközöket végrehajtó alapoknak nyújtott pénzügyi hozzájárulások az egész időszakban általában egy kifizetéssel történtek, amint megszületett az alap jogi struktúrája. A finanszírozási megállapodásokban alternatív finanszírozási megoldás is előírható. A rendeletnek megfelelően ezeket a kifizetéseket a Bizottság felé a kiadás felmerülésekor igazolják (48). Az ellenőrző hatóságoknak szóló, a mintavételre vonatkozó bizottsági iránymutatásokkal összhangban az ilyen kifizetéseknek az ellenőrző hatóságok általi utólagos ellenőrzése általában ahhoz a pénzügyi évhez kapcsolódik, amelyben a kifizetés történt. Ezeknek az ellenőrzéseknek általában korlátozott a hatókörük, mivel az első évben kevés műveletet választanak ki támogatásra, és korlátozott összegeket folyósítanak a végső kedvezményezetteknek és a projekteknek.

| 6.59-6.62. | Az 1083/2006/EK rendelet 78. cikkének (6) bekezdésével összhangban az alapokból a pénzügyi eszközökbe utalt hozzájárulások a Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelmek részét képezik. Ezek a kifizetések a Bizottság aktualizált iránymutatásával összhangban beletartoznak az ellenőrző hatóságok által végzett ellenőrzés alapját képező, véletlenszerű minta alapjául szolgáló sokaságba.

  Az ERFA/KA- és ESZA-alapokra 2011-ben kidolgozott ellenőrzési szabályozás világosan előírja, hogy az ellenőrzéseknek ki kell terjedniük a pénzügyi eszköz kialakítására és végrehajtására, és záráskor specifikus ellenőrzéseket irányoz elő. Az ellenőrző hatóságok és a Bizottság tematikus ellenőrzéseket végezhetnek a pénzügyi eszközök tekintetében, melyek egyaránt kiterjednek mind a pénzügyi eszköz kialakítására, mind pedig a projektek tényleges megvalósítására, a végső kedvezményezettek által végrehajtott projektekből vett minta ellenőrzésén keresztül.


  A Bizottság 2015. március 18-án kelt levelében azt is egyértelművé tette az ellenőrző hatóságok számára, hogy a pénzügyi eszközöket minden esetben szerepeltetni kell a mintavétel alapjául szolgáló sokaságban, és arról is tájékoztatta őket, hogy helyes gyakorlatnak minősül, ha ezeket a műveleteket külön rétegként ellenőrzik a mintavétel céljából.


  Emellett a tagállami és uniós ellenőrök csoportjának (Homologues Group) 2015 szeptemberében megrendezett találkozója során a Bizottság egyeztette az ellenőrző hatóságokkal az ellenőrzési koncepciót és a zárást megelőző időszak ellenőrzési stratégiáját. A záráskor szükséges bizonyosságot a pénzügyi eszközök kérdésében azáltal kapjuk meg, hogy összekapcsoljuk a végrehajtás során elvégzett rendszerellenőrzések eredményeit, azon ügyletek mintájának ellenőrzését, amelyek lefedték a végrehajtást, amikor az lehetséges volt, és a záráskor végzett, a végső kezdeményezettek részére megtörtént tényleges kifizetések jogszerűségét és szabályszerűségét célzó kiegészítő vizsgálatokat. Ezt az egyeztetést módszeresen nyomon követték az érintett tagállamok ellenőrző hatóságaival 2016 elején megtartott kétoldalú ellenőrzés-koordinációs értekezletek során.


  Végezetül, ami a zárónyilatkozatot illeti, az ellenőrző hatóságoknak nemcsak az operatív programokból a pénzügyi eszközökbe történő hozzájárulások jogszerűségéről és szabályszerűségéről kell bizonyosságot szerezniük és nyújtaniuk, hanem a fenti hozzájárulások felhasználásáról is az alapul szolgáló, végső kedvezményezettek által végrehajtott tranzakciókon keresztül, az 1083/2006/EK rendelet 78. cikkének (6) bekezdésében felsoroltak szerint. |
| --- | --- |

6.59-6.62.

Az ERFA/KA- és ESZA-alapokra 2011-ben kidolgozott ellenőrzési szabályozás világosan előírja, hogy az ellenőrzéseknek ki kell terjedniük a pénzügyi eszköz kialakítására és végrehajtására, és záráskor specifikus ellenőrzéseket irányoz elő. Az ellenőrző hatóságok és a Bizottság tematikus ellenőrzéseket végezhetnek a pénzügyi eszközök tekintetében, melyek egyaránt kiterjednek mind a pénzügyi eszköz kialakítására, mind pedig a projektek tényleges megvalósítására, a végső kedvezményezettek által végrehajtott projektekből vett minta ellenőrzésén keresztül.

A Bizottság 2015. március 18-án kelt levelében azt is egyértelművé tette az ellenőrző hatóságok számára, hogy a pénzügyi eszközöket minden esetben szerepeltetni kell a mintavétel alapjául szolgáló sokaságban, és arról is tájékoztatta őket, hogy helyes gyakorlatnak minősül, ha ezeket a műveleteket külön rétegként ellenőrzik a mintavétel céljából.

Emellett a tagállami és uniós ellenőrök csoportjának (Homologues Group) 2015 szeptemberében megrendezett találkozója során a Bizottság egyeztette az ellenőrző hatóságokkal az ellenőrzési koncepciót és a zárást megelőző időszak ellenőrzési stratégiáját. A záráskor szükséges bizonyosságot a pénzügyi eszközök kérdésében azáltal kapjuk meg, hogy összekapcsoljuk a végrehajtás során elvégzett rendszerellenőrzések eredményeit, azon ügyletek mintájának ellenőrzését, amelyek lefedték a végrehajtást, amikor az lehetséges volt, és a záráskor végzett, a végső kezdeményezettek részére megtörtént tényleges kifizetések jogszerűségét és szabályszerűségét célzó kiegészítő vizsgálatokat. Ezt az egyeztetést módszeresen nyomon követték az érintett tagállamok ellenőrző hatóságaival 2016 elején megtartott kétoldalú ellenőrzés-koordinációs értekezletek során.

Végezetül, ami a zárónyilatkozatot illeti, az ellenőrző hatóságoknak nemcsak az operatív programokból a pénzügyi eszközökbe történő hozzájárulások jogszerűségéről és szabályszerűségéről kell bizonyosságot szerezniük és nyújtaniuk, hanem a fenti hozzájárulások felhasználásáról is az alapul szolgáló, végső kedvezményezettek által végrehajtott tranzakciókon keresztül, az 1083/2006/EK rendelet 78. cikkének (6) bekezdésében felsoroltak szerint.

| 6.60. | Három operatív program esetében a pénzügyi eszközhöz történő hozzájárulás a sokaság és az ellenőrzött minta jelentős részét teszi ki. Az ellenőrző hatóságok hibamentesnek találták ezeket a hozzájárulásokat. |
| --- | --- |

6.60.

Három operatív program esetében a pénzügyi eszközhöz történő hozzájárulás a sokaság és az ellenőrzött minta jelentős részét teszi ki. Az ellenőrző hatóságok hibamentesnek találták ezeket a hozzájárulásokat.

| 6.61. | Így, hacsak nem terveznek egyedi ellenőrzéseket a záráskor, a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos műveletek tényleges végrehajtását az ellenőrző hatóságok a lezárás előtt valószínűleg nem ellenőrzik. Az elmúlt két év során az ellenőrzött eszközök közül néhánynál támogatásra nem jogosult kedvezményezettek kiválasztására találtunk példákat (lásd még: 6.44. bekezdés). |
| --- | --- |

6.61.

Így, hacsak nem terveznek egyedi ellenőrzéseket a záráskor, a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos műveletek tényleges végrehajtását az ellenőrző hatóságok a lezárás előtt valószínűleg nem ellenőrzik. Az elmúlt két év során az ellenőrzött eszközök közül néhánynál támogatásra nem jogosult kedvezményezettek kiválasztására találtunk példákat (lásd még: 6.44. bekezdés).

| 6.62. | A Bizottság még nem tett közzé hivatalos horizontális iránymutatást a pénzügyi eszközökből a végső kedvezményezettek számára történő folyósítások zárásig történő ellenőrzésére vonatkozóan. Az ellenőrzés módszerét azonban a Bizottság és az érintett tagállam kétoldalú megállapodásban határozza meg. |
| --- | --- |

6.62.

A Bizottság még nem tett közzé hivatalos horizontális iránymutatást a pénzügyi eszközökből a végső kedvezményezettek számára történő folyósítások zárásig történő ellenőrzésére vonatkozóan. Az ellenőrzés módszerét azonban a Bizottság és az érintett tagállam kétoldalú megállapodásban határozza meg.

| 6.63. | Ahol a pénzügyi eszközt az Európai Beruházási Bank (EBB) irányítja, az ellenőrző hatóságok nem tudják ellenőrizni az alapba befizetett hozzájárulásokat, mert az EBB korlátozza a hozzáférési jogokat. |
| --- | --- |

6.63.

Ahol a pénzügyi eszközt az Európai Beruházási Bank (EBB) irányítja, az ellenőrző hatóságok nem tudják ellenőrizni az alapba befizetett hozzájárulásokat, mert az EBB korlátozza a hozzáférési jogokat.

| 6.63. | A Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) között folyó további tárgyalások várhatóan lehetővé teszik az irányító és ellenőrző hatóságok részére, hogy ebben a konkrét kérdésben a záráskor bizonyosságot kapjanak. |
| --- | --- |

6.63.

Az ellenőrző hatóságok nagyon kis hibaarányokról számoltak be olyan operatív programok esetében, amelyeknél hibákat találtunk

| 6.64. | Az ERFA/KA és az ESZA alá tartozó 440 operatív program közül 110 esetében a Bizottság 0,5  %-os vagy annál kisebb hibaarányokat validált. Ezen operatív programok közül 16-nál legalább egy vizsgálatot végeztünk az elmúlt két pénzügyi év során. Kilenc operatív programnál számszerűsíthető hibákról számoltunk be a vizsgált projektekben (lásd: 6.55. és 6.56. bekezdés). |
| --- | --- |

6.64.

Az ERFA/KA és az ESZA alá tartozó 440 operatív program közül 110 esetében a Bizottság 0,5  %-os vagy annál kisebb hibaarányokat validált. Ezen operatív programok közül 16-nál legalább egy vizsgálatot végeztünk az elmúlt két pénzügyi év során. Kilenc operatív programnál számszerűsíthető hibákról számoltunk be a vizsgált projektekben (lásd: 6.55. és 6.56. bekezdés).

| 6.64. | A Bizottság megjegyzi, hogy maga a tény, hogy egy programban egyedi hibákat találtak, még nem vonja kétségbe a megfelelően és véletlenszerűen kiválasztott statisztikai mintákon alapuló ellenőrzések eredményeit, vagy azon ellenőrzések eredményeit, amelyek a bejelentett kiadások jelentős részét lefedő mintákon alapulnak. A Bizottság úgy véli, hogy a Számvevőszék által jelentett egyedi hibák nem teszik kétségessé a közölt és hitelesített 2015-ös hibaarányok megbízhatóságát. |
| --- | --- |

6.64.

A Bizottság éves tevékenységi jelentéseinek vizsgálata

| 6.65. | Értékeltük a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, valamint a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága 2015-es éves tevékenységi jelentéseit és az azokat kísérő nyilatkozatokat (49). Ez elsősorban a következőket jelenti:






  — | ellenőriztük a kockázatosnak minősülő összegekre vonatkozó bizottsági számítások konzisztenciáját és pontosságát, |
| --- | --- | --- |

6.65.

Értékeltük a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, valamint a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága 2015-es éves tevékenységi jelentéseit és az azokat kísérő nyilatkozatokat (49). Ez elsősorban a következőket jelenti:

—

ellenőriztük a kockázatosnak minősülő összegekre vonatkozó bizottsági számítások konzisztenciáját és pontosságát,

| — | értékeltük a 2015-re vonatkozó fenntartásokat. |
| --- | --- |

—

értékeltük a 2015-re vonatkozó fenntartásokat.

A kockázatosnak minősülő összegekre vonatkozó bizottsági számítások az ERFA/KA és az ESZA operatív programjai esetében

| 6.66. | Összességében a 2015-ös éves tevékenységi jelentések kockázatosnak minősülő összegeire vonatkozó bizottsági számítások az ellenőrző hatóságok által közölt, illetve továbbított információhoz képest pontosak és konzisztensek. Emlékeztetünk azonban arra, hogy a Bizottság éves tevékenységi jelentéseiben szereplő éves hibaarányok közvetlenül nem hasonlíthatóak össze az általunk becsült hibaarányokkal (50). |
| --- | --- |

6.66.

Összességében a 2015-ös éves tevékenységi jelentések kockázatosnak minősülő összegeire vonatkozó bizottsági számítások az ellenőrző hatóságok által közölt, illetve továbbított információhoz képest pontosak és konzisztensek. Emlékeztetünk azonban arra, hogy a Bizottság éves tevékenységi jelentéseiben szereplő éves hibaarányok közvetlenül nem hasonlíthatóak össze az általunk becsült hibaarányokkal (50).

| 6.66. | A Bizottság egyetért azzal, hogy a Számvevőszék által becsült hibaarányok és a Bizottság jelentéseiben szereplő hibaarányok közvetlenül nem hasonlíthatóak össze. Az eljárás célja azonban alapvetően azonos, azaz az uniós költségvetést érintő kockázatok értékelése egy adott évre nézve.

  A Bizottság figyelembe veszi a Számvevőszék 2013/16 különjelentésében felsorolt különbségeket (lásd a Bizottság válaszát a fenti jelentés 11. bekezdésére). Ezektől a különbségektől eltekintve, a Bizottság megítélése szerint a 2015-ös éves jelentés tekintetében, – csakúgy, mint az érintett éves jelentést megelőző öt egymást követő évben a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága esetében, és négy egymást követő évben a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság esetében – a Bizottság értékelésének eredménye összhangban van a Számvevőszék által kiszámított hibaarányokkal (lásd az éves tevékenységi jelentések 65. és 100. oldalát, a fenti sorrendben). |
| --- | --- |

6.66.

A Bizottság figyelembe veszi a Számvevőszék 2013/16 különjelentésében felsorolt különbségeket (lásd a Bizottság válaszát a fenti jelentés 11. bekezdésére). Ezektől a különbségektől eltekintve, a Bizottság megítélése szerint a 2015-ös éves jelentés tekintetében, – csakúgy, mint az érintett éves jelentést megelőző öt egymást követő évben a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága esetében, és négy egymást követő évben a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság esetében – a Bizottság értékelésének eredménye összhangban van a Számvevőszék által kiszámított hibaarányokkal (lásd az éves tevékenységi jelentések 65. és 100. oldalát, a fenti sorrendben).

| — | a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság úgy becsülte, hogy a 2007–2013-as programozási időszakban az ERFA és a Kohéziós Alap operatív programjainak keretében az adott évben engedélyezett és teljesített közbenső és záró kifizetések 3,0 –5,6  %-ánál merült fel hiba kockázata. A Bizottság által teljesített kifizetések 63 %-a irányult 2 %-nál magasabb validált hibaaránnyal rendelkező operatív programokba. |
| --- | --- |

—

a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság úgy becsülte, hogy a 2007–2013-as programozási időszakban az ERFA és a Kohéziós Alap operatív programjainak keretében az adott évben engedélyezett és teljesített közbenső és záró kifizetések 3,0 –5,6  %-ánál merült fel hiba kockázata. A Bizottság által teljesített kifizetések 63 %-a irányult 2 %-nál magasabb validált hibaaránnyal rendelkező operatív programokba.

A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság 2015-ben a kifizetések 63 %-át olyan programok felé teljesítette, amelyek esetében az év végi értékelés a 2 %-os lényegességi küszöböt meghaladó hibaarányt mutatott, azonban e programok túlnyomó többségében elegendő korrekció történt ahhoz, hogy a kumulatív fennmaradó kockázat a lényegességi küszöb alá csökkenjen.

Lásd még a Bizottság válaszát a 6.67. bekezdésre.

| — | a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága úgy becsülte, hogy a 2007–2013-as programozási időszaknak az ESZA operatív programjai keretében az adott évben engedélyezett és teljesített közbenső és záró kifizetések 3,0 –3,6  %-ánál merült fel hiba kockázata. A Bizottság által teljesített kifizetések 56 %-a irányult 2 %-nál magasabb validált hibaaránnyal rendelkező operatív programokba. |
| --- | --- |

—

a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága úgy becsülte, hogy a 2007–2013-as programozási időszaknak az ESZA operatív programjai keretében az adott évben engedélyezett és teljesített közbenső és záró kifizetések 3,0 –3,6  %-ánál merült fel hiba kockázata. A Bizottság által teljesített kifizetések 56 %-a irányult 2 %-nál magasabb validált hibaaránnyal rendelkező operatív programokba.

A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága 2015-ben a kifizetések 56 %-át olyan programok felé teljesítette, amelyek esetében az év végi értékelés a 2 %-os lényegességi küszöböt meghaladó hibaarányt mutatott, azonban e programok túlnyomó többségében elegendő korrekció történt ahhoz, hogy a kumulatív fennmaradó kockázat a lényegességi küszöb alá csökkenjen.

Lásd még a Bizottság válaszát a 6.67. bekezdésre.

Az ERFA/KA és az ESZA operatív programjaira vonatkozó bizottsági fenntartások

| 6.67. | A kohéziós politika területén a Bizottság akkor él fenntartással egy operatív programra (vagy programcsoportra) nézve, ha:






  — | az operatív programok irányítási és kontrollrendszereiben jelentős hiányosságokra derült fény, vagy |
| --- | --- | --- |

6.67.

A kohéziós politika területén a Bizottság akkor él fenntartással egy operatív programra (vagy programcsoportra) nézve, ha:

—

az operatív programok irányítási és kontrollrendszereiben jelentős hiányosságokra derült fény, vagy

| — | az operatív programok validált hibaaránya meghaladja az 5 %-ot. |
| --- | --- |

—

az operatív programok validált hibaaránya meghaladja az 5 %-ot.

2 % és 5 % közötti validált hibaarányú operatív programoknál a Bizottság azt is tekintetbe veszi, hogy az operatív program „kumulatív fennmaradó kockázata” meghaladja-e a 2 %-ot.

| 6.67. | A Bizottság megjegyzi, hogy a vonatkozó 2015-ös éves tevékenységi jelentésekben szereplő beszámolók szerint:






  — | az ERFA/KA-programok 93 %-a 2 %-alatti kumulatív fennmaradó kockázatot jelentett 2015 végén (58. oldal). Azt a 21 programot tekintve, amelyeknél a kumulatív fennmaradó kockázat 2 % felett volt, 20 program esetében fenntartásokkal éltek, és a fennmaradó program esetében a kivételt feltüntették az éves tevékenységi jelentésben (180. oldal), |
| --- | --- | --- |

6.67.

—

az ERFA/KA-programok 93 %-a 2 %-alatti kumulatív fennmaradó kockázatot jelentett 2015 végén (58. oldal). Azt a 21 programot tekintve, amelyeknél a kumulatív fennmaradó kockázat 2 % felett volt, 20 program esetében fenntartásokkal éltek, és a fennmaradó program esetében a kivételt feltüntették az éves tevékenységi jelentésben (180. oldal),

| — | az ESZA-programok 90,7  %-a – amely a 2015-ös kifizetések 93,3  %-át teszi ki – 2 %-alatti kumulatív fennmaradó kockázatot jelentett (61. oldal). A fennmaradó programok esetében fenntartásokkal éltek, kivéve, ha a szükséges korrekciós intézkedéseket már végrehajtották. |
| --- | --- |

—

az ESZA-programok 90,7  %-a – amely a 2015-ös kifizetések 93,3  %-át teszi ki – 2 %-alatti kumulatív fennmaradó kockázatot jelentett (61. oldal). A fennmaradó programok esetében fenntartásokkal éltek, kivéve, ha a szükséges korrekciós intézkedéseket már végrehajtották.

| 6.68. | Az ERFA/KA terén 2015-ben 77-ről 67-re csökkent azon operatív programok száma, amelyekre nézve fenntartás volt érvényben, míg az ESZA terén a számuk 36-ról 23-ra csökkent. E fenntartások becsült pénzügyi hatása ugyanakkor az ERFA/KA terén a 2014-es 234 millió euróról 2015-re 231 millióra (51), míg az ESZA terén 169,4  millió euróról 2015-re 50,3  millió euróra csökkent. |
| --- | --- |

6.68.

Az ERFA/KA terén 2015-ben 77-ről 67-re csökkent azon operatív programok száma, amelyekre nézve fenntartás volt érvényben, míg az ESZA terén a számuk 36-ról 23-ra csökkent. E fenntartások becsült pénzügyi hatása ugyanakkor az ERFA/KA terén a 2014-es 234 millió euróról 2015-re 231 millióra (51), míg az ESZA terén 169,4  millió euróról 2015-re 50,3  millió euróra csökkent.

| 6.68. | A Számvevőszék megjegyzése a vonatkozó éves tevékenységi jelentésekben a fenntartások kiadására használt módszer érettségét bizonyítja, és a fenti módszer szigorú betartását a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága részéről.

  Mindkét főigazgatóság szigorú megközelítést követ a kifizetések megszakítását és felfüggesztését illetően. A kifizetések tekintetében egy megelőző megközelítést is alkalmaznak, azaz nem történik kifizetés olyan operatív program részére, amellyel kapcsolatban ellenőrző missziót terveznek, míg az ellenőrző misszió be nem fejeződött. A kifizetéseket utólag indítják újra, kivéve, ha súlyos hiányosságokat fedtek fel. |
| --- | --- |

6.68.

Mindkét főigazgatóság szigorú megközelítést követ a kifizetések megszakítását és felfüggesztését illetően. A kifizetések tekintetében egy megelőző megközelítést is alkalmaznak, azaz nem történik kifizetés olyan operatív program részére, amellyel kapcsolatban ellenőrző missziót terveznek, míg az ellenőrző misszió be nem fejeződött. A kifizetéseket utólag indítják újra, kivéve, ha súlyos hiányosságokat fedtek fel.

| 6.69. | Megállapítottuk, hogy a Bizottság 2015-ös éves tevékenységi jelentéseiben szereplő fenntartások összhangban voltak a Bizottság utasításaival és a két főigazgatóság által kapott információkkal. |
| --- | --- |

6.69.

Megállapítottuk, hogy a Bizottság 2015-ös éves tevékenységi jelentéseiben szereplő fenntartások összhangban voltak a Bizottság utasításaival és a két főigazgatóság által kapott információkkal.

| 6.70. | A Bizottság becslése szerint a „kumulatív fennmaradó kockázat” az ERFA/KA összes operatív programja kifizetéseinek 1 %-át, az ESZA összes operatív programja esetében a 0,9  %-át érinti. Ezek a számadatok az ellenőrző hatóságok által közölt és a Bizottság által validált hibaarányokon alapulnak, és figyelembe veszik az ellenőrző hatóságok által a Bizottságnak bejelentett pénzügyi korrekciókat is (52). |
| --- | --- |

6.70.

A Bizottság becslése szerint a „kumulatív fennmaradó kockázat” az ERFA/KA összes operatív programja kifizetéseinek 1 %-át, az ESZA összes operatív programja esetében a 0,9  %-át érinti. Ezek a számadatok az ellenőrző hatóságok által közölt és a Bizottság által validált hibaarányokon alapulnak, és figyelembe veszik az ellenőrző hatóságok által a Bizottságnak bejelentett pénzügyi korrekciókat is (52).

Előre tekintve: a 2014–2020-as programozási időszak

| 6.71. | 2014-es éves jelentésünkben (53) jeleztük, hogy késedelmet szenved a 2014–2020-as programozási időszak elindítása. Megjegyezzük, hogy 2015 végén az esb-alapokért felelős tagállami hatóságoknak kevesebb mint 20 %-át jelölték ki. Ameddig kijelölésük nem történik meg, a tagállami hatóságok kiírhatnak ugyan pályázatokat és projekteket is kiválaszthatnak, azonban nem nyújthatnak be költségnyilatkozatot a Bizottságnak. Ennek következtében fennáll a veszélye, hogy a 2014–2020-as programozási időszak költségvetési végrehajtásában jelentkező késedelem valószínűleg még a 2007–2013-as időszakénál is nagyobb lesz. |
| --- | --- |

6.71.

2014-es éves jelentésünkben (53) jeleztük, hogy késedelmet szenved a 2014–2020-as programozási időszak elindítása. Megjegyezzük, hogy 2015 végén az esb-alapokért felelős tagállami hatóságoknak kevesebb mint 20 %-át jelölték ki. Ameddig kijelölésük nem történik meg, a tagállami hatóságok kiírhatnak ugyan pályázatokat és projekteket is kiválaszthatnak, azonban nem nyújthatnak be költségnyilatkozatot a Bizottságnak. Ennek következtében fennáll a veszélye, hogy a 2014–2020-as programozási időszak költségvetési végrehajtásában jelentkező késedelem valószínűleg még a 2007–2013-as időszakénál is nagyobb lesz.

| 6.71. | A Bizottság megjegyzi, hogy a kijelölés a tagállamok felelőssége. A Bizottság számos esetben sürgette a tagállamokat (értekezletek során és írásos közlés útján), hogy – az irányelvben meghatározott kijelölési kritériumrendszer maximális betartásával – gyorsítsák fel ezt a folyamatot, és ahol arra szükség volt, magyarázatokat és támogatást nyújtott számukra.

  A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a gyakorlatban a végrehajtás már jóval azelőtt is megkezdődhet, hogy a kijelölés tagállami szinten lezárulna és azt a Bizottsággal közölnék. Átlagosan már a támogatások körülbelül 10 %-át kiválasztott műveleteknek juttatták, amely arány az egyes tagállamok között eltérést mutat. |
| --- | --- |

6.71.

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a gyakorlatban a végrehajtás már jóval azelőtt is megkezdődhet, hogy a kijelölés tagállami szinten lezárulna és azt a Bizottsággal közölnék. Átlagosan már a támogatások körülbelül 10 %-át kiválasztott műveleteknek juttatták, amely arány az egyes tagállamok között eltérést mutat.

KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

A 2015. évre vonatkozó következtetés

| 6.72. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület kiadásait lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

6.72.

Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület kiadásait lényeges hibaszint jellemzi.

| 6.72-6.73. | A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék által benyújtott becsült hibaszint változatlan marad, és megfelel a vonatkozó éves tevékenységi jelentésekben jelzett hibaarányoknak, kivéve a 6.66. bekezdésben foglalt eltéréseket.

  A Bizottság továbbra is a legkockázatosabb programokra/tagállamokra fogja összpontosítani ellenőrzéseit és intézkedéseit, és szükség esetén korrekciós lépéseket fog végrehajtani a kifizetések megszakítására és felfüggesztésére vonatkozó szigorú politika zárásig történő gyakorlása útján, valamint szigorú eljárásokat alkalmaz a zárás során, hogy kizárja a szabálytalan kifizetések minden fennmaradó kockázatát.


  A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy mivel a kohéziós politika keretében működő irányítási és kontrollrendszerek többéves jellegűek, a 2015-ös évben elkövetett hibák a zárást megelőző időszakban és záráskor is javíthatóak, amint azt a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának 2015-ös éves tevékenységi jelentéseinek 2.4.3. szakaszai is bemutatják.


  A 2014–2020-as időszakra nézve a jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó megerősített követelmények közé tartozik az éves pénzügyi beszámolók, a megerősített irányítási ellenőrzések és elszámoltathatóság, valamint a fennmaradó hibaszintre alapozott ellenőri vélemények évente történő elkészítésének bevezetése, továbbá 10 %-os visszatartás valamennyi Bizottsági időközi kifizetés esetében, amíg tagállami szinten el nem végzik az összes kontrollt, és be nem nyújtják az éves elszámolásokat. A fennmaradó hibaszintet minden számviteli évben ki kell számolni az elszámolásokra is kiterjedően. A Bizottság korrekciós képességét még jobban megerősíti annak lehetősége, hogy súlyos hiányosságok esetén bizonyos körülmények között nettó pénzügyi korrekciókat alkalmazhat, és ezáltal csökkentheti a tagállamok lehetőségét a pénzeszközök újrahasznosítására. Ez fontos ösztönző lesz a tagállamok számára ahhoz, hogy felderítsék, jelentsék és korrigálják a súlyos hiányosságokat, mielőtt az éves elszámolásokat a Bizottság felé leigazolják. A fenti elemek mindegyike várhatóan hozzá fog járulni a hibaarány tartós csökkentéséhez.


  Lásd még a Bizottság válaszát a 6.11. bekezdésre. |
| --- | --- |

6.72-6.73.

A Bizottság továbbra is a legkockázatosabb programokra/tagállamokra fogja összpontosítani ellenőrzéseit és intézkedéseit, és szükség esetén korrekciós lépéseket fog végrehajtani a kifizetések megszakítására és felfüggesztésére vonatkozó szigorú politika zárásig történő gyakorlása útján, valamint szigorú eljárásokat alkalmaz a zárás során, hogy kizárja a szabálytalan kifizetések minden fennmaradó kockázatát.

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy mivel a kohéziós politika keretében működő irányítási és kontrollrendszerek többéves jellegűek, a 2015-ös évben elkövetett hibák a zárást megelőző időszakban és záráskor is javíthatóak, amint azt a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának 2015-ös éves tevékenységi jelentéseinek 2.4.3. szakaszai is bemutatják.

A 2014–2020-as időszakra nézve a jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó megerősített követelmények közé tartozik az éves pénzügyi beszámolók, a megerősített irányítási ellenőrzések és elszámoltathatóság, valamint a fennmaradó hibaszintre alapozott ellenőri vélemények évente történő elkészítésének bevezetése, továbbá 10 %-os visszatartás valamennyi Bizottsági időközi kifizetés esetében, amíg tagállami szinten el nem végzik az összes kontrollt, és be nem nyújtják az éves elszámolásokat. A fennmaradó hibaszintet minden számviteli évben ki kell számolni az elszámolásokra is kiterjedően. A Bizottság korrekciós képességét még jobban megerősíti annak lehetősége, hogy súlyos hiányosságok esetén bizonyos körülmények között nettó pénzügyi korrekciókat alkalmazhat, és ezáltal csökkentheti a tagállamok lehetőségét a pénzeszközök újrahasznosítására. Ez fontos ösztönző lesz a tagállamok számára ahhoz, hogy felderítsék, jelentsék és korrigálják a súlyos hiányosságokat, mielőtt az éves elszámolásokat a Bizottság felé leigazolják. A fenti elemek mindegyike várhatóan hozzá fog járulni a hibaarány tartós csökkentéséhez.

Lásd még a Bizottság válaszát a 6.11. bekezdésre.

| 6.73. | A többéves pénzügyi keret e fejezetére vonatkozóan a tranzakciótesztek alapján a sokaságban a becsült hibaszint 5,2  % (lásd:
  6.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

6.73.

A többéves pénzügyi keret e fejezetére vonatkozóan a tranzakciótesztek alapján a sokaságban a becsült hibaszint 5,2  % (lásd:
  6.1. melléklet
  ).

| 6.74. | 2009 óta végzett ellenőrzéseink alapján a 2007–2013-as programozási időszak hibaszintje jelentősen alacsonyabb a 2000–2006-os programozási időszakénál, azonban még így is folyamatosan meghaladja a lényegességi küszöböt. Megjegyezzük továbbá, hogy e területen a kiadásokat a kedvezményezett számára ténylegesen felmerült és bejelentett költségek alapján térítik meg. A korábbi években számos egyszerűsítési kísérlet történt, de azok csak korlátozott hatást fejtettek ki a tranzakciók szabályszerűségére vonatkozóan. Ugyanakkor az ellenőrzés szigorúbbá válása jelentős adminisztratív terhet rótt a tagállami közigazgatásokra és a kedvezményezettekre. 2015-ben a Bizottság magas szintű egyszerűsítési csoportot hozott létre a 2020-at követő programozási időszak előkészítése keretében (lásd: 6.8. bekezdés). |
| --- | --- |

6.74.

2009 óta végzett ellenőrzéseink alapján a 2007–2013-as programozási időszak hibaszintje jelentősen alacsonyabb a 2000–2006-os programozási időszakénál, azonban még így is folyamatosan meghaladja a lényegességi küszöböt. Megjegyezzük továbbá, hogy e területen a kiadásokat a kedvezményezett számára ténylegesen felmerült és bejelentett költségek alapján térítik meg. A korábbi években számos egyszerűsítési kísérlet történt, de azok csak korlátozott hatást fejtettek ki a tranzakciók szabályszerűségére vonatkozóan. Ugyanakkor az ellenőrzés szigorúbbá válása jelentős adminisztratív terhet rótt a tagállami közigazgatásokra és a kedvezményezettekre. 2015-ben a Bizottság magas szintű egyszerűsítési csoportot hozott létre a 2020-at követő programozási időszak előkészítése keretében (lásd: 6.8. bekezdés).

| 6.74. | A 2007–2013-as programozási időszak várható hibaszintje állandó marad, és jelentősen alacsonyabb a 2000–2006-os programozási időszak hibaarányánál. A 2015-ös éves tevékenységi jelentésben közölt adatok szerint a fenti előrelépés a szabályozási keret javításának köszönhető, amely magában foglalja az egyszerűsítést, az irányítási és kontrollrendszerek megerősítését, és a Bizottság szigorú szabályait a kifizetések azonnali megszakítására/felfüggesztésére, amint hiányosságokra derül fény.

  Ezen túlmenően egy, a Bizottság megbízásából az alapok végrehajtásával és irányításával összefüggő adminisztratív terhekről és költségekről készült 2010-es tanulmány kimutatta, hogy ezek aránya a teljes támogatható ERFA- és a KA-költségvetéshez viszonyítva nem túlzott mértékű, mivel az egész időszakra nézve 3,2  %-ra becsülték (körülbelül 12,5  milliárd euró). Egy 2012-ben készült további tanulmány, amelyet a 2014–2020-as programozási időszak bizottsági jogalkotási javaslatainak hatásvizsgálata során vettek alapul – úgy becsülte, hogy a Bizottság javaslatainak hatására 20 %-kal csökkenhetnek a végső kedvezményezettek adminisztratív terhei.


  A Bizottság szintén tevékenyen együttműködött a tagállamokkal az eredményorientált és a tényleges kiadások visszatérítése helyett a kiszámított költségeken alapuló egyszerűsített költségelszámolási módszerek népszerűsítésében annak érdekében, hogy ezek használata fokozatosan elterjedjen; és úgy ítéli meg, hogy a fenti erőfeszítések már eddig is pozitív eredményekhez vezettek (lásd még a Bizottság 6.15. bekezdésre adott válaszát).


  A Bizottság tanulmányt készít annak érdekében, hogy jobban megértse az egyszerűsítési intézkedések alkalmazásának korlátait, ami várhatóan lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy felmérje az egyszerűsített költségelszámolási módszerek tagállami szinten történt elterjedését és fokozottabb használatuk lehetőségét.


  A Bizottság az egyszerűsítés feladatára létrehozott egy magas szintű munkacsoportot annak érdekében, hogy ajánlásokat tegyen, és maximalizálja az adminisztratív terhek csökkentésének lehetőségét a 2014–2020-as keretszabályozásban. |
| --- | --- |

6.74.

Ezen túlmenően egy, a Bizottság megbízásából az alapok végrehajtásával és irányításával összefüggő adminisztratív terhekről és költségekről készült 2010-es tanulmány kimutatta, hogy ezek aránya a teljes támogatható ERFA- és a KA-költségvetéshez viszonyítva nem túlzott mértékű, mivel az egész időszakra nézve 3,2  %-ra becsülték (körülbelül 12,5  milliárd euró). Egy 2012-ben készült további tanulmány, amelyet a 2014–2020-as programozási időszak bizottsági jogalkotási javaslatainak hatásvizsgálata során vettek alapul – úgy becsülte, hogy a Bizottság javaslatainak hatására 20 %-kal csökkenhetnek a végső kedvezményezettek adminisztratív terhei.

A Bizottság szintén tevékenyen együttműködött a tagállamokkal az eredményorientált és a tényleges kiadások visszatérítése helyett a kiszámított költségeken alapuló egyszerűsített költségelszámolási módszerek népszerűsítésében annak érdekében, hogy ezek használata fokozatosan elterjedjen; és úgy ítéli meg, hogy a fenti erőfeszítések már eddig is pozitív eredményekhez vezettek (lásd még a Bizottság 6.15. bekezdésre adott válaszát).

A Bizottság tanulmányt készít annak érdekében, hogy jobban megértse az egyszerűsítési intézkedések alkalmazásának korlátait, ami várhatóan lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy felmérje az egyszerűsített költségelszámolási módszerek tagállami szinten történt elterjedését és fokozottabb használatuk lehetőségét.

A Bizottság az egyszerűsítés feladatára létrehozott egy magas szintű munkacsoportot annak érdekében, hogy ajánlásokat tegyen, és maximalizálja az adminisztratív terhek csökkentésének lehetőségét a 2014–2020-as keretszabályozásban.

Ajánlások

| 6.75. | A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  6.2. melléklet
  mutatja be. 2012-es és 2013-as éves jelentésünkben 16 ajánlást tettünk. Ezek közül az ajánlások közül a Bizottság maradéktalanul valósított meg kilenc ajánlást, a legtöbb tekintetben négyet, néhány tekintetben kettőt, egyet pedig nem valósított meg. |
| --- | --- |

6.75.

A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  6.2. melléklet
  mutatja be. 2012-es és 2013-as éves jelentésünkben 16 ajánlást tettünk. Ezek közül az ajánlások közül a Bizottság maradéktalanul valósított meg kilenc ajánlást, a legtöbb tekintetben négyet, néhány tekintetben kettőt, egyet pedig nem valósított meg.

| 6.75. | A Bizottság megjegyzi, hogy a bekezdésben foglalt javaslatot nem fogadta el, mivel nem került végrehajtásra.

  További részletekért lásd a Bizottság válaszát a
  6.2. számú mellékletre
  . |
| --- | --- |

6.75.

További részletekért lásd a Bizottság válaszát a
  6.2. számú mellékletre
  .

| 6.76. | Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a következő ajánlásokat tesszük a Bizottságnak: |
| --- | --- |

6.76.

Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a következő ajánlásokat tesszük a Bizottságnak:

| — | 1. ajánlás: az egyszerűsítéssel foglalkozó magas szintű munkacsoport javaslatainak figyelembevételével alapvetően gondolja újra az esb-alapok kialakítását és finanszírozási mechanizmusát a következő programozási időszakra vonatkozó jogalkotási javaslat elkészítése során (ajánlott megvalósítási határidő: végleges eredmények, mielőtt a Bizottság benyújtja a 2020-at követő időszakra vonatkozó javaslatát), |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: az egyszerűsítéssel foglalkozó magas szintű munkacsoport javaslatainak figyelembevételével alapvetően gondolja újra az esb-alapok kialakítását és finanszírozási mechanizmusát a következő programozási időszakra vonatkozó jogalkotási javaslat elkészítése során (ajánlott megvalósítási határidő: végleges eredmények, mielőtt a Bizottság benyújtja a 2020-at követő időszakra vonatkozó javaslatát),

A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.

Jóllehet a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy konkrét kötelezettségvállalásokat tegyen a 2020-at követő időszakra vonatkozó jogalkotási javaslatokkal kapcsolatban, minden működőképes lehetőséget meg fog fontolni, figyelembe véve a magas szintű munkacsoport javaslatait, valamint a 2014–2020 közötti program megvalósítására vonatkozó tanulmányok és bizonyítékok eredményeit és egyéb fontos adatokat.

| — | 2. ajánlás: hasznosítsa a 2007–2013-as programozási időszak alatt szerzett tapasztalatokat, és készítsen jelentést a 2014–2020-as programozási időszak tagállami támogathatósági szabályainak célzott elemzéséről. Az elemzés alapján adjon útmutatást a tagállamoknak arról, hogyan lehet egyszerűsíteni és elkerülni a szükségtelenül bonyolult, illetve túl nagy terhet jelentő szabályokat, melyek a szakpolitika révén elérni kívánt eredmények szempontjából nem adnak többletértéket (túlszabályozás), különösen azokban az esetekben, amikor ezek jelentős és/vagy visszatérő hibákhoz vezetnek (ajánlott megvalósítási határidő: 2018 vége), |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: hasznosítsa a 2007–2013-as programozási időszak alatt szerzett tapasztalatokat, és készítsen jelentést a 2014–2020-as programozási időszak tagállami támogathatósági szabályainak célzott elemzéséről. Az elemzés alapján adjon útmutatást a tagállamoknak arról, hogyan lehet egyszerűsíteni és elkerülni a szükségtelenül bonyolult, illetve túl nagy terhet jelentő szabályokat, melyek a szakpolitika révén elérni kívánt eredmények szempontjából nem adnak többletértéket (túlszabályozás), különösen azokban az esetekben, amikor ezek jelentős és/vagy visszatérő hibákhoz vezetnek (ajánlott megvalósítási határidő: 2018 vége),

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.

A monitoring és a tagállami irányítási és kontrollrendszerek ellenőrzése során különös figyelmet fog fordítani a tagállami támogathatósági szabályokra, különösen azokban a tagállamokban, ahol tartósan magas hibaarányokat tapasztaltak.

Ennek alapján segíteni fog az érintett tagállamoknak a szükségtelenül bonyolult és megterhelő szabályok egyszerűsítésében és elkerülésében, valamint abban, hogy megkönnyítse számukra a bevált gyakorlatok megosztását, és 2018-ban beszámol a szerzett tapasztalatokról. A Bizottság továbbra is jelentős erőforrásokat fog fektetni az egyszerűsített költségelszámolási módszerek 2014–2020-as programozási időszak során történő alkalmazásába.

A Bizottság visszautal arra, hogy – megosztott irányítás alatt – elsősorban a tagállamok felelőssége a nemzeti támogathatósági szabályok felülvizsgálata és egyszerűsítése.

| — | 3. ajánlás: nyújtson be a Tanácsnak és a Parlamentnek az 1083/2006/EK rendelet azonos jogi erejű jogalkotási aktus révén történő módosítására irányuló, a megosztott irányítású pénzügyi eszközök támogathatósági időszakának meghosszabbítására vonatkozó jogalkotási javaslatot. A rendelet módosítása a tagállamok számára nyújtott jogbiztonság érdekében szükséges (ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul), |
| --- | --- |

—

3. ajánlás: nyújtson be a Tanácsnak és a Parlamentnek az 1083/2006/EK rendelet azonos jogi erejű jogalkotási aktus révén történő módosítására irányuló, a megosztott irányítású pénzügyi eszközök támogathatósági időszakának meghosszabbítására vonatkozó jogalkotási javaslatot. A rendelet módosítása a tagállamok számára nyújtott jogbiztonság érdekében szükséges (ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul),

A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.

Amint azt a Bizottság már megjegyezte ugyanerre, a Számvevőszék 2014-es éves jelentésében is szereplő ajánlásra adott válaszában, megítélése szerint az Európai Tanácstól 2014 decemberében kapott felhatalmazásánál fogva, a lezárásra vonatkozó iránymutatásában bevezetett módosítások a többször módosított 1083/2006/EK rendelet 78. cikke (6) bekezdés alkalmazási területe alá tartoztak, ennélfogva nem volt szükség a jogszabály módosítására (lásd még a Bizottság fenti 6.59–6.62. bekezdésekre adott együttes válaszát és a Számvevőszék 2014-es éves jelentésének 5. ajánlására adott válaszát).

A Bizottság megemlíti, hogy az Európai Parlament és a Tanács észrevételezte, de nem támogatta a Számvevőszék 2014-es jelentése kapcsán a mentesítés vonatkozásában tett ajánlást.

| — | 4. ajánlás: a 2014–2020-as programozási időszakra nézve pontosítsa a tagállamok, különösen az állami kedvezményezettek számára a visszaigényelhető héa fogalmát, hogy elkerülhető legyen a „nem visszaigényelhető” héa eltérő értelmezése és az uniós források optimálistól eltérő felhasználása (ajánlott megvalósítási határidő: 2017 közepe), |
| --- | --- |

—

4. ajánlás: a 2014–2020-as programozási időszakra nézve pontosítsa a tagállamok, különösen az állami kedvezményezettek számára a visszaigényelhető héa fogalmát, hogy elkerülhető legyen a „nem visszaigényelhető” héa eltérő értelmezése és az uniós források optimálistól eltérő felhasználása (ajánlott megvalósítási határidő: 2017 közepe),

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.

Iránymutatást fog nyújtani a tagállamok számára a visszatéríthető héa fogalmának tisztázása érdekében a 2014–2020-as programozási időszakkal összefüggésben, a társjogalkotók hozzáadottérték-adó (héa) támogathatóságra vonatkozó szakpolitikai választásával összhangban a közös rendelkezésekről szóló rendelet 69. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében.

| — | 5. ajánlás: gondoskodjon arról, hogy az ERFA és ESZA pénzügyi eszközeihez kapcsolódó, a 2007–2013-as időszakra vonatkozó valamennyi költséget elég korán szerepeltessék a zárási nyilatkozatokban ahhoz, hogy az ellenőrző hatóságok el tudják végezni azok ellenőrzését. Ezenkívül a Bizottság ösztönözze a pénzügyi eszközöket alkalmazó tagállamokat arra, hogy a záráshoz kapcsolódóan speciális ellenőrzéseket végezzenek az eszközök végrehajtására vonatkozóan (ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul). |
| --- | --- |

—

5. ajánlás: gondoskodjon arról, hogy az ERFA és ESZA pénzügyi eszközeihez kapcsolódó, a 2007–2013-as időszakra vonatkozó valamennyi költséget elég korán szerepeltessék a zárási nyilatkozatokban ahhoz, hogy az ellenőrző hatóságok el tudják végezni azok ellenőrzését. Ezenkívül a Bizottság ösztönözze a pénzügyi eszközöket alkalmazó tagállamokat arra, hogy a záráshoz kapcsolódóan speciális ellenőrzéseket végezzenek az eszközök végrehajtására vonatkozóan (ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul).

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottság már tisztázta a 2007–2013-as időszakra vonatkozó iránymutatásában, hogy ahhoz, hogy az ellenőrző hatóságoknak elég ideje legyen a zárónyilatkozatokkal kapcsolatos munkájuk elvégzésére, a zárókifizetés iránti kérelmet és a záró költségnyilatkozatot jó előre be kell nyújtani az ellenőrző hatóságokhoz abban az időpontban, amelyet a hatóságoknak kell kitűznie az egyes programokkal kapcsolatban.

Ami a zárónyilatkozatot illeti, a Bizottság már ösztönözte az ellenőrző hatóságokat, hogy ne csak a programból a pénzügyi eszközökbe történő hozzájárulások jogszerűségéről és szabályszerűségéről szerezzenek és szolgáltassanak bizonyosságot, hanem a fenti hozzájárulás felhasználásáról is az alapjául szolgáló, végső kedvezményezettek által végrehajtott tranzakciókon keresztül. A Bizottság a 2017. március 31-ig benyújtott zárócsomagok alapján fogja kiértékelni azt, hogy a pénzügyi eszközökre vonatkozóan megfelelő mértékű ellenőrzési munka történt-e, mivel a támogatások alapját képező kiadások támogathatósága a fenti eszközök esetében a zárás során kerül megállapításra.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A PROJEKTEK TELJESÍTMÉNYÉNEK ÉRTÉKELÉSE

| 6.77. | Az uniós költségvetés végrehajtása akkor felel meg a gondos pénzgazdálkodás elvének, ha a kiadások nem pusztán a szabályoknak megfelelően történnek, hanem a kitűzött célok elérése is előtérben van (54). Az ellenőrzés időpontjáig az általunk vizsgált 216 projekt közül 149 fejeződött be. A mintában szereplő mind a 15 tagállam legalább három, értékelésre alkalmas befejezett projekttel rendelkezett (lásd: 6.9. bekezdés). |
| --- | --- |

6.77.

Az uniós költségvetés végrehajtása akkor felel meg a gondos pénzgazdálkodás elvének, ha a kiadások nem pusztán a szabályoknak megfelelően történnek, hanem a kitűzött célok elérése is előtérben van (54). Az ellenőrzés időpontjáig az általunk vizsgált 216 projekt közül 149 fejeződött be. A mintában szereplő mind a 15 tagállam legalább három, értékelésre alkalmas befejezett projekttel rendelkezett (lásd: 6.9. bekezdés).

| 6.78. | E 149 tranzakció szabályszerűségének ellenőrzése mellett a kedvezményezettek által szolgáltatott információk alapján immár második éve értékeljük (55), hogy |
| --- | --- |

6.78.

E 149 tranzakció szabályszerűségének ellenőrzése mellett a kedvezményezettek által szolgáltatott információk alapján immár második éve értékeljük (55), hogy

| — | van-e teljesítménymérési rendszer annak értékelésére, hogy a projektekre vonatkozóan a projektek jóváhagyási dokumentumaiban (projektpályázat, támogatási megállapodás, szerződés, illetve társfinanszírozási határozat) meghatározott célkitűzések összhangban állnak-e az operatív programban meghatározottakkal, valamint hogy megfelelő eredménymutatókat határoztak-e meg a projektek teljesítményének mérésére, |
| --- | --- |

—

van-e teljesítménymérési rendszer annak értékelésére, hogy a projektekre vonatkozóan a projektek jóváhagyási dokumentumaiban (projektpályázat, támogatási megállapodás, szerződés, illetve társfinanszírozási határozat) meghatározott célkitűzések összhangban állnak-e az operatív programban meghatározottakkal, valamint hogy megfelelő eredménymutatókat határoztak-e meg a projektek teljesítményének mérésére,

| — | a projektek elérték-e ezeket a célokat és valamennyi mutató esetében teljesültek-e a célértékek. Idei elemzésünk a korábbi évekénél szélesebb körű volt, mivel nem csak a projektek outputjaira (56), hanem az eredményekre is összpontosítottunk annak érdekében, hogy megmérjük a projektek teljesítményét abban a tekintetben, hogy mennyiben járultak hozzá az operatív program eredménycéljaihoz. |
| --- | --- |

—

a projektek elérték-e ezeket a célokat és valamennyi mutató esetében teljesültek-e a célértékek. Idei elemzésünk a korábbi évekénél szélesebb körű volt, mivel nem csak a projektek outputjaira (56), hanem az eredményekre is összpontosítottunk annak érdekében, hogy megmérjük a projektek teljesítményét abban a tekintetben, hogy mennyiben járultak hozzá az operatív program eredménycéljaihoz.

| 6.79. | A
  6.10. ábra
  összegzi a befejezett projektek teljesítményértékelésének eredményét. |
| --- | --- |

6.79.

A
  6.10. ábra
  összegzi a befejezett projektek teljesítményértékelésének eredményét.

6.10. ábra –   A befejezett projektek teljesítményértékelésének eredménye

| Teljesítményértékelés | Olyan projektek száma, amelyekben: |
| --- | --- |
| Meghatároztak és értékeltek mind output-, mind eredménymutatókat | Meghatároztak és értékeltek output-, de nem határoztak meg eredménymutatókat | Nem határoztak meg sem output-, sem eredménymutatókat, ezért azok nem voltak értékelhetők | ÖSSZESEN |
| Projektek száma | 90 | 57 | 2 | 149 |
| — | Teljes mértékben teljesült |

Teljesítményértékelés

Olyan projektek száma, amelyekben:

Meghatároztak és értékeltek mind output-, mind eredménymutatókat

Meghatároztak és értékeltek output-, de nem határoztak meg eredménymutatókat

Nem határoztak meg sem output-, sem eredménymutatókat, ezért azok nem voltak értékelhetők

ÖSSZESEN

Projektek száma

90

57

2

149

—

Teljes mértékben teljesült

52 (58 %)

50 (88 %)

—

102 (68 %)

| — | Részben teljesült |
| --- | --- |

—

Részben teljesült

34 (38 %)

7 (12 %)

—

41 (28 %)

| — | Nem teljesült |
| --- | --- |

—

Nem teljesült

4 (4 %)

—

—

4 (3 %)

| — | Nem értékelhető |
| --- | --- |

—

Nem értékelhető

—

—

2 (100 %)

2 (1 %)

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Az általunk vizsgált projektek esetében két kivétellel volt olyan teljesítménymérési rendszer, amely a projektet összekapcsolta az operatív program célkitűzéseivel.

| 6.80. | A 149 projekt közül 147 esetében (99 %) állapítottuk meg, hogy volt olyan teljesítménymérési rendszer, amely annak értékelésén alapult, hogy az outputmutatók összhangban vannak-e az operatív program – prioritási tengelyenként meghatározott – mutatóival. |
| --- | --- |

6.80.

A 149 projekt közül 147 esetében (99 %) állapítottuk meg, hogy volt olyan teljesítménymérési rendszer, amely annak értékelésén alapult, hogy az outputmutatók összhangban vannak-e az operatív program – prioritási tengelyenként meghatározott – mutatóival.

| 6.81. | A fennmaradó két esetben (1 %) nem tudtuk értékelni a projektek outputját, vagy azért, mert a projekt jóváhagyása során nem határoztak meg konkrét célértékeket az outputra vonatkozó célkitűzésekben, vagy pedig azért, mert az irányító hatóság/közreműködő szervezet nem biztosított megfelelő dokumentációt számunkra annak megállapításához, hogy meghatároztak-e ilyen célokat, és azokról a kedvezményezettet is tájékoztatták-e (57). Ezért nem tudjuk értékelni, hogy ezek a projektek hozzájárulnak-e – és ha igen, milyen mértékben – az operatív program célkitűzéseinek az eléréséhez. |
| --- | --- |

6.81.

A fennmaradó két esetben (1 %) nem tudtuk értékelni a projektek outputját, vagy azért, mert a projekt jóváhagyása során nem határoztak meg konkrét célértékeket az outputra vonatkozó célkitűzésekben, vagy pedig azért, mert az irányító hatóság/közreműködő szervezet nem biztosított megfelelő dokumentációt számunkra annak megállapításához, hogy meghatároztak-e ilyen célokat, és azokról a kedvezményezettet is tájékoztatták-e (57). Ezért nem tudjuk értékelni, hogy ezek a projektek hozzájárulnak-e – és ha igen, milyen mértékben – az operatív program célkitűzéseinek az eléréséhez.

A 90 olyan projekt közül, amelyek mind az outputokra, mind az eredményekre vonatkozóan célkitűzésekkel rendelkeztek, majdnem mindegyik teljes mértékben vagy részben megvalósította azokat

| 6.82. | A 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó jogi előírások értelmében a kedvezményezetteknek az outputokat kellett meghatározniuk és ezekről beszámolniuk, az eredményekről nem. A teljesítményt az operatív program prioritási tengelyének szintjén kellett figyelemmel kísérni, nem pedig a projektek szintjén. |
| --- | --- |

6.82.

A 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó jogi előírások értelmében a kedvezményezetteknek az outputokat kellett meghatározniuk és ezekről beszámolniuk, az eredményekről nem. A teljesítményt az operatív program prioritási tengelyének szintjén kellett figyelemmel kísérni, nem pedig a projektek szintjén.

| 6.82-6.83. | Jóllehet a 2007–2013-as időszakban a strukturális alapokra vonatkozó jogszabályi keret nem kötelezte a tagállami hatóságokat arra, hogy projektszinten eredménymutatókat fogalmazzanak meg, a Bizottság minden esetben ösztönözte azt, ahol releváns volt. Néhány eredménymutatót ténylegesen nem lehetett érdemben mérni az egyedi projektek szintjén. |
| --- | --- |

6.82-6.83.

| 6.83. | A tagállami hatóságoknak ennek ellenére azonban lehetőségük volt eredménymutatók meghatározására is. Ez lehetővé teszi a projekt eredményeinek a prioritási tengelyhez kapcsolását és annak meghatározását, hogy a projektek hogyan járulnak hozzá az operatív program célkitűzéseinek megvalósításához. A 149 befejezett ERFA/KA- és ESZA-projekt közül 90 (60 %) esetében határoztak meg eredménymutatókat. |
| --- | --- |

6.83.

A tagállami hatóságoknak ennek ellenére azonban lehetőségük volt eredménymutatók meghatározására is. Ez lehetővé teszi a projekt eredményeinek a prioritási tengelyhez kapcsolását és annak meghatározását, hogy a projektek hogyan járulnak hozzá az operatív program célkitűzéseinek megvalósításához. A 149 befejezett ERFA/KA- és ESZA-projekt közül 90 (60 %) esetében határoztak meg eredménymutatókat.

| 6.84. | A 90 befejezett olyan projekt közül, amelyeket mind az output-, mind az eredménycélok vonatkozásában értékelni lehetett, 52 (58 %) teljes mértékben megvalósította mind az outputra, mind az eredményekre vonatkozó, az irányító hatóságok által meghatározott célkitűzéseket (lásd:
  6.11. ábra
  ). E 90 projekt közül további 34 (38 %) részben valósította meg az outputra és eredményekre vonatkozó célkitűzéseket. |
| --- | --- |

6.84.

A 90 befejezett olyan projekt közül, amelyeket mind az output-, mind az eredménycélok vonatkozásában értékelni lehetett, 52 (58 %) teljes mértékben megvalósította mind az outputra, mind az eredményekre vonatkozó, az irányító hatóságok által meghatározott célkitűzéseket (lásd:
  6.11. ábra
  ). E 90 projekt közül további 34 (38 %) részben valósította meg az outputra és eredményekre vonatkozó célkitűzéseket.

| 6.84. | A Bizottság megemlíti, hogy a 90 megvizsgált projekt közül – amelyek teljesítménymutatókat és eredménymutatókat fogalmaztak meg – 86 (részben vagy egészben) elérte vagy meghaladta a mutatókhoz kapcsolódó célkitűzéseit.

  A Bizottság megjegyzi, hogy elsősorban a monitoringbizottságoknak kell biztosítania, hogy uniós hozzáadott értékkel bíró projektek kerüljenek kiválasztásra és jóváhagyásra.


  A programok teljesítménymérése a 2014–2020-as időszakban megerősítésre kerül: a 2014–2020-ra vonatkozó szabályozási keret (1303/2013/EU rendelet 22. cikke (6) és (7) bekezdése) előírja, hogy a Bizottságnak – a teljesítmény-felülvizsgálat eredményeként (1303/2013/EU rendelet 22. cikke (6) bekezdése) és záráskor (22. cikke (7) bekezdése) – lehetősége lesz a tagállamok szankcionálására abban az esetben, ha egy programban súlyosan alulteljesítik a prioritási tengelyt. |
| --- | --- |

6.84.

A Bizottság megjegyzi, hogy elsősorban a monitoringbizottságoknak kell biztosítania, hogy uniós hozzáadott értékkel bíró projektek kerüljenek kiválasztásra és jóváhagyásra.

A programok teljesítménymérése a 2014–2020-as időszakban megerősítésre kerül: a 2014–2020-ra vonatkozó szabályozási keret (1303/2013/EU rendelet 22. cikke (6) és (7) bekezdése) előírja, hogy a Bizottságnak – a teljesítmény-felülvizsgálat eredményeként (1303/2013/EU rendelet 22. cikke (6) bekezdése) és záráskor (22. cikke (7) bekezdése) – lehetősége lesz a tagállamok szankcionálására abban az esetben, ha egy programban súlyosan alulteljesítik a prioritási tengelyt.

6.11. ábra –   Példa egy olyan projektre, amely teljes mértékben megvalósította célkitűzéseit

A projekt megvalósította az outputra és eredményekre vonatkozó célkitűzéseit: Egy romániai ESZA-projekt építési képzések szervezését és megtartását tűzte ki célul annak érdekében, hogy a résztvevők elhelyezkedési lehetőségeiket javító új készségeket szerezzenek. A projekt támogatási megállapodása öt output- és nyolc eredménymutatót határozott meg, amelyek összhangban voltak az operatív program prioritási tengelyének szintjén meghatározott mutatókkal. A projekt valamennyi mutatót a támogatási megállapodásban szereplő határidővel teljesítette. A projekt a tartós munkanélküli nők és fiatalok részvétele tekintetében túl is teljesítette a célértékeket.

| 6.85. | A fennmaradó négy projekt (4 %) egyetlen célkitűzést sem teljesített. E négy projekt közül egyet a tagállami hatóságok az ellenőrzésünket követően visszavontak (lásd:
  6.12. ábra
  ). |
| --- | --- |

6.85.

A fennmaradó négy projekt (4 %) egyetlen célkitűzést sem teljesített. E négy projekt közül egyet a tagállami hatóságok az ellenőrzésünket követően visszavontak (lásd:
  6.12. ábra
  ).

| 6.85. | A Bizottság az összes lehetséges rendelkezésére álló eszközt felhasználja annak érdekében, hogy biztosítsa a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást az uniós források tekintetében. Ezen túlmenően csak a program lezárásának szakaszában kerül sor az operatív programok által finanszírozott projektek teljesítményének értékelésére. |
| --- | --- |

6.85.

6.12. ábra –   Példa egy olyan projektre, amely nem teljesítette célkitűzéseit

Egy új barnaszén-égetési módszer kifejlesztésével kapcsolatos lengyelországi ERFA-projekt esetében a kedvezményezettnek a projekt végrehajtásához szükséges műszaki alkalmassága külső vállalkozók bevonásán alapult. E vállalkozók közül néhányan végül nem vettek részt a projektben. Ez hozzájárult ahhoz, hogy a projekt nem teljesítette az eredetileg meghatározott célkitűzéseit. A közreműködő szervezet ellenőrzésünket követően a projekt törlése mellett döntött.

A projektek 38 %-a esetében nem határoztak meg eredménymutatókat

| 6.86. | A 149 befejezett projekt közül 57 (38 %) esetében a tagállami hatóságok a projektek outputjainak monitoringját lehetővé tevő teljesítménymérési rendszert vezettek be, de nem határoztak meg semmilyen eredménymutatót a projekt jóváhagyási dokumentumaiban. E projektek esetében nem tudtuk mérni, hogy hozzájárultak-e – és ha igen, milyen mértékben – az operatív program eredményekre vonatkozó célkitűzéseinek teljesüléséhez. |
| --- | --- |

6.86.

A 149 befejezett projekt közül 57 (38 %) esetében a tagállami hatóságok a projektek outputjainak monitoringját lehetővé tevő teljesítménymérési rendszert vezettek be, de nem határoztak meg semmilyen eredménymutatót a projekt jóváhagyási dokumentumaiban. E projektek esetében nem tudtuk mérni, hogy hozzájárultak-e – és ha igen, milyen mértékben – az operatív program eredményekre vonatkozó célkitűzéseinek teljesüléséhez.

| 6.86. | A Bizottság és a tagállamok elsősorban utólagos értékelések útján, számos teljesítmény- és eredménymutató monitoringjára és jelentéstételére építve kiértékelik, hogy milyen mértékben valósultak meg az operatív programok eredményekre vonatkozó célkitűzései. |
| --- | --- |

6.86.

| 6.87. | A mintában szereplő 15 tagállam értékelése során 13 tagállamban azonosítottunk ilyen eseteket. Ez a probléma különösen nagy jelentőségű a Cseh Köztársaságban, Spanyolországban, Franciaországban, Olaszországban, Lettországban és Ausztriába az ERFA/KA esetén, valamint a Cseh Köztársaságban, Németországban, Spanyolországban és Lengyelországban az ESZA esetén. Ezekben az országokban a vizsgált befejezett projektek több mint felénél nem határoztak meg eredménymutatókat. |
| --- | --- |

6.87.

A mintában szereplő 15 tagállam értékelése során 13 tagállamban azonosítottunk ilyen eseteket. Ez a probléma különösen nagy jelentőségű a Cseh Köztársaságban, Spanyolországban, Franciaországban, Olaszországban, Lettországban és Ausztriába az ERFA/KA esetén, valamint a Cseh Köztársaságban, Németországban, Spanyolországban és Lengyelországban az ESZA esetén. Ezekben az országokban a vizsgált befejezett projektek több mint felénél nem határoztak meg eredménymutatókat.

| 6.88. | Az említett 57 befejezett ERFA/KA- és ESZA-projekt közül 50 (88 %) teljes mértékben megvalósította az irányító hatóságok által meghatározott outputcélokat. A fennmaradó hét projekt (12 %) részben valósította meg az outputra vonatkozó célkitűzéseket. |
| --- | --- |

6.88.

Az említett 57 befejezett ERFA/KA- és ESZA-projekt közül 50 (88 %) teljes mértékben megvalósította az irányító hatóságok által meghatározott outputcélokat. A fennmaradó hét projekt (12 %) részben valósította meg az outputra vonatkozó célkitűzéseket.

| 6.89. | A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozóan megjegyezzük, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet nem tartalmaz az eredménymutatók projektszintű meghatározását megkövetelő jogi előírásokat a tagállamok számára. Mindazonáltal helyes gyakorlatként javasoljuk, hogy az irányító hatóságok és közreműködő szervezetek lehetőség szerint határozzanak meg olyan releváns, projektszintű eredménymutatókat, amelyek lehetővé teszik annak mérését, hogy mennyiben járul hozzá a projekt az operatív program prioritási tengelyére vonatkozóan meghatározott célkitűzések megvalósításához. |
| --- | --- |

6.89.

A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozóan megjegyezzük, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet nem tartalmaz az eredménymutatók projektszintű meghatározását megkövetelő jogi előírásokat a tagállamok számára. Mindazonáltal helyes gyakorlatként javasoljuk, hogy az irányító hatóságok és közreműködő szervezetek lehetőség szerint határozzanak meg olyan releváns, projektszintű eredménymutatókat, amelyek lehetővé teszik annak mérését, hogy mennyiben járul hozzá a projekt az operatív program prioritási tengelyére vonatkozóan meghatározott célkitűzések megvalósításához.

| 6.89. | A Bizottság megemlíti, hogy lényeges javítás történt a 2014–2020-as időszakra nézve a teljesítményre és az elért eredményekre vonatkozó programszintű kötelező mutatók átfogó rendszerének bevezetésével. A célkitűzések elérése terén tett előrehaladást egy eredménymutató segítségével mérik (mely egy alapértéket – a kiindulási pontot – és egy célértéket tartalmaz). A programok szisztematikusan mérni és jelenteni fogják az eredménymutatók alakulását. Az egyes programokon belül a projekteket úgy választják ki, hogy megvalósuljanak a kívánt outputok, és a projektek hozzájáruljanak a programszinten kitűzött eredmények megvalósulásához. Ezek előrehaladását teljesítménymutatók segítségével mérik. Ezek szintén kötelezőek. |
| --- | --- |

6.89.

---

(1)  A 2014–2020-as programozási időszak előlegkifizetései az egyes alapokra nézve a következőek voltak: ERDF: 3,8 milliárd euró, KA: 1,2 milliárd euró, ESZA: 2,3 milliárd euró, egyéb: 0,5 milliárd euró. Ezek a kifizetések nem képezték vizsgálatunk tárgyát (lásd: 6.9. bekezdés).

(2)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 174–178. cikke.

(3)  A Kohéziós Alap mind a 2007–2013-as, mind a 2014–2020-as programozási időszakban a következő országokban használható fel: Bulgária, Cseh Köztársaság, Észtország, Görögország, Horvátország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia. Spanyolország csak a 2007–2013-as programozási időszakban volt jogosult átmeneti KA-támogatásra.

(4)  A Bizottság a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozóan 440 operatív programot (322 az ERFA/Kohéziós Alap esetében, amelyek közül 25 operatív program tartalmaz Kohéziós Alapból finanszírozott projekteket és 118 ESZA-projekteket), míg a 2014–2020-as időszakra 392 operatív programot (ezek legtöbbje egynél több alaphoz kapcsolódik) hagyott jóvá.

(5)  Lásd: „Mezőgazdaság és kohézió: áttekintés a 2007–2013-as uniós kiadásokról” című jelentésünk 23. bekezdése és kiigazítás nélküli történeti adatokon alapuló 6. ábrája.

(6)  A Bizottság C(2015) 4806 határozata (2015. július 10.).

(7)  E tranzakciók közül 120 kapcsolódott ERFA-projektekhez, 52 a Kohéziós Alap projektjeihez, 44 ESZA-projektekhez, hét pedig ERFA pénzügyi eszközökhöz, és mindegyik a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozik, a 2000–2006-os programozási időszakhoz kapcsolódó négy ESZA-projekt kivételével (lásd:
  6.1. melléklet
  ). A mintavétel az összes kifizetésből történt, az előlegek kivételével, amelyek összege 2015-ben 1,3 milliárd euró volt.

(8)  Bulgária, Cseh Köztársaság, Németország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Lettország, Magyarország, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia és Egyesült Királyság (lásd:
  1.3. melléklet
  ).

(9)  Bulgária, Görögország, Spanyolország, Olaszország, Magyarország, Lengyelország és Egyesült Királyság.

(10)  Belgium, Bulgária, Horvátország, Ciprus, Cseh Köztársaság, Németország, Észtország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Magyarország, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia és Egyesült Királyság.

(11)  A becsült hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legnagyobb valószínűség elve alapján becsült érték. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 2,8 % és 7,6 % (az alsó és a felső hibahatár) között van. A tranzakciótesztelési módszertannal kapcsolatos további információkat az
  1.1. melléklet
  7. bekezdése tartalmaz.

(12)  Lásd: 2012-es éves jelentés, 1.19–1.37. bekezdés.

(13)  Lásd: a 2012-es éves jelentés 6.23. bekezdése, a 2013-as éves jelentés 6.16. bekezdése és a 2014-es éves jelentés 6.29. bekezdése.

(14)  Az Európai Szociális Alapról szóló 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 470. o.) 14. cikkének (4) bekezdése. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.) 68. cikke.

(15)  Ez az összeg az odaítélt szerződésekre vonatkozó összes kiadást jelenti, amelyek egy részét a vizsgált költségelszámolások alapján igazolták.

(16)  Az általunk megvizsgált 140 közbeszerzési eljárás mintegy 62 %-a esetében a szerződés értéke meghaladta azt a küszöbértéket, amely felett már a tagállami jogba átültetett uniós közbeszerzési szabályokat kell alkalmazni (a küszöbértéket meghaladó értékű megvizsgált közbeszerzési eljárások közül 75 volt ERFA-, illetve KA-, hat pedig ESZA-vonatkozású).

(17)  A közbeszerzési hibák számszerűsítésével kapcsolatos módszereinkről további információk az 1.13. bekezdésben, az 1.1. mellékletben és a 2014-es éves jelentés 13. bekezdésében találhatók.

(18)  Lásd: a 10/2015. sz. különjelentés 1. táblázata.

(19)  A Bizottság 2013.12.19-i C(2013) 9527 final határozatával összhangban.

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/24/EU irányelve a közbeszerzésről, 2014/23/EU irányelve a koncessziós szerződésekről, valamint 2014/25/EU irányelve a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről (HL L 94., 2014.3.28.).

(21)  A három új irányelv mindegyikét végrehajtó nyolc tagállam a következő: Dánia, Németország, Franciaország, Olaszország, Magyarország, Románia, Szlovákia és az Egyesült Királyság.

(22)  Lásd: a Számvevőszék 10/2015. sz. különjelentése: „Az uniós kohéziós kiadások terén nagyobb erőfeszítés lenne szükséges a közbeszerzési problémák kezelésére” (http://eca.europa.eu).

(23)  Az EUMSZ 107. és 108. cikke.

(24)  Az 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006.12.28., 5. o.) 2. cikkének (1) bekezdése.

(25)  A 651/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.) – a 800/2008/EK bizottsági rendelet (HL L 214., 2008.8.9., 3. o.) 3. cikke (1) bekezdésének helyébe lépő – 3. cikke.

(26)  Cseh Köztársaság, Olaszország, Lettország, Lengyelország és Egyesült Királyság.

(27)  A 651/2014/EU rendelete.

(28)  Lásd: 24/2016. sz. különjelentés (http://eca.europa.eu).

(29)  Az 1080/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 1. o.) 7. cikke (1) bekezdésének d) pontja, valamint az 1081/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 12. o.) 11. cikke (2) bekezdésének a) pontja és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 79. o.) 3. cikkének e) pontja. A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozóan az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (11) bekezdése és 69. cikke (3) bekezdésének c) pontja hasonló rendelkezéseket tartalmaz.

(30)  A Törvényszék 2012. szeptember 20-i T-89/10 sz., Magyarország kontra Bizottság ügye.

(31)  A közintézmények által végrehajtott, 223 ERFA/KA- és ESZA-projekt közül az általunk 2015-ben vizsgált 47 esetében úgy becsültük, hogy a bejelentett héa mintegy 412 millió eurót tett ki.

(32)  Igazoló dokumentumok, köztük az adatbázis-információk standard keresztellenőrzése, valamint a kötelező ellenőrzések alapján.

(33)  Az 1083/2006/EK rendelet 44. cikke.

(34)  Ez magában foglalja a kkv-k további finanszírozásának támogatására irányuló, az Európai Beruházási Bankkal (EBB) és az Európai Beruházási Alappal (EBA) közösen végrehajtott, mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források (JEREMIE) programját.

(35)  Ez magában foglalja az EBB-vel közösen végrehajtott, fenntartható városfejlesztési beruházásokat támogató közös európai programot (JESSICA), amely (tőke, kölcsönök vagy garanciák formájában) visszatérítendő eszközöket biztosít városfejlesztésre.

(36)  Európai Bizottság, „Summary of data on the progress made in financing and implementing financial instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Regulation (EC) No 1083/2006, situation as at 31 December 2014” (A pénzügyi eszközök finanszírozása és végrehajtása terén elért előrehaladásra vonatkozó, az irányító hatóságok által az 1083/2006/EK rendelet 67. cikke (2) bekezdésének j) pontja értelmében szolgáltatott adatok összefoglalása, 2014. december 31-i helyzet), EGESIF 15-0027-00, 2015. szeptember 23. A 2015-ös számadatok 2016 szeptemberében kerülnek közzétételre.

(37)  Az 1083/2006/EK rendelet 78. cikkének (6) bekezdése.

(38)  Lásd: a 2013-as éves jelentés 5.33–5.36. bekezdése és 5.5. háttérmagyarázata, valamint a 2014-es éves jelentés 6.46– 6.52. bekezdése.

(39)  Lásd: a 2014-es éves jelentés 6.52. bekezdése.

(40)  A Bizottság C(2015) 2771 határozata.

(41)  Lásd: 19/2016. sz. különjelentés (http://eca.europa.eu).

(42)  A 28 uniós tagállam a 2007–2013-as programozási időszakra jóváhagyott, az ERFA/KA és az ESZA alá tartozó 440 operatív programhoz összesen 113 ellenőrző hatóságot hozott létre. E hatóságok közül 63 foglalkozik mind az ERFA/KA, mind az ESZA operatív programjaival. A 440 operatív program összességét tekintve 2015. december végéig az ellenőrző hatóságok 306 éves kontrolljelentést és ellenőri véleményt készítettek.

(43)  Az ellenőrző hatóságok által az n. évre vonatkozóan közölt hibaarányok kiszámítása a műveletek ellenőrzéséből vett minta alapján történik, amelynek a Bizottság felé az n-1. évben igazolt költségek tekintetében statisztikailag reprezentatívnak kell lennie (a 16/2013. sz. különjelentés 11. bekezdése).

(44)  A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság 2015-ös éves tevékenységi jelentése, 52. o. A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának 2015-ös éves tevékenységi jelentése, 50. o.

(45)  Lásd: 16/2013. sz. különjelentés, 5–11. bekezdés.

(46)  Lásd: 16/2013. sz. különjelentés, 35–40. bekezdés.

(47)  A 2014-es éves jelentés szerint az állami támogatásokra vonatkozó ellenőrzések a 139 vizsgált operatív program közül 42 esetében nem voltak megfelelőek.

(48)  Az 1083/2006/EK rendelet 78a. cikke.

(49)  Minden főigazgatóság minden év április végéig éves tevékenységi jelentést készít az előző évről, amelyet benyújtanak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és közzétesznek. A főigazgatónak ezzel a jelentéssel együtt nyilatkoznia kell arról, hogy a felelősségi körébe tartozó költségvetést jogszerűen és szabályszerűen hajtotta végre. Ez abban az esetben van így, ha a szabálytalanságok szintje a Bizottság 2 %-os lényegességi küszöbe alatt van. Ellenkező esetben a főigazgató bizonyos területek (vagy programok) tekintetében teljes vagy részleges fenntartásokkal élhet.

(50)  Lásd: 16/2013. sz. különjelentés, 11. bekezdés.

(51)  Ezek a számok tartalmazzák a részben vagy egészében számszerűsített fenntartásokat azon operatív programokat illetően, amelyek esetében az év során közbenső, illetve záró kifizetést engedélyeztek (2014-ben 83, 2015-ben pedig 71), valamint azon operatív programok vonatkozásában is, amelyek kapcsán ilyen kifizetésekre nem került sor (2014-ben 18, 2015-ben pedig 19).

(52)  Az 1828/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 371., 2006.12.27., 1. o.) 20. cikke.

(53)  Lásd: a 2014-es éves jelentés 3.11. bekezdése.

(54)  Lásd: 2013-as éves jelentés, 10.10. bekezdés.

(55)  Lásd: 2014-es éves jelentés, 6.80–6.86. bekezdés.

(56)  Az outputok és az eredmények fogalmáról bővebben lásd: 3. fejezet,
  3.1. ábra.

(57)  Ez a két projekt Spanyolországban és Németországban valósult meg.

(58)  Az alapul szolgáló tranzakciók harmonizált definíciójával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 7. bekezdés).

(59)  Ez az összeg tartalmazza a megosztott irányítású pénzügyi eszközökbe teljesített 1,3 milliárd euró befizetést és az állami támogatásban részesülő projektek kedvezményezetteinek kifizetett előlegeket.

Forrás: Az Európai Unió 2015-ös konszolidált éves beszámolója.

6.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – GAZDASÁGI, TÁRSADALMI ÉS TERÜLETI KOHÉZIÓ

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| |
| Összes tranzakció | 223 | 331 |
| |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| | | |
| Becsült hibaszint | 5,2  % | 5,7  % |
| | | |
| | Felső hibahatár (UEL) | 7,6  % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 2,8  % | |

2015

2014

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció

223

331

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

5,2  %

5,7  %

Felső hibahatár (UEL)

7,6  %

Alsó hibahatár (LEL)

2,8  %

6.2. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – GAZDASÁGI, TÁRSADALMI ÉS TERÜLETI KOHÉZIÓ

E = A Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága; R = Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság; X = Mindkét főigazgatóságot érintő közös értékelés

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítva ... | Nem valósult meg | n.a. a jelenlegi szabályozási kereten belül | Nincs elég bizonyíték |
| a legtöbb tekintetben | néhány tekintetben |
| 2013 | 5. fejezet, 1. ajánlás: írja elő a tagállamok számára, hogy (a költségvetési rendelet 59. cikke (5) bekezdésének a) pontja szerinti) vezetői teljességi nyilatkozatukban kifejezetten igazolják az irányító és az igazoló hatóság által végzett elsőfokú ellenőrzések eredményességét; | R | | | | | | |
| 5. fejezet, 2. ajánlás: a költségvetési rendelet 32. cikkének (5) bekezdésének megfelelően értékelje a 2007 és 2013 közötti programozási időszakban lefolytatott „elsőfokú ellenőrzéseket”. A Bizottság a megállapított hiányosságok figyelembevételével elemezze a lehetséges korrekciós intézkedések költségét és hasznát, majd tegyen, illetve javasoljon megfelelő lépéseket (úgymint az alkalmazandó rendelkezések egyszerűsítése, a kontrollrendszerek javítása, és a program vagy a végrehajtási rendszer átalakítása); | | R (1) | | | | | A Bizottság úgy véli, hogy az elsőfokú ellenőrzések felügyeletével a hiányosságokat mutató kockázatosabb területeken végrehajtott célzott ellenőrzések útján hozzájárult a 2007–2013-as időszakban történt javulásokhoz, és a 2014–2020-as időszakot érintő reform fő elemei várhatóan egy hibamentesebb környezetet fognak eredményezni. |
| 5. fejezet, 3. ajánlás: elemezze, hogy miért olyan magas az uniós állami támogatási szabályok megsértésével kapcsolatos esetek száma; | R | | | | | | |
| 5. fejezet, 4. ajánlás: elemezze, hogy miért állandósult az uniós alapok pénzügyi konstrukciók révén történő folyósításának késedelme, és tegyen megfelelő helyesbítő intézkedéseket; | R (2) | | | | | | |
| 5. fejezet, 5. ajánlás: a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében erősítse meg, hogy a „fennmaradó hibaarányt” a Bizottság a pénzügyi korrekciókra vonatkozó pontos, teljes körű és megbízható információk alapján számította ki. Ennek érdekében a Bizottság írja elő az ellenőrző hatóságoknak, hogy azok valamennyi operatív program tekintetében minden a Bizottság által szükségesnek ítélt esetben igazolják az igazoló hatóságok által a pénzügyi korrekciókra vonatkozóan közölt adatok pontosságát; | R (2) | | | | | | |
| 2013 | 6. ajánlás (5. fejezet, 6. ajánlás és 6. fejezet, 6. ajánlás): azokban az esetekben, amikor az alkalmazandó bizottsági iránymutatás vagy jóváhagyott ellenőrzési stratégiák alóli kivételként a Bizottság nem alkalmaz fenntartásokat (illetve kisebb pénzügyi hatású fenntartásokat alkalmaz), éves tevékenységi jelentésében következetesen indokolja meg, hogy ezt miért (nem) teszi. | X (2) | | | | | | |
| 7. ajánlás (6. fejezet, 1. ajánlás): a tagállamokkal karöltve kezelje a DG EMPL által az irányítási ellenőrzésekre vonatkozóan végzett tematikus ellenőrzésben megállapított hiányosságokat. Ehhez szükség van a közbeszerzési eljárások szabályainak betartására és egyéb jelentős hibaforrásokra irányuló ellenőrzések szigorítására (a projekthez nem kapcsolódó, illetve többletértéket nem termelő költségek); | E | | | | | | |
| 8. ajánlás (6. fejezet, 2. ajánlás): éves tevékenységi jelentéseiben erősítse meg, hogy megfelelő ellenőrzéseket hajtott végre, és ezzel biztosítsa, hogy a fennmaradó hibaarány a pénzügyi korrekciókra vonatkozó pontos, teljes körű és megbízható adatokon alapul. Ennek érdekében a Bizottság írja elő az ellenőrző hatóságoknak, hogy azok valamennyi operatív program tekintetében minden a Bizottság által szükségesnek ítélt esetben igazolják az igazoló hatóságok által a pénzügyi korrekciókra vonatkozóan közölt adatok pontosságát; | E (2) | | | | | | |
| 9. ajánlás (6. fejezet, 3. ajánlás): biztosítsa, hogy a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet 78. és 130. cikkének alkalmazása úgy történjen majd, hogy az kizárja a kezdeti előfinanszírozási kifizetésen kívüli előfinanszírozások felhalmozását (lásd: a 6.4. háttérmagyarázatban szereplő példa). | | | | E (3) | | | |
| 10. ajánlás (6. fejezet, 4. ajánlás): biztosítsa, hogy a strukturális alapok irányításáért felelős tagállami hatóságok foglalkozzanak azzal a problémával, hogy az uniós projektek személyzeti költségeire a tagállami finanszírozású projektekhez képest nagyobb összeget számolnak fel. | | | E (4) | | | | |
| 11. ajánlás (6. fejezet, 5. ajánlás): az operatív programok új programozási időszakra történő jóváhagyásakor győződjön meg arról, hogy az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020-as időszakra vonatkozó rendeleteiben szereplő összes egyszerűsítési lehetőséget a tagállamok figyelembe vették; | | E (5) | | | | | |
| 2012 | A 2012-es éves jelentésben tett ajánlásokat és az azokkal lényegében megegyező 2013-as ajánlásokat együtt elemeztük. |
| 1. ajánlás: konkrét útmutatók és adott esetben képzési intézkedések révén kezelje az ERFA és a Kohéziós Alap tekintetében az irányító hatóságok és a közreműködő szervezetek által végzett „elsőfokú ellenőrzések” hiányosságait; | X | | | | | | |
| 2. ajánlás: a 2007–2013-as programozási időszak tapasztalatai alapján, a további egyszerűsítést lehetővé tevő területek meghatározása és a szükségtelenül bonyolult szabályok (túlszabályozás) kiküszöbölése érdekében végezze el a nemzeti támogathatósági szabályok alkalmazásának értékelését; | | E (6) | R (7) | | | | |
| 5. fejezet, 3. ajánlás: határozzon meg egyértelmű szabályokat és nyújtson részletes útmutatást ahhoz, hogy a 2014–2020-as programozási időszakban a jövedelemtermelő ERFA- és KA-projektek esetében hogyan kell értékelni a projektek támogathatóságát és kiszámítani a társfinanszírozást; | R | | | | | | |
| 4. ajánlás (6. fejezet, 3. ajánlás): ösztönözze az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazását a költségnyilatkozatok hibalehetőségeinek, illetve a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentése érdekében. Az egyszerűsített költségelszámolási módszereknél használandó átalánykulcsokat a Bizottságnak szisztematikusan előre el kellene fogadnia, illetve validálnia kellene, hogy azok megfeleljenek a szabályozási követelményeknek (tisztességes, méltányos és ellenőrizhető számítás); | E (8) | | | | | | |
| 2012 | 5. ajánlás: igyekezzen javulást elérni az ellenőrző hatóságok munkája, valamint az éves kontrolljelentésekben és az ellenőrzési véleményekben megadott információk minősége és megbízhatósága tekintetében. | | X (9) | | | | | A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék által elismert általános javulást az ellenőrző hatóságok ellenőrzéseiben, különösen a közbeszerzési eljárásokra és állami támogatásokra vonatkozó szabályok terén (lásd a 6.59. bekezdést).


  A Bizottság visszautal még a 6.45. és 6.52. bekezdésekre adott válaszaira is. |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

A Bizottság válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítva ...

Nem valósult meg

n.a. a jelenlegi szabályozási kereten belül

Nincs elég bizonyíték

a legtöbb tekintetben

néhány tekintetben

2013

5. fejezet, 1. ajánlás: írja elő a tagállamok számára, hogy (a költségvetési rendelet 59. cikke (5) bekezdésének a) pontja szerinti) vezetői teljességi nyilatkozatukban kifejezetten igazolják az irányító és az igazoló hatóság által végzett elsőfokú ellenőrzések eredményességét;

R

5. fejezet, 2. ajánlás: a költségvetési rendelet 32. cikkének (5) bekezdésének megfelelően értékelje a 2007 és 2013 közötti programozási időszakban lefolytatott „elsőfokú ellenőrzéseket”. A Bizottság a megállapított hiányosságok figyelembevételével elemezze a lehetséges korrekciós intézkedések költségét és hasznát, majd tegyen, illetve javasoljon megfelelő lépéseket (úgymint az alkalmazandó rendelkezések egyszerűsítése, a kontrollrendszerek javítása, és a program vagy a végrehajtási rendszer átalakítása);

R (1)

A Bizottság úgy véli, hogy az elsőfokú ellenőrzések felügyeletével a hiányosságokat mutató kockázatosabb területeken végrehajtott célzott ellenőrzések útján hozzájárult a 2007–2013-as időszakban történt javulásokhoz, és a 2014–2020-as időszakot érintő reform fő elemei várhatóan egy hibamentesebb környezetet fognak eredményezni.

5. fejezet, 3. ajánlás: elemezze, hogy miért olyan magas az uniós állami támogatási szabályok megsértésével kapcsolatos esetek száma;

R

5. fejezet, 4. ajánlás: elemezze, hogy miért állandósult az uniós alapok pénzügyi konstrukciók révén történő folyósításának késedelme, és tegyen megfelelő helyesbítő intézkedéseket;

R (2)

5. fejezet, 5. ajánlás: a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében erősítse meg, hogy a „fennmaradó hibaarányt” a Bizottság a pénzügyi korrekciókra vonatkozó pontos, teljes körű és megbízható információk alapján számította ki. Ennek érdekében a Bizottság írja elő az ellenőrző hatóságoknak, hogy azok valamennyi operatív program tekintetében minden a Bizottság által szükségesnek ítélt esetben igazolják az igazoló hatóságok által a pénzügyi korrekciókra vonatkozóan közölt adatok pontosságát;

R (2)

2013

6. ajánlás (5. fejezet, 6. ajánlás és 6. fejezet, 6. ajánlás): azokban az esetekben, amikor az alkalmazandó bizottsági iránymutatás vagy jóváhagyott ellenőrzési stratégiák alóli kivételként a Bizottság nem alkalmaz fenntartásokat (illetve kisebb pénzügyi hatású fenntartásokat alkalmaz), éves tevékenységi jelentésében következetesen indokolja meg, hogy ezt miért (nem) teszi.

X (2)

7. ajánlás (6. fejezet, 1. ajánlás): a tagállamokkal karöltve kezelje a DG EMPL által az irányítási ellenőrzésekre vonatkozóan végzett tematikus ellenőrzésben megállapított hiányosságokat. Ehhez szükség van a közbeszerzési eljárások szabályainak betartására és egyéb jelentős hibaforrásokra irányuló ellenőrzések szigorítására (a projekthez nem kapcsolódó, illetve többletértéket nem termelő költségek);

E

8. ajánlás (6. fejezet, 2. ajánlás): éves tevékenységi jelentéseiben erősítse meg, hogy megfelelő ellenőrzéseket hajtott végre, és ezzel biztosítsa, hogy a fennmaradó hibaarány a pénzügyi korrekciókra vonatkozó pontos, teljes körű és megbízható adatokon alapul. Ennek érdekében a Bizottság írja elő az ellenőrző hatóságoknak, hogy azok valamennyi operatív program tekintetében minden a Bizottság által szükségesnek ítélt esetben igazolják az igazoló hatóságok által a pénzügyi korrekciókra vonatkozóan közölt adatok pontosságát;

E (2)

9. ajánlás (6. fejezet, 3. ajánlás): biztosítsa, hogy a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet 78. és 130. cikkének alkalmazása úgy történjen majd, hogy az kizárja a kezdeti előfinanszírozási kifizetésen kívüli előfinanszírozások felhalmozását (lásd: a 6.4. háttérmagyarázatban szereplő példa).

E (3)

10. ajánlás (6. fejezet, 4. ajánlás): biztosítsa, hogy a strukturális alapok irányításáért felelős tagállami hatóságok foglalkozzanak azzal a problémával, hogy az uniós projektek személyzeti költségeire a tagállami finanszírozású projektekhez képest nagyobb összeget számolnak fel.

E (4)

11. ajánlás (6. fejezet, 5. ajánlás): az operatív programok új programozási időszakra történő jóváhagyásakor győződjön meg arról, hogy az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020-as időszakra vonatkozó rendeleteiben szereplő összes egyszerűsítési lehetőséget a tagállamok figyelembe vették;

E (5)

2012

A 2012-es éves jelentésben tett ajánlásokat és az azokkal lényegében megegyező 2013-as ajánlásokat együtt elemeztük.

1. ajánlás: konkrét útmutatók és adott esetben képzési intézkedések révén kezelje az ERFA és a Kohéziós Alap tekintetében az irányító hatóságok és a közreműködő szervezetek által végzett „elsőfokú ellenőrzések” hiányosságait;

X

2. ajánlás: a 2007–2013-as programozási időszak tapasztalatai alapján, a további egyszerűsítést lehetővé tevő területek meghatározása és a szükségtelenül bonyolult szabályok (túlszabályozás) kiküszöbölése érdekében végezze el a nemzeti támogathatósági szabályok alkalmazásának értékelését;

E (6)

R (7)

5. fejezet, 3. ajánlás: határozzon meg egyértelmű szabályokat és nyújtson részletes útmutatást ahhoz, hogy a 2014–2020-as programozási időszakban a jövedelemtermelő ERFA- és KA-projektek esetében hogyan kell értékelni a projektek támogathatóságát és kiszámítani a társfinanszírozást;

R

4. ajánlás (6. fejezet, 3. ajánlás): ösztönözze az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazását a költségnyilatkozatok hibalehetőségeinek, illetve a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentése érdekében. Az egyszerűsített költségelszámolási módszereknél használandó átalánykulcsokat a Bizottságnak szisztematikusan előre el kellene fogadnia, illetve validálnia kellene, hogy azok megfeleljenek a szabályozási követelményeknek (tisztességes, méltányos és ellenőrizhető számítás);

E (8)

2012

5. ajánlás: igyekezzen javulást elérni az ellenőrző hatóságok munkája, valamint az éves kontrolljelentésekben és az ellenőrzési véleményekben megadott információk minősége és megbízhatósága tekintetében.

X (9)

A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék által elismert általános javulást az ellenőrző hatóságok ellenőrzéseiben, különösen a közbeszerzési eljárásokra és állami támogatásokra vonatkozó szabályok terén (lásd a 6.59. bekezdést).

A Bizottság visszautal még a 6.45. és 6.52. bekezdésekre adott válaszaira is.

---

(1)  A tagállami támogathatósági szabályoknak az egyszerűsítést célzó módszeres értékelése nem történt meg, mert a Bizottság nem fogadta el az ajánlásnak ezt a részét.

(2)  A megvalósításnak a zárásig kell folytatódnia.

(3)  A Bizottság nem fogadta el az ajánlást (lásd: a 2014-es éves jelentés 6.79. bekezdése).

(4)  Nem hoztak horizontális intézkedést, mert a Bizottság nem fogadta el az ajánlásnak ezt a részét.

(5)  Az ajánlás végrehajtása nem értékelhető teljes mértékben, mivel az új programozási időszakra vonatkozó tevékenységek egyelőre még nagyon lassan haladnak.

(6)  A helyzet 2015-ben nem változott.

(7)  A tagállami támogathatósági szabályoknak az egyszerűsítést célzó módszeres értékelése nem történt meg, mert a Bizottság nem fogadta el az ajánlásnak ezt a részét.

(8)  A megvalósításnak a 2014–2020-as programozási időszakban is folytatódnia kell.

(9)  Jelentős javulás figyelhető meg különösen a részminták képzése, valamint az állami támogatásokra és a közbeszerzésekre vonatkozó ellenőrzések terén. Az elemzés során azonban számos operatív programban továbbra is hiányosságra derült fény.

---

7. FEJEZET

„Természeti erőforrások”

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 7.1–7.9. |
| --- | --- |

| A „Természeti erőforrások” terület rövid leírása | 7.3–7.7. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 7.8–7.9. |
| --- | --- |

| 1. rész – Szabályszerűségi értékelésünk | 7.10–7.67. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 7.10–7.30. |
| --- | --- |

| Az éves tevékenységi jelentések és a belső kontrollrendszerek más összetevőinek vizsgálata | 7.31–7.63. |
| --- | --- |

| A mezőgazdasági tranzakciók szabályszerűségét biztosító rendszerek a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságnál | 7.31–7.36. |
| --- | --- |

| A mezőgazdasági tranzakciók szabályszerűségét biztosító tagállami rendszerek | 7.37–7.47. |
| --- | --- |

| A halászati tranzakciók szabályszerűségét biztosító rendszerek a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságnál és a tagállamoknál | 7.48–7.52. |
| --- | --- |

| A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentése | 7.53–7.61. |
| --- | --- |

| A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság éves tevékenységi jelentése | 7.62–7.63. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 7.64–7.67. |
| --- | --- |

| A 2015. évre vonatkozó következtetés | 7.64–7.65. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 7.66–7.67. |
| --- | --- |

| 2. rész – A vidékfejlesztés teljesítményével kapcsolatos kérdések | 7.68–7.76. |
| --- | --- |

| A projektek teljesítményének értékelése | 7.68–7.75. |
| --- | --- |

| Következtetés | 7.76. |
| --- | --- |

| 7.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – „Természeti erőforrások” |
| --- | --- |

7.1. melléklet –

| 7.2. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – „Természeti erőforrások” |
| --- | --- |

7.2. melléklet –

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 7.1. | Ez a fejezet a „Természeti erőforrások” fejezetre vonatkozó megállapításainkat mutatja be. A fejezet külön bemutatja az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), és a többéves pénzügyi keret (TPK) e fejezete alatti más kiadások („Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat”) tesztelésének eredményeit. A TPK e fejezetének összetételére vonatkozó főbb információk a
  7.1. ábrán
  láthatók. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

7.1.

Ez a fejezet a „Természeti erőforrások” fejezetre vonatkozó megállapításainkat mutatja be. A fejezet külön bemutatja az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), és a többéves pénzügyi keret (TPK) e fejezete alatti más kiadások („Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat”) tesztelésének eredményeit. A TPK e fejezetének összetételére vonatkozó főbb információk a
  7.1. ábrán
  láthatók.

7.1. ábra –   A TPK 2. fejezete, „Természeti erőforrások”. Főbb adatok, 2015

(milliárd euró)

Image

| Tárgyévi összes kifizetés | 58,0 |
| --- | --- |
| - előlegek
   (48) | 2,4 |
| + előlegek elszámolása
   (48) | 2,9 |
| | |
| Ellenőrzött sokaság összesen | 58,5 |

Tárgyévi összes kifizetés

58,0

- előlegek
   (48)

2,4

- előlegek elszámolása
   (48)

2,9

Ellenőrzött sokaság összesen

58,5

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 7.2. | A külön értékelések szabályszerűséggel kapcsolatos megállapításai mellett a fejezet külön részben mutatja be a vidékfejlesztési projektekből vett mintán a teljesítménnyel kapcsolatban kapott eredményeket. |
| --- | --- |

7.2.

A külön értékelések szabályszerűséggel kapcsolatos megállapításai mellett a fejezet külön részben mutatja be a vidékfejlesztési projektekből vett mintán a teljesítménnyel kapcsolatban kapott eredményeket.

A „Természeti erőforrások” terület rövid leírása

| 7.3. | A közös agrárpolitika (KAP) az uniós mezőgazdasági kiadások alapja. A KAP végrehajtását megosztott irányítással a Bizottság – elsősorban a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI) – és a tagállami kifizető ügynökségek végzik (lásd: 7.31. bekezdés). A kifizetéseket két alapon keresztül folyósítják a kedvezményezetteknek (1). Ezek az uniós közvetlen támogatások és piaci intézkedések teljes finanszírozására (2) szolgáló Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), illetve a vidékfejlesztési programokat a tagállamokkal együtt társfinanszírozó Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA). |
| --- | --- |

7.3.

A közös agrárpolitika (KAP) az uniós mezőgazdasági kiadások alapja. A KAP végrehajtását megosztott irányítással a Bizottság – elsősorban a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI) – és a tagállami kifizető ügynökségek végzik (lásd: 7.31. bekezdés). A kifizetéseket két alapon keresztül folyósítják a kedvezményezetteknek (1). Ezek az uniós közvetlen támogatások és piaci intézkedések teljes finanszírozására (2) szolgáló Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), illetve a vidékfejlesztési programokat a tagállamokkal együtt társfinanszírozó Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA).

| 7.4. | Az EMGA által finanszírozott főbb intézkedések a következők: |
| --- | --- |

7.4.

Az EMGA által finanszírozott főbb intézkedések a következők:

| — | A közvetlen támogatást nyújtó „egységes támogatási rendszer” (SPS, 2015-ben 29,3  milliárd euró) és a közvetlen támogatást nyújtó „egységes területalapú rendszer” (SAPS, 2015-ben 7,8  milliárd euró). Ezeknek a területalapú rendszereknek a keretében termeléstől független (3) jövedelemtámogatást fizetnek ki. |
| --- | --- |

—

A közvetlen támogatást nyújtó „egységes támogatási rendszer” (SPS, 2015-ben 29,3  milliárd euró) és a közvetlen támogatást nyújtó „egységes területalapú rendszer” (SAPS, 2015-ben 7,8  milliárd euró). Ezeknek a területalapú rendszereknek a keretében termeléstől független (3) jövedelemtámogatást fizetnek ki.

| — | Más közvetlen támogatási rendszerek (4) (2015-ben 5,1  milliárd euró) és mezőgazdasági piaci intervenció (5) (2015-ben 2,7  milliárd euró). |
| --- | --- |

—

Más közvetlen támogatási rendszerek (4) (2015-ben 5,1  milliárd euró) és mezőgazdasági piaci intervenció (5) (2015-ben 2,7  milliárd euró).

| 7.5. | Az EMVA a tagállamok vidékfejlesztési programjain keresztül társfinanszírozza a vidékfejlesztési kiadásokat. A kiadások mind területalapú intézkedéseket (6), mind nem területalapú intézkedéseket (7) lefednek. Az EMVA 2015-ben 11,8  milliárd euró kiadással járt. |
| --- | --- |

7.5.

Az EMVA a tagállamok vidékfejlesztési programjain keresztül társfinanszírozza a vidékfejlesztési kiadásokat. A kiadások mind területalapú intézkedéseket (6), mind nem területalapú intézkedéseket (7) lefednek. Az EMVA 2015-ben 11,8  milliárd euró kiadással járt.

| 7.6. | A szabályszerűséget érintő fő kockázatok: |
| --- | --- |

7.6.

A szabályszerűséget érintő fő kockázatok:

| — | a közvetlen támogatást nem támogatható földterületre vagy nem támogatható kedvezményezettnek folyósítják, |
| --- | --- |

—

a közvetlen támogatást nem támogatható földterületre vagy nem támogatható kedvezményezettnek folyósítják,

| — | a mezőgazdasági piacokon történő intervenciók támogatásának összegét támogatásra nem jogosult költségekre vagy támogatásra nem jogosult kedvezményezetteknek folyósítják, |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági piacokon történő intervenciók támogatásának összegét támogatásra nem jogosult költségekre vagy támogatásra nem jogosult kedvezményezetteknek folyósítják,

| — | a vidékfejlesztési kiadások nem támogathatóak, mert nem felelnek meg a gyakran összetett (többek között közbeszerzési) szabályoknak és támogathatósági feltételeknek, különösen a beruházási intézkedések esetében. |
| --- | --- |

—

a vidékfejlesztési kiadások nem támogathatóak, mert nem felelnek meg a gyakran összetett (többek között közbeszerzési) szabályoknak és támogathatósági feltételeknek, különösen a beruházási intézkedések esetében.

| 7.7. | Ez a fejezet foglalkozik az uniós környezetvédelmi politikával, éghajlat-politikával és a közös halászati politikával is. E területeken a szabályszerűséget érintő fő kockázat az, hogy a támogatást nem támogatható vagy a valósnál nagyobbnak feltüntetett költségekre folyósítják. |
| --- | --- |

7.7.

Ez a fejezet foglalkozik az uniós környezetvédelmi politikával, éghajlat-politikával és a közös halászati politikával is. E területeken a szabályszerűséget érintő fő kockázat az, hogy a támogatást nem támogatható vagy a valósnál nagyobbnak feltüntetett költségekre folyósítják.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 7.8. | Általános ellenőrzési módszerünk és módszertanunk főbb elemeit az
  1.1. melléklet
  mutatja be. A „Természeti erőforrások” ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak: |
| --- | --- |

7.8.

Általános ellenőrzési módszerünk és módszertanunk főbb elemeit az
  1.1. melléklet
  mutatja be. A „Természeti erőforrások” ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:

| a) | Egy 180 EMGA-tranzakcióból, illetve egy 179 „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat” tranzakcióból álló mintát vizsgáltunk meg, az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. Mindegyik mintát úgy terveztük meg, hogy a többéves pénzügyi keret e fejezetére vonatkozóan a két külön értékelés mindegyikére nézve teljes körűen reprezentatív legyen (8). 2015-ben az EMGA-minta 18 tagállamból származó tranzakciókból állt (9). A második külön értékelésnél a minta 17 tagállam (10) 159 vidékfejlesztési vonatkozású, valamint 20 más, többek között környezetvédelmi, éghajlat-politikai és halászati vonatkozású tranzakciójából állt. |
| --- | --- |

a)

Egy 180 EMGA-tranzakcióból, illetve egy 179 „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat” tranzakcióból álló mintát vizsgáltunk meg, az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. Mindegyik mintát úgy terveztük meg, hogy a többéves pénzügyi keret e fejezetére vonatkozóan a két külön értékelés mindegyikére nézve teljes körűen reprezentatív legyen (8). 2015-ben az EMGA-minta 18 tagállamból származó tranzakciókból állt (9). A második külön értékelésnél a minta 17 tagállam (10) 159 vidékfejlesztési vonatkozású, valamint 20 más, többek között környezetvédelmi, éghajlat-politikai és halászati vonatkozású tranzakciójából állt.

| b) | Az EMGA-ra és az EMVA-ra kiterjedő 24 bizottsági ellenőrzés dokumentációs áttekintésével megvizsgáltunk egyes kiválasztott belső kontrollrendszereket. Ezt a munkát kiegészítettük azzal, hogy hat bizottsági ellenőrzést újból elvégeztünk az érintett tagállamokban (11). Ebben a hat tagállamban további ellenőrzési feladatokat is végeztünk az EMGA-val és az EMVA-val kapcsolatos, korlátozott számú, kockázatra hajlamos területen, valamint a kölcsönös megfeleltetés terén (12). Ezenkívül megvizsgáltunk a közös halászati politikára vonatkozó öt bizottsági ellenőrzést, egyet pedig újra elvégeztünk (13). |
| --- | --- |

b)

Az EMGA-ra és az EMVA-ra kiterjedő 24 bizottsági ellenőrzés dokumentációs áttekintésével megvizsgáltunk egyes kiválasztott belső kontrollrendszereket. Ezt a munkát kiegészítettük azzal, hogy hat bizottsági ellenőrzést újból elvégeztünk az érintett tagállamokban (11). Ebben a hat tagállamban további ellenőrzési feladatokat is végeztünk az EMGA-val és az EMVA-val kapcsolatos, korlátozott számú, kockázatra hajlamos területen, valamint a kölcsönös megfeleltetés terén (12). Ezenkívül megvizsgáltunk a közös halászati politikára vonatkozó öt bizottsági ellenőrzést, egyet pedig újra elvégeztünk (13).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| c) | Értékeltük a DG AGRI és a DG MARE éves tevékenységi jelentését. |
| --- | --- |

c)

Értékeltük a DG AGRI és a DG MARE éves tevékenységi jelentését.

| 7.9. | Az EMGA és az EMVA esetében egyaránt 2015 volt az utolsó év, amikor a legtöbb kifizetést még a 2013-as KAP-reform előtt érvényben lévő szabályok alapján folyósították a végső kedvezményezetteknek (14). |
| --- | --- |

7.9.

Az EMGA és az EMVA esetében egyaránt 2015 volt az utolsó év, amikor a legtöbb kifizetést még a 2013-as KAP-reform előtt érvényben lévő szabályok alapján folyósították a végső kedvezményezetteknek (14).

1. RÉSZ – SZABÁLYSZERŰSÉGI ÉRTÉKELÉSÜNK

A tranzakciók szabályszerűsége

| 7.10. | A
  7.1. melléklet
  összefoglalja a tranzakciótesztek eredményeit a „Természeti erőforrások” egészére, valamint a két külön értékelés (az EMGA és a „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat”) mindegyikére nézve is. A 359 vizsgált tranzakcióból 121 esetében (34 %) merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 87 hiba alapján a „Természeti erőforrások” becsült hibaszintje 2,9  % (15). |
| --- | --- |

7.10.

A
  7.1. melléklet
  összefoglalja a tranzakciótesztek eredményeit a „Természeti erőforrások” egészére, valamint a két külön értékelés (az EMGA és a „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat”) mindegyikére nézve is. A 359 vizsgált tranzakcióból 121 esetében (34 %) merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 87 hiba alapján a „Természeti erőforrások” becsült hibaszintje 2,9  % (15).

| 7.10. | A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék által becsült legvalószínűbb hibaarányt, amely a kölcsönös megfeleltetést leszámítva megközelítőleg azonos az előző évivel.

  A Bizottság véleménye szerint a többéves szabályszerűségi eljárásokból származó nettó pénzügyi korrekciók, illetve a kedvezményezettek részéről az uniós költségvetésbe történt visszafizetések olyan korrekciós képességet jelentenek, amelyet a belső ellenőrzések általános rendszerének átfogó értékelésekor figyelembe kell venni.


  A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2015. évi éves tevékenységi jelentésében foglaltak szerint korrekciós képessége 2015-ben 1 065,71  millió eurót tett ki (ez a teljes KAP-kiadások 1,87  %-a). |
| --- | --- |

7.10.

A Bizottság véleménye szerint a többéves szabályszerűségi eljárásokból származó nettó pénzügyi korrekciók, illetve a kedvezményezettek részéről az uniós költségvetésbe történt visszafizetések olyan korrekciós képességet jelentenek, amelyet a belső ellenőrzések általános rendszerének átfogó értékelésekor figyelembe kell venni.

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2015. évi éves tevékenységi jelentésében foglaltak szerint korrekciós képessége 2015-ben 1 065,71  millió eurót tett ki (ez a teljes KAP-kiadások 1,87  %-a).

| 7.11. | A
  7.2. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. |
| --- | --- |

7.11.

A
  7.2. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül.

7.2. ábra –   A becsült hibaszint részletes lebontása. „Természeti erőforrások”

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.12. | A hibák jellege és előfordulási sémája jelentős eltérést mutat a két külön értékelés esetében, amint azt a következő bekezdésekben kifejtjük. |
| --- | --- |

7.12.

A hibák jellege és előfordulási sémája jelentős eltérést mutat a két külön értékelés esetében, amint azt a következő bekezdésekben kifejtjük.

| 7.12. | A Bizottság megállapítja, hogy jelentős eltérések vannak a KAP két pillérének szerkezetében, terjedelmében és célkitűzéseiben, amelyek megmagyarázzák a KAP-hoz kapcsolódó hibák mintájában megjelenő eltéréseket. |
| --- | --- |

7.12.

EMGA. Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások

| 7.13. | A tranzakciótesztek eredményeit a
  7.1 melléklet
  foglalja össze. Az EMGA területén a 180 vizsgált tranzakcióból 52 (29 %) esetében merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 47 hiba alapján a becsült hibaszint 2,2  % (16). |
| --- | --- |

7.13.

A tranzakciótesztek eredményeit a
  7.1 melléklet
  foglalja össze. Az EMGA területén a 180 vizsgált tranzakcióból 52 (29 %) esetében merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 47 hiba alapján a becsült hibaszint 2,2  % (16).

| 7.13. | A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék által becsült legvalószínűbb hibaarányt, amely a kölcsönös megfeleltetést leszámítva megközelítőleg azonos az előző évivel.

  A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a hibák gyakorisága folyamatosan csökkent az elmúlt három évben. |
| --- | --- |

7.13.

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a hibák gyakorisága folyamatosan csökkent az elmúlt három évben.

| 7.14. | A
  7.3. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. |
| --- | --- |

7.14.

A
  7.3. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül.

7.3. ábra –   A becsült hibaszint részletes lebontása. EMGA

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.15. | A végső kedvezményezettek által elkövetett számszerűsíthető hibáknál a tagállami hatóságok négy esetben elegendő információval rendelkeztek (17) ahhoz, hogy a költségek Bizottság felé történő elszámolása előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják a hibákat. Ha az összes ilyen információt felhasználták volna a hibák megelőzésére, feltárására és korrekciójára, a becsült hibaszint erre a külön értékelésre 0,3  százalékponttal kisebb lett volna. Megállapítottuk továbbá, hogy négy esetben az általunk feltárt hibát a tagállami hatóságok követték el. Ezek a hibák 0,6  százalékponttal járultak hozzá a becsült hibaszinthez. A tagállami hatóságok által elkövetett hibákra a
  7.5. ábrán
  hozunk példát. |
| --- | --- |

7.15.

A végső kedvezményezettek által elkövetett számszerűsíthető hibáknál a tagállami hatóságok négy esetben elegendő információval rendelkeztek (17) ahhoz, hogy a költségek Bizottság felé történő elszámolása előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják a hibákat. Ha az összes ilyen információt felhasználták volna a hibák megelőzésére, feltárására és korrekciójára, a becsült hibaszint erre a külön értékelésre 0,3  százalékponttal kisebb lett volna. Megállapítottuk továbbá, hogy négy esetben az általunk feltárt hibát a tagállami hatóságok követték el. Ezek a hibák 0,6  százalékponttal járultak hozzá a becsült hibaszinthez. A tagállami hatóságok által elkövetett hibákra a
  7.5. ábrán
  hozunk példát.

| 7.15. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék értékelését a tagállamok szerepéről, és véleménye szerint a tagállamoknak többet kellett volna tenniük a hibák mérséklése érdekében. A Bizottság a továbbiakban is együttműködik a tagállamokkal a hibák mérséklése érdekében. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.16. | A legtöbb számszerűsíthető hiba a valósnál nagyobb támogatható földterület feltüntetésével volt kapcsolatos (lásd:
  7.3. ábra
  ). 2015-ben a felkeresett 18 tagállam közül 12-ben találtunk ilyen hibákat. E számszerűsíthető hibáknak körülbelül a fele nem haladta meg a 2 %-ot (lásd: 7.18. bekezdés), ezért csak kis mértékben befolyásolták az általános becsült hibaszintet. E hibák további egynegyede 2 % és 5 % között volt. |
| --- | --- |

7.16.

A legtöbb számszerűsíthető hiba a valósnál nagyobb támogatható földterület feltüntetésével volt kapcsolatos (lásd:
  7.3. ábra
  ). 2015-ben a felkeresett 18 tagállam közül 12-ben találtunk ilyen hibákat. E számszerűsíthető hibáknak körülbelül a fele nem haladta meg a 2 %-ot (lásd: 7.18. bekezdés), ezért csak kis mértékben befolyásolták az általános becsült hibaszintet. E hibák további egynegyede 2 % és 5 % között volt.

| 7.16—7.18. | A Bizottság megállapítja, hogy a Számvevőszék által feltárt túligénylési hibák zöme viszonylag kis összegű, és üdvözli a Számvevőszék értékelését a MePaR-adatok nagyobb megbízhatóságával kapcsolatban.

  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kis hibák ésszerű költség mellett nem kerülhetők el. A Bizottság ösztönzi a tagállamokat, hogy mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerük (MePar) rendszeres frissítésével biztosítsák a jelentős túligénylések észlelését. A Bizottság megítélése szerint az, hogy a Számvevőszék által kimutatott hibák nagy többsége 5 % alatti, bizonyítja az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) megfelelő működését, amelynek a MePar alapvető eleme. Mivel a mezőgazdasági területek idővel változnak, eltérések adódhatnak a MePar adatai és a valós állapot között, a rendszer folyamatos frissítése viszont mérsékelheti a kockázatot.


  A MePar gyakori frissítésének előmozdítása érdekében a Bizottság – egyes közvetlen kifizetési rendszereknél a helyszíni ellenőrzési arány 5 %-ról 1 %-ra csökkentésének előfeltételeként – előírta, hogy a MePar adatait legalább háromévente 15 hónapnál nem régebbi légi felvételek alapján frissíteni kell (az éves frissítésnek legalább a támogatható hektárszám 25 %-ára ki kell terjednie).


  2010-től vezették be a MePar minőségértékelését, amely a jelenlegi időszakra is megmaradt (640/2014/EU rendelet).


  Ez a tagállami közigazgatások által végzett és a Bizottság által figyelemmel kísért éves tevékenység olyan minőségellenőrzési folyamat, amelynek végső célkitűzése a MePar minőségének és megbízhatóságának javítása az észlelt technikai hiányosságok vizsgálatán és a kiküszöbölésüket célzó korrekciós intézkedéseken keresztül.


  A pontos és naprakész MePar mintavételen alapuló éves helyszíni ellenőrzésekkel is megvalósítható. |
| --- | --- |

7.16—7.18.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kis hibák ésszerű költség mellett nem kerülhetők el. A Bizottság ösztönzi a tagállamokat, hogy mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerük (MePar) rendszeres frissítésével biztosítsák a jelentős túligénylések észlelését. A Bizottság megítélése szerint az, hogy a Számvevőszék által kimutatott hibák nagy többsége 5 % alatti, bizonyítja az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) megfelelő működését, amelynek a MePar alapvető eleme. Mivel a mezőgazdasági területek idővel változnak, eltérések adódhatnak a MePar adatai és a valós állapot között, a rendszer folyamatos frissítése viszont mérsékelheti a kockázatot.

A MePar gyakori frissítésének előmozdítása érdekében a Bizottság – egyes közvetlen kifizetési rendszereknél a helyszíni ellenőrzési arány 5 %-ról 1 %-ra csökkentésének előfeltételeként – előírta, hogy a MePar adatait legalább háromévente 15 hónapnál nem régebbi légi felvételek alapján frissíteni kell (az éves frissítésnek legalább a támogatható hektárszám 25 %-ára ki kell terjednie).

2010-től vezették be a MePar minőségértékelését, amely a jelenlegi időszakra is megmaradt (640/2014/EU rendelet).

Ez a tagállami közigazgatások által végzett és a Bizottság által figyelemmel kísért éves tevékenység olyan minőségellenőrzési folyamat, amelynek végső célkitűzése a MePar minőségének és megbízhatóságának javítása az észlelt technikai hiányosságok vizsgálatán és a kiküszöbölésüket célzó korrekciós intézkedéseken keresztül.

A pontos és naprakész MePar mintavételen alapuló éves helyszíni ellenőrzésekkel is megvalósítható.

| 7.17. | A tagállamokban a területalapú támogatás legfontosabb kontrolleszköze a Mezőgazdasági Parcellaazonosító Rendszer (MePAR), amely egy az összes mezőgazdasági parcella támogathatósági adatait tartalmazó adatbázis. A MePAR a tagállamok által legalább ötévente frissítendő számítógépes grafikus információkat tartalmaz, többek között ortofotókat (légi felvételek) (18). Ha a grafikus információk frissítése és elemzése megfelelő módon történik, a MePAR jelentős mértékben elősegíti a támogatási kérelmek területtel kapcsolatos hibáinak megelőzését és feltárását. A Bizottság és a tagállamok által kidolgozott cselekvési terveknek köszönhetően a MePAR adatainak megbízhatósága az elmúlt években folyamatosan javult. |
| --- | --- |

7.17.

A tagállamokban a területalapú támogatás legfontosabb kontrolleszköze a Mezőgazdasági Parcellaazonosító Rendszer (MePAR), amely egy az összes mezőgazdasági parcella támogathatósági adatait tartalmazó adatbázis. A MePAR a tagállamok által legalább ötévente frissítendő számítógépes grafikus információkat tartalmaz, többek között ortofotókat (légi felvételek) (18). Ha a grafikus információk frissítése és elemzése megfelelő módon történik, a MePAR jelentős mértékben elősegíti a támogatási kérelmek területtel kapcsolatos hibáinak megelőzését és feltárását. A Bizottság és a tagállamok által kidolgozott cselekvési terveknek köszönhetően a MePAR adatainak megbízhatósága az elmúlt években folyamatosan javult.

| 7.18. | Ennek ellenére továbbra is feltárunk területtel kapcsolatos hibákat. Ezt az okozza, hogy a földterületek támogathatóságának adminisztratív ellenőrzései ugyanazokat a MePAR-adatokat használják, amelyeket a termelők gyakran bemásolnak a támogatási kérelmükbe (19). Ezért ha a MePAR-ban lévő adat helytelen, akkor az ilyen ellenőrzések rendesen nem képesek feltárni a kérelmekben lévő támogathatósági hibákat. Az ortofotóktól megkövetelt műszaki szint (20) általában nem teszi lehetővé a termelőknek és a kifizető ügynökségeknek, hogy kisebb (2 %-nál kisebb, lásd: 7.16. bekezdés) hibákat is észleljenek, amelyek java részét lehetetlen elfogadható áron megelőzni. A területtel kapcsolatos nagyobb hibák viszont általában kimutathatóak voltak. Ilyen esetekben a MePAR adatbázisban rögzített, illetve a termelő által bejelentett támogatható terület alapvetően pontatlan volt, elsősorban a következők miatt: |
| --- | --- |

7.18.

Ennek ellenére továbbra is feltárunk területtel kapcsolatos hibákat. Ezt az okozza, hogy a földterületek támogathatóságának adminisztratív ellenőrzései ugyanazokat a MePAR-adatokat használják, amelyeket a termelők gyakran bemásolnak a támogatási kérelmükbe (19). Ezért ha a MePAR-ban lévő adat helytelen, akkor az ilyen ellenőrzések rendesen nem képesek feltárni a kérelmekben lévő támogathatósági hibákat. Az ortofotóktól megkövetelt műszaki szint (20) általában nem teszi lehetővé a termelőknek és a kifizető ügynökségeknek, hogy kisebb (2 %-nál kisebb, lásd: 7.16. bekezdés) hibákat is észleljenek, amelyek java részét lehetetlen elfogadható áron megelőzni. A területtel kapcsolatos nagyobb hibák viszont általában kimutathatóak voltak. Ilyen esetekben a MePAR adatbázisban rögzített, illetve a termelő által bejelentett támogatható terület alapvetően pontatlan volt, elsősorban a következők miatt:

| — | amikor a kifizető ügynökségek a MePAR frissítése céljával kiértékelték a támogatható terület nagyságát, és az érintett mezőgazdasági parcella ortofotóin támogatásra nem jogosult növényzet vagy más nem támogatható tényező volt látható, akkor vagy nem csökkentették eléggé, vagy egyáltalán nem csökkentették a kifizetéseket, |
| --- | --- |

—

amikor a kifizető ügynökségek a MePAR frissítése céljával kiértékelték a támogatható terület nagyságát, és az érintett mezőgazdasági parcella ortofotóin támogatásra nem jogosult növényzet vagy más nem támogatható tényező volt látható, akkor vagy nem csökkentették eléggé, vagy egyáltalán nem csökkentették a kifizetéseket,

| — | a támogatható állandó legelő tagállami meghatározása nem felelt meg az uniós meghatározásnak. |
| --- | --- |

—

a támogatható állandó legelő tagállami meghatározása nem felelt meg az uniós meghatározásnak.

Ha az állandó legelő nemzeti definíciója eltér az uniós meghatározástól, a probléma kezelésére konkrét korrekciós intézkedés, szükség esetén cselekvési terv kidolgozására kerül sor.

Az uniós költségvetés védelme érdekében a Bizottság szükség esetén szabályszerűségi záróelszámolási eljárások keretében a kifizetések csökkentésének és felfüggesztésének, valamint a nettó pénzügyi korrekciók eszközét is alkalmazza.

| 7.19. | A MePAR-ban található helytelen támogathatósági adatokra a
  7.4. ábrán
  mutatunk be egy példát. |
| --- | --- |

7.19.

A MePAR-ban található helytelen támogathatósági adatokra a
  7.4. ábrán
  mutatunk be egy példát.

7.4. ábra –   Példa a MePAR-ban található helytelen támogathatósági adatok miatti szabálytalan kifizetésekre

Az állandó legelő meghatározás szerint gyep vagy más egynyári takarmánynövény termesztésére használt földterület. 2014-es éves jelentésünkben beszámoltunk arról, hogy Spanyolországban figyelemreméltó korrekciós intézkedések ellenére továbbra is jelentős hiányosságok állnak fenn a MePAR-ban az állandó legelők támogathatóságára nézve, és 2014-ben és 2015-ben további korrekciós intézkedésekre került sor (21). Megszemléltünk egy 48 hektáros parcellát Spanyolországban (Madrid), amelyet a támogatási kérelem benyújtásakor a MePAR-ban teljes mértékben támogatásra jogosult állandó legelőként rögzítettek. Az ortofotó azonban bokrokkal és fákkal sűrűn fedett területet mutatott. 2014-es támogatási kérelmében a termelő a parcellának a MePAR-ban támogathatóként nyilvántartott területét tüntette fel, s ezután az egész parcellára nézve részesült SPS-támogatásban. Megállapításunk szerint a parcella nem jogosult SPS-támogatásra.

2015-ben a spanyol hatóságok új ortofotók és új technológiák felhasználásával felülvizsgálták MePAR-jukat, és az érintett parcellát nem támogathatóként rögzítették.

Megállapítottuk azt is, hogy Görögországban, Spanyolországban (Aragónia, Kasztília–La Mancha, Kasztília és León, valamint Extremadura), Olaszországban (Calabria) és az Egyesült Királyságban (Anglia) területalapú támogatást kérelmeztek és fizettek ki a ortofotókon kimutathatóan helytelen támogathatósági MePAR-adatok alapján.

7.4. ábra –
     
  Példa a MePAR-ban található helytelen támogathatósági adatok miatti szabálytalan kifizetésekre

Az állandó legelőkkel kapcsolatos problémákat a Bizottság 2014 előtt észlelte, az érintett tagállamok pedig cselekvési tervet hajtottak végre.

Spanyolországban a nemzeti hatóságok elvégezték a Számvevőszék ellenőrzési körébe tartozó kedvezményezettek által bejelentett valamennyi parcella teljes újrafelmérését, és a szükséges esetekben visszafizettetési eljárást indítottak. Ezenfelül a spanyolországi MePar frissítésére irányuló eljárás működését bizonyítja, hogy az érintett parcellát 2015-ben nem támogathatóként tartották nyilván.

A Bizottság szervezeti egységei által a korábbi években elvégzett ellenőrzések hiányosságokat tártak fel Görögországban és Spanyolországban az állandó legelők támogathatóságával kapcsolatban, biztosítva e hiányosságok cselekvési tervek keretében történő kezelését, ami javított a helyzeten (lásd a Számvevőszék 2014. évi éves jelentésének 7.8. háttérmagyarázatát). Görögországban és Spanyolországban jelentősen csökkent a MePar-ban támogathatóként nyilvántartott terület: Görögországban a támogatható állandó legelőterület a 2012. évi 3,6  millió hektárról a 2014. igénylési évre 1,5  millió hektárra, míg Spanyolországban a 2013. évi 18,5  millió hektárról 2016-ra 6,4  millió hektárra csökkent.

Az Egyesült Királyság (Anglia) korrekciós cselekvési terve folyamatban van, végrehajtását a Bizottság szoros figyelemmel kíséri.

Ezenkívül a szabályszerűségi záróelszámolási eljárások biztosítják, hogy a nettó pénzügyi korrekciók megfelelően fedezzék az uniós költségvetést érintő kockázatot.

| 7.20. | A
  7.5.ábrán
  bemutatunk egy példát az uniós jogszabályoknak meg nem felelő tagállami támogathatósági kritériumokra. |
| --- | --- |

7.20.

A
  7.5.ábrán
  bemutatunk egy példát az uniós jogszabályoknak meg nem felelő tagállami támogathatósági kritériumokra.

7.5. ábra –   Példa az uniós jogszabályoknak meg nem felelő tagállami támogathatósági kritériumokra

2013-as éves jelentésünkben (22) beszámoltunk arról, hogy a francia hatóságok támogatást nyújtanak pusztai legelőkre, pedig ezeken a területeken a támogatásra jogosult lágyszárú vegetáció és a támogatásra nem jogosult bokrok és cserjék alkotta vegyes növényzet található. 2015-ben hat ilyen, sűrű fás-bokros, tehát teljesen vagy részben nem támogatható parcellát találtunk, melyeket a francia hatóságok mégis teljes mértékben támogatásra jogosultként értékeltek.

7.5. ábra –
     
  Példa az uniós jogszabályoknak meg nem felelő nemzeti támogathatósági kritériumokra

A Bizottság által 2013 előtt végzett ellenőrzések már feltártak hasonló hiányosságokat Franciaországban. A hiányosságok nyomon követése a tagállam által kidolgozott konkrét cselekvési terv alapján történik, amelynek végrehajtását a Bizottság szoros figyelemmel kíséri. A feltárt hiányosságok nyomon követése szabályszerűségi záróelszámolási eljárások keretében történik, amelyek biztosítják, hogy a nettó pénzügyi korrekciók megfelelően fedezzék az uniós költségvetést érintő kockázatot.

Ezzel párhuzamosan a helyzet javítása érdekében a Bizottság továbbra is figyelni fog a cselekvési terv betartására. A felmerült késedelmekre tekintettel 2015-től további intézkedésekre született kezdeményezés az 1306/2013/EU rendelet 41. cikkének (2) bekezdése alapján.

Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat

| 7.21. | A tranzakciótesztek eredményeit a
  7.1 melléklet
  foglalja össze. A „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat” esetében a 179 vizsgált tranzakcióból 69 (39 %) tartalmazott hibát. Az általunk számszerűsített 40 hiba alapján a becsült hibaszint 5,3  % (23). |
| --- | --- |

7.21.

A tranzakciótesztek eredményeit a
  7.1 melléklet
  foglalja össze. A „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat” esetében a 179 vizsgált tranzakcióból 69 (39 %) tartalmazott hibát. Az általunk számszerűsített 40 hiba alapján a becsült hibaszint 5,3  % (23).

| 7.21. | A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék által becsült legvalószínűbb hibaarányt, amely az előző évinél alacsonyabb. |
| --- | --- |

7.21.

| 7.22. | A
  7.6. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. |
| --- | --- |

7.22.

A
  7.6. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül.

7.6. ábra –   A becsült hibaszint lebontása. Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.23. | A vidékfejlesztés terén a 159 vizsgált tranzakcióból 78 volt területalapú, 81 pedig nem területalapú. E 159 tranzakció közül 64-nél (40 %) fordult elő hiba, ebből 38 volt számszerűsíthető. A környezetvédelem, az éghajlat-politika és a halászat tekintetében a mintában szereplő 19 tranzakció közül 5-nél (26 %) fordult elő hiba, ebből 2 volt számszerűsíthető. A fennmaradó egy tranzakciónál (24) nem találtunk hibát. |
| --- | --- |

7.23.

A vidékfejlesztés terén a 159 vizsgált tranzakcióból 78 volt területalapú, 81 pedig nem területalapú. E 159 tranzakció közül 64-nél (40 %) fordult elő hiba, ebből 38 volt számszerűsíthető. A környezetvédelem, az éghajlat-politika és a halászat tekintetében a mintában szereplő 19 tranzakció közül 5-nél (26 %) fordult elő hiba, ebből 2 volt számszerűsíthető. A fennmaradó egy tranzakciónál (24) nem találtunk hibát.

| 7.23. | A Számvevőszék által feltárt, vidékfejlesztést érintő hibák gyakorisága (a számszerűsített és nem számszerűsített hibák vonatkozásában egyaránt) csökkent. |
| --- | --- |

7.23.

| 7.24. | A végső kedvezményezettek által elkövetett számszerűsíthető hibáknál a tagállami hatóságok 13 esetben elegendő információval rendelkeztek (25) ahhoz, hogy a költségek Bizottság felé történő elszámolása előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják a hibákat. Ha az összes ilyen információt felhasználták volna a hibák megelőzésére, feltárására és korrekciójára, a becsült hibaszint erre a külön értékelésre 1,7  százalékponttal kisebb lett volna. Megállapítottuk továbbá, hogy hat esetben az általunk feltárt hibát a tagállami hatóságok követték el. Ezek a hibák 1,5  százalékponttal járultak hozzá a becsült hibaszinthez. A tagállami hatóságok által elkövetett hibákra a
  7.7. ábrán
  hozunk példát. |
| --- | --- |

7.24.

A végső kedvezményezettek által elkövetett számszerűsíthető hibáknál a tagállami hatóságok 13 esetben elegendő információval rendelkeztek (25) ahhoz, hogy a költségek Bizottság felé történő elszámolása előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják a hibákat. Ha az összes ilyen információt felhasználták volna a hibák megelőzésére, feltárására és korrekciójára, a becsült hibaszint erre a külön értékelésre 1,7  százalékponttal kisebb lett volna. Megállapítottuk továbbá, hogy hat esetben az általunk feltárt hibát a tagállami hatóságok követték el. Ezek a hibák 1,5  százalékponttal járultak hozzá a becsült hibaszinthez. A tagállami hatóságok által elkövetett hibákra a
  7.7. ábrán
  hozunk példát.

| 7.24. | A Bizottság tudatában van annak, hogy a nemzeti hatóságoknak lehetőségük lett volna a Számvevőszék által talált hibák nagy részének felderítésére. A KAP-szabályok minden szükséges eszközt biztosítanak a tagállamok számára a legtöbb hibakockázat kiküszöbölésére.

  A 7.7. ábrán bemutatott példára vonatkozóan a Bizottság 2016 márciusában szabályszerűségi záróelszámolási eljárást indított. A Bizottság minden olyan intézkedést meghoz, amely az EU költségvetésének védelméhez szükséges. |
| --- | --- |

7.24.

A 7.7. ábrán bemutatott példára vonatkozóan a Bizottság 2016 márciusában szabályszerűségi záróelszámolási eljárást indított. A Bizottság minden olyan intézkedést meghoz, amely az EU költségvetésének védelméhez szükséges.

| 7.25. | A hibák típusai nagyon hasonlóak voltak a korábbi években általunk találtakhoz, illetve a vidékfejlesztési kiadások hibáinak okait elemző különjelentésünkben leírtakhoz (26). Mint a korábbi években is, a 7.21. bekezdésben említett becsült hibaszint fő összetevője (82 %) a nem területalapú intézkedésekkel volt kapcsolatos. |
| --- | --- |

7.25.

A hibák típusai nagyon hasonlóak voltak a korábbi években általunk találtakhoz, illetve a vidékfejlesztési kiadások hibáinak okait elemző különjelentésünkben leírtakhoz (26). Mint a korábbi években is, a 7.21. bekezdésben említett becsült hibaszint fő összetevője (82 %) a nem területalapú intézkedésekkel volt kapcsolatos.

| 7.25. | A Bizottság tisztában van a hibák fő okaival, és a tagállamokkal együttműködve törekszik a helyzetek javítására, amelynek érdekében útmutatást ad, vagy cselekvési tervek végrehajtását írja elő.

  A Bizottság tudja például, hogy a nem területalapú intézkedések esetében nagyobb a hibák lehetősége. Ezért rendszerszintű megoldásokra törekszik, pl. az intézkedések szerkezetének egyszerűsítésével, vagy olyan kevésbé összetett számítási módszerek alkalmazásával, mint az egyszerűsített vagy egyösszegű költségelszámolási módszerek.


  A Bizottság véleménye szerint a közbeszerzési eljárásban előforduló szabálytalanságok nem feltétlenül jelentik azt, hogy a teljes kiadás nem támogatható.


  A közbeszerzési hibák pénzügyi kockázatának vizsgálata céljából a Bizottság 2013 decemberében iránymutatásokat fogadott el azon pénzügyi korrekciók meghatározására vonatkozóan, amelyek a közbeszerzési szabályok megosztott irányítással megvalósított projekteknél feltárt megsértése esetén szükségesek. |
| --- | --- |

7.25.

A Bizottság tudja például, hogy a nem területalapú intézkedések esetében nagyobb a hibák lehetősége. Ezért rendszerszintű megoldásokra törekszik, pl. az intézkedések szerkezetének egyszerűsítésével, vagy olyan kevésbé összetett számítási módszerek alkalmazásával, mint az egyszerűsített vagy egyösszegű költségelszámolási módszerek.

A Bizottság véleménye szerint a közbeszerzési eljárásban előforduló szabálytalanságok nem feltétlenül jelentik azt, hogy a teljes kiadás nem támogatható.

A közbeszerzési hibák pénzügyi kockázatának vizsgálata céljából a Bizottság 2013 decemberében iránymutatásokat fogadott el azon pénzügyi korrekciók meghatározására vonatkozóan, amelyek a közbeszerzési szabályok megosztott irányítással megvalósított projekteknél feltárt megsértése esetén szükségesek.

| 7.26. | A 81 vizsgált nem területalapú tranzakció közül 15 (19 %) nem felelt meg a támogathatósági előírásoknak (példa:
  7.7. ábra
  ). A környezetvédelem, az éghajlat-politika és a halászat terén a két számszerűsíthető hiba nem támogatható kiadásokból eredt. |
| --- | --- |

7.26.

A 81 vizsgált nem területalapú tranzakció közül 15 (19 %) nem felelt meg a támogathatósági előírásoknak (példa:
  7.7. ábra
  ). A környezetvédelem, az éghajlat-politika és a halászat terén a két számszerűsíthető hiba nem támogatható kiadásokból eredt.

7.7. ábra.   Példa nem támogatható költségre vagy tevékenységre

Az „állatjóléti kifizetések” vidékfejlesztési intézkedés azoknak a gazdálkodóknak nyújt támogatást, akik önként tesznek állatjóléti kötelezettségvállalásokat. A kifizetésre évente kerül sor, és az a vállalt kötelezettségekből adódó olyan többletköltségeket vagy elmaradt jövedelmet fedez, mint például az állatoknak biztosított nagyobb hely. Ez a tagállamok és a kedvezményezettek adminisztrációs terheit csökkentő egyszerűsített költségelszámolási lehetőségek alkalmazásának egy példája. Ezek alkalmazásához megbízható módszerek szükségesek, különösen az egyszerűsített költségelszámolás pontosságát illetően.

Romániában abból adódó nem támogatható kiadásokat találtunk, hogy a tagállami hatóságok az egyszerűsített költségelszámolás során nem vették megfelelően figyelembe a termelési ciklusok számát. Ennek következtében valamennyi kedvezményezett rendszeresen a jogosnál nagyobb kifizetésben részesült.

Romániában az állatjóléti kifizetésekkel kapcsolatos összes kötelezettségvállalás-típust megvizsgáltuk, a mintán kívül esőeket is, hogy megállapíthassuk, milyen mértékben befolyásolták a számítási hibák a romániai állatjóléti kiadások egészét. Megállapításunk szerint az összes nem támogatható kiadás az intézkedés kezdetétől (2012) fogva 2015 októberéig 152 millió euróra rúghat (a 450 millió eurós teljes összegből).

Támogathatósági hibákat állapítottunk meg Belgiumban (Vallónia), Németországban (Rajna-vidék–Pfalz), Spanyolországban (Andalúzia, Galicia, Kasztília–La Mancha), Görögországban, Olaszországban (vidékfejlesztési hálózat, Szicília és Campania) és Lengyelországban.

7.7. ábra –
     
  Példa nem támogatható költségre vagy tevékenységre

A Bizottság teljes körűen támogatja a tagállamok azon törekvéseit, hogy amikor csak lehetséges, egyszerűsített költségelszámolási módszereket alkalmazzanak hibamegelőzési eszközként, amelyet 23/2014. számú különjelentésében a Számvevőszék is elismer (86. pont).

A romániai ügyekkel kapcsolatban a Bizottság elismeri, hogy a kifizetéseknél alkalmazott egyszerűsített költségszámítás során hiba történt.

A Számvevőszék megállapításai alapján a Bizottság 2016-ban szabályszerűségi záróelszámolási eljárást indított a kockázat pontos mértékének meghatározása céljából. Ez pénzügyi korrekció alkalmazását vonhatja maga után.

| 7.27. | A kedvezményezettnek a vizsgált tranzakciók közül 27 esetben a közbeszerzési szabályokkal összhangban kellett eljárnia. E szabályok azt biztosítják, hogy az áruk és szolgáltatások beszerzése a legkedvezőbb feltételekkel történjék, egyúttal egyenlő esélyt biztosítva a közbeszerzési szerződéshez való hozzájutáshoz, és eleget téve az átláthatóság, valamint a megkülönböztetésmentes eljárás elvének. Hat esetben e szabályok közül legalább egyet nem tartottak be. Ilyen hibára a
  7.8. ábra
  hoz példát. |
| --- | --- |

7.27.

A kedvezményezettnek a vizsgált tranzakciók közül 27 esetben a közbeszerzési szabályokkal összhangban kellett eljárnia. E szabályok azt biztosítják, hogy az áruk és szolgáltatások beszerzése a legkedvezőbb feltételekkel történjék, egyúttal egyenlő esélyt biztosítva a közbeszerzési szerződéshez való hozzájutáshoz, és eleget téve az átláthatóság, valamint a megkülönböztetésmentes eljárás elvének. Hat esetben e szabályok közül legalább egyet nem tartottak be. Ilyen hibára a
  7.8. ábra
  hoz példát.

| 7.27. | A Bizottság fontos hibaforrásként azonosította a közbeszerzést, és fokozta ellenőrzési tevékenységét az uniós költségvetés megfelelő védelme érdekében.

  A közbeszerzési szabályok betartása központi elem a vidékfejlesztésre vonatkozó cselekvési tervekben is. A területen 4 tagállam végzett részletes ellenőrzést 2015–2016-ban. A közbeszerzési szabályok részletes ellenőrzésének gyakorlatát más tagállamok is folytatják 2016-ban.


  A közbeszerzési hibák pénzügyi kockázatának vizsgálata céljából a Bizottság 2013 decemberében iránymutatásokat fogadott el azon pénzügyi korrekciók meghatározására vonatkozóan, amelyek a közbeszerzési szabályok megosztott irányítással megvalósított projekteknél feltárt megsértése esetén szükségesek. |
| --- | --- |

7.27.

A közbeszerzési szabályok betartása központi elem a vidékfejlesztésre vonatkozó cselekvési tervekben is. A területen 4 tagállam végzett részletes ellenőrzést 2015–2016-ban. A közbeszerzési szabályok részletes ellenőrzésének gyakorlatát más tagállamok is folytatják 2016-ban.

A közbeszerzési hibák pénzügyi kockázatának vizsgálata céljából a Bizottság 2013 decemberében iránymutatásokat fogadott el azon pénzügyi korrekciók meghatározására vonatkozóan, amelyek a közbeszerzési szabályok megosztott irányítással megvalósított projekteknél feltárt megsértése esetén szükségesek.

7.8. ábra.   Példa közbeszerzési szabályok be nem tartására

Olaszországban (Campania) egy önkormányzat egysínű felvonó építésére kapott támogatást: az infrastrukturális beruházás révén a termelők hegyre fel vagy hegyről le szállíthatják az olajbogyót. A szerződést közbeszerzési eljárással ítélték oda egy magáncégnek.

A különböző ajánlatok értékelésére az önkormányzat kritériumrendszert állapított meg, eltérő (pontokban kifejezett) súlyozással. A hirdetmény kötelezte az ajánlattevőket, hogy ajánlatuk részeként tegyenek javaslatokat további építési beruházásokra is, új utakat, szennyvíz- és vízvezetéket illetően. Ezek a további beruházások az önkormányzati odaítélési határozat alapjául szolgáló teljes pontszám 75 %-át adták. Összehasonlításképpen: az ár csak 10 %-kal számított bele az összpontszámba.

Mivel az uniós támogatást egy egysínű felvonó megépítésére ítélték oda, a kedvezményezett megsértette az olasz közbeszerzési törvényt azzal, hogy a hirdetmény témájához, jellegéhez és jellemzőihez nem kapcsolódó kritériumokat – utak, szennyvíz- és vízvezeték megépítése – állapított meg. Ezek a kritériumok tehát az olasz közbeszerzési jog értelmében szabálytalanok voltak.

Németországban (Rajna-vidék–Pfalz), Görögországban és Romániában is találtunk példákat a közbeszerzési szabályok megsértésére.

7.8. ábra –
     
  Példa közbeszerzési szabályok be nem tartására

A Bizottság érti, hogy az ajánlati felhívásban közölt bírálati szempontok nem kapcsolódtak maradéktalanul a kivitelezési munkák jellegéhez.

A Bizottság azonban hangsúlyozza, hogy a beruházás terv szerint megvalósult.

Az olasz hatóságok az ügy felülvizsgálata alapján visszafizettetési eljárást indítottak a közbeszerzési eljárások során elkövetett szabálysértések miatt. Az olasz hatóságok 10 %-os pénzügyi korrekciót alkalmaztak. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a korrekciós intézkedés hozzájárul az uniós költségvetés védelméhez.

A 2015. évi éves tevékenységi jelentés fenntartásokat fogalmazott meg a közbeszerzési problémák kezelésével kapcsolatban, amelyeket a 7.60. pontban a Számvevőszék is elismer.

| 7.28. | Mintánk 45 agrár-környezetvédelmi tranzakciót foglalt magában, a környezet, a táj és a természeti erőforrások védelmével összeegyeztethető mezőgazdasági termelési módszerek használatához kapcsolódóan. Megállapítottuk, hogy 3 esetben a mezőgazdasági termelők nem tettek eleget minden kifizetési feltételnek. |
| --- | --- |

7.28.

Mintánk 45 agrár-környezetvédelmi tranzakciót foglalt magában, a környezet, a táj és a természeti erőforrások védelmével összeegyeztethető mezőgazdasági termelési módszerek használatához kapcsolódóan. Megállapítottuk, hogy 3 esetben a mezőgazdasági termelők nem tettek eleget minden kifizetési feltételnek.

| 7.28. | A Bizottság hangsúlyozza, hogy mindhárom kedvezményezettnek széles körű agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalásokat kellett teljesítenie, amelyek többségét sikeresen meg is valósította. A kötelezettségvállalások közül csak kevés nem teljesült vagy nem volt megfelelően dokumentált. |
| --- | --- |

7.28.

| 7.29. | Megállapításunk szerint a 78 területtel kapcsolatos tranzakció közül 15 esetben (19 %) a valósnál nagyobb támogatható földterületet tüntettek fel. A legtöbb általunk feltárt túligénylés viszonylag kis mértékű volt, ezért ez kevéssé befolyásolta az általános becsült hibaszintet. Lásd még: 7.18. bekezdés. |
| --- | --- |

7.29.

Megállapításunk szerint a 78 területtel kapcsolatos tranzakció közül 15 esetben (19 %) a valósnál nagyobb támogatható földterületet tüntettek fel. A legtöbb általunk feltárt túligénylés viszonylag kis mértékű volt, ezért ez kevéssé befolyásolta az általános becsült hibaszintet. Lásd még: 7.18. bekezdés.

| 7.29. | A Bizottság megállapítja, hogy a Számvevőszék által feltárt túligénylési hibák zöme viszonylag kis összegű, és üdvözli a Számvevőszék értékelését a MePaR-adatok nagyobb megbízhatóságával kapcsolatban (lásd a 7.17. pontot).

  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kis hibák ésszerű költség mellett nem kerülhetők el. |
| --- | --- |

7.29.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kis hibák ésszerű költség mellett nem kerülhetők el.

| 7.30. | A nemzeti hatóságoknak ellenőrizniük kell a költségek ésszerűségét. 24 beruházási projekt esetében a tagállami hatóságok nem végezték el megfelelő módon ezt az ellenőrzést. Ezekről az esetekről hibaként számoltunk be. Általában azonban nem lehetséges meghatározni a nem támogatható kiadások összegét, és ebben az esetben nem tudjuk számszerűsíteni a hibát. A költségek ésszerűségéről további információval szolgálunk a „Teljesítménykritériumok tesztelése” című részben (lásd: 7.71. bekezdés). |
| --- | --- |

7.30.

A nemzeti hatóságoknak ellenőrizniük kell a költségek ésszerűségét. 24 beruházási projekt esetében a tagállami hatóságok nem végezték el megfelelő módon ezt az ellenőrzést. Ezekről az esetekről hibaként számoltunk be. Általában azonban nem lehetséges meghatározni a nem támogatható kiadások összegét, és ebben az esetben nem tudjuk számszerűsíteni a hibát. A költségek ésszerűségéről további információval szolgálunk a „Teljesítménykritériumok tesztelése” című részben (lásd: 7.71. bekezdés).

| 7.30. | Lásd a Bizottság 7.71. pontra adott válaszát. |
| --- | --- |

7.30.

Az éves tevékenységi jelentések és a belső kontrollrendszerek más összetevőinek vizsgálata

A mezőgazdasági tranzakciók szabályszerűségét biztosító rendszerek a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságnál

| 7.31. | A Bizottság és a tagállamok megosztva irányítanak szinte minden mezőgazdasági kiadást. A tagállamokban mintegy 80 kifizető ügynökség folyósítja a támogatást a mezőgazdasági termelőknek és más kedvezményezetteknek; ezeket a költségeket a Bizottság havonta (az EMGA esetében), illetve negyedévenként (az EMVA esetében) téríti meg a tagállamoknak. A Bizottság szabályszerűségi ellenőrzések révén értékeli, hogy a tagállami rendszerek biztosítják-e a kedvezményezetteknek folyósított támogatási kifizetések jogszerűségét és szabályszerűségét. A feltárt rendszerhiányosságok – a tagállamokra szabályszerűségi határozatok révén rótt – pénzügyi korrekciókat eredményezhetnek. Ezek gyakran átalányalapon történnek és több költségvetési évhez kapcsolódó kiadásokra vonatkoznak. Mivel ritkán származnak végső kedvezményezettektől behajtott kifizetésekből, rendszerint a tagállami költségvetéseket terhelik (27). |
| --- | --- |

7.31.

A Bizottság és a tagállamok megosztva irányítanak szinte minden mezőgazdasági kiadást. A tagállamokban mintegy 80 kifizető ügynökség folyósítja a támogatást a mezőgazdasági termelőknek és más kedvezményezetteknek; ezeket a költségeket a Bizottság havonta (az EMGA esetében), illetve negyedévenként (az EMVA esetében) téríti meg a tagállamoknak. A Bizottság szabályszerűségi ellenőrzések révén értékeli, hogy a tagállami rendszerek biztosítják-e a kedvezményezetteknek folyósított támogatási kifizetések jogszerűségét és szabályszerűségét. A feltárt rendszerhiányosságok – a tagállamokra szabályszerűségi határozatok révén rótt – pénzügyi korrekciókat eredményezhetnek. Ezek gyakran átalányalapon történnek és több költségvetési évhez kapcsolódó kiadásokra vonatkoznak. Mivel ritkán származnak végső kedvezményezettektől behajtott kifizetésekből, rendszerint a tagállami költségvetéseket terhelik (27).

| 7.31. | A korábbi korrekciók többsége valóban átalányalapon történt, az új jogi keretrendszer viszont arra ösztönzi a tagállamokat, hogy készítsenek számítást az alapot érintő kockázatról.

  Ha a Bizottság szabályszerűségi záróelszámolási eljárása kedvezményezetthez közvetlenül kapcsolódó jogosulatlan kifizetést tár fel, a tagállamoknak a végső kedvezményezettekkel szemben meg kell indítaniuk a szükséges visszafizettetési intézkedéseket. |
| --- | --- |

7.31.

Ha a Bizottság szabályszerűségi záróelszámolási eljárása kedvezményezetthez közvetlenül kapcsolódó jogosulatlan kifizetést tár fel, a tagállamoknak a végső kedvezményezettekkel szemben meg kell indítaniuk a szükséges visszafizettetési intézkedéseket.

| 7.32. | Annak ellenőrzésére, hogy a Bizottság szabályszerűségi ellenőrzései megfeleltek-e a nemzetközi könyvvizsgálati standardoknak (28) és a fő szabályozási rendelkezéseknek, dokumentációs áttekintést végeztünk egy 24 (29) elemű mintára nézve, amely mintát a 2015-ben a DG AGRI által bejelentett 120 szabályszerűségi ellenőrzés (30) közül választottunk ki. E 24 közül hatnál újra el is végeztük az ellenőrzést (31). 2015-ben ellenőrzési módszereinek és minőségbiztosítási politikájának önértékelését követően a Bizottság aktualizálta ellenőrzési eljárásait. Áttekintettük az aktualizált eljárásokat és figyelembe vettük őket értékelésünk során. |
| --- | --- |

7.32.

Annak ellenőrzésére, hogy a Bizottság szabályszerűségi ellenőrzései megfeleltek-e a nemzetközi könyvvizsgálati standardoknak (28) és a fő szabályozási rendelkezéseknek, dokumentációs áttekintést végeztünk egy 24 (29) elemű mintára nézve, amely mintát a 2015-ben a DG AGRI által bejelentett 120 szabályszerűségi ellenőrzés (30) közül választottunk ki. E 24 közül hatnál újra el is végeztük az ellenőrzést (31). 2015-ben ellenőrzési módszereinek és minőségbiztosítási politikájának önértékelését követően a Bizottság aktualizálta ellenőrzési eljárásait. Áttekintettük az aktualizált eljárásokat és figyelembe vettük őket értékelésünk során.

| 7.33. | A Bizottság szabályszerűségi ellenőrzései összességükben megfelelnek a vonatkozó standardoknak. Az olyan esetekben azonban, amikor nem tesz megállapítást, a Bizottságnak javítania kell az ilyen következtetést alátámasztó ellenőri munka dokumentációján. |
| --- | --- |

7.33.

A Bizottság szabályszerűségi ellenőrzései összességükben megfelelnek a vonatkozó standardoknak. Az olyan esetekben azonban, amikor nem tesz megállapítást, a Bizottságnak javítania kell az ilyen következtetést alátámasztó ellenőri munka dokumentációján.

| 7.33. | A Bizottság az ellenőrzése során törekszik az ISSAI standardoknak való megfelelésre. Többek között ezért veszi igénybe külső vállalkozás szolgáltatását ellenőrzési eljárásainak önértékeléséhez.

  A Bizottság az egyes ellenőrzésekről készült jelentések alapján fogalmazza meg megállapításait. Ha nincs megállapítás (nincs jelentendő probléma, vagy az észlelt hiányosságok nem lényegesek), ezt az ellenőrzési jelentés rögzíti. |
| --- | --- |

7.33.

A Bizottság az egyes ellenőrzésekről készült jelentések alapján fogalmazza meg megállapításait. Ha nincs megállapítás (nincs jelentendő probléma, vagy az észlelt hiányosságok nem lényegesek), ezt az ellenőrzési jelentés rögzíti.

| 7.34. | Korábbi éves jelentéseinkben (32) felhívtuk a figyelmet arra a problémára, hogy a szabályszerűségi eljárások elhúzódtak, ami jelentős ügyhátralékhoz, a lezáratlan dossziék halmozódásához vezetett (33). 2015-ben a Bizottság jelentős mértékben csökkentette az ilyen lezáratlan dossziék számát: 192-ről 34-re. A 2014 és 2020 közötti időszakra bevezetett, a KAP-ra nézve 2015. január 1-jén hatályba lépett jogszabályi változások célja az volt, hogy jogszabályban előírt határidők bevezetésével optimalizálja a záróelszámolási eljárást. Ennek eredményeként a Bizottság a belső és külső határidők betartása érdekében jelenleg szorosabban figyelemmel kíséri az ellenőrzési ciklust. |
| --- | --- |

7.34.

Korábbi éves jelentéseinkben (32) felhívtuk a figyelmet arra a problémára, hogy a szabályszerűségi eljárások elhúzódtak, ami jelentős ügyhátralékhoz, a lezáratlan dossziék halmozódásához vezetett (33). 2015-ben a Bizottság jelentős mértékben csökkentette az ilyen lezáratlan dossziék számát: 192-ről 34-re. A 2014 és 2020 közötti időszakra bevezetett, a KAP-ra nézve 2015. január 1-jén hatályba lépett jogszabályi változások célja az volt, hogy jogszabályban előírt határidők bevezetésével optimalizálja a záróelszámolási eljárást. Ennek eredményeként a Bizottság a belső és külső határidők betartása érdekében jelenleg szorosabban figyelemmel kíséri az ellenőrzési ciklust.

| 7.34. | A Bizottság szoros figyelemmel kíséri az ellenőrzési ügyhátralék („régi lezáratlan ügyek”) feldolgozását: a lezáratlan ügyek száma 2016 júniusában 34-ről 20-ra csökkent. A Bizottság célja, hogy 2016 végére a teljes ellenőrzési ügyhátralékot feldolgozza. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | A 2014 és 2020 közötti időszakra szóló új szabályozás nagyobb hangsúlyt helyezett a tagállam szerepére a kockázatosnak minősülő összeg megállapításában, amely összeget a Bizottság felhasználhatja a kiszabandó pénzügyi korrekció kiszámításához. Azt, hogy a Bizottság helyesen validálta-e és helyesen használta-e fel a tagállami adatokat, úgy vizsgáltuk, hogy áttekintettük a bizottsági iránymutatást és ellenőriztünk hat 2015-ben elfogadott vagy előkészített pénzügyi korrekciót. |
| --- | --- |

7.35.

A 2014 és 2020 közötti időszakra szóló új szabályozás nagyobb hangsúlyt helyezett a tagállam szerepére a kockázatosnak minősülő összeg megállapításában, amely összeget a Bizottság felhasználhatja a kiszabandó pénzügyi korrekció kiszámításához. Azt, hogy a Bizottság helyesen validálta-e és helyesen használta-e fel a tagállami adatokat, úgy vizsgáltuk, hogy áttekintettük a bizottsági iránymutatást és ellenőriztünk hat 2015-ben elfogadott vagy előkészített pénzügyi korrekciót.

| 7.35-7.36. | Az előző években megfogalmazott számvevőszéki ajánlásoknak megfelelően a Bizottság keretrendszert dolgozott ki, amelynek célja a kiszámítással megállapított pénzügyi korrekciók számának növelése, és ezáltal kevesebb átalányösszegű korrekció alkalmazása.

  Figyelembe véve a több ügyletet érintő ügyek eredendő nehézségét, az alap-jogiaktus megfelelő jogszabályi rendelkezésekkel egészült ki, amelyek többek között rögzítik a tagállamok adatszolgáltatási kötelezettségére, valamint arányos erőfeszítésére vonatkozó elveket. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus részletes rendelkezéseket tartalmaz a kiszámítással és extrapolációval megállapított pénzügyi korrekciókra vonatkozóan. Ennek megfelelően módosultak a Bizottság pénzügyi korrekciókra vonatkozó részletes iránymutatásai, különösen a Bizottság által annak megállapításakor alkalmazandó kritériumokat és módszereket illetően, hogy az uniós költségvetést érintő kockázat tagállami kiszámítása vagy extrapolációja elfogadható-e.


  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ellenőrzési kézikönyv tartalmazza a tagállamok által benyújtott adatok ellenőrzésére vonatkozó tájékoztatást.


  Az ellenőrzési kézikönyv mellékletét képező C(2015) 3675 közlemény egyértelműen meghatározza azokat a minimumkövetelményeket, amelyeket a tagállamoknak akkor kell teljesíteniük, amikor kiegészítő adatokat nyújtanak be a Bizottsághoz a pénzügyi korrekciók kiszámítása céljából, valamint a Bizottság által annak megállapításakor alkalmazandó kritériumokat és módszereket, hogy a pénzügyi korrekció kiszámítása vagy extrapolációja elfogadható-e.


  A Bizottság minden esetben alaposan ellenőrzi a tagállamok által benyújtott adatokat. Ezt megerősítik a hat vizsgált pénzügyi korrekcióból négy esetében tett számvevőszéki megállapítások is.


  A két másik említett pénzügyi korrekcióval kapcsolatban:







  — | az egyik esetben az érintett összeg viszonylag alacsony volt, és a tagállamot kiegészítő információk benyújtására szólították fel, |
| --- | --- | --- |

7.35-7.36.

Figyelembe véve a több ügyletet érintő ügyek eredendő nehézségét, az alap-jogiaktus megfelelő jogszabályi rendelkezésekkel egészült ki, amelyek többek között rögzítik a tagállamok adatszolgáltatási kötelezettségére, valamint arányos erőfeszítésére vonatkozó elveket. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus részletes rendelkezéseket tartalmaz a kiszámítással és extrapolációval megállapított pénzügyi korrekciókra vonatkozóan. Ennek megfelelően módosultak a Bizottság pénzügyi korrekciókra vonatkozó részletes iránymutatásai, különösen a Bizottság által annak megállapításakor alkalmazandó kritériumokat és módszereket illetően, hogy az uniós költségvetést érintő kockázat tagállami kiszámítása vagy extrapolációja elfogadható-e.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ellenőrzési kézikönyv tartalmazza a tagállamok által benyújtott adatok ellenőrzésére vonatkozó tájékoztatást.

Az ellenőrzési kézikönyv mellékletét képező C(2015) 3675 közlemény egyértelműen meghatározza azokat a minimumkövetelményeket, amelyeket a tagállamoknak akkor kell teljesíteniük, amikor kiegészítő adatokat nyújtanak be a Bizottsághoz a pénzügyi korrekciók kiszámítása céljából, valamint a Bizottság által annak megállapításakor alkalmazandó kritériumokat és módszereket, hogy a pénzügyi korrekció kiszámítása vagy extrapolációja elfogadható-e.

A Bizottság minden esetben alaposan ellenőrzi a tagállamok által benyújtott adatokat. Ezt megerősítik a hat vizsgált pénzügyi korrekcióból négy esetében tett számvevőszéki megállapítások is.

A két másik említett pénzügyi korrekcióval kapcsolatban:

—

az egyik esetben az érintett összeg viszonylag alacsony volt, és a tagállamot kiegészítő információk benyújtására szólították fel,

| — | az 5,8  millió euró összegű pénzügyi korrekció esetében a Bizottság ellenőrizte a tagállam által benyújtott adatok érvényességét, ugyanakkor a folyamat dokumentálása nem volt megfelelő. |
| --- | --- |

—

az 5,8  millió euró összegű pénzügyi korrekció esetében a Bizottság ellenőrizte a tagállam által benyújtott adatok érvényességét, ugyanakkor a folyamat dokumentálása nem volt megfelelő.

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a tagállamok által benyújtott adatok ellenőrzésére irányuló erőfeszítéseknek arányosaknak kell lenniük az esetleges pénzügyi következményekkel. A Bizottság emellett a tanúsító szervek munkájára is támaszkodhat.

| 7.36. | A Bizottság ellenőrzési kézikönyve nem tartalmaz részletes ellenőrzési eljárásokat és dokumentációs előírásokat a tagállamok által szolgáltatott adatokra nézve. A hat megvizsgált pénzügyi korrekció közül négynél azt állapítottuk meg, hogy a Bizottság helyszíni vizsgálatot végzett az érintett tagállamoktól kapott adatok ellenőrzésére. A két másik pénzügyi korrekcióra nézve a Bizottság nem bocsátott a rendelkezésünkre vizsgálatot vagy ellenőrzést igazoló elégséges és megfelelő bizonyítékot. E két eset egyikében a pénzügyi korrekció viszonylag csekély volt, a másiknál azonban 5,8  millió euróra rúgott. Nem ellenőrzött adatok felhasználása pénzügyi kockázatot jelent az Unió költségvetésére, hiszen a tagállamok érdekében áll, hogy a pénzügyi korrekciók összege csökkenjen. |
| --- | --- |

7.36.

A Bizottság ellenőrzési kézikönyve nem tartalmaz részletes ellenőrzési eljárásokat és dokumentációs előírásokat a tagállamok által szolgáltatott adatokra nézve. A hat megvizsgált pénzügyi korrekció közül négynél azt állapítottuk meg, hogy a Bizottság helyszíni vizsgálatot végzett az érintett tagállamoktól kapott adatok ellenőrzésére. A két másik pénzügyi korrekcióra nézve a Bizottság nem bocsátott a rendelkezésünkre vizsgálatot vagy ellenőrzést igazoló elégséges és megfelelő bizonyítékot. E két eset egyikében a pénzügyi korrekció viszonylag csekély volt, a másiknál azonban 5,8  millió euróra rúgott. Nem ellenőrzött adatok felhasználása pénzügyi kockázatot jelent az Unió költségvetésére, hiszen a tagállamok érdekében áll, hogy a pénzügyi korrekciók összege csökkenjen.

A mezőgazdasági tranzakciók szabályszerűségét biztosító tagállami rendszerek

| 7.37. | A tagállami hatóságok felelősek azért, hogy kialakítsák és működtessék a következőket: |
| --- | --- |

7.37.

A tagállami hatóságok felelősek azért, hogy kialakítsák és működtessék a következőket:

| a) | megfelelő igazgatási és kontrolleljárások annak biztosítására, hogy az igénylők által benyújtott nyilatkozatok pontosak és a támogathatósági követelmények teljesültek; |
| --- | --- |

a)

megfelelő igazgatási és kontrolleljárások annak biztosítására, hogy az igénylők által benyújtott nyilatkozatok pontosak és a támogathatósági követelmények teljesültek;

| b) | a támogatási programok kialakításától függően a kedvezményezettek vagy a kiadások legalább 5 %-ára kiterjedő helyszíni ellenőrzések elvégzése. |
| --- | --- |

b)

a támogatási programok kialakításától függően a kedvezményezettek vagy a kiadások legalább 5 %-ára kiterjedő helyszíni ellenőrzések elvégzése.

| 7.38. | Rendszervizsgálataink a Bizottság (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság) által elvégzett ellenőrzéseken alapultak. A 24 szabályszerűségi ellenőrzésből álló minta áttekintése után (lásd: 7.32. bekezdés) a Bizottság az érintett rendszerek közül 17-nél számolt be jelentős hiányosságokról (34). Mivel azt állapítottuk meg, hogy a Bizottság munkája általában véve kielégítő (lásd: 7.33. bekezdés), e rendszerek bizottsági értékelését megbízhatónak tekinthetjük. |
| --- | --- |

7.38.

Rendszervizsgálataink a Bizottság (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság) által elvégzett ellenőrzéseken alapultak. A 24 szabályszerűségi ellenőrzésből álló minta áttekintése után (lásd: 7.32. bekezdés) a Bizottság az érintett rendszerek közül 17-nél számolt be jelentős hiányosságokról (34). Mivel azt állapítottuk meg, hogy a Bizottság munkája általában véve kielégítő (lásd: 7.33. bekezdés), e rendszerek bizottsági értékelését megbízhatónak tekinthetjük.

| 7.38. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék azon megállapítását, amely szerint a Bizottság munkája összességében elfogadható, és megbízható értékelést ad a tagállami rendszerekről. |
| --- | --- |

7.38.

| 7.39. | A felkeresett hat tagállamban (lásd: 7.32. bekezdés) további ellenőrzési feladatokat is végeztünk korlátozott számú, kockázatra hajlamos területen (35). Az EMGA-ra, a vidékfejlesztésre és a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó megállapításainkat a következő bekezdésekben ismertetjük. |
| --- | --- |

7.39.

A felkeresett hat tagállamban (lásd: 7.32. bekezdés) további ellenőrzési feladatokat is végeztünk korlátozott számú, kockázatra hajlamos területen (35). Az EMGA-ra, a vidékfejlesztésre és a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó megállapításainkat a következő bekezdésekben ismertetjük.

Az EMGA-tranzakciók szabályszerűségét biztosító tagállami rendszerek

| 7.40. | A közvetlen támogatásokkal kapcsolatos kifizetések fő irányítási és kontrollrendszere az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) (36). A rendszer alkotóelemei a mezőgazdasági üzemek és a támogatási kérelmek adatbázisa, a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer (MePaR; lásd még: 7.17. és 7.18. bekezdés), az állatállomány adatbázisai, valamint az SPS-t alkalmazó tagállamok támogatási jogosultságainak nyilvántartása. A kifizető ügynökségek adminisztratív keresztellenőrzéseket végeznek az említett adatbázisok között annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő összegű kifizetéseket teljesítsék, a támogatásra jogosult kedvezményezettek számára, a támogatásra jogosult földterület vagy állatok alapján. |
| --- | --- |

7.40.

A közvetlen támogatásokkal kapcsolatos kifizetések fő irányítási és kontrollrendszere az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) (36). A rendszer alkotóelemei a mezőgazdasági üzemek és a támogatási kérelmek adatbázisa, a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer (MePaR; lásd még: 7.17. és 7.18. bekezdés), az állatállomány adatbázisai, valamint az SPS-t alkalmazó tagállamok támogatási jogosultságainak nyilvántartása. A kifizető ügynökségek adminisztratív keresztellenőrzéseket végeznek az említett adatbázisok között annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő összegű kifizetéseket teljesítsék, a támogatásra jogosult kedvezményezettek számára, a támogatásra jogosult földterület vagy állatok alapján.

| 7.40-7.41. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az IIER és ezen belül a MePar megbízható rendszer, amelynek minősége és hatóköre kulcsfontosságú a közvetlen támogatásokkal kapcsolatos kifizetések és az EMVA-kiadások szabályszerűségének biztosításában, különösen az agrár-környezetvédelmi intézkedések és a kedvezőtlen adottságú területek vonatkozásában.

  Az előforduló hiányosságok kezelésére a tagállamoknak korrekciós intézkedéseket és konkrét cselekvési terveket kell bevezetniük. Ezeket a Bizottság szoros figyelemmel kíséri. |
| --- | --- |

7.40-7.41.

Az előforduló hiányosságok kezelésére a tagállamoknak korrekciós intézkedéseket és konkrét cselekvési terveket kell bevezetniük. Ezeket a Bizottság szoros figyelemmel kíséri.

| 7.41. | Amint arra 2014-es éves jelentésünkben is rámutattunk, az IIER alkalmazása az érintett támogatási rendszerben jelentős mértékben elősegíti a hibák megelőzését és a hibaszint csökkentését (37). Idén a hat felkeresett kifizető ügynökségnél megvizsgáltuk az IIER egyes kiválasztott fő kontrollfunkcióinak megbízhatóságát (lásd: 7.32. bekezdés). Függetlenül attól, hogy az IIER elősegíti-e a hibák megelőzését és a hibaszint csökkentését, megállapítottuk, hogy a megvizsgált fő kontrollfunkciók közül néhányat a következőkkel kapcsolatos hiányosságok jellemeztek: a MePAR, az adminisztratív kontrollok, a helyszíni vizsgálatok minősége és a helytelen kifizetéseket követő visszafizettetési eljárások (38). Az azonosított hiányosságokra a
  7.9. ábra
  hoz példát. |
| --- | --- |

7.41.

Amint arra 2014-es éves jelentésünkben is rámutattunk, az IIER alkalmazása az érintett támogatási rendszerben jelentős mértékben elősegíti a hibák megelőzését és a hibaszint csökkentését (37). Idén a hat felkeresett kifizető ügynökségnél megvizsgáltuk az IIER egyes kiválasztott fő kontrollfunkcióinak megbízhatóságát (lásd: 7.32. bekezdés). Függetlenül attól, hogy az IIER elősegíti-e a hibák megelőzését és a hibaszint csökkentését, megállapítottuk, hogy a megvizsgált fő kontrollfunkciók közül néhányat a következőkkel kapcsolatos hiányosságok jellemeztek: a MePAR, az adminisztratív kontrollok, a helyszíni vizsgálatok minősége és a helytelen kifizetéseket követő visszafizettetési eljárások (38). Az azonosított hiányosságokra a
  7.9. ábra
  hoz példát.

7.9. ábra –   Példa a feltárt hiányosságokra a MePAR tekintetében

Az Egyesült Királyságban (Észak-Írország) a MePAR éves minőségértékelése hat egymást követő évben (2010–2015) azt mutatta ki, hogy a MePAR az uniós jogszabályok által előírt több minőségi szempontnak nem felelt meg. Jóllehet ilyen helyzetben jogi kötelezettség korrekciós intézkedések életbe léptetése, a 2015-ös minőségértékelés tanúsága szerint általában mégsem mutatkozott következetes javulás, az észak-írországi MePAR-ban nyilvántartott támogatható területek 2 %-kal nagyobbak voltak a valósnál, ami szabálytalan kifizetések kockázatát eredményezte.

Az észak-írországi MePAR hiányosságairól már 2012-es éves jelentésünkben is beszámoltunk (3.2. melléklet).

7.9. ábra –
     
  Példa a feltárt hiányosságokra a MePar tekintetében

2013-tól a Bizottság ellenőrzései alapján az észak-ír hatóságok korrekciós intézkedéseket hajtottak végre.

A MePar minőségértékelése alapján a támogatható területek becslése 2010-ben, 2011-ben, 2012-ben és 2015-ben nem volt megfelelő. Ennek okait az észak-ír hatóságok a vonatkozó éves minőségértékelési jelentésekben mutatták be.

Azokban az években, amelyekben a MePar 3 éves frissítése kezdődött (2013, 2014), a nem megfelelő parcellák száma csökkent. 2015-ben azonban az észak-ír hatóságok növekedést tapasztaltak az olyan támogatható terület nélküli parcellák számában, amelyeket a frissítési program nem azonosított.

A Bizottság továbbra is szoros figyelemmel kíséri a helyzetet.

A vidékfejlesztés terén a tranzakciók szabályszerűségét biztosító tagállami rendszerek

| 7.42. | A hat felkeresett kifizető ügynökség közül ötnél (lásd: 7.32. bekezdés) hiányosságokat észleltünk a jogosultsági feltételekkel kapcsolatos adminisztratív ellenőrzésekben, különösen a közbeszerzésre vonatkozóakban. E rendszerhiányosságok nagyon hasonlóak voltak a korábbi években talált és leírt hiányosságokhoz (39). A rendszerhibák a tranzakciótesztek során feltárt hibák egyik fontos okát jelentik (lásd: 7.24. bekezdés). |
| --- | --- |

7.42.

A hat felkeresett kifizető ügynökség közül ötnél (lásd: 7.32. bekezdés) hiányosságokat észleltünk a jogosultsági feltételekkel kapcsolatos adminisztratív ellenőrzésekben, különösen a közbeszerzésre vonatkozóakban. E rendszerhiányosságok nagyon hasonlóak voltak a korábbi években talált és leírt hiányosságokhoz (39). A rendszerhibák a tranzakciótesztek során feltárt hibák egyik fontos okát jelentik (lásd: 7.24. bekezdés).

| 7.42. | A Bizottság a tagállamokban szabályszerűségi ellenőrzések keretében vizsgálja, hogy a kiadásokat a szabályok betartásával teljesítették-e. Az ellenőrzések során a Bizottság a támogathatósági feltételekkel és a közbeszerzésekkel kapcsolatos adminisztratív ellenőrzéseket érintő hiányosságokat is megállapított.

  Korrekciós intézkedésekre, ezen belül a szükséges esetekben cselekvési tervek végrehajtására került sor. Ezenkívül a 2015. évi éves tevékenységi jelentés fenntartásokat fogalmazott meg.


  Ezzel összefüggésben pénzügyi korrekciók is történtek. Jelenleg több szabályszerűségi záróelszámolási eljárás van folyamatban, amelyek várhatóan további pénzügyi korrekciókat eredményeznek.


  2015-ben négy tagállamban indult a közbeszerzésre irányuló kijelölt ellenőrzés. További tagállamok ellenőrzésére 2016-ban kerül sor. |
| --- | --- |

7.42.

Korrekciós intézkedésekre, ezen belül a szükséges esetekben cselekvési tervek végrehajtására került sor. Ezenkívül a 2015. évi éves tevékenységi jelentés fenntartásokat fogalmazott meg.

Ezzel összefüggésben pénzügyi korrekciók is történtek. Jelenleg több szabályszerűségi záróelszámolási eljárás van folyamatban, amelyek várhatóan további pénzügyi korrekciókat eredményeznek.

2015-ben négy tagállamban indult a közbeszerzésre irányuló kijelölt ellenőrzés. További tagállamok ellenőrzésére 2016-ban kerül sor.

| 7.43. | A közbeszerzés terén egy 41 projektből álló mintát vizsgáltunk meg (a tranzakcióteszteken felül); ezek közül 8 (20 %) esetében merült fel hiba. A nyolc esetből háromban találtunk nem támogatható kiadásokat, amelyek több mint 1,5  millió euró értékű EMVA-támogatást jelentettek. |
| --- | --- |

7.43.

A közbeszerzés terén egy 41 projektből álló mintát vizsgáltunk meg (a tranzakcióteszteken felül); ezek közül 8 (20 %) esetében merült fel hiba. A nyolc esetből háromban találtunk nem támogatható kiadásokat, amelyek több mint 1,5  millió euró értékű EMVA-támogatást jelentettek.

| 7.44. | A vidékfejlesztési kiadások hibaszintjének csökkentése érdekében a Bizottság és a tagállamok cselekvési terveket hajtanak végre a hibák okainak feltárására és arra, hogy célzott korrekciós intézkedésekkel csökkentsék a hibák előfordulásának kockázatát. Áttekintettük, hogy a gyakran előforduló hibák esetében az érintett tagállam cselekvési terve foglalkozik-e a hiba eredendő okával. |
| --- | --- |

7.44.

A vidékfejlesztési kiadások hibaszintjének csökkentése érdekében a Bizottság és a tagállamok cselekvési terveket hajtanak végre a hibák okainak feltárására és arra, hogy célzott korrekciós intézkedésekkel csökkentsék a hibák előfordulásának kockázatát. Áttekintettük, hogy a gyakran előforduló hibák esetében az érintett tagállam cselekvési terve foglalkozik-e a hiba eredendő okával.

| 7.45. | 2015-ös tranzakciótesztelésünk során a 8 tagállamban feltárt legjelentősebb számszerűsíthető hibák közül 14-et közelebbről is megvizsgáltunk. Megállapítottuk, hogy a nyolc tagállam közül hét 2016 februárjára már aktualizálta cselekvési terveit, olyan intézkedésekkel is, amelyek általunk feltárt problémákra irányultak. A tagállami rendszerek vizsgálata során azonban megállapítottuk, hogy az a négy kifizető ügynökség, ahol korábban a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó adminisztratív ellenőrzésekben tártunk fel hiányosságokat, nem vett fel semmilyen erre vonatkozó intézkedést a cselekvési tervébe. Noha véleményünk szerint a cselekvési tervek általában megfelelő eszközt jelentenek a hibák okainak kezelésére, a közbeszerzések területén még további javulásra van lehetőség. |
| --- | --- |

7.45.

2015-ös tranzakciótesztelésünk során a 8 tagállamban feltárt legjelentősebb számszerűsíthető hibák közül 14-et közelebbről is megvizsgáltunk. Megállapítottuk, hogy a nyolc tagállam közül hét 2016 februárjára már aktualizálta cselekvési terveit, olyan intézkedésekkel is, amelyek általunk feltárt problémákra irányultak. A tagállami rendszerek vizsgálata során azonban megállapítottuk, hogy az a négy kifizető ügynökség, ahol korábban a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó adminisztratív ellenőrzésekben tártunk fel hiányosságokat, nem vett fel semmilyen erre vonatkozó intézkedést a cselekvési tervébe. Noha véleményünk szerint a cselekvési tervek általában megfelelő eszközt jelentenek a hibák okainak kezelésére, a közbeszerzések területén még további javulásra van lehetőség.

| 7.45. | A szabályszerűségi és számvevőszéki ellenőrzések keretében feltárt valamennyi hiányosság esetén a Bizottság korrekciós intézkedés végrehajtására szólítja fel a tagállamokat, amely cselekvési terv formájában is megvalósulhat.

  A Számvevőszék 23/2014. számú különjelentésében megfogalmazott ajánlások alapján a Bizottság valamennyi tagállamnak javasolta, hogy fordítson különös figyelmet a közbeszerzés kérdésére, és szükség esetén tegyen korrekciós intézkedéseket.


  A 2015. évi éves tevékenységi jelentés fenntartásokat fogalmazott meg a közbeszerzési problémák kezelésével kapcsolatban, amelyeket a 7.60. pontban a Számvevőszék is elismer. |
| --- | --- |

7.45.

A Számvevőszék 23/2014. számú különjelentésében megfogalmazott ajánlások alapján a Bizottság valamennyi tagállamnak javasolta, hogy fordítson különös figyelmet a közbeszerzés kérdésére, és szükség esetén tegyen korrekciós intézkedéseket.

A 2015. évi éves tevékenységi jelentés fenntartásokat fogalmazott meg a közbeszerzési problémák kezelésével kapcsolatban, amelyeket a 7.60. pontban a Számvevőszék is elismer.

A kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos tagállami rendszerek

| 7.46. | A hat felkeresett kifizető ügynökségeknél megvizsgáltuk a kölcsönös megfeleltetés követelményeinek teljesülését biztosító rendszert (lásd: 7.32. bekezdés). Különösen a kontrollstatisztikák megbízhatóságát elemeztük, valamint az annak biztosítására bevezetett eljárásokat, hogy a tagállamok megfelelően ellenőrizzék a kölcsönös megfeleltetési követelmények betartását a vizek nitrátszennyezéssel szembeni védelme (a nitrátirányelv (40)) és a szarvasmarhákra vonatkozó bejelentések (41) terén. Áttekintettünk 63 kontrolljelentést is. |
| --- | --- |

7.46.

A hat felkeresett kifizető ügynökségeknél megvizsgáltuk a kölcsönös megfeleltetés követelményeinek teljesülését biztosító rendszert (lásd: 7.32. bekezdés). Különösen a kontrollstatisztikák megbízhatóságát elemeztük, valamint az annak biztosítására bevezetett eljárásokat, hogy a tagállamok megfelelően ellenőrizzék a kölcsönös megfeleltetési követelmények betartását a vizek nitrátszennyezéssel szembeni védelme (a nitrátirányelv (40)) és a szarvasmarhákra vonatkozó bejelentések (41) terén. Áttekintettünk 63 kontrolljelentést is.

| 7.46. | A Bizottság megállapítja, hogy a kölcsönös megfeleltetés nem kapcsolódik a mögöttes tranzakciók jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez. |
| --- | --- |

7.46.

| 7.47. | A felkeresett hat tagállam közül ötben állapítottunk meg hiányosságokat, főleg a kontrollstatisztikák és a mintavétel megbízhatóságával kapcsolatban. A 63 áttekintett kontrolljelentés közül 13-ban találtunk problémákat (pl. szankciók hibás kiszámítása, egyes követelmények betartásának elmaradt vizsgálata). Ezenkívül Litvániában és az Egyesült Királyságban (Észak-Írország) a mintába felvett 24 kontrolljelentés közül négynél téves adatok szerepeltek a kontrollstatisztikákban a szankciókról. Az azonosított hiányosságokra a
  7.10. ábra
  hoz még egy példát. |
| --- | --- |

7.47.

A felkeresett hat tagállam közül ötben állapítottunk meg hiányosságokat, főleg a kontrollstatisztikák és a mintavétel megbízhatóságával kapcsolatban. A 63 áttekintett kontrolljelentés közül 13-ban találtunk problémákat (pl. szankciók hibás kiszámítása, egyes követelmények betartásának elmaradt vizsgálata). Ezenkívül Litvániában és az Egyesült Királyságban (Észak-Írország) a mintába felvett 24 kontrolljelentés közül négynél téves adatok szerepeltek a kontrollstatisztikákban a szankciókról. Az azonosított hiányosságokra a
  7.10. ábra
  hoz még egy példát.

| 7.47. | A Bizottság egyetért a Számvevőszék megállapításával, és ellenőrzései során külön figyelmet fordít e követelményekre. A Bizottság számos ellenőrzés során tárt fel hiányosságokat a kölcsönös megfeleltetési kontrollok terjedelmében és minőségében. Ha a Bizottság rendszerszintű meg nem felelést tapasztal, minden esetben korrekciós intézkedések, ezen belül szükség esetén cselekvési tervek végrehajtására szólít fel, és szabályszerűségi záróelszámolási eljárás útján biztosítja az uniós költségvetés védelmét. |
| --- | --- |

7.47.

7.10. ábra –   Példa elégtelen kölcsönös megfeleltetési ellenőrzésekre

Litvániában azt állapítottuk meg, hogy a nemzeti hatóságok nem ellenőrzik kellően a minden mezőgazdasági termelő által betartandó kölcsönös megfeleltetési követelmények teljesülését a vizek nitrátszennyezéssel szembeni védelme terén. A tagállam több olyan küszöbértéket alkalmazott, amelyek alatt a termelőkre nem vonatkoztak a nitrátirányelvből eredő követelmények betartásának kölcsönös megfeleltetési ellenőrzései. Például a 10 hektárnál nem nagyobb mezőgazdasági hasznosítású területtel rendelkező termelőknek nem kell bejelenteniük a felhasznált műtrágya mennyiségét. Az ilyen mezőgazdasági termelők teszik ki az összes termelő több mint 70 %-át, és ők veszik igénybe a mezőgazdasági terület 14 %-át. Egy másik példa: az egy helyen 10-nél kevesebb számosállat-egységet tartó állattenyésztők nem kötelesek ennek megfelelő kapacitású trágyatárolóval rendelkezni. Az ilyen gazdálkodók adják az összes litvániai állattenyésztő 87 %-át, az összes számosállat-egység 28 %-ával. A nitrátirányelv célja a környezet és a polgárok egészségének védelme. A küszöbértékek alkalmazása ugyan csökkentheti a kisebb gazdálkodók bürokratikus terhelését, ám mezőgazdasági termelők kizárása a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzésekből nem csak szabálytalan, de egyben hátráltatja a nitrátirányelv céljainak megvalósulását.

7.10. ábra –
     
  Példa elégtelen kölcsönös megfeleltetési ellenőrzésekre

A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék megállapítását. Bár a Bizottság 2014. évi litvániai ellenőrzése csak az állatokra vonatkozó jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekre terjedt ki, a mintavétel tekintetében hasonló hiányosságokra derült fény. A feltárt hiányosságokat a Bizottság szabályszerűségi záróelszámolási eljárás útján követi nyomon.

A halászati tranzakciók szabályszerűségét biztosító rendszerek a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságnál és a tagállamoknál

| 7.48. | Az irányító hatóságok kifizetéseket teljesítenek a kedvezményezetteknek, majd bejelentik a kiadásokat a Bizottságnak, amely azután megtéríti azokat a tagállamoknak. A Bizottság az ellenőrző hatóságok éves kontrolljelentéseit és éves véleményeit használja fel annak értékelésére, hogy a tagállamok a törvényi előírásoknak megfelelő irányítási és kontrollrendszereket hoztak-e létre. A Bizottság maga is végez ellenőrzéseket, hogy meggyőződjék a rendszerek eredményes működéséről. |
| --- | --- |

7.48.

Az irányító hatóságok kifizetéseket teljesítenek a kedvezményezetteknek, majd bejelentik a kiadásokat a Bizottságnak, amely azután megtéríti azokat a tagállamoknak. A Bizottság az ellenőrző hatóságok éves kontrolljelentéseit és éves véleményeit használja fel annak értékelésére, hogy a tagállamok a törvényi előírásoknak megfelelő irányítási és kontrollrendszereket hoztak-e létre. A Bizottság maga is végez ellenőrzéseket, hogy meggyőződjék a rendszerek eredményes működéséről.

| 7.49. | Rendszervizsgálataink ezen a területen a Bizottság (Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság) által végzett ellenőrzésekre összpontosultak. Elvégeztük a bizottsági szabályszerűségi ellenőrzések egy öt elemből álló mintájának dokumentációs áttekintését. Az öt érintett tagállam közül a Bizottság kettő (Olaszország és Románia) esetében számolt be jelentős rendszerhiányosságokról. |
| --- | --- |

7.49.

Rendszervizsgálataink ezen a területen a Bizottság (Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság) által végzett ellenőrzésekre összpontosultak. Elvégeztük a bizottsági szabályszerűségi ellenőrzések egy öt elemből álló mintájának dokumentációs áttekintését. Az öt érintett tagállam közül a Bizottság kettő (Olaszország és Románia) esetében számolt be jelentős rendszerhiányosságokról.

| 7.50. | Áttekintettük a Bizottság ellenőrzési munkáját és azt, hogy az mennyiben felel meg a nemzetközi könyvvizsgálati standardoknak. Az általunk áttekintett öt ellenőrzés nem felelt meg teljes mértékben a standardoknak: hiányosságokat állapítottunk meg az ellenőrzés felügyelete és az ellenőrzési dokumentáció terén. |
| --- | --- |

7.50.

Áttekintettük a Bizottság ellenőrzési munkáját és azt, hogy az mennyiben felel meg a nemzetközi könyvvizsgálati standardoknak. Az általunk áttekintett öt ellenőrzés nem felelt meg teljes mértékben a standardoknak: hiányosságokat állapítottunk meg az ellenőrzés felügyelete és az ellenőrzési dokumentáció terén.

| 7.50. | A Bizottság felismerte, hogy az ellenőrzések felügyelete és dokumentációja terén javításokra van szükség, és eljárásait ennek megfelelően megerősítette. Az ellenőrzött dokumentációk e változások előtt készültek. |
| --- | --- |

7.50.

| 7.51. | Romániában újra elvégeztünk egy bizottsági ellenőrzést. Hiányosságokat tártunk fel az irányító hatóság adminisztratív ellenőrzéseiben, különösen a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban (lásd:
  7.11. ábra
  ). |
| --- | --- |

7.51.

Romániában újra elvégeztünk egy bizottsági ellenőrzést. Hiányosságokat tártunk fel az irányító hatóság adminisztratív ellenőrzéseiben, különösen a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban (lásd:
  7.11. ábra
  ).

7.11. ábra –   Közbeszerzési hiányosságok Romániában

Megvizsgáltunk egy hét beszerzési eljárásból álló mintát, amelyek közül öt eljárás (két közbeszerzési és három magánbeszerzési) tartalmazott hibát. A három magánbeszerzéssel kapcsolatos hibát a Bizottság nem tárta fel. A hat áttekintett eset közül kettőnél a projektkiválasztási eljárással kapcsolatos hiányosságokat is feltártunk.

7.11. ábra –
     
  Közbeszerzési hiányosságok Romániában

A Bizottság által egységesen alkalmazott ellenőrzőlisták inkább a köz- mint a magánbeszerzések szabályaira összpontosítanak. Az említett hét eljárás egyaránt érint magánbeszerzési ügyeket a román hatóságok instrukciói alapján (5 ügy) és közbeszerzési ügyeket (technikai segítségnyújtáshoz kapcsolódó 2 ügy), amelyeknél a hiányosságok a Bizottság számára már ismertek voltak.

A Bizottság ezt megelőzően hiányosságokat állapított meg a projektek kiválasztásában is.

| 7.52. | A 2014-ben és 2015-ben elvégzett és ellenőrzésünk idején véglegesített 24 ellenőrzése alapján a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság két pénzügyi korrekciót javasolt. Az ezen ellenőrzésekből vett ötelemű mintán végzett felülvizsgálatunk tanúsága szerint két esetben (Olaszország és Románia) a pénzügyi korrekciók nem irányultak az irányító hatóságok belső kontrollrendszereire kiható valamennyi hibára. |
| --- | --- |

7.52.

A 2014-ben és 2015-ben elvégzett és ellenőrzésünk idején véglegesített 24 ellenőrzése alapján a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság két pénzügyi korrekciót javasolt. Az ezen ellenőrzésekből vett ötelemű mintán végzett felülvizsgálatunk tanúsága szerint két esetben (Olaszország és Románia) a pénzügyi korrekciók nem irányultak az irányító hatóságok belső kontrollrendszereire kiható valamennyi hibára.

| 7.52. | A jelentős hiányosságok megállapításakor a Bizottság pénzügyi korrekciót javasol. Megítélése szerint saját elemzése alapján Olaszország és Románia esetében is megfelelő szintű korrekciót javasolt. Romániára vonatkozóan azonban a Számvevőszék megállapításai alapján vizsgálni fogja a további korrekciók szükségességét. |
| --- | --- |

7.52.

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentése

| 7.53. | 2015-ös éves tevékenységi jelentésében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság értékeli a fő kiadási területek kockázatosnak minősülő kiadásait. Az értékelés kiindulópontja a tagállami kontrollstatisztikákban (az egyes kifizető ügynökségekre nézve) szereplő hibaszint. Ezt követően a Bizottság korrigálja ezeket a hibaszinteket, elsősorban az elmúlt három évben végzett bizottsági és számvevőszéki ellenőrzések, valamint az igazoló szervezeteknek a 2015-ös pénzügyi évi jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó véleménye alapján. Az így kapott korrigált hibaarányokat ezután összesítik, és ennek alapján számítják ki, hogy mennyi az összes kockázatosnak minősülő kiadás, vagyis az uniós költségvetést a Bizottság becslése szerint befolyásoló hibaszint. Úgy véljük, hogy ez a megközelítés általában helytálló, és elégséges alapot jelenthet az egyes kifizető ügynökségek szintjén alkalmazható fenntartásokhoz. Mégis ki szeretnénk emelni az alábbi kérdéseket. |
| --- | --- |

7.53.

2015-ös éves tevékenységi jelentésében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság értékeli a fő kiadási területek kockázatosnak minősülő kiadásait. Az értékelés kiindulópontja a tagállami kontrollstatisztikákban (az egyes kifizető ügynökségekre nézve) szereplő hibaszint. Ezt követően a Bizottság korrigálja ezeket a hibaszinteket, elsősorban az elmúlt három évben végzett bizottsági és számvevőszéki ellenőrzések, valamint az igazoló szervezeteknek a 2015-ös pénzügyi évi jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó véleménye alapján. Az így kapott korrigált hibaarányokat ezután összesítik, és ennek alapján számítják ki, hogy mennyi az összes kockázatosnak minősülő kiadás, vagyis az uniós költségvetést a Bizottság becslése szerint befolyásoló hibaszint. Úgy véljük, hogy ez a megközelítés általában helytálló, és elégséges alapot jelenthet az egyes kifizető ügynökségek szintjén alkalmazható fenntartásokhoz. Mégis ki szeretnénk emelni az alábbi kérdéseket.

| 7.54. | 2015-ben első ízben kellett az igazoló szervezeteknek egy reprezentatív minta alapján igazolniuk azon kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét, amelyekre a kifizető ügynökségek térítést kértek a Bizottságtól. Az igazoló szervezetek tehát a 2014 és 2020 közötti időszakban a Bizottság megbízhatósági modelljének nagyon fontos összetevőjét jelentik. 2015-ben a Mezőgazdasági Főigazgatóság jelentős módszertani és végrehajtásbeli hiányosságok miatt csak igen korlátozott mértékben tudta felhasználni az igazoló szervezetek jogszerűségi és szabályszerűségi véleményeit (ilyen hiányosságok voltak például: egyes tagállamokban az igazoló szervezetek késedelmes kijelölése, nem megfelelő ellenőrzési stratégiák, túl kis méretű minták vétele a tételes teszteléshez, valamint elégtelen szaktudás és jogi szakértelem a kifizető ügynökségek adminisztratív és helyszíni ellenőrzései hiányosságainak feltárásához). |
| --- | --- |

7.54.

2015-ben első ízben kellett az igazoló szervezeteknek egy reprezentatív minta alapján igazolniuk azon kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét, amelyekre a kifizető ügynökségek térítést kértek a Bizottságtól. Az igazoló szervezetek tehát a 2014 és 2020 közötti időszakban a Bizottság megbízhatósági modelljének nagyon fontos összetevőjét jelentik. 2015-ben a Mezőgazdasági Főigazgatóság jelentős módszertani és végrehajtásbeli hiányosságok miatt csak igen korlátozott mértékben tudta felhasználni az igazoló szervezetek jogszerűségi és szabályszerűségi véleményeit (ilyen hiányosságok voltak például: egyes tagállamokban az igazoló szervezetek késedelmes kijelölése, nem megfelelő ellenőrzési stratégiák, túl kis méretű minták vétele a tételes teszteléshez, valamint elégtelen szaktudás és jogi szakértelem a kifizető ügynökségek adminisztratív és helyszíni ellenőrzései hiányosságainak feltárásához).

| 7.54. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy független, professzionális ellenőrző szerv jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatos véleményének kikérése idővel javulást eredményez a tagállami irányítási és kontrollrendszerekben, továbbá nagyobb bizonyosságot nyújt a tagállamok által közölt hibaarányokkal kapcsolatban. Mivel a 2015. pénzügyi év volt az új megközelítés alkalmazásának első éve, a tanúsító szervek új munkájának előnyei még nem érezhetők.

  Ettől függetlenül a 2015. évi tevékenység számos biztató üzenetet és tanulságot hordoz a jövőre nézve. |
| --- | --- |

7.54.

Ettől függetlenül a 2015. évi tevékenység számos biztató üzenetet és tanulságot hordoz a jövőre nézve.

| 7.55. | A Bizottság korrekciókat végzett, hogy meghatározza a kiadások azon részére vonatkozó korrigált hibaarányt, amelyekre nézve rendelkezésre álltak bizottsági vagy számvevőszéki ellenőrzési eredmények. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság azonban nem közölte éves tevékenységi jelentésében, hogy ilyen ellenőrzési eredmények hiányában a kiadások mely részére vonatkozóan nem végzett korrekciót. Ilyen esetekben a Bizottság a tagállamok kontrollstatisztikáira hagyatkozik, ami a korrigált hibaarány alábecsléséhez vezethet. |
| --- | --- |

7.55.

A Bizottság korrekciókat végzett, hogy meghatározza a kiadások azon részére vonatkozó korrigált hibaarányt, amelyekre nézve rendelkezésre álltak bizottsági vagy számvevőszéki ellenőrzési eredmények. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság azonban nem közölte éves tevékenységi jelentésében, hogy ilyen ellenőrzési eredmények hiányában a kiadások mely részére vonatkozóan nem végzett korrekciót. Ilyen esetekben a Bizottság a tagállamok kontrollstatisztikáira hagyatkozik, ami a korrigált hibaarány alábecsléséhez vezethet.

| 7.55. | A Bizottság az egyes kifizető ügynökségek helyzetét nemcsak az előző három év során saját maga és a Számvevőszék által végzett ellenőrzések megállapításai alapján vizsgálja, hanem az érintett pénzügyi évre az egyes kifizető ügynökségek tanúsító szervétől kapott vélemény alapján is. Ezért minden esetben rendelkezésre állnak ellenőrzési eredmények.

  A tanúsító szervek 2015-ben először felkérést kaptak arra, hogy nyilvánítsanak véleményt a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről, ami további, a bejelentett hibaarányok korrekciójával kapcsolatos döntés szempontjából lényeges adatokat és információkat eredményezett. |
| --- | --- |

7.55.

A tanúsító szervek 2015-ben először felkérést kaptak arra, hogy nyilvánítsanak véleményt a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről, ami további, a bejelentett hibaarányok korrekciójával kapcsolatos döntés szempontjából lényeges adatokat és információkat eredményezett.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 7.56. | A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI) 2015-es éves tevékenységi jelentésének értékeléséhez felhasznált főbb adatok (42) a
  7.12. ábrán
  láthatók. |
| --- | --- |

7.56.

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI) 2015-es éves tevékenységi jelentésének értékeléséhez felhasznált főbb adatok (42) a
  7.12. ábrán
  láthatók.

Fő kiadási terület

| Fő kiadási terület | Éves tevékenységi jelentés (pénzügyi év) | 2015-ös kiadás



  (millió euró) | A tagállamok által jelzett átlagos hibaszint | Összesített korrigált hibaarány | Korrekciós képesség |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos pénzügyi korrekciók az elmúlt három évben | Átlagos visszatérítések az elmúlt három évben | Összesen |
| (millió euró) | (millió euró) |
| EMGA | 2014 | 44 137,85 | 0,55  % | 2,61  % | 536,44 | 1,22  % | 117,83 | 0,27  % | 1,49  % |
| 2015 | 44 834,52 | 0,68  % | 1,47  % | 665,36 | 1,48  % | 107,41 | 0,24  % | 1,72  % |
| EMVA | 2014 | 11 186,00 | 1,52  % | 5,09  % | 113,58 | 1,02  % | 95,64 | 0,85  % | 1,87  % |
| 2015 | 9 843,14 | 1,78  % | 4,99  % | 177,99 | 1,81  % | 114,95 | 1,17  % | 2,98  % |
| Forrás: Európai Számvevőszék, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentései alapján. |

Éves tevékenységi jelentés (pénzügyi év)

2015-ös kiadás

(millió euró)

A tagállamok által jelzett átlagos hibaszint

Összesített korrigált hibaarány

Korrekciós képesség

Átlagos pénzügyi korrekciók az elmúlt három évben

Átlagos visszatérítések az elmúlt három évben

Összesen

(millió euró)

(millió euró)

EMGA

2014

44 137,85

0,55  %

2,61  %

536,44

1,22  %

117,83

0,27  %

1,49  %

2015

44 834,52

0,68  %

1,47  %

665,36

1,48  %

107,41

0,24  %

1,72  %

EMVA

2014

11 186,00

1,52  %

5,09  %

113,58

1,02  %

95,64

0,85  %

1,87  %

2015

9 843,14

1,78  %

4,99  %

177,99

1,81  %

114,95

1,17  %

2,98  %

Forrás: Európai Számvevőszék, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentései alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.57. | Az EMGA esetében, noha a tagállamok által jelzett átlagos hibaszint a 2014-es 0,55  %-ról 2015-re 0,68  %-ra nőtt, a Bizottság következtetése szerint a korrigált hibaarány a 2014-es 2,61  %-ról 2015-re 1,47  %-ra esett vissza. A Bizottság magyarázata szerint a korrigált hibaaránynak ezt a csökkenését főként a következők okozták:






  — | a 2014-es igénylési évtől kezdve foganatosított kiigazító intézkedésekből adódó javulás a tagállami kontrollrendszerekben, |
| --- | --- | --- |

7.57.

Az EMGA esetében, noha a tagállamok által jelzett átlagos hibaszint a 2014-es 0,55  %-ról 2015-re 0,68  %-ra nőtt, a Bizottság következtetése szerint a korrigált hibaarány a 2014-es 2,61  %-ról 2015-re 1,47  %-ra esett vissza. A Bizottság magyarázata szerint a korrigált hibaaránynak ezt a csökkenését főként a következők okozták:

—

a 2014-es igénylési évtől kezdve foganatosított kiigazító intézkedésekből adódó javulás a tagállami kontrollrendszerekben,

| — | az, hogy több naprakész információ állt a Bizottság rendelkezésére, lehetővé tette a korábban kiszámított korrekciók csökkentését. |
| --- | --- |

—

az, hogy több naprakész információ állt a Bizottság rendelkezésére, lehetővé tette a korábban kiszámított korrekciók csökkentését.

| 7.57. | A Bizottság megítélése szerint a bejelentett hibák átlagos szintjének növekedése bizonyítja, hogy a tagállami irányítási és kontrollrendszerek eredményesebbek a hibák észlelésében és bejelentésében. Ebből következik, hogy a bejelentett hibaarány megbízhatóbbnak tekinthető, ennélfogva pedig kevesebb korrekcióra van szükség.

  A Számvevőszék által említett tényezők kedvezően befolyásolták a korrigált hibaarány alakulását. |
| --- | --- |

7.57.

A Számvevőszék által említett tényezők kedvezően befolyásolták a korrigált hibaarány alakulását.

| 7.58. | Az EMGA területén az éves tevékenységi jelentés arról számol be, hogy az összesített korrigált hibaarány a 2014-es 2,61  %-ról 2015-re 1,47  %-ra esett vissza. Ellenőrzési eredményeink tanúsága szerint a becsült hibaszint stabil maradt, ha kizárjuk a kölcsönös megfeleltetési hibák számszerűsítését (lásd:
  7.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

7.58.

Az EMGA területén az éves tevékenységi jelentés arról számol be, hogy az összesített korrigált hibaarány a 2014-es 2,61  %-ról 2015-re 1,47  %-ra esett vissza. Ellenőrzési eredményeink tanúsága szerint a becsült hibaszint stabil maradt, ha kizárjuk a kölcsönös megfeleltetési hibák számszerűsítését (lásd:
  7.1. melléklet
  ).

| 7.59. | Az EMVA esetében a 4,99  %-os korrigált hibaarány kiszámításánál a Bizottság majdnem megháromszorozta a tagállamok által jelzett 1,78  %-os átlagos hibaszintet. A Bizottság az EMVA-kiadásokat bejelentő 72 kifizető ügynökség közül 56-nál korrigálta a hibaarányokat. Véleményünk szerint a 4,99  %-os korrigált hibaarány nagyjából összhangban van az általunk becsült hibaszinttel. A Bizottság az utóbbi években növelte az EMVA-kiadásokra vonatkozó szabályszerűségi ellenőrzéseinek számát, valamint horizontális ellenőrzéseket indított hasonló kockázatokat rejtő intézkedésekre / kifizető ügynökségekre nézve. Példa erre egy közbeszerzési ellenőrzés, amely hozzájárult ahhoz, hogy általános fenntartásokat léptettek életbe Németországra és Spanyolországra vonatkozóan. |
| --- | --- |

7.59.

Az EMVA esetében a 4,99  %-os korrigált hibaarány kiszámításánál a Bizottság majdnem megháromszorozta a tagállamok által jelzett 1,78  %-os átlagos hibaszintet. A Bizottság az EMVA-kiadásokat bejelentő 72 kifizető ügynökség közül 56-nál korrigálta a hibaarányokat. Véleményünk szerint a 4,99  %-os korrigált hibaarány nagyjából összhangban van az általunk becsült hibaszinttel. A Bizottság az utóbbi években növelte az EMVA-kiadásokra vonatkozó szabályszerűségi ellenőrzéseinek számát, valamint horizontális ellenőrzéseket indított hasonló kockázatokat rejtő intézkedésekre / kifizető ügynökségekre nézve. Példa erre egy közbeszerzési ellenőrzés, amely hozzájárult ahhoz, hogy általános fenntartásokat léptettek életbe Németországra és Spanyolországra vonatkozóan.

| 7.60. | A Bizottság meghatározása szerint a korrekciós képesség a megtörtént hibák korrekciójára és az uniós költségvetés védelmére szolgáló mechanizmus. Az EMGA-ra (1,72  %), illetve az EMVA-ra (2,98  %) nézve kiszámított korrekciós képesség éves növekedése annak az eredménye, hogy a Bizottság a közelmúltban erősen törekedett a régóta lezáratlan szabályszerűségi ellenőrzések számának csökkentésére (lásd: 7.34. bekezdés). Ez kihatással volt az elfogadott pénzügyi korrekciók teljes összegére, különösen 2015-ben. |
| --- | --- |

7.60.

A Bizottság meghatározása szerint a korrekciós képesség a megtörtént hibák korrekciójára és az uniós költségvetés védelmére szolgáló mechanizmus. Az EMGA-ra (1,72  %), illetve az EMVA-ra (2,98  %) nézve kiszámított korrekciós képesség éves növekedése annak az eredménye, hogy a Bizottság a közelmúltban erősen törekedett a régóta lezáratlan szabályszerűségi ellenőrzések számának csökkentésére (lásd: 7.34. bekezdés). Ez kihatással volt az elfogadott pénzügyi korrekciók teljes összegére, különösen 2015-ben.

| 7.60. | A korrekciós képesség a jövőbeli korrekciók becsült összege, amelynek kiszámítása a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2015. évi éves tevékenységi jelentésében foglaltak szerint a nettó pénzügyi korrekciók múltbeli átlagolásával történik. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.61. | A Bizottság korrekciós kapacitását a kapott pénzügyi korrekciók hároméves átlaga alapján számítják ki, a 2015-ös kiadásokhoz tehát nem kapcsolódik, azokat a következő években fogják korrigálni. Ez magyarázza azt az idei anomáliát, hogy a Bizottság az EMGA-kiadásokra nézve nagyobb korrekciós képességről számol be, mint a korrigált hibaarány. Az EMVA-ra nézve nincsen biztosíték arra, hogy a fennmaradó pénzügyi kockázat a programidőszak végére a lényegességi küszöb alatt marad. A Bizottság a 2015-ös éves tevékenységi jelentésében megerősíti ezt (43). |
| --- | --- |

7.61.

A Bizottság korrekciós kapacitását a kapott pénzügyi korrekciók hároméves átlaga alapján számítják ki, a 2015-ös kiadásokhoz tehát nem kapcsolódik, azokat a következő években fogják korrigálni. Ez magyarázza azt az idei anomáliát, hogy a Bizottság az EMGA-kiadásokra nézve nagyobb korrekciós képességről számol be, mint a korrigált hibaarány. Az EMVA-ra nézve nincsen biztosíték arra, hogy a fennmaradó pénzügyi kockázat a programidőszak végére a lényegességi küszöb alatt marad. A Bizottság a 2015-ös éves tevékenységi jelentésében megerősíti ezt (43).

| 7.61. | A korrekciós képesség és a korrigált hibaarány két becsült érték, amelyek együttesen jelzik az arra vonatkozó bizonyosság mértékét, hogy a többéves kontrollrendszer mennyire eredményes az uniós költségvetés védelmében.

  2015. évi éves tevékenységi jelentésében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság bizonyosságot nyújt a 2015. évi KAP-kiadások egészéről, egyaránt figyelembe véve a korrigált hibaarányt és a korrekciós képességet. |
| --- | --- |

7.61.

2015. évi éves tevékenységi jelentésében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság bizonyosságot nyújt a 2015. évi KAP-kiadások egészéről, egyaránt figyelembe véve a korrigált hibaarányt és a korrekciós képességet.

A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság éves tevékenységi jelentése

| 7.62. | Megvizsgáltuk a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság 2015-ös éves tevékenységi jelentését, arra összpontosítva, hogy minden lényeges információt nyilvánosságra hoztak-e, hogy a megadott információk összhangban voltak-e saját megállapításainkkal, és hogy ésszerűek voltak-e a Bizottság által az átlagos hibaarány meghatározásánál alkalmazott becslések. |
| --- | --- |

7.62.

Megvizsgáltuk a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság 2015-ös éves tevékenységi jelentését, arra összpontosítva, hogy minden lényeges információt nyilvánosságra hoztak-e, hogy a megadott információk összhangban voltak-e saját megállapításainkkal, és hogy ésszerűek voltak-e a Bizottság által az átlagos hibaarány meghatározásánál alkalmazott becslések.

| 7.63. | A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság három előzetes lezáró levelet küldött ki három operatív programra nézve, 53,6  millió euró visszatérítését javasolva. Ezt a lényeges összeget az éves tevékenységi jelentés nem hozza nyilvánosságra. Az éves tevékenységi jelentés öt tagállamra, köztük Romániára nézve tartalmaz fenntartásokat, ami összhangban van az ellenőrzési megállapításainkkal. Ellenőrzésünk nem kérdőjelezte meg a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság hibaarány-számítását. |
| --- | --- |

7.63.

A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság három előzetes lezáró levelet küldött ki három operatív programra nézve, 53,6  millió euró visszatérítését javasolva. Ezt a lényeges összeget az éves tevékenységi jelentés nem hozza nyilvánosságra. Az éves tevékenységi jelentés öt tagállamra, köztük Romániára nézve tartalmaz fenntartásokat, ami összhangban van az ellenőrzési megállapításainkkal. Ellenőrzésünk nem kérdőjelezte meg a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság hibaarány-számítását.

| 7.63. | A Bizottság nem tette közzé az összeget, mert a megítélése szerint nem érinti kockázat. A három program közül az egyikre vonatkozóan adott ki visszafizetési felszólítást a tervezett összegre. A másik két program esetében az éves tevékenységi jelentés összeállításakor a tagállam és a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság már nagyrészt megállapodott a Bizottság részére visszafizetendő összegekben. Az összeg korrekciója és a kapcsolódó pénzügyi kockázat ebből adódóan minimális lesz. |
| --- | --- |

7.63.

Következtetés és ajánlások

A 2015. évre vonatkozó következtetés

| 7.64. | A bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a „Természeti erőforrások” terület kiadásait és a külön értékelés tárgyát képező mindkét terület kiadásait (lásd: 7.13. és 7.21. bekezdés) lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

7.64.

A bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a „Természeti erőforrások” terület kiadásait és a külön értékelés tárgyát képező mindkét terület kiadásait (lásd: 7.13. és 7.21. bekezdés) lényeges hibaszint jellemzi.

| 7.65. | A többéves pénzügyi keret e fejezetére vonatkozóan a tranzakciótesztek alapján a sokaságban a becsült hibaszint 2,9  % (lásd:
  7.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

7.65.

A többéves pénzügyi keret e fejezetére vonatkozóan a tranzakciótesztek alapján a sokaságban a becsült hibaszint 2,9  % (lásd:
  7.1. melléklet
  ).

| 7.65. | A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék által becsült legvalószínűbb hibaarányt, amely a kölcsönös megfeleltetést leszámítva megközelítőleg azonos az előző évivel. |
| --- | --- |

7.65.

Ajánlások

| 7.66. | A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  7.2. melléklet
  mutatja be. 2012-es és 2013-es éves jelentésében a Számvevőszék 20 ajánlást tett. A Bizottság és a tagállamok teljes mértékben megvalósítottak négy ajánlást, míg öt ajánlást a legtöbb tekintetben, 10-et pedig néhány tekintetben valósítottak meg. |
| --- | --- |

7.66.

A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  7.2. melléklet
  mutatja be. 2012-es és 2013-es éves jelentésében a Számvevőszék 20 ajánlást tett. A Bizottság és a tagállamok teljes mértékben megvalósítottak négy ajánlást, míg öt ajánlást a legtöbb tekintetben, 10-et pedig néhány tekintetben valósítottak meg.

| 7.66. | A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék legutóbbi értékelését az előző éves jelentések ajánlásainak végrehajtása terén tett előrehaladás kapcsán.

  A Bizottság továbbra is együtt fog működik a tagállamokkal, hogy javuljon az általuk a Számvevőszék ajánlásainak nyomon követésére alkalmazott eljárás. |
| --- | --- |

7.66.

A Bizottság továbbra is együtt fog működik a tagállamokkal, hogy javuljon az általuk a Számvevőszék ajánlásainak nyomon követésére alkalmazott eljárás.

| 7.67. | Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján az EMGA-t illetően a következő ajánlásokat tesszük a Bizottságnak: |
| --- | --- |

7.67.

Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján az EMGA-t illetően a következő ajánlásokat tesszük a Bizottságnak:

| — | 1. ajánlás: a rendelkezésére álló összes jogi eszköz, különösen a kifizetések felfüggesztésének alkalmazásával törekedjék továbbra is azon esetek kezelésére, ahol a nemzeti jog nem felel meg az uniós jognak (lásd: 7.20. bekezdés és
  7.5. ábra
  ), |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: a rendelkezésére álló összes jogi eszköz, különösen a kifizetések felfüggesztésének alkalmazásával törekedjék továbbra is azon esetek kezelésére, ahol a nemzeti jog nem felel meg az uniós jognak (lásd: 7.20. bekezdés és
  7.5. ábra
  ),

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottság álláspontja szerint annak végrehajtása megvalósul folyó ellenőrzési munkájában és az útmutatások szükség szerinti kiadásában, és a megosztott irányítás keretében megteszi a szükséges lépéseket a tagállami ellenőrző szervek támogatására feladataik eredményes végrehajtása érdekében. Emellett a tagállamok irányítási és kontrollrendszereinek hiányosságait szükség esetén célzott és átfogó cselekvési tervekkel is kezelik. Ha a Bizottság a figyelemmel kísérés vagy ellenőrzés során ilyen problémát tár fel, az adott tagállamot korrekciós intézkedések megtételére szólítja fel. Különösen súlyos problémánál a tagállamot korrekciós cselekvési terv végrehajtására szólítják fel, amelyet a szervezeti egységek szigorúan nyomon követnek. Ezek a tervek az eddigiekben rendkívül eredményesnek bizonyultak. Amikor a cselekvési terv végrehajtása nem tekinthető eredményesnek, az uniós költségvetés védelme érdekében a kifizetések csökkenthetők vagy felfüggeszthetők.

| — | 2. ajánlás: évente szenteljen figyelmet a tagállamok által végzett MePAR-minőségértékelések eredményeinek, és ellenőrizze, hogy minden negatív értékelésű tagállam csakugyan megteszi-e a szükséges korrekciós intézkedéseket (lásd:
  7.9. ábra
  ), |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: évente szenteljen figyelmet a tagállamok által végzett MePAR-minőségértékelések eredményeinek, és ellenőrizze, hogy minden negatív értékelésű tagállam csakugyan megteszi-e a szükséges korrekciós intézkedéseket (lásd:
  7.9. ábra
  ),

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A MePar minőségértékelésének eredményeit éves gyakorisággal kíséri figyelemmel. Ez az éves tevékenység olyan minőségirányítási folyamat, amelynek végső célkitűzése a MePar minőségének és megbízhatóságának javítása az észlelt technikai hiányosságok vizsgálatán és a kiküszöbölésüket célzó korrekciós intézkedéseken keresztül.

a vidékfejlesztésre nézve:

| — | 3. ajánlás: biztosítsa, hogy a vidékfejlesztési hibák kezelésére irányuló valamennyi tagállami cselekvési tervben szerepeljenek hathatós közbeszerzési vonatkozású intézkedések (lásd: 7.45. bekezdés), |
| --- | --- |

—

3. ajánlás: biztosítsa, hogy a vidékfejlesztési hibák kezelésére irányuló valamennyi tagállami cselekvési tervben szerepeljenek hathatós közbeszerzési vonatkozású intézkedések (lásd: 7.45. bekezdés),

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottság teljes mértékben elkötelezett aziránt, hogy célzott és eredményes útmutatást adjon a közbeszerzési eljárások során előforduló szabálytalanságok megelőzéséhez: „Közbeszerzés – felmérés az Európai Unió adminisztratív kapacitásáról” (2016, országspecifikus ajánlásokkal), valamint „Útmutatás gyakorlati szakemberek számára az európai strukturális és beruházási alapokból finanszírozott projektek közbeszerzési eljárásai során előforduló leggyakoribb hibák elkerüléséhez” (2015).

2015 decemberében a Bizottság hangsúlyozta, hogy minden tagállamnak kiemelt figyelmet kell fordítania a közbeszerzési szabályokra, és szükség esetén korrekciós intézkedéseket kell hoznia.

A Bizottság intenzíven dolgozik a tagállamokkal a politika megvalósításában jelentkező hibák okainak azonosítása és helyrehozatala érdekében. Ez a munka folytatódik, hogy a feltárt hiányosságok továbbra is megoldást nyerjenek, ideértve cselekvési tervek előírását. A Bizottság elvárja a cselekvési tervek teljességét és eredményességét.

Ha a szabályszerűségi ellenőrzések, a Számvevőszék ellenőrzései, illetve a tanúsító szerv vagy a kifizető ügynökség megállapításai hiányosságokat tárnak fel, a tagállamoknak korrekciós intézkedéseket kell végrehajtaniuk. Végül szükség esetén nettó pénzügyi korrekciók alkalmazására kerül sor.

az EMGA-ra és a vidékfejlesztésre nézve:

| — | 4. ajánlás: kísérje figyelemmel és támogassa aktívan, hogy az igazoló szervezetek tökéletesítsék a kiadások jogszerűségére és szabályszerűségére irányuló munkájukat és módszereiket, hogy megbízható információval tudjanak szolgálni a korrigált hibaarány bizottsági becsléséhez (lásd: 7.54. bekezdés), |
| --- | --- |

—

4. ajánlás: kísérje figyelemmel és támogassa aktívan, hogy az igazoló szervezetek tökéletesítsék a kiadások jogszerűségére és szabályszerűségére irányuló munkájukat és módszereiket, hogy megbízható információval tudjanak szolgálni a korrigált hibaarány bizottsági becsléséhez (lásd: 7.54. bekezdés),

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottság továbbra is támogatja a tagállamokat abban, hogy javítsák és egységesítsék a tanúsító szervek által végzett munkát annak érdekében, hogy az a következő években nagyobb bizonyosságot eredményezzen.

| — | 5. ajánlás: aktualizálja a Mezőgazdasági Főigazgatóság ellenőrzési kézikönyvét, és adja meg, hogy milyen részletes ellenőrzési eljárások és dokumentációs követelmények vonatkoznak a tagállamok által szolgáltatott és pénzügyi korrekciók kiszámításához alkalmazott adatok ellenőrzésére (lásd: 7.36. bekezdés), |
| --- | --- |

—

5. ajánlás: aktualizálja a Mezőgazdasági Főigazgatóság ellenőrzési kézikönyvét, és adja meg, hogy milyen részletes ellenőrzési eljárások és dokumentációs követelmények vonatkoznak a tagállamok által szolgáltatott és pénzügyi korrekciók kiszámításához alkalmazott adatok ellenőrzésére (lásd: 7.36. bekezdés),

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottság az ellenőrzési kézikönyve frissítésekor a szerzett tapasztalatok alapján foglalkozik a kérdéssel.

a halászat területén:

| — | 6. ajánlás: tökéletesítse a DG MARE szabályszerűségi ellenőrzéseit, hogy azok jobban összangban álljanak a a nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal (lásd: 7.50. bekezdés). |
| --- | --- |

—

6. ajánlás: tökéletesítse a DG MARE szabályszerűségi ellenőrzéseit, hogy azok jobban összangban álljanak a a nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal (lásd: 7.50. bekezdés).

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

Felhívja a figyelmet, hogy az eljárásokban a számvevőszéki ellenőrzéssel érintett időszakot követően végzett javítások kiterjedtek sok itt jelzett problémára (különösen az ellenőrzési bizonyítékokra és az ellenőrzési nyomvonalra). Ezenkívül folyamatban van egy minőségirányítási eljárás bevezetése is.

2. RÉSZ – A VIDÉKFEJLESZTÉS TELJESÍTMÉNYÉVEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK

A projektek teljesítményének értékelése

| 7.68. | Tavaly beszámoltunk egyes kiválasztott vidékfejlesztési tranzakciókat illetően teljesítménnyel kapcsolatos témákban végzett munkánkról (44). Ezt a munkát idén is folytattuk. A szabályszerűség terén tesztelt 159 vidékfejlesztési tranzakció közül 59 tárgyi eszközökkel kapcsolatos beruházásnál vizsgáltunk teljesítményvonatkozású témákat. |
| --- | --- |

7.68.

Tavaly beszámoltunk egyes kiválasztott vidékfejlesztési tranzakciókat illetően teljesítménnyel kapcsolatos témákban végzett munkánkról (44). Ezt a munkát idén is folytattuk. A szabályszerűség terén tesztelt 159 vidékfejlesztési tranzakció közül 59 tárgyi eszközökkel kapcsolatos beruházásnál vizsgáltunk teljesítményvonatkozású témákat.

| 7.69. | Az 59 beruházási projekt közül 34 volt készen helyszíni vizsgálatunk idején. Ezeknél a befejezett beruházásoknál ellenőriztük, hogy a beruházást terv szerint hajtották-e végre. Ez a kritérium a legtöbb projekt (95 %) esetében teljesült. |
| --- | --- |

7.69.

Az 59 beruházási projekt közül 34 volt készen helyszíni vizsgálatunk idején. Ezeknél a befejezett beruházásoknál ellenőriztük, hogy a beruházást terv szerint hajtották-e végre. Ez a kritérium a legtöbb projekt (95 %) esetében teljesült.

| 7.70. | Az 59 beruházási projektnél a következő főbb problémákat állapítottuk meg a teljesítményre nézve:






  — | elégtelen bizonyíték volt arra, hogy a költségek ésszerűek, |
| --- | --- | --- |

7.70.

Az 59 beruházási projektnél a következő főbb problémákat állapítottuk meg a teljesítményre nézve:

—

elégtelen bizonyíték volt arra, hogy a költségek ésszerűek,

| — | hiányosságok voltak az intézkedések célzottságában és a projektkiválasztásban, pl. gyenge volt a kapcsolódás az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

—

hiányosságok voltak az intézkedések célzottságában és a projektkiválasztásban, pl. gyenge volt a kapcsolódás az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez.

Elégtelen bizonyíték volt arra, hogy a költségek ésszerűek

| 7.71. | Az 59 beruházási projekt közül 33-nál (56 %) elegendő bizonyítékot találtunk arra, hogy a projektköltségek ésszerűek voltak. 26 beruházási projektnél (44 %) azonban nem ez volt a helyzet. Tavaly ugyanez a két számadat 69 % és 31 % volt. A vizsgált projektek mindkét évben a 2007–2013-as programidőszak keretében, azonos szabályok szerint valósultak meg. A
  7.13. ábra
  két példát hoz ugyanazon vidékfejlesztési intézkedés két beruházási projektjére: az egyiknél azt állapítottuk meg, hogy a költségek ésszerűek, míg a másiknál nem ez volt a helyzet. Egy 2014-ben közzétett különjelentésünk részletesen vizsgálta ezt a témát (45). |
| --- | --- |

7.71.

Az 59 beruházási projekt közül 33-nál (56 %) elegendő bizonyítékot találtunk arra, hogy a projektköltségek ésszerűek voltak. 26 beruházási projektnél (44 %) azonban nem ez volt a helyzet. Tavaly ugyanez a két számadat 69 % és 31 % volt. A vizsgált projektek mindkét évben a 2007–2013-as programidőszak keretében, azonos szabályok szerint valósultak meg. A
  7.13. ábra
  két példát hoz ugyanazon vidékfejlesztési intézkedés két beruházási projektjére: az egyiknél azt állapítottuk meg, hogy a költségek ésszerűek, míg a másiknál nem ez volt a helyzet. Egy 2014-ben közzétett különjelentésünk részletesen vizsgálta ezt a témát (45).

| 7.71. | A költségek ésszerűségének értékelése a tagállamok felelőssége (lásd a 809/2014/EU rendelet 48. cikkét). Amikor a szabályszerűségi eljárások hiányosságot tárnak fel, a Bizottság védi az uniós költségvetést, és útmutatást ad ki az alkalmazott rendszerek javításához (lásd a vidékfejlesztési ellenőrzésekről és szankciókról szóló útmutatást, amelyben ellenőrzőlista található a költségek ésszerűségének ellenőrzéséhez). Ezenkívül az Európai Vidékfejlesztési Hálózat képzéseket és a bevált gyakorlatok átadását szervezi. Végül a Bizottság aktívan ösztönzi a tagállamokat az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazására. |
| --- | --- |

7.71.

7.13. ábra –   A mezőgazdasági üzemek korszerűsítési költségei ésszerűségének ellenőrzése: néhány példa

Görögországban egy kedvezményezett részben vidékfejlesztési forrásokból finanszírozva vásárolt egy traktort. A kedvezményezettnek egy előre meghatározott képletet kellett használnia a traktor megfelelő lóerejének kiszámítására, figyelembe véve a megművelt földterület nagyságát. A kedvezményezett beadott egy ajánlatot, amelyet a kifizető ügynökség összevetett egy mezőgazdasági gépekkel foglakozó szaklap referenciaárával. A kifizető ügynökség megállapította, hogy az adott modell árának 10 %-kal alacsonyabbnak kellene lennie a megadott árnál. Ebből adódóan a kedvezményezett egy olcsóbb traktort vásárolt.

Szlovákiában egy tárolóépítési projektet ellenőriztünk. A kifizető ügynökség nem ellenőrizte, hogy a projektköltségek ésszerűek voltak-e. Mi azonban meggyőző bizonyítékra tettünk szert arról, hogy az egyik legfontosabb építőanyag (beton) ára a hatszorosa volt a szokásos piaci árnak. Összességében a projekt költségeinek több mint 50 %-kal alacsonyabbnak kellett volna lenniük.

7.13. ábra –
     
  A mezőgazdasági üzemek korszerűsítési költségei ésszerűségének ellenőrzése: néhány példa

A szlovákiai üggyel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a projekt megvalósítása megtörtént.

| 7.72. | Az 59 beruházási projekt közül 50 (85 %) volt mind mennyiségileg, mind minőségileg összhangban az igényekkel. Felkerestünk például három olyan projektet, amelyek a „Falumegújítás és -fejlesztés” és a „Helyi fejlesztési stratégiák végrehajtása” intézkedések keretében kisebb települések központjainak építéséhez vagy bővítéséhez kapcsolódnak. Vizsgálatunk időpontjában a beruházások teljes mértékben ki voltak használva: az összes helyiséget használták, és hetekre előre terveztek helyi közösségi tevékenységeket. |
| --- | --- |

7.72.

Az 59 beruházási projekt közül 50 (85 %) volt mind mennyiségileg, mind minőségileg összhangban az igényekkel. Felkerestünk például három olyan projektet, amelyek a „Falumegújítás és -fejlesztés” és a „Helyi fejlesztési stratégiák végrehajtása” intézkedések keretében kisebb települések központjainak építéséhez vagy bővítéséhez kapcsolódnak. Vizsgálatunk időpontjában a beruházások teljes mértékben ki voltak használva: az összes helyiséget használták, és hetekre előre terveztek helyi közösségi tevékenységeket.

| 7.73. | 9 projektnél (15 %) azonban a projekt outputja nagyobb volt a ténylegesen szükségesnél. Példa erre egy a szükségesnél többszörösen nagyobb raktár építése, amely ezért nagyrészt kihasználatlan maradt. A
  7.14. ábrán
  látható másik példa egy olyan projekté, amely nem alapvető fontosságú elemeket is tartalmaz. |
| --- | --- |

7.73.

9 projektnél (15 %) azonban a projekt outputja nagyobb volt a ténylegesen szükségesnél. Példa erre egy a szükségesnél többszörösen nagyobb raktár építése, amely ezért nagyrészt kihasználatlan maradt. A
  7.14. ábrán
  látható másik példa egy olyan projekté, amely nem alapvető fontosságú elemeket is tartalmaz.

7.14. ábra –   Példa egy olyan projektre, amely nem alapvető fontosságú elemeket is tartalmaz

Olaszországban (Campania) egy önkormányzat 441 000  eurós költséggel újított fel egy 1 kilométeres gyalogutat egy hegyvidéki területen. A közbeszerzési eljárás során az önkormányzat olyan javaslatokat kért az érdeklődő vállalatoktól, amelyek funkcionálisabbá és környezetbarátabbá teszik a beruházást. A kiválasztott cég javaslatában a gyalogúton végzendő munka költségén felül 80 000  euró értékben szerepeltek további tételek. Ilyen kiegészítő elemek voltak például egy 4 000  euró értékű mountainbike, egy 3 500  eurós panorámás messzelátó és 10 000  euró adomány a helyi templomnak.

Ahelyett, hogy a szerződés szerint ragaszkodtak volna a gyalogút felújításához szükséges tételekhez, ahhoz további költségemelő tételeket adtak.

7.14. ábra –
     
  Példa egy olyan projektre, amely nem alapvető fontosságú elemeket is tartalmaz

A régió vizsgálja a szóban forgó, a 227. „Nem termelő beruházások” erdőgazdálkodási intézkedés keretében támogatott projektet. A regionális irányító hatóság a projekt végső egyenlegét még nem fizette ki, és az elvégzett ellenőrzés alapján levonást kíván érvényesíteni.

Hiányosságok az intézkedések célzottságában és a projektkiválasztásban

| 7.74. | Megvizsgáltuk, hogy a támogatást a strukturális és területi igényeket, valamint a strukturális hátrányokat tükröző, egyértelműen meghatározott célkitűzésekre összpontosították-e. Ez a kritérium az ellenőrzött beruházási projektek 22 %-ánál nem teljesült. Tavaly nagyon hasonló arányról (21 %) számoltunk be. Követendő és kerülendő gyakorlatra a
  7.15. ábra
  hoz példákat. Különjelentéseinkben beszámoltunk a vidékfejlesztési beruházások nem megfelelő célzottságáról (46). |
| --- | --- |

7.74.

Megvizsgáltuk, hogy a támogatást a strukturális és területi igényeket, valamint a strukturális hátrányokat tükröző, egyértelműen meghatározott célkitűzésekre összpontosították-e. Ez a kritérium az ellenőrzött beruházási projektek 22 %-ánál nem teljesült. Tavaly nagyon hasonló arányról (21 %) számoltunk be. Követendő és kerülendő gyakorlatra a
  7.15. ábra
  hoz példákat. Különjelentéseinkben beszámoltunk a vidékfejlesztési beruházások nem megfelelő célzottságáról (46).

| 7.74. | A 2014 és 2020 közötti időszakra a területalapú és állatokra vonatkozó intézkedések kivételével valamennyi intézkedésre vonatkozóan kiválasztási kritériumokat kell kidolgozni. A kiválasztási kritériumokat meghatározó, a politika stratégiájával és célkitűzéseivel összhangban álló elveket a programban kell rögzíteni. A pályázatokat ezt követően konkrét kiválasztási kritériumok alapján kell értékelni és rangsorolni, amellyel kapcsolatban egyeztetni kell a monitoringbizottsággal. A kiválasztási kritériumok alkalmazására vonatkozó minimumküszöböt kell meghatározni a nem megfelelő projektek finanszírozásának elkerülésére. |
| --- | --- |

7.74.

7.15. ábra –   Célzottság és kiválasztás: néhány példa

Olaszországban (Campania) a kifizető ügynökség 25 millió eurós költségvetésű pályázatot hirdetett a „Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése” intézkedés keretében. A kifizető ügynökség különböző kiválasztási kritériumokat alkalmazott a kedvezményezett (pl. fiatal mezőgazdasági termelő, nemek közötti egyensúly), a mezőgazdasági üzem (pl. kedvezőtlen adottságú területen található gazdaság, minőségi termékek előállítása) és a projekt (pl. szinergia más intézkedésekkel, innováció stb.) tekintetében. Az olasz hatóságok a kiválasztható projektek számára előzetesen egy alsó küszöbértéket is meghatároztak. Ebben az esetben az olasz hatóságok a gondos pénzgazdálkodásnak adtak elsőbbséget az elköltéssel szemben.

Magyarországon a „Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése” intézkedés céljai három tág területet ölelnek fel (korszerűsítés, diverzifikáció és szabványoknak való megfelelés). Az ellenőrzött részintézkedés egy bizonyos minimális méretet elérő állatgazdaságokra irányult. Más rangsorolást vagy földrajzi elhatárolást nem alkalmaztak a támogatásra.

A vidékfejlesztési program a pályázók számára időszakosan elérhetővé váló összegekre bontotta a rendelkezésre álló költségvetést. A magyar hatóságok ugyan meghatároztak kiválasztási kritériumokat, de nem alkalmazták azokat. Az ellenőrzött projekttel kapcsolatos pályázati felhívás 2013. december 16-án indult, 10 millió eurós költségvetéssel. A magyar hatóságok a projekteknek érkezési sorrendben ítélték meg a támogatást. Az utolsó befogadott projektet 2013. december 19-én nyújtották be, csupán három nappal a pályázat megnyitása után.

Ebben az esetben a kiválasztási folyamat nem vette figyelembe a projektek lehetséges hatásait. A Magyarországon megfigyelhető megközelítés lehetővé teszi, hogy a kifizető ügynökség alacsonyabb hozzáadott értékű projekteket finanszírozzon pusztán azért, mert azokat korábban nyújtották be, mint más, nagyobb hozzáadott értéket előállító projekteket.

7.15. ábra –
     
  Célzottság és kiválasztás: néhány példa

A támogathatósági ellenőrzések a projektek hozzáadott értékét is figyelembe veszik. A 2007–2013-as programozási időszak legvégén, 2013 decemberében a magyar hatóságok az előző évektől eltérő kiválasztási rendszert alkalmaztak. Ennek célja olyan beruházások támogatása volt, amelyek még 2015 vége előtt lezárhatók.

| 7.75. | Az 59 megvizsgált beruházási projekteknél azt értékeltük, hogy sikerült-e a célirányosítás és a kiválasztási eljárás operatív elemeivé tenni az Európa 2020 stratégia olyan célkitűzéseit, mint az innováció, illetve a megújuló energia (47). Megállapításunk szerint ez csak a vizsgált projektek 51 %-ára volt érvényes, pedig szinte mindegyik projektet (59-ből 57-et) az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elfogadása után hagyták jóvá. Követendő és kerülendő gyakorlatra a
  7.16. ábra
  hoz példákat. |
| --- | --- |

7.75.

Az 59 megvizsgált beruházási projekteknél azt értékeltük, hogy sikerült-e a célirányosítás és a kiválasztási eljárás operatív elemeivé tenni az Európa 2020 stratégia olyan célkitűzéseit, mint az innováció, illetve a megújuló energia (47). Megállapításunk szerint ez csak a vizsgált projektek 51 %-ára volt érvényes, pedig szinte mindegyik projektet (59-ből 57-et) az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elfogadása után hagyták jóvá. Követendő és kerülendő gyakorlatra a
  7.16. ábra
  hoz példákat.

| 7.75. | A nemzeti hatóságok által a 2007–2013-as programozási időszakban kiválasztott projektek nem értékelhetők az Európa 2020 célkitűzéseihez viszonyítva, mivel a programozási időszak jogi keretét 2005-ben, a célkitűzések meghatározása előtt fogadták el. Ennek fényében a Bizottság kedvező eredménynek tekinti azt, hogy a vizsgált projektek 51 %-a tükrözi az Európa 2020 célkitűzéseit.

  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2014 és 2020 közötti időszakra meghatározott vidékfejlesztési prioritások az Európa 2020 tematikus célkitűzéseit jelenítik meg a vidékfejlesztési politika sajátos feltételei között.


  Az EMVA jogi kerete világos kapcsolatot hoz létre: az Európa 2020-hoz nyújtott hozzájárulást a fókuszterületek szerint tovább bontott hat prioritás révén kell elérni. Ez a követelmény maradéktalanul tükröződik az EMVA-programok szerkezetében. A prioritások/fókuszterületek szerint kijelölt célok felé tett előrehaladást az éves végrehajtási jelentésekben kísérik figyelemmel. A tematikus célkitűzésekkel való következetesség érdekében megfelelési táblázatokat mellékeltek az iránymutatásokat tartalmazó dokumentációhoz. |
| --- | --- |

7.75.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2014 és 2020 közötti időszakra meghatározott vidékfejlesztési prioritások az Európa 2020 tematikus célkitűzéseit jelenítik meg a vidékfejlesztési politika sajátos feltételei között.

Az EMVA jogi kerete világos kapcsolatot hoz létre: az Európa 2020-hoz nyújtott hozzájárulást a fókuszterületek szerint tovább bontott hat prioritás révén kell elérni. Ez a követelmény maradéktalanul tükröződik az EMVA-programok szerkezetében. A prioritások/fókuszterületek szerint kijelölt célok felé tett előrehaladást az éves végrehajtási jelentésekben kísérik figyelemmel. A tematikus célkitűzésekkel való következetesség érdekében megfelelési táblázatokat mellékeltek az iránymutatásokat tartalmazó dokumentációhoz.

7.16. ábra –   Példák az uniós prioritásokhoz való kapcsolódásra

Olaszországban (Campania) egy közel 100 000  euró értékű projektet ellenőriztünk a „Nem termelő beruházások” intézkedés keretében. A projektben száraz kőfalakat építettek újjá egy hasonló méretű, korábban meglévő falból kinyert kövekkel, a vidéki táj elemeinek rekonstruálása céljával. Ebben az esetben semmilyen kapcsolódást nem találtunk az EU 2020 stratégia bármely célkitűzésével.

Ebben a régióban egy olyan projektet is ellenőriztünk, amelynek kiválasztása a
  7.15. ábrán
  bemutatott eljárással történt. A projekt részeként egy új öntözőrendszerbe, egy esővízgyűjtő tartályba és napelemekbe történt beruházás. A projekt elősegíti az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és az energiahatékonyságot, és ez az EU 2020 stratégia öt kiemelt céljának egyike.

7.16. ábra –
     
  Példák az uniós prioritásokhoz való kapcsolódásra

A szárazon rakott kőfalak újjáépítése a 2007–2013-as vidékfejlesztési programozási időszakban a 216. intézkedés keretében kap támogatást a föld védelme és a biológiai sokféleség megőrzése céljából. A beruházás az említett célkitűzésekkel kapcsolatban lényeges, és megfelel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiának (COM(2011) 244 végleges).

A biológiai sokféleség, a megújuló energia és a vízgazdálkodás területei szorosan kapcsolódnak egymáshoz, és mindegyikük hozzájárulhat az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívásokhoz.

Következtetés

| 7.76. | A vidékfejlesztési beruházásokra irányuló teljesítmény-szempontú vizsgálatunk azt mutatta, hogy a legtöbb beruházást terv szerint hajtották végre. Hiányosságokat állapítottunk meg azonban a célzottságot illetően, és elégtelenek voltak a bizonyítékok a költségek ésszerűségére. A vizsgált projekteknél a tagállamok nem vették kellően figyelembe az uniós prioritásokat. Ezekben a témákban nem észleltünk javulást a tavalyi évhez képest. |
| --- | --- |

7.76.

A vidékfejlesztési beruházásokra irányuló teljesítmény-szempontú vizsgálatunk azt mutatta, hogy a legtöbb beruházást terv szerint hajtották végre. Hiányosságokat állapítottunk meg azonban a célzottságot illetően, és elégtelenek voltak a bizonyítékok a költségek ésszerűségére. A vizsgált projekteknél a tagállamok nem vették kellően figyelembe az uniós prioritásokat. Ezekben a témákban nem észleltünk javulást a tavalyi évhez képest.

| 7.76. | A Bizottság a tagállamoknál a szabályszerűségi eljárások keretében a költségek ésszerűségére vonatkozóan végzett értékelésekor hasonló hiányosságokat tárt fel, és az indokolt esetekben pénzügyi korrekciót alkalmazott az uniós költségvetés védelme érdekében. A Bizottság ezenkívül útmutatást adott ki a vidékfejlesztési ellenőrzésekről és szankciókról, amely tartalmazza a Számvevőszék 22/2014. számú különjelentésében a költségek ésszerűségének értékeléséhez kidolgozott ellenőrzőlistát is. Végül a Bizottság aktívan ösztönzi az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazását a beruházási intézkedésekkel kapcsolatban, amely várhatóan hozzájárul az ilyen típusú szabálytalanságok elkerüléséhez.

  A célzottsággal kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy ez a politika és a programok intervenciós logikáján keresztül biztosítható: Az EMVA keretében támogatott tevékenységeknek (projekteknek) a megfelelő kiválasztási kritériumok alkalmazása mellett meg kell felelniük a vidékfejlesztési programban foglalt intézkedés célkitűzéseinek. Az intézkedések hozzájárulnak a vidékfejlesztési prioritások megvalósításához, amelyek az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó EU2020 uniós stratégiát követik és tükrözik (lásd az 1305/2013/EU rendelet 5. cikkét). A közös monitoring- és értékelési keretrendszer megkönnyíti az eredmények nyomon követését, és értékeli az átfogó stratégiákon (KAP és EU2020) belüli hatásokat. |
| --- | --- |

7.76.

A célzottsággal kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy ez a politika és a programok intervenciós logikáján keresztül biztosítható: Az EMVA keretében támogatott tevékenységeknek (projekteknek) a megfelelő kiválasztási kritériumok alkalmazása mellett meg kell felelniük a vidékfejlesztési programban foglalt intézkedés célkitűzéseinek. Az intézkedések hozzájárulnak a vidékfejlesztési prioritások megvalósításához, amelyek az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó EU2020 uniós stratégiát követik és tükrözik (lásd az 1305/2013/EU rendelet 5. cikkét). A közös monitoring- és értékelési keretrendszer megkönnyíti az eredmények nyomon követését, és értékeli az átfogó stratégiákon (KAP és EU2020) belüli hatásokat.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

(2)  Egyes olyan intézkedések kivételével, mint például a promóciós intézkedések vagy az iskolagyümölcs-program: ezek társfinanszírozottak.

(3)  A termeléstől független kifizetéseket a támogatható földterület alapján ítélik meg, függetlenül attól, hogy a területen folyik-e termelés vagy sem.

(4)  Itt elsősorban bizonyos típusú mezőgazdasági termeléstől függő kifizetésekről van szó, valamint két új rendszerről: a pénzügyi fegyelmi mechanizmus alkalmazásából adódó visszatérítésről és az önkéntes, átcsoportosítással nyújtható támogatásról.

(5)  Itt különösen a bor-, a gyümölcs- és a zöldségágazat célzott támogatásáról, az iskolatej és az iskolagyümölcs támogatásáról, valamint az Unió legkiesőbb régióira vonatkozó egyedi intézkedésekről van szó.

(6)  Területalapú intézkedések azok, ahol a kifizetés a hektárok számához kötődik, mint például az agrár-környezetvédelmi kifizetések és a hátrányos természeti adottságú területeken gazdálkodó termelőknek történő kompenzációs kifizetések.

(7)  A nem területalapú intézkedések jellemzően beruházási intézkedések, mint például a mezőgazdasági üzemek korszerűsítése vagy a gazdaságot és a vidéki lakosságot kiszolgáló alapszolgáltatások létrehozása.

(8)  Módszerünk keretében az egyes tranzakciókból véletlenszerűen kiválasztott bizonyos számú tétellel (pl. parcellával) dolgozunk. Ezért egy megállapított hiba nem feltétlenül tükrözi az érintett tranzakció általános hibaszintjét.

(9)  Bulgária, Cseh Köztársaság, Dánia, Németország (Baden-Württemberg, Bajorország, Hessen, Alsó-Szászország, Schleswig–Holstein), Írország, Görögország, Spanyolország (Aragónia, Kasztília–La Mancha, Kasztília és León, Extremadura és Madrid), Franciaország, Olaszország (AGEA, Calabria, Emilia-Romagna, Lombardia és Toszkána), Ciprus, Magyarország, Hollandia, Lengyelország, Románia, Szlovénia, Finnország, Svédország és Egyesült Királyság (Anglia).

(10)  Belgium (Vallónia), Bulgária, Cseh Köztársaság, Németország (Bajorország, Alsó-Szászország, Bréma és Rajna-vidék–Pfalz), Görögország, Spanyolország (Andalúzia, Kasztília–La Mancha és Galícia), Franciaország (Burgundia és kontinentális), Olaszország (Apulia, Campania, a nemzeti vidékfejlesztési hálózatra vonatkozó program és Szicília), Litvánia, Magyarország, Ausztria, Lengyelország, Portugália (kontinentális), Románia, Szlovákia, Finnország és Egyesült Királyság (Anglia és Skócia). A mintában nyolc közvetlen irányítás alá tartozó tranzakció is szerepelt.

(11)  Spanyolország (Katalónia), Németország (Schleswig–Holstein), Finnország, Litvánia, Málta, Egyesült Királyság (Észak-Írország).

(12)  Az EMGA minden közvetlen támogatási rendszere és minden területalapú ERFA-intézkedés esetében a kedvezményezettek számára kötelező a kölcsönös megfeleltetési követelmények betartása. Ezek a követelmények a környezetvédelemre, közegészségügyre, állat- és növényegészségügyre, illetve az állatok jólétére (jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények, JFGK), valamint a föld helyes mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartására (HMKÁ) vonatkoznak. Ha a termelők nem tartják be ezeket a követelményeket, támogatásuk csökken.

(13)  Romániában.

(14)  Az Európai Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament 2013-ban jutott megállapodásra a KAP reformját illetően, s ezt annak gyakorlati végrehajtása céljával egy sor jogszabály követte. Lásd: http://ec.europa.eu/agriculture/cap-post-2013/.

(15)  A becsült hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legnagyobb valószínűség elve alapján becsült érték. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 1,3 % és 4,5 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(16)  A becsült hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legnagyobb valószínűség elve alapján becsült érték. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 0,8 % és 3,6 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(17)  Igazoló dokumentumok, köztük standard keresztellenőrzések és más kötelező ellenőrzések alapján.

(18)  Ezenkívül a tagállamok kötelesek évente értékelni a MePAR minőségét. A támogatásra jogosult területek nagysága közötti eltérés (az egyik értékelt minőségi elem) legfeljebb 2 % lehet.

(19)  A tagállamok a termelők rendelkezésére bocsátják minden parcellájukat illetően az ortofotókat és a MePAR-ban a maximális támogatható területre vonatkozóan rögzített információt, még mielőtt a termelők elkészítik támogatási kérelmüket. A termelők jogi kötelezettsége, hogy ellenőrizzék és szükség esetén kijavítsák a rendelkezésükre bocsátott információt. A termelők a támogatási kérelmükben ennek ellenére egy eset kivételével valamennyi területtel kapcsolatos hibánál a támogatható területre a MePAR adatbázisban tévesen rögzített nagyságot tüntették fel.

(20)  A 73/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 30., 2009.1.31., 16. o.) 17. cikke szerint „a számítógépes térinformatikai rendszereknél alkalmazott technológiákat kell alkalmazni, ideértve elsősorban az egységes szabványok alapján történő légi vagy műholdas ortokorrigált digitális felvételezést, amely legalább 1:10 000 léptékű térképészeti pontosságot biztosít.”

(21)  A 2014-es éves jelentés 7.41. bekezdése és 7.8. háttérmagyarázata.

(22)  2013-as éves jelentés, 3.4. háttérmagyarázat.

(23)  A becsült hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legnagyobb valószínűség elve alapján becsült érték. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 2,7 % és 7,9 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(24)  A Bizottság közvetlen irányítása alatt nyújtott statisztikai szolgáltatásokkal kapcsolatos tranzakció.

(25)  Igazoló dokumentumok, az adatbázis-információk ellenőrzése, valamint a kötelező ellenőrzések alapján.

(26)  Lásd: 23/2014. sz. különjelentés: „Hibák a vidékfejlesztési kiadásokban: a hibák okainak és kezelésének áttekintése” (http://eca.europa.eu).

(27)  Lásd: a 2012-es éves jelentés 1.32. bekezdése.

(28)  ISSAI 4100 (a legfőbb ellenőrző intézmények nemzetközi standardja) – Szabályszerűségi ellenőrzési Iránymutatás – A pénzügyi kimutatások ellenőrzésétől elkülönítve végzett ellenőrzésekhez.

(29)  12 EMGA, 12 EMVA.

(30)  2014. július 1. és 2015 június 30. között végzett 72 EMGA- és 48 EMVA-ellenőrzés.

(31)  Németország (Schleswig– Holstein), Spanyolország (Katalónia), Litvánia, Málta, Finnország, Egyesült Királyság (Észak-Írország).

(32)  Lásd: a 2014-es éves jelentés 7.64. bekezdése, a 2013-as éves jelentés 4.27. bekezdése, valamint a 2012-es éves jelentés 4.31. bekezdése.

(33)  A Bizottság az olyan ellenőrzést tekinti elmaradásban lévőnek, amelyet az elvégzését követő két éven belül nem zártak le.

(34)  A 12 EMGA-rendszer közül hatnál, illetve a 12 EMVA-rendszer közül 11-nél.

(35)  Az ilyen területek az érintett tagállamokban nem tartoztak az általunk vizsgált bizottsági ellenőrzések hatókörébe. A Bizottság ellenőrzései a kifizető ügynökségek kontrollrendszereinek – kockázatelemzés alapján kiválasztott – egyes szempontjaira összpontosítanak, és nem terjednek ki minden évben minden kifizető ügynökség valamennyi kontrollterületére.

(36)  A területalapú vidékfejlesztési intézkedések esetében egyes fő szempontok, például a támogatható terület nagyságának ellenőrzését is az IIER-rel végzik.

(37)  A 2014-es éves jelentés 7.35. bekezdése.

(38)  A hat felkeresett kifizető ügynökség közül legalább egynél e fő kontrollfunkciók mindegyikét hiányosnak találtuk. Eltérő mértékben ugyan, de mind a hat kifizető ügynökségnél állapítottunk meg hiányosságokat.

(39)  Lásd: a 2014-es éves jelentés 7.53. bekezdése, a 2013-as éves jelentés 4.20. bekezdése és a 2012-es éves jelentés 4.21–4.25. bekezdése.

(40)  A Tanács 1991. december 12-i 91/676/EGK irányelve a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.).

(41)  Az uniós kölcsönös megfeleltetési jogszabályok előírják, hogy az állatok szállítását/születését/elhullását 7 napon belül be kell jelenteni az országos állat-nyilvántartási adatbázisba. Az ilyen szabályok fontosak, mert az állatmozgás szabályozásával és a nyomon követhetőség javításával csökkentik a betegségek terjedésének kockázatát.

(42)  A 2015-ös korrigált hibaszintbe nincs beleszámítva a tagállamok számára a 2014–2020-as vidékfejlesztési programokra kifizetett 1 945,2 millió euró összegű előfinanszírozás.

(43)  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, 2015-ös éves tevékenységi jelentés, 3.3. bekezdés: „Figyelembe véve, hogy a jogszerűségnek és szabályszerűségnek egyensúlyban kell maradnia a politikai célkitűzések elérésével, szem előtt tartva a megvalósítás költségeit is, nem várható el valódi bizonyossággal, hogy a vidékfejlesztés terén a fennmaradó pénzügyi kockázat ésszerű erőfeszítés árán 2 % alatt lehessen tartható.”

(44)  2014-es éves jelentés, 2. rész, 7. fejezet.

(45)  Lásd: 22/2014. sz. különjelentés: „A gazdaságosság elvének alkalmazása: az Unió által finanszírozott vidékfejlesztési projektekre nyújtott támogatások költségeinek ellenőrzés alatt tartása” (http://eca.europa.eu).

(46)  Lásd pl.: 8/2012. sz. különjelentés: „A mezőgazdasági üzemek korszerűsítésére irányuló támogatás összpontosítása”; 1/2013. sz. különjelentés: „Eredményesnek és hatékonynak bizonyult-e az élelmiszer-feldolgozó iparnak nyújtott uniós támogatás a mezőgazdasági termékek értékének növelése tekintetében?”; 6/2013. sz. különjelentés: „A tagállamok és a Bizottság optimálisan használták fel a forrásokat a vidéki gazdaság diverzifikációjával kapcsolatos intézkedések megvalósításakor?” (http://eca.europa.eu).

(47)  Az Európa 2020 stratégia céljai felé történő előrelépés mérésére öt kiemelt célt fogadtak el az Unió egészére a következőkre vonatkozóan: foglalkoztatás; kutatás és fejlesztés/innováció; éghajlatváltozás/energia; oktatás; szegénység/társadalmi kirekesztés.

(48)  Az alapul szolgáló tranzakciók harmonizált definíciójával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet,
  7. bekezdés).

Forrás: Az Európai Unió 2015-ös konszolidált éves beszámolója.

7.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – „TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK”

| | 2015 (1) | 2014 (2) | 2014 kölcsönös megfeleltetés nélkül |
| --- | --- | --- | --- |
| |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| |
| Mezőgazdaság: Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások | 180 | 183 | |
| Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat | 179 | 176 | |
| Összes tranzakció, Természeti erőforrások | 359 | 359 | |
| |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| | | | |
| Becsült hibaszint: Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások | 2,2  % | 2,9  % | 2,2  % |
| Becsült hibaszint: Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat | 5,3  % | 6,2  % | 6,0  % |
| Becsült hibaszint: Természeti erőforrások | 2,9  % | 3,6  % | 3,0  % |
| | | | |
| | Felső hibahatár (UEL) | 4,5  % | | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 1,3  % | | |

2015 (1)

2014 (2)

2014 kölcsönös megfeleltetés nélkül

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Mezőgazdaság: Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások

180

183

Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat

179

176

Összes tranzakció, Természeti erőforrások

359

359

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint: Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások

2,2  %

2,9  %

2,2  %

Becsült hibaszint: Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat

5,3  %

6,2  %

6,0  %

Becsült hibaszint: Természeti erőforrások

2,9  %

3,6  %

3,0  %

Felső hibahatár (UEL)

4,5  %

Alsó hibahatár (LEL)

1,3  %

---

(1)  Felső és alsó hibahatár, Mezőgazdaság: Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások: 0,8 % és 3,6 %.

Felső és alsó hibahatár, Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat: 2,7 % és 7,9 %.

(2)  A 2014-es eredmények között szerepel a kölcsönös megfeleltetési hibák számszerűsítése, a 2015-ös évben nem. Ezek a hibák 0,6 százalékponttal hatottak ki a „Természeti erőforrások” egészére, 0,7 százalékponttal a közvetlen támogatások és a piaci támogatások külön értékelésére, valamint 0,2 százalékponttal a vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat külön értékelésére. Lásd: a 2014-es éves jelentésünk 1.15. és 7.7., 7.15., 7.18. és 7.25. bekezdése.

7.2. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – „TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK”

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítva ... | Nem valósult meg | Már nem időszerű | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben | Néhány tekintetben |
| 2013 | 3.46. | Az említett áttekintés, valamint a 2013. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi: |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

A Bizottság válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítva ...

Nem valósult meg

Már nem időszerű

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben

Néhány tekintetben

2013

3.46.

1. ajánlás: a Bizottság és a tagállamok tegyenek megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy teljes mértékben kihasználják az IIER rendszerben rejlő lehetőségeket. Ez különösen a következő területen igényel erőfeszítéseket:

| — | a tagállamok a vonatkozó uniós kritériumok alapján a legfrissebb ortofotók átfogó elemzésével gondoskodjanak a mezőgazdasági parcellák, különösen az állandó legelők támogathatóságának és méretének helyes megállapításáról és nyilvántartásáról (lásd: 3.9., 3.10. és 3.20. bekezdés); |
| --- | --- |

—

a tagállamok a vonatkozó uniós kritériumok alapján a legfrissebb ortofotók átfogó elemzésével gondoskodjanak a mezőgazdasági parcellák, különösen az állandó legelők támogathatóságának és méretének helyes megállapításáról és nyilvántartásáról (lásd: 3.9., 3.10. és 3.20. bekezdés);

| — | a tagállamok hozzanak azonnali korrekciós intézkedéseket, amennyiben az IIER-ben rendszerszintű hibát észlelnek, különösen a támogatási kérelmek helytelen adminisztratív kezelésével kapcsolatban (lásd: 3.15. bekezdés és 3.5. háttérmagyarázat); |
| --- | --- |

—

a tagállamok hozzanak azonnali korrekciós intézkedéseket, amennyiben az IIER-ben rendszerszintű hibát észlelnek, különösen a támogatási kérelmek helytelen adminisztratív kezelésével kapcsolatban (lásd: 3.15. bekezdés és 3.5. háttérmagyarázat);

| — | a tagállamok adósnyilvántartása teljes körű és megbízható információkat tartalmazzon a tartozások összegéről és jellegéről, valamint indokolatlan késedelem nélkül alkalmazzanak eredményes visszafizettetési/behajtási eljárásokat (lásd: 3.24. és 3.25. bekezdés). |
| --- | --- |

—

a tagállamok adósnyilvántartása teljes körű és megbízható információkat tartalmazzon a tartozások összegéről és jellegéről, valamint indokolatlan késedelem nélkül alkalmazzanak eredményes visszafizettetési/behajtási eljárásokat (lásd: 3.24. és 3.25. bekezdés).

X

A Bizottság figyelemmel kíséri a helyzetet: továbbra is fennálló hiányosságok esetén cselekvési tervek végrehajtását írja elő, emellett szabályszerűségi záróelszámolási eljárások vannak folyamatban.

2014. évi éves jelentésében a Számvevőszék nem fogalmazott meg ajánlást a Bizottság részére az IIER-rel kapcsolatban, és ugyanez igaz a 2015. évi éves jelentésre is.

2013

2. ajánlás: a Bizottság gondoskodjék arról, hogy a bizonyosság növelését célzó eljárást eredményesen alkalmazzák az ellenőrző szervek által végzett tevékenységek minőségének és összehasonlíthatóságának javítása érdekében, valamint gondoskodjék korrekciós intézkedésekről a helyszíni ellenőrzések arányának az olaszországi hatóságok által végzett indokolatlan csökkentése kapcsán (lásd: 3.30–3.35. bekezdés).

X

A Bizottság a legtöbb vonatkozásában teljesítettnek tekinti az ajánlást. A bizonyosság növelését célzó eljárás ebben a formában már nem létezik.

A Bizottság iránymutatásokat adott ki a tanúsító szervek részére, amelyekkel megbízható alapot kíván nyújtani a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének értékeléséhez.

A tanúsító szerveknek első ízben 2015-ben kellett véleményt alkotniuk a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A Bizottság építeni fog az első év tapasztalataira.

Az Olaszországban feltárt hiányosságokkal kapcsolatban a folyamatban lévő szabályszerűségi eljárás biztosítja az unió pénzügyi érdekeit sértő körülmények megszüntetését.

3. ajánlás: a Bizottság aktívan kísérje figyelemmel a termelői csoportoknak nyújtott uniós támogatásra vonatkozó lengyelországi kontrollrendszer hiányosságaival kapcsolatos korrekciós intézkedések alkalmazását (lásd: 3.36–3.38. bekezdés).

X

A Bizottság maradéktalanul teljesítettnek tekinti az ajánlást. Korrekciós cselekvési terv van folyamatban, amelynek végrehajtását a Bizottság szoros figyelemmel kíséri. A késedelmes megvalósítás a kifizetések felfüggesztéséhez vezetett. A folyamatban lévő szabályszerűségi eljárás biztosítja az unió pénzügyi érdekeinek védelmét.

2013

| 4.37. | Az említett áttekintés, valamint a 2013. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi a vidékfejlesztés területére vonatkozóan: |
| --- | --- |

4.37.

1. ajánlás: a tagállamok végezzék jobban meglévő adminisztratív ellenőrzéseiket, a kifizető ügynökségek számára elérhető minden releváns információ felhasználásával, mert ez lehetőséget teremt a hibák nagy részének feltárására és kijavítására (lásd: 4.8. és 4.20. bekezdés). Különösen a beruházási intézkedések esetében az adminisztratív ellenőrzések minden rendelkezésre álló információt használjanak fel a kiadások, a projektek és a kedvezményezettek (beleértve minden végső érdekelt felet) támogathatóságának, valamint annak ellenőrzésére, hogy a közbeszerzési eljárások megfelelnek-e a vonatkozó uniós és/vagy tagállami szabályoknak.

X

A Bizottság az adminisztráció és a kontrollrendszerek minőségének javítását célzó intézkedéseket vitat meg a tagállamokkal a tanulási hálózat keretében tartott megbeszéléseken, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság egyszerűsítési munkacsoportjaiban, a mezőgazdasági tanácsadó rendszerben, a MePar éves minőségvizsgálata keretében, valamint a kifizető ügynökségek igazgatóinak konferenciáin.

A 2014–2020-as KAP új jogi kerete a hibakockázatot csökkentő rendelkezéseket tartalmaz. A Bizottság a vidékfejlesztésre vonatkozó különböző intézkedések összevonásával és racionalizálásával csökkentette az intézkedések teljes számát. Ezzel összefüggésben egyértelműsítette a rendelkezéseket, a könnyebb végrehajthatóság érdekében módosította a támogathatósági szabályokat, és rugalmasabbá tette a szerződési feltételeket. Egyszerűsített költségelszámolási módszerek, pl. egységköltség alapú, egyösszegű vagy átalányösszegű finanszírozás alkalmazásával a teljesített kifizetésekre vonatkozó térítés igénylése, adminisztrációja és ellenőrzése minden fél számára egyszerűbbé válik.

A közbeszerzés központi elem a vidékfejlesztésre vonatkozó cselekvési tervekben is. A nem megfelelő beszerzés azonban nem szükségszerűen jelenti azt, hogy az érintett kiadások 100 %-a nem támogatható. A projekt ettől függetlenül megvalósíthatja célját, és valódi hozzáadott értéket hozhat létre. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a közelmúltban a Bizottság új iránymutatásokat fogadott el a megosztott irányítás szerint az Unió által finanszírozott kiadásokban végrehajtandó nettó pénzügyi korrekciók meghatározására a közbeszerzési szabályoknak való meg nem felelés esetére (a Bizottság C(2013) 9527 határozata).

2013

2. ajánlás: a Bizottság gondoskodjék arról, hogy minden olyan esetet megfelelően nyomon kövessenek, ahol a Számvevőszék hibát talál (a 4.14., 4.20. és 4.21. bekezdésben, valamint a környezetvédelemre nézve a 4.16. bekezdésben meghatározottak szerint).

X (1)

A Bizottság tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék vizsgálata folyamatban van.

A Számvevőszék megjegyzéseit követően a cselekvési tervek legutóbbi módosításai módszeresebben igazodnak a Bizottság és a Számvevőszék ellenőrzési megállapításaihoz. A Bizottság felhívja a figyelmet továbbá arra, hogy a Számvevőszék által jelzett valamennyi megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatos ügyet nyomon követi, indokolt esetben szabályszerűségi eljárás keretében is. EMVA-kiadásokkal kapcsolatban végzett bizottsági ellenőrzések száma szintén jelentősen megnőtt.

A tagállamoknak nemzeti szintű cselekvési terveket kellett kidolgozniuk, amelyek végrehajtását a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság szervezeti egységei szoros figyelemmel kísérik. A cselekvési tervek legutóbbi módosításaival a Bizottság gondoskodott saját és a Számvevőszék ellenőrzési megállapításainak módszeresebb nyomon követéséről. Az intézkedések időkerethez kötöttek, figyelemmel kísérésük megfelelő mutatók alapján történik.

A földrajzi egységek nyomon követik a hibák fő okait, továbbá a monitoringbizottságok kockázatmérséklő intézkedéseit, az irányító hatóságokkal tartott éves értékelő megbeszéléseket, a kétoldalú megbeszéléseket, valamint adott esetben a programmódosításokat. A földrajzi egységek rendszeres tájékoztatást kapnak az ellenőrzési megállapításokról, amely alapján egyeztethetnek a tagállamokkal a programok jobb végrehajtása érdekében.

Az Európai Vidékfejlesztési Hálózat (ENRD) keretében a Bizottság munkaértekezleteket szervez lényeges kérdésekről a hibaarány csökkentése, valamint a politika jobb végrehajtása érdekében.

2013

3. ajánlás: a tagállamok gondoskodjanak arról, hogy a vidékfejlesztés területén talált nagy hibaarányt orvosolandó cselekvési tervek teljes körűek legyenek, tartalmazva az összes régiót és az összes intézkedést, különösen a beruházási intézkedéseket, és vegyék figyelembe a Bizottság és a Számvevőszék ellenőrzési megállapításait (lásd: 4.30. bekezdés).

X

A Bizottság már tett válaszlépést a magas hibaarány csökkentésére.

A Bizottság a záróelszámolási eljárás keretében rendszeresen ajánlásokat tesz a tagállamoknak a kontrollrendszerek javítására, valamint azok szigorúbb alkalmazásának biztosítására. Ezenkívül a Bizottság rendszeresen felszólítja a fenntartással érintett kifizető ügynökségeket arra, hogy hajtsanak végre cselekvési tervet a fenntartásokat megalapozó hiányosságok megszüntetésére.

A tagállami irányítási és kontrollrendszerekben feltárt hiányosságok esetén két szinten történik intézkedés: egyrészt szabályszerűségi záróelszámolási eljárás megindításával az uniós költségvetést érintő pénzügyi kockázat fedezése céljából, másrészt indokolt esetben a tagállamok felszólításával a hiányosságok orvoslását célzó cselekvési tervek kidolgozására.

A tagállamok 2013 januárjában nemzeti szintű cselekvési tervek kidolgozására kaptak felszólítást, amelyek végrehajtását a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság szervezeti egységei szoros figyelemmel kísérik (lásd a vidékfejlesztési politika területét érintő fő hibaokok, valamint korrekciós és prevenciós intézkedések értékeléséről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumot (SWD(2013)244)). A Számvevőszék felismerte ezen intézkedések értékét, és úgy ítéli meg, hogy általuk a helyes irányban történt előrelépés a hibaokok kezelésében (lásd a vidékfejlesztési kiadásokban előforduló hibákról szóló 23/2014. számú különjelentést). A cselekvési tervek legutóbbi módosításaival a Bizottság gondoskodott saját és a Számvevőszék ellenőrzési megállapításainak módszeresebb nyomon követéséről. 23/2014. számú különjelentésében a Számvevőszék megállapította, hogy a tagállamoknak indokolt esetben az alábbi megelőző és korrekciós intézkedéseket kell meghozniuk. A Bizottság megítélése szerint ezért nem szükséges cselekvési tervet kidolgozni minden régióra és minden intézkedésre vonatkozóan, csak azokban az esetekben, ahol hiányosságokat tártak fel.

2013

a KAP egészére:

4. ajánlás:_x000D_ a Bizottság dokumentálja a szabályszerűségi ellenőrzésnél használt költségszámítási módot (lásd: 4.24. bekezdés).

X

A Bizottság éves tevékenységi jelentésében továbbra is beszámol a ellenőrzések terjedelméről.

5. ajánlás: a Bizottság tegyen lépéseket a lezáratlan ellenőrzések ügyhátralékának csökkentésére, hogy a 2012 előtt elvégzett összes ellenőrzést képes legyen lezárni 2015 végére (lásd: 4.27. bekezdés).

X

2016. június végén az ügyhátralék 20 ügyből állt.

6. ajánlás: A Bizottság fejlessze tovább a fennmaradó hibaarány kiszámítására használt módszerét, biztosítva, hogy figyelembe vegyék az összes kiadást és kifizető ügynökséget (lásd: 4.29. bekezdés).

X

A Bizottság maradéktalanul teljesítettnek tekinti az ajánlást. A korrigált hibaarány becslésének részletes módszertanát a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésének 4. melléklete tartalmazza. Ezenkívül IAS-ajánlás alapján részletes eljárás készült a maradványkockázat mértékének becslésére (Ares(2014) 2509210 – 2014.7.29). Az eljárási lépések 2015-ben frissültek, és további dokumentációval egészültek ki a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság kifizető ügynökségi szintű hibaarány-becslését megalapozó elméleti modellre vonatkozóan.

| 4.38. | A Számvevőszék továbbá a következő ajánlásokat teszi: |
| --- | --- |

4.38.

7. ajánlás: az Európai Halászati Alapot érintő tagállami pénzügyi korrekciók esetében azok validálását bizonyítékokkal támasszák alá (lásd: 4.34. bekezdés).

X

2012

| 3.37. | Az említett áttekintés, valamint a 2012. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék azt ajánlja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy fokozzák és gyorsítsák fel erőfeszítéseiket a következők biztosítása érdekében: |
| --- | --- |

3.37.

1. ajánlás: a földterületek, különösen az állandó legelők támogathatóságát megfelelően tartsák nyilván a MePAR rendszerben, különösen azokban az esetekben, amikor azokat részben vagy egészben sziklák, cserjék, sűrű fák vagy bokrok borítják, illetve ha a területet több évre kivonták a művelés alól.

X

A Bizottság figyelemmel kíséri a helyzetet: továbbra is fennálló hiányosságok esetén cselekvési tervek végrehajtását írja elő, emellett szabályszerűségi záróelszámolási eljárások vannak folyamatban.

2014. évi éves jelentésében a Számvevőszék nem fogalmazott meg ajánlást a Bizottság részére az IIER-rel kapcsolatban, és ugyanez igaz a 2015. évi éves jelentésre is.

2. ajánlás: tegyenek azonnali helyesbítő intézkedéseket, ahol az igazgatási és kontrollrendszerek, illetve az IIER-adatbázisok hiányosak vagy nem naprakészek.

X

Ha a Bizottság szervezeti egységei az ellenőrzés során ilyen problémát tárnak fel, az adott tagállamot korrekciós intézkedések megtételére szólítják fel. Különösen súlyos problémánál a tagállamot korrekciós cselekvési terv végrehajtására szólítják fel, amelyet a szervezeti egységek szigorúan nyomon követnek. Ezek a tervek az eddigiekben rendkívül eredményesnek bizonyultak. A Bizottság gondoskodik arról, hogy az említett hiányosságokból fakadó, az uniós költségvetést fenyegető pénzügyi kockázat fedezése érdekében minden esetben alkalmazzanak többéves szabályszerűségi záróelszámolási eljárás utáni nettó pénzügyi korrekciót.

3. ajánlás: a kifizetések a vizsgálati eredményeken alapuljanak és a helyszíni vizsgálatok megfelelő minőségűek legyenek a támogatásra jogosult területek megbízható meghatározásához.

X

A Bizottság e tekintetben osztja a Számvevőszék véleményét és ellenőrzéseit továbbra is arra a kockázatra összpontosítja, amelyet a nem támogatható földterületek kifizetések előtti észrevétlensége okoz. Az EU pénzügyi érdekeinek védelmében szükség esetén pénzügyi korrekciókat alkalmaz.

2012

4. ajánlás: a kifizető ügynökségek igazgatói és az igazoló szervek által végzett, az általuk kiadott nyilatkozatokkal és beszámolókkal kapcsolatos tevékenységek megtervezése és minősége nyújtson megbízható alapot a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékeléséhez.

X

A Bizottság a pénzügyi záróelszámolással kapcsolatos dokumentumok elemzésével és az igazoló szerveknél tett ellenőrző látogatásokkal folytatja a tanúsító szervek munkájának felülvizsgálatát. Ezenkívül a Bizottság 2014-ben véglegesítette, majd 2015 januárjában végleges változatban hivatalosan megküldte a tagállamoknak azokat az iránymutatásokat, amelyek alapján a tanúsító szervek elvégezhetik a 2015. pénzügyi évről szóló beszámoló tanúsításával kapcsolatos munkájukat, amely első ízben terjed ki a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzésére. Ezt az átdolgozott vezetői nyilatkozatra vonatkozó frissített iránymutatás tartalmazza.

2012 óta a szakértői csoportok négy megbeszélésen mutatták be és vitatták meg az iránymutatásokat. A tanúsító szervek munkájának minőségével kapcsolatos nagyobb bizonyosság érdekében 2015-ben 15 ellenőrzésre került sor, amelyek a tanúsító szervek jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatos munkáját értékelik, különös tekintettel a helyszíni vizsgálatok minőségére.

A szakértői csoportok további megbeszéléseket tartottak 2015-ben és 2016-ban, amelyeken a tranzakciók jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos munka tapasztalatait cserélték ki.

| 4.44. | Az említett áttekintés, valamint a 2012. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi a vidékfejlesztés területére vonatkozóan: |
| --- | --- |

4.44.

1. ajánlás: a tagállamok végezzék jobban adminisztratív ellenőrzéseiket, a kifizető ügynökségek számára elérhető minden releváns információ felhasználásával, mert ez lehetőséget teremt a hibák nagy részének feltárására és kijavítására.

X

Lásd a Bizottság válaszát a vidékfejlesztésre vonatkozó 2013. évi 1. ajánlásra.

2. ajánlás: a Bizottság gondoskodjék arról, hogy minden olyan esetet megfelelően nyomon kövessenek, ahol a Számvevőszék hibát talál.

X

2012

3. ajánlás: a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának éves tevékenységi jelentésében alkalmazzon az EMVA-ra hasonló koncepciót, mint a termeléstől függetlenített területalapú támogatásokra, ahol a Bizottság figyelembe veszi a saját szabályszerűségi ellenőrzéseinek eredményeit az egyes kifizető ügynökségek hibaarányának értékelésekor.

X

a KAP egészére:

4. ajánlás: a Bizottság gondoskodjék a szabályszerűségi ellenőrzéseinek megfelelő hatóköréről.

X

A Bizottság a rendelkezésre álló erőforrások engedte mértékben növelni kívánja ez ellenőrzések terjedelmét. Többéves stratégiája keretében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2014 júliusától hároméves folytatólagos ellenőrzési programot alkalmaz, amely központi kockázatelemzésen alapul minél nagyobb ellenőrzési terjedelem mellett.

5. ajánlás: a Bizottság orvosolja a szabályszerűségi ellenőrzései során feltárt hiányosságokat és a szabályszerűségi eljárásban változatlanul előforduló hosszú késedelmek állandó problémáját.

X

A Bizottság tovább javítja ellenőrzési módszertanát és eljárásait. Ezenkívül a KAP-reform végrehajtásának keretében további erőfeszítéseket tesz a folyamat javítása és felgyorsítása érdekében, figyelembe véve a minőségi szabványok megőrzését és a tagállamok válaszadáshoz való jogát. A Bizottság 2015 januárjától alkalmazandó 908/2014/EU végrehajtási rendelete kötelező határidőket vezetett be az ellenőrzési eljárás különböző lépéseire vonatkozóan. Ezenkívül megerősített nyomonkövetési eszközöket is bevezetett.

2016 júniusának végéig csaknem a teljes ügyhátralék feldolgozása megtörtént.

6. ajánlás: a Bizottság tökéletesítse tovább a pénzügyi korrekciókat meghatározó módszerét, hogy jobban figyelembe tudja venni a feltárt szabályszerűtlenségek jellegét és súlyosságát.

X

---

(1)  Erre az ajánlásra nézve még folyamatban van az elemzésünk.

---

8. FEJEZET

„Globális Európa” és „Biztonság és uniós polgárság”

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 8.1. |
| --- | --- |

| 1. rész: Globális Európa | 8.2–8.38. |
| --- | --- |

| A „Globális Európa” terület rövid leírása | 8.3–8.9. |
| --- | --- |

| Azok a kiadási területek, ahol kevésbé gyakran fordul elő hiba | 8.6–8.9. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 8.10. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 8.11–8.21. |
| --- | --- |

| Az éves tevékenységi jelentések és a belső kontrollrendszerek más összetevőinek vizsgálata | 8.22–8.32. |
| --- | --- |

| Az éves tevékenységi jelentések vizsgálata | 8.22–8.28. |
| --- | --- |

| Tranzakciótesztek során feltárt rendszerhiányosságok | 8.29–8.31. |
| --- | --- |

| A DG DEVCO rendszereinek értékelése | 8.32. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 8.33–8.38. |
| --- | --- |

| A 2015. évre vonatkozó következtetés | 8.33–8.34. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 8.35–8.38. |
| --- | --- |

| 2. rész: Biztonság és uniós polgárság | 8.39–8.46. |
| --- | --- |

| A „Biztonság és uniós polgárság” terület rövid leírása | 8.40–8.41. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 8.42. |
| --- | --- |

| A DG HOME rendszereire vonatkozó észrevételek összegzése | 8.43–8.46. |
| --- | --- |

| 8.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – Globális Európa |
| --- | --- |

8.1. melléklet –

| 8.2. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – Globális Európa |
| --- | --- |

8.2. melléklet –

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 8.1. | Ez a fejezet két részből áll. Az első rész a „Globális Európa” területre, a második pedig a „Biztonság és uniós polgárság” területre vonatkozó megállapításainkat mutatja be. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

8.1.

Ez a fejezet két részből áll. Az első rész a „Globális Európa” területre, a második pedig a „Biztonság és uniós polgárság” területre vonatkozó megállapításainkat mutatja be.

1. RÉSZ: GLOBÁLIS EURÓPA

| 8.2. | A „Globális Európa” területen folytatott tevékenységekre és az azokhoz kapcsolódó 2015. évi kiadásokra vonatkozó főbb adatok a
  8.1. ábrán
  láthatók. |
| --- | --- |

8.2.

A „Globális Európa” területen folytatott tevékenységekre és az azokhoz kapcsolódó 2015. évi kiadásokra vonatkozó főbb adatok a
  8.1. ábrán
  láthatók.

8.1. ábra –   A TPK 4. fejezete – Globális Európa – főbb adatok, 2015

(milliárd euró)

Image

| Tárgyévi összes kifizetés | 7,9 |
| --- | --- |
| – előlegek
   (32) | 4,7 |
| + előlegek elszámolása
   (32) | 3,7 |
| | |
| Ellenőrzött sokaság összesen | 6,9 |

Tárgyévi összes kifizetés

7,9

– előlegek
   (32)

4,7

- előlegek elszámolása
   (32)

3,7

Ellenőrzött sokaság összesen

6,9

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A „Globális Európa” terület rövid leírása

| 8.3. | A „Globális Európa” területhez tartozik valamennyi, az uniós költségvetésből finanszírozott külső fellépésre („külpolitika”) fordított kiadás. A külső politikák az Unió egyik kiemelt cselekvési területét jelentik (1), különösen a következő ügyekben: |
| --- | --- |

8.3.

A „Globális Európa” területhez tartozik valamennyi, az uniós költségvetésből finanszírozott külső fellépésre („külpolitika”) fordított kiadás. A külső politikák az Unió egyik kiemelt cselekvési területét jelentik (1), különösen a következő ügyekben:

| — | az uniós értékek, mint például az emberi jogok, a demokrácia és a joguralom elősegítése és védelme az Unió határain kívül, |
| --- | --- |

—

az uniós értékek, mint például az emberi jogok, a demokrácia és a joguralom elősegítése és védelme az Unió határain kívül,

| — | az uniós szakpolitikák kivetítése az olyan jelentős globális kihívások kezelését segítő támogatásokon keresztül, mint például az éghajlat-változás elleni küzdelem, a biodiverzitás csökkenésének visszafordítása és a globális közjavak védelme, |
| --- | --- |

—

az uniós szakpolitikák kivetítése az olyan jelentős globális kihívások kezelését segítő támogatásokon keresztül, mint például az éghajlat-változás elleni küzdelem, a biodiverzitás csökkenésének visszafordítása és a globális közjavak védelme,

| — | az elsődlegesen a szegénység felszámolásának segítését célzó uniós fejlesztési együttműködés hatásának növelése, |
| --- | --- |

—

az elsődlegesen a szegénység felszámolásának segítését célzó uniós fejlesztési együttműködés hatásának növelése,

| — | beruházás az Unió szomszédságának hosszú távú jólétébe és stabilitásába egyrészt a tagjelölt országok felkészítése, másrészt a szomszédságpolitika révén, |
| --- | --- |

—

beruházás az Unió szomszédságának hosszú távú jólétébe és stabilitásába egyrészt a tagjelölt országok felkészítése, másrészt a szomszédságpolitika révén,

| — | az európai szolidaritás növelése természeti vagy ember okozta katasztrófákat követően, |
| --- | --- |

—

az európai szolidaritás növelése természeti vagy ember okozta katasztrófákat követően,

| — | a válságmegelőzés és -kezelés javítása, a béke megőrzése és a nemzetközi biztonság erősítése. |
| --- | --- |

—

a válságmegelőzés és -kezelés javítása, a béke megőrzése és a nemzetközi biztonság erősítése.

| 8.4. | A külső fellépések költségvetésének végrehajtásában a legfontosabb szerepet játszó főigazgatóságok a következők: A Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága (DG DEVCO), Az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága (DG NEAR), a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (ECHO) és a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat (FPI). |
| --- | --- |

8.4.

A külső fellépések költségvetésének végrehajtásában a legfontosabb szerepet játszó főigazgatóságok a következők: A Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága (DG DEVCO), Az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága (DG NEAR), a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (ECHO) és a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat (FPI).

| 8.5. | 2015-ben 7,9  milliárd eurót tettek ki a „Globális Európa” terület kifizetései, amelyeket több eszközből (lásd:
  8.1. ábra
  ) és több módon (2) finanszíroztak, és ezek több mint 150 országra terjedtek ki. A szabályok és eljárások gyakran bonyolultak, többek között a pályázatra és szerződés-odaítélésre vonatkozóak is. |
| --- | --- |

8.5.

2015-ben 7,9  milliárd eurót tettek ki a „Globális Európa” terület kifizetései, amelyeket több eszközből (lásd:
  8.1. ábra
  ) és több módon (2) finanszíroztak, és ezek több mint 150 országra terjedtek ki. A szabályok és eljárások gyakran bonyolultak, többek között a pályázatra és szerződés-odaítélésre vonatkozóak is.

Azok a kiadási területek, ahol kevésbé gyakran fordul elő hiba

| 8.6. | Két területen a finanszírozás és a fizetési feltételek jellege miatt a tranzakciók tekintetében kisebb mértékben jelentkeznek hibák. Ez a két terület a költségvetés-támogatás (3) és az ún. „feltételezéses megközelítés” alkalmazása, azaz nemzetközi szervezetek által lebonyolított, több adományozó részvételével zajló projektekhez való hozzájárulás (4). |
| --- | --- |

8.6.

Két területen a finanszírozás és a fizetési feltételek jellege miatt a tranzakciók tekintetében kisebb mértékben jelentkeznek hibák. Ez a két terület a költségvetés-támogatás (3) és az ún. „feltételezéses megközelítés” alkalmazása, azaz nemzetközi szervezetek által lebonyolított, több adományozó részvételével zajló projektekhez való hozzájárulás (4).

Költségvetés-támogatás

| 8.7. | A költségvetés-támogatást egy adott állam általános költségvetésébe, illetve egy konkrét szakpolitikára vagy célra szánt költségvetésébe fizetik be. Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság betartotta-e az érintett partnerországnak szóló költségvetés-támogatás konkrét feltételeit, és ellenőrizte-e az általános támogathatósági feltételek teljesülését (például azt, hogy kielégítő előrelépés történt-e a közszféra pénzgazdálkodása terén). |
| --- | --- |

8.7.

A költségvetés-támogatást egy adott állam általános költségvetésébe, illetve egy konkrét szakpolitikára vagy célra szánt költségvetésébe fizetik be. Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság betartotta-e az érintett partnerországnak szóló költségvetés-támogatás konkrét feltételeit, és ellenőrizte-e az általános támogathatósági feltételek teljesülését (például azt, hogy kielégítő előrelépés történt-e a közszféra pénzgazdálkodása terén).

| 8.8. | A jogi rendelkezések azonban sokféle értelmezésre adnak lehetőséget, és a Bizottság meglehetősen szabadon ítélheti meg, hogy teljesültek-e az általános feltételek. Szabályszerűségi ellenőrzésünk csak addig a pontig terjedhet, amikor a támogatást kifizetik a partnerországoknak. Az átutalt pénzek azután beolvadnak a fogadó ország költségvetési forrásaiba. A fogadó ország pénzgazdálkodásának esetleges – nemzeti szinten visszaélést eredményező – hiányosságai szabályszerűségi ellenőrzésünkben nem jelentkeznek hibaként. |
| --- | --- |

8.8.

A jogi rendelkezések azonban sokféle értelmezésre adnak lehetőséget, és a Bizottság meglehetősen szabadon ítélheti meg, hogy teljesültek-e az általános feltételek. Szabályszerűségi ellenőrzésünk csak addig a pontig terjedhet, amikor a támogatást kifizetik a partnerországoknak. Az átutalt pénzek azután beolvadnak a fogadó ország költségvetési forrásaiba. A fogadó ország pénzgazdálkodásának esetleges – nemzeti szinten visszaélést eredményező – hiányosságai szabályszerűségi ellenőrzésünkben nem jelentkeznek hibaként.

Feltételezéses megközelítés

| 8.9. | Abban az esetben, ha az uniós finanszírozásra a költségek támogathatósága tekintetében külön követelmények vonatkoznak, megvizsgáljuk, hogy ezek a követelmények teljesültek-e. Ha a többadományozós projekthez nyújtott bizottsági hozzájárulásokat más adományozók hozzájárulásaival együtt kezelik és nem különítik el konkrétan meghatározható kiadási tételekre, a Bizottság mindaddig feltételezi, hogy az uniós támogathatósági szabályokat betartották, amíg az egyesített összegben van annyi támogatható kiadás, ami fedezi az uniós hozzájárulás összegét. Ez a megközelítés, ahogy a Bizottság alkalmazza, korlátozza a számvevők munkáját abban az esetben, ha más adományozóktól jelentős hozzájárulások érkeznek, amelyeket azután a Bizottság elegendőnek tekint arra, hogy fedezzék az egyébként általunk esetleg feltárt jogosulatlan kiadásokat. |
| --- | --- |

8.9.

Abban az esetben, ha az uniós finanszírozásra a költségek támogathatósága tekintetében külön követelmények vonatkoznak, megvizsgáljuk, hogy ezek a követelmények teljesültek-e. Ha a többadományozós projekthez nyújtott bizottsági hozzájárulásokat más adományozók hozzájárulásaival együtt kezelik és nem különítik el konkrétan meghatározható kiadási tételekre, a Bizottság mindaddig feltételezi, hogy az uniós támogathatósági szabályokat betartották, amíg az egyesített összegben van annyi támogatható kiadás, ami fedezi az uniós hozzájárulás összegét. Ez a megközelítés, ahogy a Bizottság alkalmazza, korlátozza a számvevők munkáját abban az esetben, ha más adományozóktól jelentős hozzájárulások érkeznek, amelyeket azután a Bizottság elegendőnek tekint arra, hogy fedezzék az egyébként általunk esetleg feltárt jogosulatlan kiadásokat.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 8.10. | Általános ellenőrzési módszerünk és módszertanunk főbb elemeit az
  1.1. melléklet
  mutatja be. A „Globális Európa” terület ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak: |
| --- | --- |

8.10.

Általános ellenőrzési módszerünk és módszertanunk főbb elemeit az
  1.1. melléklet
  mutatja be. A „Globális Európa” terület ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:

| a) | Egy 156 tranzakcióból álló mintát vizsgáltunk az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy reprezentatív legyen a többéves pénzügyi keret e fejezetére jellemző kiadások körére nézve. 2015-ben a minta az uniós külképviseletek által 12 kedvezményezett államban (5) jóváhagyott 64 tranzakcióból és a bizottsági központ által jóváhagyott 92 tranzakcióból állt, amelyekből 36-ot humanitárius válság által sújtott területeken valósítottak meg az ECHO partnerei révén. |
| --- | --- |

a)

Egy 156 tranzakcióból álló mintát vizsgáltunk az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy reprezentatív legyen a többéves pénzügyi keret e fejezetére jellemző kiadások körére nézve. 2015-ben a minta az uniós külképviseletek által 12 kedvezményezett államban (5) jóváhagyott 64 tranzakcióból és a bizottsági központ által jóváhagyott 92 tranzakcióból állt, amelyekből 36-ot humanitárius válság által sújtott területeken valósítottak meg az ECHO partnerei révén.

| b) | Ahol hibákat találtunk, ott megvizsgáltuk a vonatkozó rendszereket, hogy feltárjuk azok konkrét hiányosságait. |
| --- | --- |

b)

Ahol hibákat találtunk, ott megvizsgáltuk a vonatkozó rendszereket, hogy feltárjuk azok konkrét hiányosságait.

| c) | Értékeltük a DG DEVCO és a DG NEAR éves tevékenységi jelentését. |
| --- | --- |

c)

Értékeltük a DG DEVCO és a DG NEAR éves tevékenységi jelentését.

A tranzakciók szabályszerűsége

| 8.11. | A tranzakciótesztek eredményeit a
  8.1. melléklet
  foglalja össze. A 156 vizsgált tranzakcióból 40 esetében (26 %) merült fel hiba (6). Az általunk számszerűsített 30 hiba alapján a becsült hibaszint 2,8  % (7). |
| --- | --- |

8.11.

A tranzakciótesztek eredményeit a
  8.1. melléklet
  foglalja össze. A 156 vizsgált tranzakcióból 40 esetében (26 %) merült fel hiba (6). Az általunk számszerűsített 30 hiba alapján a becsült hibaszint 2,8  % (7).

| 8.12. | Ha a 156 tranzakciót tartalmazó ellenőrzött mintából kizárjuk a 8.6–8.9. bekezdésben említett 7 költségvetés-támogatási és 23 feltételezéses megközelítést alkalmazó tranzakciót, a becsült hibaszint 3,8  % (8). |
| --- | --- |

8.12.

Ha a 156 tranzakciót tartalmazó ellenőrzött mintából kizárjuk a 8.6–8.9. bekezdésben említett 7 költségvetés-támogatási és 23 feltételezéses megközelítést alkalmazó tranzakciót, a becsült hibaszint 3,8  % (8).

| 8.13. | A számszerűsíthető hibák közül hét esetében a Bizottság elegendő információval rendelkezett ahhoz, hogy a kiadások jóváhagyása előtt megakadályozza, vagy feltárja és korrigálja a hibákat. Ha az összes ilyen információt felhasználták volna a hibák megakadályozására, vagy feltárására és korrekciójára, a becsült hibaszint 1 százalékponttal kisebb lett volna (9). Kilenc másik tranzakciónál olyan hibákat találtunk, amelyeket a kedvezményezettek által megbízott ellenőröknek fel kellett volna tárniuk. Ezek az esetek 0,6  százalékponttal járulnak hozzá a becsült hibaszinthez. |
| --- | --- |

8.13.

A számszerűsíthető hibák közül hét esetében a Bizottság elegendő információval rendelkezett ahhoz, hogy a kiadások jóváhagyása előtt megakadályozza, vagy feltárja és korrigálja a hibákat. Ha az összes ilyen információt felhasználták volna a hibák megakadályozására, vagy feltárására és korrekciójára, a becsült hibaszint 1 százalékponttal kisebb lett volna (9). Kilenc másik tranzakciónál olyan hibákat találtunk, amelyeket a kedvezményezettek által megbízott ellenőröknek fel kellett volna tárniuk. Ezek az esetek 0,6  százalékponttal járulnak hozzá a becsült hibaszinthez.

| 8.14. | A
  8.2. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. |
| --- | --- |

8.14.

A
  8.2. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül.

8.2. ábra –   Globális Európa – A becsült hibaszint részletes lebontása

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 8.15. | A leggyakoribb hibatípus (30 esetből 11), amely a becsült hibaszint 32 %-át teszi ki, támogatásra nem jogosult kiadásokhoz kapcsolódik. Ilyenek: hatályos szerződés nélkül végzett tevékenységekhez kapcsolódó kiadások (lásd:
  8.3. ábra
  ) vagy a jogosultsági időszakon kívül felmerült kiadások, a származási szabályok megsértése, nem támogatható adók, és hibásan közvetlen költségként felszámolt közvetett költségek. |
| --- | --- |

8.15.

A leggyakoribb hibatípus (30 esetből 11), amely a becsült hibaszint 32 %-át teszi ki, támogatásra nem jogosult kiadásokhoz kapcsolódik. Ilyenek: hatályos szerződés nélkül végzett tevékenységekhez kapcsolódó kiadások (lásd:
  8.3. ábra
  ) vagy a jogosultsági időszakon kívül felmerült kiadások, a származási szabályok megsértése, nem támogatható adók, és hibásan közvetlen költségként felszámolt közvetett költségek.

8.3. ábra –   Támogatásra nem jogosult kiadások: hatályos szerződés nélkül végzett tevékenységek

DG DEVCO – Mianmar

Megvizsgáltunk egy a Bizottsághoz bejelentett és általa elfogadott, az intravénás kábítószer-fogyasztás és káros következményei csökkentésével foglalkozó egyik nemzetközi szervezetnek adott hozzájárulásra fordított kiadást. Az uniós hozzájárulás 800 000  euró volt.

A műveletet végrehajtó nemzetközi szervezet a személyzet oktatásával összefüggésben 16 000  euró költségtérítést igényelt. Mivel az oktatás nem szerepelt a hozzájárulási megállapodásban, ezek a költségek támogatásra nem jogosultak.

8.3. ábra –
     
  Nem elszámolható kiadások: hatályos szerződés nélkül végzett tevékenységek

DG DEVCO – Mianmar

A szervezet részére már kiküldésre került egy előzetes tájékoztató levél a visszafizettetésről.

Ahogyan az egyéb költségek tekintetében is, a küldöttség továbbra is biztosítja, hogy a végrehajtó partnerek és projektvezetők tudatában legyenek annak, hogy a benyújtott pénzügyi jelentéseknek meg kell felelniük a vonatkozó megállapodásban kikötött valamennyi feltételnek. A projektidőszak alatti költségfelosztással kapcsolatban különös figyelem irányul arra, ha az időszak elejére vagy végére ütemezés feltárására kerül sor.

| 8.16. | A becsült hibaszint 33 %-a hat olyan esetet jelent, ahol a Bizottság elfogadott (és néhány esetben el is számolt a záróelszámolásban) olyan kiadást, amely a bizottsági elfogadáskor még nem merült fel (lásd:
  8.4. ábra
  ). |
| --- | --- |

8.16.

A becsült hibaszint 33 %-a hat olyan esetet jelent, ahol a Bizottság elfogadott (és néhány esetben el is számolt a záróelszámolásban) olyan kiadást, amely a bizottsági elfogadáskor még nem merült fel (lásd:
  8.4. ábra
  ).

8.4. ábra –   A műveletnél ténylegesen fel nem merült költségek

8.4. ábra –
     
  A műveletnél ténylegesen fel nem merült költségek

ECHO – több ország (Szíriai Arab Köztársaság, Jordánia, Libanon)

Megvizsgáltunk egy a Bizottsághoz bejelentett és általa elfogadott, a szíriai válsággal foglalkozó egyik nemzetközi humanitárius szervezetnek adott támogatásra fordított kiadást. Az uniós támogatás 5 800 000  euró volt.

A művelet költségeinek egy része élelmiszer-szállításhoz kapcsolódott. A humanitárius szervezet tévesen 8 500  euró élelmiszer-szállítási költséget számított fel az Uniónak egy olyan műveletre, amelyet egy másik adományozó finanszírozott.

FPI – központ

Megvizsgáltunk egy a Bizottsághoz bejelentett és általa elfogadott, a ballisztikus rakéták elterjedésének megakadályozására adott támogatásra fordított kiadást. A 930 000  euró költségvetésű műveletet teljes egészében az FPI finanszírozta.

A kedvezményezett, egy európai székhelyű kutatóalapítvány a ténylegesen felmerült költségeknél nagyobb becsült személyzeti költségeket számított fel.

FPI – központ

Az FPI kiadásellenőrzési jelentések alapján dönt a támogatások végleges kifizetéséről. Bár az e szerződésre vonatkozó jelentés nem jelezte ezt az adott hibát, a Bizottság az utólagos ellenőrzések rendszerén keresztül már feltárta a kedvezményezett hibáját.

Az FPI a DG DEVCO példáját követve intézkedéseket is hoz a kiadásellenőrzési jelentések jelenlegi rendszerének javítása érdekében.

A Bizottság az EU pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében jelenleg visszafizetteti a jogosulatlanul kifizetett támogatásokat.

| 8.17. | A becsült hibaszint 14 %-a (nyolc eset) olyan kiadásokból ered, amelyeknél alapvető bizonylatok hiányoztak. |
| --- | --- |

8.17.

A becsült hibaszint 14 %-a (nyolc eset) olyan kiadásokból ered, amelyeknél alapvető bizonylatok hiányoztak.

| 8.18. | Egy eset támogatásra nem jogosult kedvezményezetti kategóriával kapcsolatos (lásd:
  8.5. ábra
  ). |
| --- | --- |

8.18.

Egy eset támogatásra nem jogosult kedvezményezetti kategóriával kapcsolatos (lásd:
  8.5. ábra
  ).

8.5. ábra –   Támogatásra nem jogosult kedvezményezett

EACEA – Azerbajdzsán

Megvizsgáltunk egy az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséghez (EACEA) bejelentett és általa elfogadott, az ifjúsági ügyekben folytatott európai együttműködés elősegítésére fordított 16 500  eurós kiadást. A támogatást egy ifjúsági klubnak fizették ki, amelyet megpróbáltunk megtalálni, hogy megvizsgáljuk a bizonylatokat, sikertelenül.

8.5. ábra –
     
  Támogatásra nem jogosult kedvezményezett

EACEA – Azerbajdzsán

E megállapítást követően, amely szabálytalanságokra/csalárd tevékenységekre utal, a Bizottság intézkedéseket tett, követte a vonatkozó szabályokat és eljárásokat, és tájékoztatta az illetékes szervet (OLAF). A Bizottság a kifizetett támogatások visszafizettetése érdekében is megtette a szükséges intézkedéseket.

| 8.19. | A becsült hibaszint 7 %-a négy olyan esetből ered, ahol a kedvezményezett nem tartotta be a közbeszerzési szabályokat. |
| --- | --- |

8.19.

A becsült hibaszint 7 %-a négy olyan esetből ered, ahol a kedvezményezett nem tartotta be a közbeszerzési szabályokat.

| 8.20. | Az általunk számszerűsített hibák mellett találtunk jogi vagy szerződéses kötelezettségek megszegéséből adódó 16 nem számszerűsíthető hibát is. |
| --- | --- |

8.20.

Az általunk számszerűsített hibák mellett találtunk jogi vagy szerződéses kötelezettségek megszegéséből adódó 16 nem számszerűsíthető hibát is.

| 8.21. | A vizsgált hét költségvetés-támogatási tranzakcióban nem volt szabályszerűségi hiba (lásd még: az Európai Fejlesztési Alapokról szóló 2015-ös éves jelentés 38. bekezdése). |
| --- | --- |

8.21.

A vizsgált hét költségvetés-támogatási tranzakcióban nem volt szabályszerűségi hiba (lásd még: az Európai Fejlesztési Alapokról szóló 2015-ös éves jelentés 38. bekezdése).

Az éves tevékenységi jelentések és a belső kontrollrendszerek más összetevőinek vizsgálata

Az éves tevékenységi jelentések vizsgálata

| 8.22. | A „Globális Európa” területen alkalmazott rotációs elvből következően (10) a DG NEAR 2015-ös éves tevékenységi jelentését vizsgáltuk meg. |
| --- | --- |

8.22.

A „Globális Európa” területen alkalmazott rotációs elvből következően (10) a DG NEAR 2015-ös éves tevékenységi jelentését vizsgáltuk meg.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 8.23. | 2015-ös bizonyossági nyilatkozatában a DG NEAR főigazgatója úgy ítéli meg, hogy a DG NEAR által kezelt mindkét pénzügyi eszköz (Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz – ENI, Előcsatlakozási Támogatási Eszköz – IPA) esetében a kockázatosnak minősülő összegből adódó pénzügyi kitettség a 2 %-os lényegességi küszöb alatt van (11) és a főigazgatóság egészére az átlagos determinált hibaarány (12)1,12  %. Ez a kijelentés nincs összhangban ellenőrzési megállapításainkkal. Mivel a DG NEAR működésének ez volt az első éve, a különböző programoknál és irányítási módoknál új módszertant dolgozott ki a hibaarányok kiszámítására. A DG NEAR jelentésében elismeri, hogy az alkalmazott koncepció további javításra szorul. A különböző módszertanok elemzésében korlátozta a Számvevőszéket, hogy a DG NEAR késve bocsátott rendelkezésünkre bizonyos információkat. A 2016-os éves tevékenységi jelentést alaposan elemezni fogjuk. |
| --- | --- |

8.23.

2015-ös bizonyossági nyilatkozatában a DG NEAR főigazgatója úgy ítéli meg, hogy a DG NEAR által kezelt mindkét pénzügyi eszköz (Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz – ENI, Előcsatlakozási Támogatási Eszköz – IPA) esetében a kockázatosnak minősülő összegből adódó pénzügyi kitettség a 2 %-os lényegességi küszöb alatt van (11) és a főigazgatóság egészére az átlagos determinált hibaarány (12)1,12  %. Ez a kijelentés nincs összhangban ellenőrzési megállapításainkkal. Mivel a DG NEAR működésének ez volt az első éve, a különböző programoknál és irányítási módoknál új módszertant dolgozott ki a hibaarányok kiszámítására. A DG NEAR jelentésében elismeri, hogy az alkalmazott koncepció további javításra szorul. A különböző módszertanok elemzésében korlátozta a Számvevőszéket, hogy a DG NEAR késve bocsátott rendelkezésünkre bizonyos információkat. A 2016-os éves tevékenységi jelentést alaposan elemezni fogjuk.

| 8.24. | A DG NEAR kiadásainak 90 %-ára számolt fennmaradó hibaarányt, és három hibaarányt kapott (13): fennmaradó hibaarány a közvetlen irányítású IPA-tranzakciókra, fennmaradó hibaarány a kedvezményezett országgal együttes közvetett irányítású IPA-tranzakciókra, és fennmaradó hibaarány az ENI-nél alkalmazott összes irányítási módra. A kiadások további 10 %-ára a DG NEAR más bizonyossági forrásokat használt. |
| --- | --- |

8.24.

A DG NEAR kiadásainak 90 %-ára számolt fennmaradó hibaarányt, és három hibaarányt kapott (13): fennmaradó hibaarány a közvetlen irányítású IPA-tranzakciókra, fennmaradó hibaarány a kedvezményezett országgal együttes közvetett irányítású IPA-tranzakciókra, és fennmaradó hibaarány az ENI-nél alkalmazott összes irányítási módra. A kiadások további 10 %-ára a DG NEAR más bizonyossági forrásokat használt.

| 8.25. | A DG NEAR a három fennmaradó hibaarányt háromféleképpen mérte: |
| --- | --- |

8.25.

A DG NEAR a három fennmaradó hibaarányt háromféleképpen mérte:

| a) | Az ENI-re a fennmaradó hibaarányt (0,64  %) egy külső vállalkozó határozta meg a DG DEVCO által alkalmazott hibaarány-számításhoz használthoz hasonló módszertannal (14). |
| --- | --- |

a)

Az ENI-re a fennmaradó hibaarányt (0,64  %) egy külső vállalkozó határozta meg a DG DEVCO által alkalmazott hibaarány-számításhoz használthoz hasonló módszertannal (14).

| b) | A DG NEAR a közvetlen irányítású IPA-tranzakciókra a fennmaradó hibaarányt (1,62  %) saját utólagos kontrolljai alapján számolta ki egy tranzakciómintából. |
| --- | --- |

b)

A DG NEAR a közvetlen irányítású IPA-tranzakciókra a fennmaradó hibaarányt (1,62  %) saját utólagos kontrolljai alapján számolta ki egy tranzakciómintából.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| c) | A kedvezményezett országgal együttes közvetett irányítású IPA-tranzakcióknál a DG NEAR a hibaarány-számítási módszertant illetően a kedvezményezett ország ellenőrző hatóságaira hagyatkozott. A sokaság nem elég nagy mérete miatt azonban a DG NEAR kiegészítette az eredményeket az erre az irányítási módra korábban kapott hibaarány-értékekkel. Ennek eredményeként a hibaarány a 0,02 –1,84  % tartományba esett (15). |
| --- | --- |

c)

A kedvezményezett országgal együttes közvetett irányítású IPA-tranzakcióknál a DG NEAR a hibaarány-számítási módszertant illetően a kedvezményezett ország ellenőrző hatóságaira hagyatkozott. A sokaság nem elég nagy mérete miatt azonban a DG NEAR kiegészítette az eredményeket az erre az irányítási módra korábban kapott hibaarány-értékekkel. Ennek eredményeként a hibaarány a 0,02 –1,84  % tartományba esett (15).

| 8.26. | A kedvezményezett országgal együttes közvetett irányítást az IPA-kifizetések 37 %-ánál alkalmazták. Megítélésünk szerint a fennmaradó hibaarány ilyen kiszámítása, amely vegyíti az ellenőrző hatóságok nem statisztikai mintavétellel kapott eredményeit a DG NEAR által régebben számított hibaarányokkal, nem kellően reprezentatív, és nem nyújt kellően pontos információt a kockázatosnak minősülő kifizetések összegéről. Fennáll annak kockázata, hogy a számítások, amelyek nincsenek maradéktalanul összhangban a Bizottság utasításaival (16), alulbecsülik a hibaszintet, és így adott esetben (például fenntartás alkalmazásának esetleges elmulasztása révén) hatással lehetnek a főigazgató által adott bizonyosságra (17). |
| --- | --- |

8.26.

A kedvezményezett országgal együttes közvetett irányítást az IPA-kifizetések 37 %-ánál alkalmazták. Megítélésünk szerint a fennmaradó hibaarány ilyen kiszámítása, amely vegyíti az ellenőrző hatóságok nem statisztikai mintavétellel kapott eredményeit a DG NEAR által régebben számított hibaarányokkal, nem kellően reprezentatív, és nem nyújt kellően pontos információt a kockázatosnak minősülő kifizetések összegéről. Fennáll annak kockázata, hogy a számítások, amelyek nincsenek maradéktalanul összhangban a Bizottság utasításaival (16), alulbecsülik a hibaszintet, és így adott esetben (például fenntartás alkalmazásának esetleges elmulasztása révén) hatással lehetnek a főigazgató által adott bizonyosságra (17).

| 8.26. | Azok az országok, amelyek a kedvezményezett országokkal közvetett irányítási (IMBC) környezetben működnek, és amelyek számára fennmaradó hibaarány került kiszámításra, vagyis Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Törökország, az elmúlt tíz évben stabil ellenőrzési környezettel rendelkeztek. Ezért a főigazgatóság számára nem volt bizonyított a kockázat növekedése e környezetben. Az ellenőrzési környezet 100 %-os előzetes ellenőrzést foglal magában a pályáztatás és a beszerzés terén, valamint egy nagyon alapos záróelszámolási eljárást a kifizetések vonatkozásában, a Bizottság által végzett rendszeres helyszíni ellenőrzések mellett. Ezenfelül a Bizottság által, egy nagyon alapos felhatalmazási ellenőrzési eljárást követően felhatalmazott nemzeti hatóságok is rendelkeznek a saját ellenőrzéseikkel a folyamatnak mind a szerződéskötési, mind pedig a kifizetési szakasza tekintetében. Az országok ellenőrzési hatóságai további ellenőrzéseket is folytatnak a nemzeti hatóságok által bonyolított tranzakciók vonatkozásában. Ez alacsony kockázatú környezetet eredményez, és az elmúlt tíz évből kilencben a hibaarány a lényegességi küszöb alatt maradt.

  2015 volt az első év, amikor az országok ellenőrzési hatóságainak véleményét kikérték. Mivel az országok által mutatott hibaarány jóval alacsonyabb (0,02  %) volt, mint a historikus átlag (2 % alatt), és nem statisztikai mintavételen alapult, kidolgozásra került egy központi érték (0,91  %) a 2015. évi éves tevékenységi jelentés szerinti érték (0,02  %) és a 2012. évi éves tevékenységi jelentésben közölt legmagasabb fennmaradó hibaarány (1,84  %) közötti középérték alapján, a 2005. programozási év szerződéseire hivatkozással. Ennek az volt a célja, hogy fenntartsa a korábbi évek konzervatív és óvatos megközelítését.


  Ez a Költségvetési Főigazgatóságnak a fennmaradó hibaarány kiszámításáról szóló iránymutatás 2. mellékletén alapult, amely kifejti, hogy a fentiekhez hasonló helyzetekben milyen lépéseket kell tenni.


  Ennek eredményeként a Bizottság nem véli úgy, hogy fenntartásra lehetett volna szükség, mivel a végső lényegességi szint 2 % alatt volt. |
| --- | --- |

8.26.

2015 volt az első év, amikor az országok ellenőrzési hatóságainak véleményét kikérték. Mivel az országok által mutatott hibaarány jóval alacsonyabb (0,02  %) volt, mint a historikus átlag (2 % alatt), és nem statisztikai mintavételen alapult, kidolgozásra került egy központi érték (0,91  %) a 2015. évi éves tevékenységi jelentés szerinti érték (0,02  %) és a 2012. évi éves tevékenységi jelentésben közölt legmagasabb fennmaradó hibaarány (1,84  %) közötti középérték alapján, a 2005. programozási év szerződéseire hivatkozással. Ennek az volt a célja, hogy fenntartsa a korábbi évek konzervatív és óvatos megközelítését.

Ez a Költségvetési Főigazgatóságnak a fennmaradó hibaarány kiszámításáról szóló iránymutatás 2. mellékletén alapult, amely kifejti, hogy a fentiekhez hasonló helyzetekben milyen lépéseket kell tenni.

Ennek eredményeként a Bizottság nem véli úgy, hogy fenntartásra lehetett volna szükség, mivel a végső lényegességi szint 2 % alatt volt.

| 8.27. | Nem számoltak fennmaradó hibaarányt az IPA-nál a „közvetett irányítás ezzel megbízott szervezet által” irányítási módra, amelyet 2015-ben az eszköz keretében történő kifizetések 15 %-ánál alkalmaztak. |
| --- | --- |

8.27.

Nem számoltak fennmaradó hibaarányt az IPA-nál a „közvetett irányítás ezzel megbízott szervezet által” irányítási módra, amelyet 2015-ben az eszköz keretében történő kifizetések 15 %-ánál alkalmaztak.

| 8.27. | A Bizottság kiemeli, hogy bár 2015-ben az IPA fennmaradó hibaaránya nem terjedt ki a megbízott szervezet általi közvetett irányítási módra (IMEE), arra azonban vonatkoztak a bizonyosság következő forrásai: (1) pillér-értékelések, (2) az érintett megbízott szervezetek rendszeres jelentései, (3) helyszíni ellenőrzések, (4) ellenőrző missziók.

  A Bizottság hangsúlyozza továbbá, hogy 2015-ben az IPA IMEE keretében az előfinanszírozási kifizetések 94 %-ot tettek ki. |
| --- | --- |

8.27.

A Bizottság hangsúlyozza továbbá, hogy 2015-ben az IPA IMEE keretében az előfinanszírozási kifizetések 94 %-ot tettek ki.

| 8.28. | Megvizsgáltuk a DG DEVCO 2015-ös éves tevékenységi jelentését is, és az eredményeket a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alapról szóló éves jelentésünk 49–53. bekezdésében mutatjuk be. |
| --- | --- |

8.28.

Megvizsgáltuk a DG DEVCO 2015-ös éves tevékenységi jelentését is, és az eredményeket a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alapról szóló éves jelentésünk 49–53. bekezdésében mutatjuk be.

Tranzakciótesztek során feltárt rendszerhiányosságok

| 8.29. | A „Globális Európa” területen végzett tranzakciótesztek feltártak néhány kontrollhiányosságot a Bizottság rendszereiben. Mint a 8.13. bekezdésben említettük, a kedvezményezettek által megbízott külső ellenőrök által végzett költségvizsgálat néhány esetben nem tárta fel a hibákat, aminek eredményeként a Bizottság támogatásra nem jogosult költségeket fogadott el (18). A tesztek ezenkívül kimutatták azt is, hogy késedelmek vannak a kiadások bizottsági validálásában, engedélyezésében és kifizetésében. |
| --- | --- |

8.29.

A „Globális Európa” területen végzett tranzakciótesztek feltártak néhány kontrollhiányosságot a Bizottság rendszereiben. Mint a 8.13. bekezdésben említettük, a kedvezményezettek által megbízott külső ellenőrök által végzett költségvizsgálat néhány esetben nem tárta fel a hibákat, aminek eredményeként a Bizottság támogatásra nem jogosult költségeket fogadott el (18). A tesztek ezenkívül kimutatták azt is, hogy késedelmek vannak a kiadások bizottsági validálásában, engedélyezésében és kifizetésében.

| 8.29. | A DG DEVCO a kedvezményezettek által közvetlenül szerződött kiadásellenőrzésekre is alkalmazni fog minőségbiztosítási rendszert. Mivel azonban a rendszer hiányosságai részben az ilyen típusú kötelezettségvállalások megbízásának hiányosságaihoz kapcsolódnak, a DG DEVCO először ezeket a megbízásokat vizsgálja felül. A megbízások felülvizsgálata a szigorított minőségi követelményeken felül magában foglalja továbbá a hasznos eredményekre való, bizonyosságszerzést szolgáló egyértelműbb összpontosítást. |
| --- | --- |

8.29.

| 8.30. | A megvizsgált tranzakciókból öt ikerintézményi (19) szerződéshez kapcsolódott, és mindegyiket az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz finanszírozta. Mivel az ikerintézményi szerződések modelljei a támogatási szerződések, meg kell felelniük annak az általános előírásnak, hogy nem hozhatnak nyereséget (20). |
| --- | --- |

8.30.

A megvizsgált tranzakciókból öt ikerintézményi (19) szerződéshez kapcsolódott, és mindegyiket az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz finanszírozta. Mivel az ikerintézményi szerződések modelljei a támogatási szerződések, meg kell felelniük annak az általános előírásnak, hogy nem hozhatnak nyereséget (20).

| 8.31. | Megállapítottuk, hogy az ikerintézményi eszköznél a Bizottság által az egyösszegű költségtérítésre és az átalányalapú költségtérítésre felállított egyedi szabályok nem határoznak meg felső határt a finanszírozásra, amelynek a célja főként az, hogy fedezze a tagállami partner közvetett költségeit. A vizsgált szerződéseknél az átalányalapú és az egyösszegű finanszírozás összegei az összköltség 15 %-a és 27 %-a között mozogtak. Összehasonlításképpen, a támogatási szerződésekben a közvetett költségek felső határa általában 7 %-ban van megszabva (21), így fennáll annak kockázata, hogy a felhasználó tagállami partner nyereségre tesz szert. |
| --- | --- |

8.31.

Megállapítottuk, hogy az ikerintézményi eszköznél a Bizottság által az egyösszegű költségtérítésre és az átalányalapú költségtérítésre felállított egyedi szabályok nem határoznak meg felső határt a finanszírozásra, amelynek a célja főként az, hogy fedezze a tagállami partner közvetett költségeit. A vizsgált szerződéseknél az átalányalapú és az egyösszegű finanszírozás összegei az összköltség 15 %-a és 27 %-a között mozogtak. Összehasonlításképpen, a támogatási szerződésekben a közvetett költségek felső határa általában 7 %-ban van megszabva (21), így fennáll annak kockázata, hogy a felhasználó tagállami partner nyereségre tesz szert.

| 8.31. | A Bizottság az ikerintézményi program kézikönyvének frissítése mellett egy új bizottsági határozaton is dolgozik. A Számvevőszék által közölt megállapítást a Bizottság figyelembe fogja venni. |
| --- | --- |

8.31.

A DG DEVCO rendszereinek értékelése

| 8.32. | Értékeltük a DG DEVCO rendszereit, és a részletes eredményeket a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alapról szóló éves jelentésünk 39–53. bekezdésében mutatjuk be. |
| --- | --- |

8.32.

Értékeltük a DG DEVCO rendszereit, és a részletes eredményeket a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alapról szóló éves jelentésünk 39–53. bekezdésében mutatjuk be.

Következtetés és ajánlások

A 2015. évre vonatkozó következtetés

| 8.33. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben azt mutatják, hogy a „Globális Európa” terület kiadásait lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

8.33.

Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben azt mutatják, hogy a „Globális Európa” terület kiadásait lényeges hibaszint jellemzi.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 8.34. | A többéves pénzügyi keret e fejezetére vonatkozóan a tranzakciótesztek alapján a sokaságban a becsült hibaszint 2,8  % (lásd:
  8.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

8.34.

A többéves pénzügyi keret e fejezetére vonatkozóan a tranzakciótesztek alapján a sokaságban a becsült hibaszint 2,8  % (lásd:
  8.1. melléklet
  ).

Ajánlások

| 8.35. | A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  8.2. melléklet
  mutatja be (22). 2012-es és 2013-as éves jelentésében a Számvevőszék hét ajánlást tett. A Bizottság öt ajánlást valósított meg maradéktalanul, míg egy a legtöbb tekintetben, egy pedig néhány tekintetben valósult meg. |
| --- | --- |

8.35.

A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  8.2. melléklet
  mutatja be (22). 2012-es és 2013-as éves jelentésében a Számvevőszék hét ajánlást tett. A Bizottság öt ajánlást valósított meg maradéktalanul, míg egy a legtöbb tekintetben, egy pedig néhány tekintetben valósult meg.

| 8.36. | Mint a korábbi években is, tranzakciótesztjeink eredményei azt mutatták ki, hogy a támogatási szerződések hibáinak feltárására és megakadályozására szolgáló kontrollmechanizmusok néhány esetben hatástalannak bizonyultak (23). 2011-es éves jelentésünkben javasoltuk, hogy a Bizottság javítsa a támogatások felügyeletét, és ezt az ajánlást megismételtük 2014-es éves jelentésünkben is. Megjegyezzük, hogy a DG DEVCO-nál jelenleg folyamatban van új intézkedések, mint például módszeres monitoring és helyszíni ellenőrzések bevezetése, de mivel ezeket még nem alkalmazzák, hatásuk csak a későbbi években lesz megítélhető. |
| --- | --- |

8.36.

Mint a korábbi években is, tranzakciótesztjeink eredményei azt mutatták ki, hogy a támogatási szerződések hibáinak feltárására és megakadályozására szolgáló kontrollmechanizmusok néhány esetben hatástalannak bizonyultak (23). 2011-es éves jelentésünkben javasoltuk, hogy a Bizottság javítsa a támogatások felügyeletét, és ezt az ajánlást megismételtük 2014-es éves jelentésünkben is. Megjegyezzük, hogy a DG DEVCO-nál jelenleg folyamatban van új intézkedések, mint például módszeres monitoring és helyszíni ellenőrzések bevezetése, de mivel ezeket még nem alkalmazzák, hatásuk csak a későbbi években lesz megítélhető.

| 8.37. | Mint a 8.29. bekezdésben említettük, a tesztek kimutatták, hogy a kedvezményezettek által megbízott ellenőrök által végzett költségvizsgálatok minősége nem éri el a megfelelő színvonalat. Ezt a hiányosságot már említettük korábbi ellenőrzéseink során is, és 2012-es éves jelentésünkben javasoltuk, hogy a Bizottság tegyen lépéseket a költségvizsgálatok minőségének javítására. |
| --- | --- |

8.37.

Mint a 8.29. bekezdésben említettük, a tesztek kimutatták, hogy a kedvezményezettek által megbízott ellenőrök által végzett költségvizsgálatok minősége nem éri el a megfelelő színvonalat. Ezt a hiányosságot már említettük korábbi ellenőrzéseink során is, és 2012-es éves jelentésünkben javasoltuk, hogy a Bizottság tegyen lépéseket a költségvizsgálatok minőségének javítására.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 8.38. | Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a következő ajánlásokat tesszük: |
| --- | --- |

8.38.

Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a következő ajánlásokat tesszük:

| — | 1. ajánlás: A DG DEVCO és a DG NEAR javítsa a kedvezményezettek által megbízott ellenőrök által végzett költségvizsgálatok minőségét azzal, hogy olyan új intézkedéseket vezet be, mint például minőségmátrix használata a kedvezményezett által megbízott ellenőr által végzett munka minőségének ellenőrzéséhez, vagy az ellenőrrel kötött szerződés feltételeinek validálása. |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: A DG DEVCO és a DG NEAR javítsa a kedvezményezettek által megbízott ellenőrök által végzett költségvizsgálatok minőségét azzal, hogy olyan új intézkedéseket vezet be, mint például minőségmátrix használata a kedvezményezett által megbízott ellenőr által végzett munka minőségének ellenőrzéséhez, vagy az ellenőrrel kötött szerződés feltételeinek validálása.

A Bizottság elfogadja az 1. ajánlást.

Már folyamatban van a Bizottság által végzett pénzügyi és egyéb ellenőrzésekre alkalmazott minőségmátrixnak a kedvezményezettek által végzett kiadásellenőrzések egyedi jellemzőihez, igényeihez és végrehajtási módjaihoz való igazítása.

| — | 2. ajánlás: A DG NEAR tegyen lépéseket annak biztosítására, hogy az ikerintézményi eszközön keresztül történő finanszírozás megfeleljen a nonprofitszabálynak és tartsa be a gondos pénzgazdálkodás elvét. |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: A DG NEAR tegyen lépéseket annak biztosítására, hogy az ikerintézményi eszközön keresztül történő finanszírozás megfeleljen a nonprofitszabálynak és tartsa be a gondos pénzgazdálkodás elvét.

A Bizottság elfogadja a 2. ajánlást.

| — | 3. ajánlás: A DG NEAR vizsgálja felül a fennmaradó hibaarány meghatározásának módszertanát, hogy statisztikailag pontos információt adjon a közvetett irányítású IPA-tranzakciók kifizetéseinél a kockázatosnak minősülő összegről. |
| --- | --- |

—

3. ajánlás: A DG NEAR vizsgálja felül a fennmaradó hibaarány meghatározásának módszertanát, hogy statisztikailag pontos információt adjon a közvetett irányítású IPA-tranzakciók kifizetéseinél a kockázatosnak minősülő összegről.

A Bizottság elfogadja a 3. ajánlást.

2. RÉSZ: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG

| 8.39. | A „Biztonság és uniós polgárság” terület az uniós költségvetés egy kisebb, de egyre növekvő része. A vonatkozó tevékenységek és a 2015-ös kiadások főbb adatait a
  8.6. ábra
  mutatja be. Eszerint a vizsgált sokaság teljes összege – a decentralizált ügynökségek (24) nélkül – 1,5  milliárd euró, azaz az uniós költségvetés közelítőleg 1 %-a. Ebben a szakaszban főként a „Migráció és biztonság” területre fordított 0,8  milliárd eurós kiadást vizsgáljuk. |
| --- | --- |

8.39.

A „Biztonság és uniós polgárság” terület az uniós költségvetés egy kisebb, de egyre növekvő része. A vonatkozó tevékenységek és a 2015-ös kiadások főbb adatait a
  8.6. ábra
  mutatja be. Eszerint a vizsgált sokaság teljes összege – a decentralizált ügynökségek (24) nélkül – 1,5  milliárd euró, azaz az uniós költségvetés közelítőleg 1 %-a. Ebben a szakaszban főként a „Migráció és biztonság” területre fordított 0,8  milliárd eurós kiadást vizsgáljuk.

8.6. ábra –   A TPK 3. fejezete – Biztonság és uniós polgárság – főbb adatok, 2015

(milliárd euró)

Image

| Tárgyévi összes kifizetés | 2,0 |
| --- | --- |
| - előlegek
   (33) | 1,3 |
| + előlegek elszámolása
   (33) | 1,4 |
| | |
| Ellenőrzött sokaság összesen | 2,1 |

Tárgyévi összes kifizetés

2,0

- előlegek
   (33)

1,3

- előlegek elszámolása
   (33)

1,4

Ellenőrzött sokaság összesen

2,1

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A „Biztonság és uniós polgárság” terület rövid leírása

| 8.40. | A „Biztonság és uniós polgárság” olyan különböző szakpolitikákat foglal magában, melyek közös célja az európai polgárság eszméjének erősítése egy szabadságon, biztonságon és jogérvényesülésen alapuló, belső határok nélküli térség létrehozásával. A kiadások a következő három fő szakpolitikai területre összpontosulnak: „Migráció és biztonság”, „Élelmiszer és takarmány” és „Kreatív Európa”. |
| --- | --- |

8.40.

A „Biztonság és uniós polgárság” olyan különböző szakpolitikákat foglal magában, melyek közös célja az európai polgárság eszméjének erősítése egy szabadságon, biztonságon és jogérvényesülésen alapuló, belső határok nélküli térség létrehozásával. A kiadások a következő három fő szakpolitikai területre összpontosulnak: „Migráció és biztonság”, „Élelmiszer és takarmány” és „Kreatív Európa”.

| 8.41. | A „Migráció és biztonság” területen a legtöbb kiadást két alap finanszírozza: a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (25) (AMIF) és a Belső Biztonsági Alap (ISF). Az AMIF célja, hogy hozzájáruljon a migrációs áramlások eredményes kezeléséhez, valamint a menekültügyben és bevándorlásban alkalmazandó közös uniós koncepció kialakításához, erősítéséhez és megvalósításához. A Belső Biztonsági Alap célja, hogy hozzájáruljon a biztonság magas szintjéhez az Unióban azzal, hogy elősegíti a belső biztonsági stratégia végrehajtását, a bűnüldözési együttműködést és a határigazgatást az Unió külső határain. Az ISF két eszközből áll, a határigazgatást támogató eszközből (26) és a rendőrségi együttműködést támogató eszközből (27). A határigazgatást támogató eszköz harmonizált határigazgatási intézkedéseket támogat, valamint egy közös vízumpolitika kidolgozását. A rendőrségi együttműködést támogató eszköz a bűnüldöző hatóságok közötti együttműködést és a biztonsági kockázatok és válságok kezeléséhez szükséges kapacitások fejlesztését támogatja. Az AMIF és az ISF a korábbi SOLID programot (Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása keretprogram) váltották fel 2014-ben. A SOLID programhoz hasonlóan az irányítás az AMIF és az ISF alapoknál is a legtöbb esetben meg van osztva a tagállamok és a Bizottság között. |
| --- | --- |

8.41.

A „Migráció és biztonság” területen a legtöbb kiadást két alap finanszírozza: a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (25) (AMIF) és a Belső Biztonsági Alap (ISF). Az AMIF célja, hogy hozzájáruljon a migrációs áramlások eredményes kezeléséhez, valamint a menekültügyben és bevándorlásban alkalmazandó közös uniós koncepció kialakításához, erősítéséhez és megvalósításához. A Belső Biztonsági Alap célja, hogy hozzájáruljon a biztonság magas szintjéhez az Unióban azzal, hogy elősegíti a belső biztonsági stratégia végrehajtását, a bűnüldözési együttműködést és a határigazgatást az Unió külső határain. Az ISF két eszközből áll, a határigazgatást támogató eszközből (26) és a rendőrségi együttműködést támogató eszközből (27). A határigazgatást támogató eszköz harmonizált határigazgatási intézkedéseket támogat, valamint egy közös vízumpolitika kidolgozását. A rendőrségi együttműködést támogató eszköz a bűnüldöző hatóságok közötti együttműködést és a biztonsági kockázatok és válságok kezeléséhez szükséges kapacitások fejlesztését támogatja. Az AMIF és az ISF a korábbi SOLID programot (Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása keretprogram) váltották fel 2014-ben. A SOLID programhoz hasonlóan az irányítás az AMIF és az ISF alapoknál is a legtöbb esetben meg van osztva a tagállamok és a Bizottság között.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 8.42. | Megvizsgáltuk a Bizottság Belügyi Főigazgatósága (DG HOME) által felügyelt „Migráció és biztonság” területen működő főbb rendszereket (28). A közvetlen irányítást illetően ez tartalmazta a támogatások és közbeszerzések kezelésére szolgáló bizottsági rendszerek vizsgálatát is (29). A megosztott irányításnál ide tartozott a SOLID-eszközöket kezelő tagállami rendszerek bizottsági értékelésének vizsgálata is (30). |
| --- | --- |

8.42.

Megvizsgáltuk a Bizottság Belügyi Főigazgatósága (DG HOME) által felügyelt „Migráció és biztonság” területen működő főbb rendszereket (28). A közvetlen irányítást illetően ez tartalmazta a támogatások és közbeszerzések kezelésére szolgáló bizottsági rendszerek vizsgálatát is (29). A megosztott irányításnál ide tartozott a SOLID-eszközöket kezelő tagállami rendszerek bizottsági értékelésének vizsgálata is (30).

A DG HOME rendszereire vonatkozó észrevételek összegzése

| 8.43. | 2015-ben a „Migráció és biztonság” szakpolitikai területen 201 millió eurót kitevő kifizetést támogatásokon és közbeszerzéseken keresztül közvetlenül a Bizottság (DG HOME) kezelt. A Bizottság a költségvetési rendeletben előírt megfelelő kontrollmechanizmusokat alkalmazott. Vizsgálatunk nem talált komoly hiányosságot. |
| --- | --- |

8.43.

2015-ben a „Migráció és biztonság” szakpolitikai területen 201 millió eurót kitevő kifizetést támogatásokon és közbeszerzéseken keresztül közvetlenül a Bizottság (DG HOME) kezelt. A Bizottság a költségvetési rendeletben előírt megfelelő kontrollmechanizmusokat alkalmazott. Vizsgálatunk nem talált komoly hiányosságot.

| 8.44. | 2015-ben a Bizottság 582 millió eurót (31) kitevő kifizetéseket folyósított a Bizottság és a tagállamok megosztott irányítása alatt lévő programokra. 2015 végéig a Bizottság 506 éves tagállami SOLID-programot zárt le. |
| --- | --- |

8.44.

2015-ben a Bizottság 582 millió eurót (31) kitevő kifizetéseket folyósított a Bizottság és a tagállamok megosztott irányítása alatt lévő programokra. 2015 végéig a Bizottság 506 éves tagállami SOLID-programot zárt le.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 8.45. | A Bizottság ellenőrzést végzett egyes kiválasztott, a SOLID-programokhoz használt tagállami irányítási és kontrollrendszereken. Ezt az ellenőrzési tevékenységet megvizsgálva megállapítottuk, hogy a bizottsági ellenőrzés a legtöbb kulcsfontosságú folyamatra (kiválasztási és odaítélési eljárások, projektmonitoring, kifizetések és számvitel) nézve nem foglalt magában a belső kontrollmechanizmusok eredményességére irányuló teszteket, hanem inkább ezeknek a folyamatoknak a leírására és folyamatkövető (a kontrolleljárások megértésére és dokumentálására kidolgozott) tesztekre összpontosított – fennáll a kockázata, hogy ez nem elegendő ahhoz, hogy következtetést lehessen levonni a kontrollok eredményességéről. |
| --- | --- |

8.45.

A Bizottság ellenőrzést végzett egyes kiválasztott, a SOLID-programokhoz használt tagállami irányítási és kontrollrendszereken. Ezt az ellenőrzési tevékenységet megvizsgálva megállapítottuk, hogy a bizottsági ellenőrzés a legtöbb kulcsfontosságú folyamatra (kiválasztási és odaítélési eljárások, projektmonitoring, kifizetések és számvitel) nézve nem foglalt magában a belső kontrollmechanizmusok eredményességére irányuló teszteket, hanem inkább ezeknek a folyamatoknak a leírására és folyamatkövető (a kontrolleljárások megértésére és dokumentálására kidolgozott) tesztekre összpontosított – fennáll a kockázata, hogy ez nem elegendő ahhoz, hogy következtetést lehessen levonni a kontrollok eredményességéről.

| 8.45. | A Bizottság elismeri, hogy az ellenőrzések nem terjedtek ki a legtöbb kulcsfontosságú folyamat ellenőrzésének tesztelésére.

  A Bizottság azonban szeretné nyomatékosítani, hogy a megosztott irányítás keretében az ellenőrzés hatékonyságával kapcsolatos bizonyosság fokozatosan alakul ki, nemcsak a rendszerellenőrzések alapján, hanem egy rendszerszintű megközelítésen keresztül, amely a bevezető szakasszal kezdődik, a DG HOME operatív ellenőrző látogatásaival, éves zárással és utólagos ellenőrzésekkel folytatódik, és amelyet – az egységes ellenőrzés alapelvével összhangban – a tagállam ellenőrzési munkája egészít ki, melynek az 574/2007/EK határozat 17. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a teljes programozási időszak alatt biztosítania kell a minden kulcsfontosságú folyamatra kiterjedő ellenőrzést.


  Ezenfelül az irányítási és kontrollrendszer keretébe tartozó első ellenőrző látogatások szakaszában néhány folyamat még nem indult el, ezért ezek nem voltak ellenőrizhetők. |
| --- | --- |

8.45.

A Bizottság azonban szeretné nyomatékosítani, hogy a megosztott irányítás keretében az ellenőrzés hatékonyságával kapcsolatos bizonyosság fokozatosan alakul ki, nemcsak a rendszerellenőrzések alapján, hanem egy rendszerszintű megközelítésen keresztül, amely a bevezető szakasszal kezdődik, a DG HOME operatív ellenőrző látogatásaival, éves zárással és utólagos ellenőrzésekkel folytatódik, és amelyet – az egységes ellenőrzés alapelvével összhangban – a tagállam ellenőrzési munkája egészít ki, melynek az 574/2007/EK határozat 17. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a teljes programozási időszak alatt biztosítania kell a minden kulcsfontosságú folyamatra kiterjedő ellenőrzést.

Ezenfelül az irányítási és kontrollrendszer keretébe tartozó első ellenőrző látogatások szakaszában néhány folyamat még nem indult el, ezért ezek nem voltak ellenőrizhetők.

| 8.46. | Felismerve e rendszerellenőrzésekből adódó kockázatokat, a Bizottság ezek csökkentésére nyomonkövetési rendszerellenőrzéseket, pénzügyi korrekciókat és utólagos ellenőrzéseket végez. Az utólagos ellenőrzésekre akkor kerül sor, miután a Bizottság elvégezte a tagállam költségnyilatkozatának záróelszámolását, és adott esetben a jogosulatlan kifizetések visszafizettetését eredményezhetik. A Bizottság elsősorban arra a viszonylag kisszámú ügyre összpontosít, amelyek esetében úgy véli, hogy a tagállami rendszerek nem nyújtanak ésszerű bizonyosságot a kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A kontrollintézkedések ellenőrzésének korlátozott volta (lásd az előző bekezdést) miatt azonban fennáll a kockázat, hogy a Bizottság néhány eredménytelen kontrollrendszerrel rendelkező éves program esetében úgy ítélte meg, hogy azok tekintetében ésszerű bizonyosság áll rendelkezésre, és ezért azokra utólagos ellenőrzései során nem fog kiemelt figyelmet fordítani. Vizsgálatunk időpontjában a Bizottság csak 13 olyan lezárt program utólagos ellenőrzését végezte el, amely szerinte ésszerű bizonyosságot nyújtott. Az ellenőrzések ily módon korlátozott köre csökkenti a Bizottságnak bejelentett támogatható kiadások megbízhatóságát. |
| --- | --- |

8.46.

Felismerve e rendszerellenőrzésekből adódó kockázatokat, a Bizottság ezek csökkentésére nyomonkövetési rendszerellenőrzéseket, pénzügyi korrekciókat és utólagos ellenőrzéseket végez. Az utólagos ellenőrzésekre akkor kerül sor, miután a Bizottság elvégezte a tagállam költségnyilatkozatának záróelszámolását, és adott esetben a jogosulatlan kifizetések visszafizettetését eredményezhetik. A Bizottság elsősorban arra a viszonylag kisszámú ügyre összpontosít, amelyek esetében úgy véli, hogy a tagállami rendszerek nem nyújtanak ésszerű bizonyosságot a kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A kontrollintézkedések ellenőrzésének korlátozott volta (lásd az előző bekezdést) miatt azonban fennáll a kockázat, hogy a Bizottság néhány eredménytelen kontrollrendszerrel rendelkező éves program esetében úgy ítélte meg, hogy azok tekintetében ésszerű bizonyosság áll rendelkezésre, és ezért azokra utólagos ellenőrzései során nem fog kiemelt figyelmet fordítani. Vizsgálatunk időpontjában a Bizottság csak 13 olyan lezárt program utólagos ellenőrzését végezte el, amely szerinte ésszerű bizonyosságot nyújtott. Az ellenőrzések ily módon korlátozott köre csökkenti a Bizottságnak bejelentett támogatható kiadások megbízhatóságát.

---

(1)  COM(2011) 500 végleges: „Az Európa 2020 stratégia költségvetése – II. rész: A szakpolitikai területek áttekintése”.

(2)  A külső fellépések elsősorban beszerzési szerződések, vissza nem térítendő támogatások, speciális hitelek, hitelgaranciák és pénzügyi támogatás, költségvetés-támogatás és a költségvetéshez nyújtott támogatás egyéb konkrét formáinak finanszírozását jelenthetik.

(3)  Az általános költségvetésből finanszírozott költségvetés-támogatási kifizetések 2015-ben 840 millió eurót tettek ki.

(4)  Az általános költségvetésből a nemzetközi szervezeteknek történő kifizetések 2015-ben 1,7 milliárd eurót tettek ki. A feltételezéses megközelítés alkalmazásával kiadott összeg részaránya nem áll rendelkezésre, mert azt a Bizottság nem kíséri külön figyelemmel.

(5)  Afganisztán, Albánia, Azerbajdzsán, Bosznia-Hercegovina, Kína, Egyiptom, Izrael, Moldova, Mianmar, Palesztina, Tanzánia, Tunézia.

(6)  Egyes tranzakcióknál több hiba is felmerült. Összesen 46 hibáról számoltunk be.

(7)  A becsült hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legnagyobb valószínűség elve alapján becsült érték. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 1,0 % és 4,6 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(8)  126 tranzakció, alsó hibahatár (LEL) 1,6 %, felső hibahatár (UEL) 6,0 %, 95 %-os konfidenciaszint mellett.

(9)  0,9 %-nál (öt eset) maga a Bizottság, 0,1 %-nál (két eset) pedig a kedvezményezett követte el a hibát.

(10)  A korábbi években az ECHO 2014-es éves tevékenységi jelentését és az FPI 2013-as éves tevékenységi jelentését vizsgáltuk.

(11)  Az ENI-kifizetéseknél a kockázatosnak minősülő összeg 0,84 %, az IPA-kifizetéseknél pedig 1,63 %.

(12)  A kockázatosnak minősülő teljes összeg aránya a teljes kifizetett összeghez viszonyítva.

(13)  A DG NEAR öt fő kontrollkörnyezetet határozott meg: közvetlen irányítású beszerzések, közvetlen irányítású támogatások, közvetlen irányítású költségvetés-támogatás, közvetett irányítás a kedvezményezett országgal együtt, közvetett irányítás egy ezzel megbízott szervezet által.

(14)  Ennek a módszertannak a kialakítását megvizsgáltuk az Európai Fejlesztési Alapokról szóló 2012-es éves jelentésünkben, és összességében alkalmasnak találtuk a tanulmány céljaira.

(15)  A DG NEAR egy 0,91 %-os középső értéket használt a kockázatosnak minősülő összeg kiszámítására.

(16)  A DG BUDG hibaarányok kiszámításáról szóló útmutatója a 2015-ös éves tevékenységi jelentésekhez.

(17)  A kedvezményezett országgal együttes közvetett irányítás esetében a fennmaradó hibaarány és a kockázatosnak minősülő összeg tekintetében tett megállapításaink megegyeznek a 2015-ös fennmaradó hibaarány megállapítása kapcsán a DG NEAR által használt számítási módszer és módszertan felülvizsgálata során a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata által levont következtetésekkel.

(18)  A 8.13. bekezdésben leírt kilenc esetből öt a DG NEAR-t, három a DG DEVCO-t, egy pedig az FPI-t érintette.

(19)  Az ikerintézményi program a Bizottság által kidolgozott uniós intézményépítési eszköz, amely az uniós tagállamok közigazgatása és a kedvezményezett ország közötti olyan partnerségi együttműködésen alapszik, melynek célja, hogy elérjék a Bizottsággal közösen egyeztetett kötelező eredményeket.

(20)  A 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 125. cikkének (4) bekezdésében megfogalmazott „nonprofit elv”.

(21)  A 966/2012/EU, Euratom rendelet 124. cikkének (4) bekezdése.

(22)  A hasznosulásvizsgálat célja annak ellenőrzése volt, hogy ajánlásaink nyomán bevezettek-e helyesbítő intézkedéseket és azok érvényben vannak-e, de nem volt célja alkalmazásuk eredményességének értékelése.

(23)  Az általunk 2015-re vonatkozóan számszerűsített hibák 84 %-a támogatási megállapodásokhoz kapcsolódott.

(24)  A Számvevőszék az egyes ügynökségekről különálló éves jelentést készít, ezek közül ezen a területen 12 ügynökség érintett. Ezeknél az ügynökségeknél az utóbbi években a leggyakoribb észrevételeink a lekötött előirányzatok nagymértékű átvitelére és a belső kontrollrendszerek hiányosságaira vonatkoznak.

(25)  Az Európai Parlament és Tanács 2014. április 16-i 516/2014/EU rendelete a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról, a 2008/381/EK tanácsi határozat módosításáról, valamint az 573/2007/EK és az 575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatok és a 2007/435/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 168. o.).

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 515/2014/EU rendelete a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 143. o.).

(27)  Az Európai Parlament és Tanács 2014. április 16-i 513/2014/EU rendelete a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és a 2007/125/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 93. o.).

(28)  Megvizsgáltunk ezenkívül a „Biztonság és európai polgárság” területtel kapcsolatos tíz tranzakciót is, hogy az uniós tranzakciók szabályosságának általános értékeléséhez felhasználható bizonyítékokat szerezzünk, ahogy ezt az 1. fejezet 1.19. bekezdésében leírtuk.

(29)  Megvizsgáltuk az ezekre a kifizetésekre alkalmazott bizottsági belső kontrollrendszereket és elemeztünk egy hat támogatásból és öt pályázati eljárásból álló mintát.

(30)  Megvizsgáltunk egy tíz rendszer-ellenőrzésből álló mintát: Külső Határok Alap – Németország, Franciaország, Litvánia és Málta; Európai Visszatérési Alap –Franciaország és Egyesült Királyság; Európai Menekültügyi Alap – Németország és Egyesült Királyság; a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap – Olaszország és Lengyelország. Ezeket a programokat olyan 2011-es programok közül választottuk ki, amelyek 2014-ben zárultak le. Megvizsgáltuk azt is, hogy a Bizottság hogyan tervezi meg az olyan tagállami éves programok utólagos ellenőrzését, ahol a záróelszámolás már megtörtént.

(31)  Ebből 277 millió euró kapcsolódott a régi SOLID-eszközökhöz, 305 millió euró pedig az új AMIF- és ISF-eszközökre történt előlegkifizetésekhez.

(32)  Az alapul szolgáló tranzakciók harmonizált definíciójával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 7. bekezdés).

Forrás: Az Európai Unió 2015-ös konszolidált éves beszámolója.

(33)  Az alapul szolgáló tranzakciók harmonizált definíciójával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 7. bekezdés).

Forrás: Az Európai Unió 2015-ös konszolidált éves beszámolója.

8.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – GLOBÁLIS EURÓPA

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| |
| Összes tranzakció: | 156 | 172 |
| |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| | | |
| Becsült hibaszint | 2,8  % | 2,7  % |
| | | |
| | Felső hibahatár (UEL) | 4,6  % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 1,0  % | |

2015

2014

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció:

156

172

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

2,8  %

2,7  %

Felső hibahatár (UEL)

4,6  %

Alsó hibahatár (LEL)

1,0  %

8.2. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – GLOBÁLIS EURÓPA

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítva ... | Nem valósult meg | Nem vonatkozik | Nincs elég bizonyíték |
| a legtöbb tekintetben | néhány tekintetben |
| 2013 | A Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi: | | | | | | | |
| 1. ajánlás:
  a Bizottság és különösen a DG ELARG biztosítsák, hogy a munkavégzési utasítások egyértelműen tartalmazzák, hogy a záróelszámolást kizárólag felmerült kiadások alapján, nem pedig saját becslés alapján kell elkészíteni; | X | | | | | | |
| 2. ajánlás:
  Az FPI minden CFSP-missziót a „hatpilléres értékelés” elvével összhangban akkreditáljon. | | | X | | | | E jelentés közzétételének időpontjában 10 KBVP-misszió van folyamatban. Jelenleg négy misszió felel meg a költségvetési rendelet 60. cikkének: az EULEX Koszovó, az EUPOL Afganisztán, az EUMM Grúzia és az EUPOL COPPS. Ezek a missziók a KKBP költségvetésének jelentős részét teszik ki.


  Tovább folyik a munka a fennmaradó missziók 60. cikknek való megfelelősége elérésének érdekében, kezdve az EUCAP Száhil Nigerrel és az EUCAP Nesztórral. Ezenfelül a Bizottság az idén további három misszió (EUBAM Rafah, EUAM Ukrajna és EUCAP Mali) pillér-értékelését indítja el. A még nem értékelt misszió (EUBAM Líbia) tekintetében a biztonsági helyzet miatt ez jelenleg nem is lehetséges. |
| 2012 | A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság: | | | | | | | |
| 1. ajánlás:
  biztosítsa a kiadások időben történő záróelszámolását; | X | | | | | | |
| 2. ajánlás:
  segítse elő a végrehajtó partnerek és kedvezményezettek jobb ügyiratkezelését; | X | | | | | | |
| 3. ajánlás:
  javítsa a szerződés-odaítélési eljárások lebonyolítását azzal, hogy egyértelmű kiválasztási kritériumokat állít fel és jobban dokumentálja az elbírálási folyamatot; | X | | | | | | |
| 4. ajánlás:
  tegyen hatásos lépéseket a külső ellenőrök által végzett költségvizsgálat minőségjavítása céljából; | | X | | | | | |
| 5. ajánlás:
  alkalmazzon következetes és hatásos módszert a fennmaradó hibaarány kiszámítására a külkapcsolatokkal foglalkozó főigazgatóságok részére. | X | | | | | | |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

A Bizottság válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítva ...

Nem valósult meg

Nem vonatkozik

Nincs elég bizonyíték

a legtöbb tekintetben

néhány tekintetben

2013

A Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi:

1. ajánlás:

a Bizottság és különösen a DG ELARG biztosítsák, hogy a munkavégzési utasítások egyértelműen tartalmazzák, hogy a záróelszámolást kizárólag felmerült kiadások alapján, nem pedig saját becslés alapján kell elkészíteni;

X

2. ajánlás:

Az FPI minden CFSP-missziót a „hatpilléres értékelés” elvével összhangban akkreditáljon.

X

E jelentés közzétételének időpontjában 10 KBVP-misszió van folyamatban. Jelenleg négy misszió felel meg a költségvetési rendelet 60. cikkének: az EULEX Koszovó, az EUPOL Afganisztán, az EUMM Grúzia és az EUPOL COPPS. Ezek a missziók a KKBP költségvetésének jelentős részét teszik ki.

Tovább folyik a munka a fennmaradó missziók 60. cikknek való megfelelősége elérésének érdekében, kezdve az EUCAP Száhil Nigerrel és az EUCAP Nesztórral. Ezenfelül a Bizottság az idén további három misszió (EUBAM Rafah, EUAM Ukrajna és EUCAP Mali) pillér-értékelését indítja el. A még nem értékelt misszió (EUBAM Líbia) tekintetében a biztonsági helyzet miatt ez jelenleg nem is lehetséges.

2012

A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság:

1. ajánlás:

biztosítsa a kiadások időben történő záróelszámolását;

X

2. ajánlás:

segítse elő a végrehajtó partnerek és kedvezményezettek jobb ügyiratkezelését;

X

3. ajánlás:

javítsa a szerződés-odaítélési eljárások lebonyolítását azzal, hogy egyértelmű kiválasztási kritériumokat állít fel és jobban dokumentálja az elbírálási folyamatot;

X

4. ajánlás:

tegyen hatásos lépéseket a külső ellenőrök által végzett költségvizsgálat minőségjavítása céljából;

X

5. ajánlás:

alkalmazzon következetes és hatásos módszert a fennmaradó hibaarány kiszámítására a külkapcsolatokkal foglalkozó főigazgatóságok részére.

X

---

9. FEJEZET

Igazgatás

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 9.1–9.6. |
| --- | --- |

| A többéves pénzügyi keret fejezete szerinti terület rövid leírása | 9.3–9.4. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 9.5–9.6. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 9.7–9.8. |
| --- | --- |

| Az éves tevékenységi jelentések és a belső kontrollrendszerek más összetevőinek vizsgálata | 9.9–9.15. |
| --- | --- |

| Észrevételek az egyes intézményekről és szervekről | 9.10–9.15. |
| --- | --- |

| Európai Parlament | 9.11. |
| --- | --- |

| Európai Bizottság | 9.12. |
| --- | --- |

| Európai Külügyi Szolgálat | 9.13–9.14. |
| --- | --- |

| Európai Számvevőszék | 9.15. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 9.16–9.18. |
| --- | --- |

| A 2015. évre vonatkozó következtetés | 9.16. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 9.17–9.18. |
| --- | --- |

| 9.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – Igazgatás |
| --- | --- |

9.1. melléklet –

| 9.2. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – Igazgatás |
| --- | --- |

9.2. melléklet –

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 9.1. | Ez a fejezet az Igazgatás fejezetre vonatkozó megállapításainkat mutatja be (1). A vonatkozó tevékenységek és a 2015-ös kiadások főbb adatai a
  9.1. ábrán
  láthatók. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

9.1.

Ez a fejezet az Igazgatás fejezetre vonatkozó megállapításainkat mutatja be (1). A vonatkozó tevékenységek és a 2015-ös kiadások főbb adatai a
  9.1. ábrán
  láthatók.

9.1. ábra –   A TPK 5. fejezete – Igazgatás
   (15)
  – főbb adatok, 2015

| (milliárd euró) |
| --- |
| |
| Tárgyévi összes kifizetés | 9,0 |
| – előlegek
   (16) | 0,1 |
| + előlegek elszámolása
   (16) | 0,1 |
| | |
| Ellenőrzött sokaság összesen | 9,0 |

(milliárd euró)

Image

Tárgyévi összes kifizetés

9,0

– előlegek
   (16)

0,1

- előlegek elszámolása
   (16)

0,1

Ellenőrzött sokaság összesen

9,0

| 9.2. | Az uniós ügynökségekről és más szervekről különálló jelentéseket készítünk (2). Az Európai Központi Bank pénzügyi ellenőrzése nem tartozik a feladatkörünkbe. |
| --- | --- |

9.2.

Az uniós ügynökségekről és más szervekről különálló jelentéseket készítünk (2). Az Európai Központi Bank pénzügyi ellenőrzése nem tartozik a feladatkörünkbe.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A többéves pénzügyi keret fejezete szerinti terület rövid leírása

| 9.3. | Igazgatási kiadások alatt a személyi ráfordítások – ezek az összes kiadás mintegy 60 %-át teszik ki –, valamint az épületekre, felszerelésekre, energiára, kommunikációra és informatikára fordított kiadások értendők. |
| --- | --- |

9.3.

Igazgatási kiadások alatt a személyi ráfordítások – ezek az összes kiadás mintegy 60 %-át teszik ki –, valamint az épületekre, felszerelésekre, energiára, kommunikációra és informatikára fordított kiadások értendők.

| 9.4. | Összességében a többéves pénzügyi keretnek ez a fejezete alacsony kockázatú területnek tekinthető. Az igazgatási és kapcsolódó kiadásokat érintő főbb kockázatokat a közbeszerzésre, a szolgáltatási, áruszállítási és kivitelezési szerződések végrehajtására, a munkaerő-felvételre, és a munkabérek, nyugdíjak és juttatások kiszámítására vonatkozó eljárások be nem tartása jelenti. |
| --- | --- |

9.4.

Összességében a többéves pénzügyi keretnek ez a fejezete alacsony kockázatú területnek tekinthető. Az igazgatási és kapcsolódó kiadásokat érintő főbb kockázatokat a közbeszerzésre, a szolgáltatási, áruszállítási és kivitelezési szerződések végrehajtására, a munkaerő-felvételre, és a munkabérek, nyugdíjak és juttatások kiszámítására vonatkozó eljárások be nem tartása jelenti.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 9.5. | Általános ellenőrzési módszerünk és módszertanunk főbb elemeit az
  1.1. melléklet
  mutatja be. Az Igazgatás ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak: |
| --- | --- |

9.5.

Általános ellenőrzési módszerünk és módszertanunk főbb elemeit az
  1.1. melléklet
  mutatja be. Az Igazgatás ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:

| a) | Egy 151 tranzakcióból álló mintát vizsgáltunk az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy a többéves pénzügyi keret e fejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen (lásd:
  9.1. ábra
  és 9.3. bekezdés). |
| --- | --- |

a)

Egy 151 tranzakcióból álló mintát vizsgáltunk az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy a többéves pénzügyi keret e fejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen (lásd:
  9.1. ábra
  és 9.3. bekezdés).

| b) | Ezenkívül megvizsgáltuk (3) az ideiglenes és szerződéses munkatársak, továbbá a helyi alkalmazottak felvételi eljárását (4), valamint az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és az európai adatvédelmi biztos közbeszerzési eljárásait (5). |
| --- | --- |

b)

Ezenkívül megvizsgáltuk (3) az ideiglenes és szerződéses munkatársak, továbbá a helyi alkalmazottak felvételi eljárását (4), valamint az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és az európai adatvédelmi biztos közbeszerzési eljárásait (5).

| c) | Értékeltük az Európai Bizottság igazgatási kiadásokért elsősorban felelős főigazgatóságainak, illetve hivatalainak (6), valamint az összes többi intézménynek és szervnek az éves tevékenységi jelentését. |
| --- | --- |

c)

Értékeltük az Európai Bizottság igazgatási kiadásokért elsősorban felelős főigazgatóságainak, illetve hivatalainak (6), valamint az összes többi intézménynek és szervnek az éves tevékenységi jelentését.

| 9.6. | Az Európai Számvevőszék saját kiadásait külső könyvvizsgáló ellenőrzi (7). A 2015. december 31-én véget érő pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásainkra vonatkozóan a külső könyvvizsgáló által végzett ellenőrzés eredményeit a 9.15. bekezdés mutatja be. |
| --- | --- |

9.6.

Az Európai Számvevőszék saját kiadásait külső könyvvizsgáló ellenőrzi (7). A 2015. december 31-én véget érő pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásainkra vonatkozóan a külső könyvvizsgáló által végzett ellenőrzés eredményeit a 9.15. bekezdés mutatja be.

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 9.7. | A tranzakciótesztek eredményeit a
  9.1. melléklet
  foglalja össze. A 151 vizsgált tranzakcióból 22 esetében (14,6  %) merült fel hiba. Az általunk számszerűsített hét hiba alapján 0,6  %-ra becsüljük a hibaarányt (8). |
| --- | --- |

9.7.

A tranzakciótesztek eredményeit a
  9.1. melléklet
  foglalja össze. A 151 vizsgált tranzakcióból 22 esetében (14,6  %) merült fel hiba. Az általunk számszerűsített hét hiba alapján 0,6  %-ra becsüljük a hibaarányt (8).

| 9.8. | A
  9.2. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaarány értékén belül. |
| --- | --- |

9.8.

A
  9.2. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaarány értékén belül.

9.2. ábra –   Igazgatás – A becsült hibaarány részletes lebontása

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉVES TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSEK ÉS A BELSŐ KONTROLLRENDSZEREK MÁS ÖSSZETEVŐINEK VIZSGÁLATA

| 9.9. | Az intézmények és szervek vizsgált éves tevékenységi jelentéseiben és belső kontrollrendszereiben nem találtunk súlyos hiányosságokat. Észrevételeinket a 9.10–9.15. bekezdésben foglaljuk össze. |
| --- | --- |

9.9.

Az intézmények és szervek vizsgált éves tevékenységi jelentéseiben és belső kontrollrendszereiben nem találtunk súlyos hiányosságokat. Észrevételeinket a 9.10–9.15. bekezdésben foglaljuk össze.

Észrevételek az egyes intézményekről és szervekről

| 9.10. | Nem találtunk súlyos hiányosságokat a Tanács, az Európai Bíróság, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos esetében vizsgált területeken. A következőkben felsorolt észrevételek alapján ajánlásokat teszünk (lásd: 9.18. bekezdés) (9). |
| --- | --- |

9.10.

Nem találtunk súlyos hiányosságokat a Tanács, az Európai Bíróság, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos esetében vizsgált területeken. A következőkben felsorolt észrevételek alapján ajánlásokat teszünk (lásd: 9.18. bekezdés) (9).

Európai Parlament

A PARLAMENT VÁLASZAI

| 9.11. | Az Európai Parlament esetében az ellenőrzött 16 közül egy tranzakció egy képviselőcsoporthoz kapcsolódott (10). Hiányosságokat találtunk a 2014-ben teljesített, de 2015-ben elszámolt kiadások jóváhagyására és pénzügyi rendezésére vonatkozó kontrollok és a kapcsolódó közbeszerzési eljárások terén. |
| --- | --- |

9.11.

Az Európai Parlament esetében az ellenőrzött 16 közül egy tranzakció egy képviselőcsoporthoz kapcsolódott (10). Hiányosságokat találtunk a 2014-ben teljesített, de 2015-ben elszámolt kiadások jóváhagyására és pénzügyi rendezésére vonatkozó kontrollok és a kapcsolódó közbeszerzési eljárások terén.

| 9.11. | A Parlament tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét, és arról tájékoztatta az érintett képviselőcsoportot. A 400. költségvetési tétel előirányzatainak felhasználásáról szóló, az Elnökség által 2003. június 30-án elfogadott szabályzat 1. cikke értelmében „A képviselőcsoportok a részükre elkülönített pénzeszközöket a költségvetési rendelet 60. cikkének megfelelő alkalmazásával a közvetett irányítás elvei szerint kezelik, figyelembe véve a képviselőcsoportok sajátos követelményeit az e rendeletben meghatározott rendelkezések szerint”. |
| --- | --- |

9.11.

Európai Bizottság

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 9.12. | A korábbi évekhez hasonlóan (11) néhány hiányosságot találtunk a családi támogatások kezelésében és kisszámú hibát a személyzeti költségek PMO általi kiszámításához kapcsolódóan. |
| --- | --- |

9.12.

A korábbi évekhez hasonlóan (11) néhány hiányosságot találtunk a családi támogatások kezelésében és kisszámú hibát a személyzeti költségek PMO általi kiszámításához kapcsolódóan.

| 9.12. | Intézkedéseket hoztak a felderített hiányosságok kijavítására.

  2016-tól kezdődően a házastárs jövedelme alapján nyújtott összes háztartási támogatás záró dátuma ≤ n+4 (ahol n az a legutóbbi év, amikor a PMO tájékoztatást kért a házastárs jövedelméről). Ennek eredményeként automatikus ellenőrzést végeznek a személyzeti szabályzat 85. cikkében meghatározott visszaigénylési időszak lejárta előtt.


  Továbbá, a terveknek megfelelően jelenleg (2016-ban) fejlesztés alatt áll a Sysper proaktív értesítési rendszere, melynek célja a családi támogatások kezelésének megkönnyítése az érintett alkalmazottaknak küldött értesítések révén.


  A belső kontrollrendszer (pl. célirányos képzések révén történő) erősítése tovább csökkentette a személyzeti költségek kiszámításával kapcsolatos hiányosságok kockázatát. |
| --- | --- |

9.12.

2016-tól kezdődően a házastárs jövedelme alapján nyújtott összes háztartási támogatás záró dátuma ≤ n+4 (ahol n az a legutóbbi év, amikor a PMO tájékoztatást kért a házastárs jövedelméről). Ennek eredményeként automatikus ellenőrzést végeznek a személyzeti szabályzat 85. cikkében meghatározott visszaigénylési időszak lejárta előtt.

Továbbá, a terveknek megfelelően jelenleg (2016-ban) fejlesztés alatt áll a Sysper proaktív értesítési rendszere, melynek célja a családi támogatások kezelésének megkönnyítése az érintett alkalmazottaknak küldött értesítések révén.

A belső kontrollrendszer (pl. célirányos képzések révén történő) erősítése tovább csökkentette a személyzeti költségek kiszámításával kapcsolatos hiányosságok kockázatát.

Európai Külügyi Szolgálat

AZ EURÓPAI KÜLÜGYI SZOLGÁLAT VÁLASZA

| 9.13. | Hiányosságokat találtunk az uniós külképviseleteken a helyi alkalmazottak felvételi eljárásaiban. A vizsgált hat eset közül háromban az eljárás nem volt kellően átlátható, mivel nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az eljárás bizonyos lépéseit végrehajtották-e. |
| --- | --- |

9.13.

Hiányosságokat találtunk az uniós külképviseleteken a helyi alkalmazottak felvételi eljárásaiban. A vizsgált hat eset közül háromban az eljárás nem volt kellően átlátható, mivel nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az eljárás bizonyos lépéseit végrehajtották-e.

| 9.13. | Bár az EKSZ-nek meggyőződése, hogy valamennyi jogi követelménynek eleget tett, elismeri, hogy a dokumentáció megerősítése fokozná az eljárás átláthatóságát. Ezért pontosította a küldöttségi útmutatóban foglalt felvételi eljárásokat, különös tekintettel az előválogatott jelöltek listájának szakaszára. |
| --- | --- |

9.13.

AZ EURÓPAI KÜLÜGYI SZOLGÁLAT VÁLASZA

| 9.14. | Ezenkívül hiányosságokat találtunk az uniós külképviseletek által bonyolított, 60 000  eurónál alacsonyabb összegű szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárásokban (12). A 12 vizsgált eljárás közül öt esetében az uniós külképviseletek nem értékelték megfelelően, hogy a pályázatok teljesítették-e a műszaki specifikációkat, illetve hiányos, helytelen vagy következetlen információkat tartalmazó pályázati dokumentációt tettek közzé. Egy másik esetben nem volt indokolt az egy ajánlattevővel folytatott kivételes tárgyalásos eljárás alkalmazása. |
| --- | --- |

9.14.

Ezenkívül hiányosságokat találtunk az uniós külképviseletek által bonyolított, 60 000  eurónál alacsonyabb összegű szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárásokban (12). A 12 vizsgált eljárás közül öt esetében az uniós külképviseletek nem értékelték megfelelően, hogy a pályázatok teljesítették-e a műszaki specifikációkat, illetve hiányos, helytelen vagy következetlen információkat tartalmazó pályázati dokumentációt tettek közzé. Egy másik esetben nem volt indokolt az egy ajánlattevővel folytatott kivételes tárgyalásos eljárás alkalmazása.

| 9.14. | Az EKSZ örömmel veszi, hogy azon 8 közbeszerzési eljárás esetében, amelyek értéke meghaladja a 60 000 eurót, és amelyeknél a központ előzetes ellenőrzést alkalmaz, nem tapasztaltak hiányosságot. A megállapításban érintett, 60 000 eurót meg nem haladó, küldöttségek által szervezett eljárások esetében intézkedéseket hajt végre annak érdekében, hogy 2016-tól ezen eljárások minősége javuljon. E tekintetben érdemes megemlíteni különösen a küldöttségeknek nyújtott igazgatási támogatás reformja keretében indított kísérleti projektet és az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a küldöttségek e kritikus területen több képzési lehetőséget és ad hoc támogatást kapjanak. |
| --- | --- |

9.14.

Európai Számvevőszék

| 9.15. | A külső könyvvizsgáló jelentésében (13) adott vélemény szerint „a pénzügyi kimutatások valós és hű képet adnak az Európai Számvevőszék 2015. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetéről, a tárgyévi pénzügyi teljesítményéről és pénzforgalmáról, valamint a nettó eszközállomány változásáról”. |
| --- | --- |

9.15.

A külső könyvvizsgáló jelentésében (13) adott vélemény szerint „a pénzügyi kimutatások valós és hű képet adnak az Európai Számvevőszék 2015. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetéről, a tárgyévi pénzügyi teljesítményéről és pénzforgalmáról, valamint a nettó eszközállomány változásáról”.

KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

A 2015. évre vonatkozó következtetés

| 9.16. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy az Igazgatás fejezet kiadásait nem jellemzi lényeges hibaszint. A többéves pénzügyi keret e fejezetére vonatkozóan a tranzakciótesztek alapján a sokaságban a becsült hibaszint 0,6  % (lásd:
  9.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

9.16.

Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy az Igazgatás fejezet kiadásait nem jellemzi lényeges hibaszint. A többéves pénzügyi keret e fejezetére vonatkozóan a tranzakciótesztek alapján a sokaságban a becsült hibaszint 0,6  % (lásd:
  9.1. melléklet
  ).

Ajánlások

| 9.17. | A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  9.2. melléklet
  mutatja be. 2012-es és 2013-as éves jelentésünkben öt ajánlást tettünk. Ezek közül – a rotációs elv miatt – kettőnek az áttekintésére idén nem került sor (14). Az érintett intézmények és szervek egy ajánlást a legtöbb tekintetben, kettőt pedig néhány tekintetben megvalósítottak. |
| --- | --- |

9.17.

A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  9.2. melléklet
  mutatja be. 2012-es és 2013-as éves jelentésünkben öt ajánlást tettünk. Ezek közül – a rotációs elv miatt – kettőnek az áttekintésére idén nem került sor (14). Az érintett intézmények és szervek egy ajánlást a legtöbb tekintetben, kettőt pedig néhány tekintetben megvalósítottak.

| 9.18. | Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a következő ajánlásokat tesszük: |
| --- | --- |

9.18.

Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a következő ajánlásokat tesszük:

A PARLAMENT VÁLASZAI

| — | 1. ajánlás: az Európai Parlament tekintse át a képviselőcsoportok számára elkülönített költségvetési előirányzatok végrehajtására vonatkozó meglévő kontrollkereteket. Ezenkívül az Európai Parlament nyújtson jobb iránymutatást a kiadások jóváhagyására és pénzügyi rendezésére vonatkozó kontrollokra és a kapcsolódó közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabálygyűjtemények alkalmazásának megerősített figyelemmel kísérése keretében (lásd: 9.11. bekezdés). |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: az Európai Parlament tekintse át a képviselőcsoportok számára elkülönített költségvetési előirányzatok végrehajtására vonatkozó meglévő kontrollkereteket. Ezenkívül az Európai Parlament nyújtson jobb iránymutatást a kiadások jóváhagyására és pénzügyi rendezésére vonatkozó kontrollokra és a kapcsolódó közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabálygyűjtemények alkalmazásának megerősített figyelemmel kísérése keretében (lásd: 9.11. bekezdés).

A Parlament véleménye szerint elsősorban az érintett képviselőcsoport felelőssége, hogy meghozza a megfelelő intézkedéseket a fennálló hiányosságok kiküszöbölése érdekében. Ezzel összefüggésben az érintett képviselőcsoport munkacsoportot hozott létre azzal a céllal, hogy azonosítsa a lehetséges javítási lehetőségeket a képviselőcsoport pénzügyeivel kapcsolatos pénzgazdálkodás és jogi keret területén.

A Parlament titkársága is ki fogja terjeszteni a képviselőcsoportokra vonatkozó hatályos iránymutatásáról szóló kommunikációt, képzések révén – többek között személyre szabott képzések révén –, valamint egy, a közbeszerzésre vonatkozó magyarázó feljegyzés révén, amely összefoglalja a tiszteletben tartandó legfőbb szempontokat.

Figyelembe véve a külső ellenőrök arra vonatkozó általános feladatát, hogy ellenőrizzék a képviselőcsoportok elszámolásait, a Parlament fel fogja kérni a képviselőcsoportokat, hogy hozzák meg az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy – külső ellenőreik segítségével – hatékony belsőkontroll-rendszereket vezessenek be.

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| — | 2. ajánlás: az Európai Bizottság javítsa a munkatársak személyes helyzetére vonatkozó olyan adatok naprakészen tartását figyelemmel kísérő rendszereit, amelyek hatással lehetnek a családi juttatások kiszámítására (lásd: 9.12. bekezdés). |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: az Európai Bizottság javítsa a munkatársak személyes helyzetére vonatkozó olyan adatok naprakészen tartását figyelemmel kísérő rendszereit, amelyek hatással lehetnek a családi juttatások kiszámítására (lásd: 9.12. bekezdés).

A Bizottság elfogadja az ajánlást és már hozott intézkedéseket az adatok naprakészen tartását figyelemmel kísérő meglévő rendszereinek javítására, a fenti 9.12. bekezdésben ismertetetteknek megfelelően.

AZ EURÓPAI KÜLÜGYI SZOLGÁLAT VÁLASZA

| — | 3. ajánlás: az EKSZ gondoskodjék az uniós külképviseleten alkalmazásba vett helyi alkalmazottak felvételére szolgáló eljárások minden lépésének megfelelő dokumentálásáról (lásd: 9.13. bekezdés). |
| --- | --- |

—

3. ajánlás: az EKSZ gondoskodjék az uniós külképviseleten alkalmazásba vett helyi alkalmazottak felvételére szolgáló eljárások minden lépésének megfelelő dokumentálásáról (lásd: 9.13. bekezdés).

Az EKSZ üdvözli az ajánlást. Az uniós küldöttségi útmutatót a felvételi eljárásokra vonatkozó iránymutatások részletezésével módosította, ideértve az előválogatott jelöltek listázására vonatkozó megfelelő dokumentálást is.

AZ EURÓPAI KÜLÜGYI SZOLGÁLAT VÁLASZA

| — | 4. ajánlás: az EKSZ tökéletesítse az uniós külképviseleteken bonyolított, 60 000  euró alatti szerződésekre vonatkozó közbeszerzések megtervezésére, koordinációjára és végrehajtására vonatkozó iránymutatásait (lásd: 9.14. bekezdés). |
| --- | --- |

—

4. ajánlás: az EKSZ tökéletesítse az uniós külképviseleteken bonyolított, 60 000  euró alatti szerződésekre vonatkozó közbeszerzések megtervezésére, koordinációjára és végrehajtására vonatkozó iránymutatásait (lásd: 9.14. bekezdés).

Az EKSZ intézkedéseket hajt végre a 60 000 eurót meg nem haladó értékű, küldöttségeken kötött szerződésekre vonatkozó eljárások minőségének 2016-tól történő javítására. E tekintetben érdemes megemlíteni különösen a küldöttségeknek nyújtott igazgatási támogatás reformja keretében indított kísérleti projektet és az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a küldöttségek e kritikus területen több képzési lehetőséget és ad hoc támogatást kapjanak.

---

(1)  Ez magában foglalja az összes uniós intézmény igazgatási kiadásait, a nyugdíjakat és az európai iskoláknak folyósított kifizetéseket. Ez utóbbira vonatkozóan külön éves jelentést teszünk közzé, amelyet az Európai Iskolák Igazgatótanácsának nyújtunk be. E jelentést másolatban megküldtük az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Bizottságnak.

(2)  Az ügynökségekről és más szervekről szóló különálló éves jelentéseinket a Hivatalos Lapban tesszük közzé.

(3)  A 2012 óta alkalmazott rotációs elv alapján a rendszerellenőrzések évente két vagy három intézményre vagy szervre terjednek ki, az egyes intézményre/szervre és rendszerre vonatkozóan vizsgált tranzakciómintával. A rotációs elv alapján végzett ellenőrzések 2015-ben fejeződtek be.

(4)  2015-ben az ellenőrzés az Európai Külügyi Szolgálat 20 felvételi eljárását (öt ideiglenes, kilenc szerződéses és hat helyi alkalmazott), valamint az európai adatvédelmi biztos öt felvételi eljárását (csak szerződéses alkalmazottak) foglalta magában. Ezeket az eljárásokat véletlenszerűen választottuk ki.

(5)  2015-ben az ellenőrzés az Európai Külügyi Szolgálat 20 (ezek közül négyet a központ, 16-ot az uniós külképviseletek bonyolítottak), valamint az európai adatvédelmi biztos öt közbeszerzési eljárására terjedt ki. Ezeket az eljárásokat egyedi értékelés alapján választottuk ki.

(6)  Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság, Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal (PMO), Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal és Informatikai Főigazgatóság.

(7)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises (korlátolt felelősségű társaság, vállalati könyvvizsgáló).

(8)  A becsült hibaarányt reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legnagyobb valószínűség elve alapján becsült érték. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban becsült hibaarány 0,0 % és 1,2 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(9)  2012 és 2015 között rotációs elv alapján vizsgáltuk az igazgatási kiadásokat, és minden évben ajánlásokat tettünk az érintett intézmények és szervek belső kontrollrendszereinek javítására.

(10)  Az erre vonatkozóan alkalmazandó jogi kereteket a 4 0 0. jogcím előirányzatainak felhasználásáról szóló, az Elnökség által 2003. június 30-án elfogadott (a legutóbb a 2014. április 14-i és 2015. április 27-i elnökségi határozatokkal módosított) szabályzat határozza meg. A képviselőcsoportok a részükre elkülönített pénzeszközöket a költségvetési rendelet 60. cikkének megfelelő alkalmazásával a közvetett irányítás elvei szerint kezelik, figyelembe véve a képviselőcsoportok sajátos követelményeit.

(11)  Lásd: a 2014-es éves jelentés 9.13. bekezdése.

(12)  A 60 000 eurót meghaladó közbeszerzési eljárások esetében a központ előzetes ellenőrzést alkalmaz.

(13)  Lásd a külső ellenőrnek a 9.6. bekezdésben említett, a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó ellenőrzési jelentését.

(14)  Lásd: 3. lábjegyzet.

(15)  Az igazgatási kiadások egy részét a többéves pénzügyi keret 5. fejezetén kívüli fejezetei tartalmazzák. Az említett fejezetek alatt 2015-ben felhasznált előirányzatok 1,1 milliárd eurót tesznek ki.

(16)  Az alapul szolgáló tranzakciók harmonizált definíciójával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 7. bekezdés).

Forrás: Az Európai Unió 2015-ös konszolidált éves beszámolója.

9.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – IGAZGATÁS

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| |
| Összes tranzakció: | 151 | 129 |
| |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| | | |
| Becsült hibaszint | 0,6  % | 0,5  % |
| | | |
| | Felső hibahatár (UEL) | 1,2  % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 0,0  % | |

2015

2014

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció:

151

129

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

0,6  %

0,5  %

Felső hibahatár (UEL)

1,2  %

Alsó hibahatár (LEL)

0,0  %

9.2. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – IGAZGATÁS

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | Az intézmény válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítva ... | Nem valósult meg | Nem vonatkozik (*) | Nincs elég bizonyíték |
| a legtöbb tekintetben | néhány tekintetben |
| 2013 | 1. ajánlás (Bizottság):


  A személyes helyzet aktualizálása és a családi támogatások kezelése

  A Bizottság tegyen további lépéseket annak biztosítására, hogy az alkalmazottak dokumentumokkal rendszeresen igazolják személyes helyzetüket, és arra, hogy tökéletesítse az olyan dokumentumok időben történő feldolgozásához szükséges rendszereit, melyek hatással vannak a családi támogatások kiszámítására (lásd: a 2013-as éves jelentés 9.11. és 9.20. bekezdése). | | | X | | | | A Bizottság intézkedéseket hozott az adatok naprakészen tartását figyelemmel kísérő rendszer javítására. Továbbá, a Bizottság 2016-tól naprakész információkat biztosít a munkatársak személyes helyzetének szisztematikus nyomon követése révén. Lásd a 9.12. bekezdésre adott választ. |
| 2. ajánlás (EKSZ):


  A személyes helyzet aktualizálása és a családi támogatások kezelése

  Az EKSZ tegyen további lépéseket annak biztosítására, hogy az alkalmazottak dokumentumokkal rendszeresen igazolják személyes helyzetüket, és arra, hogy tökéletesítse az olyan dokumentumok időben történő feldolgozásához szükséges rendszereit, melyek hatással vannak a családi támogatások kiszámítására (lásd: a 2013-as éves jelentés 9.13. és 9.20. bekezdése). | | X | | | | | |
| 3. ajánlás (EKSZ):


  Közbeszerzés

  Az EKSZ tökéletesítse a közbeszerzési eljárások kialakítását, koordinációját és lebonyolítását azzal, hogy központja több támogatást és útmutatást nyújt a külképviseleteknek (lásd: a 2013-as éves jelentés 9.14., 9.15. és 9.20. bekezdése). | | | X | | | | |
| 2012 | 1. ajánlás (Európai Parlament):


  Közbeszerzés

  Az Európai Parlament gondoskodjék arról, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselők megfelelő ellenőrzések és jobb iránymutatások által javítsák a közbeszerzési eljárások megtervezését, koordinálását és végrehajtását (lásd: a 2012-es éves jelentés 9.12. és 9.19. bekezdése). | | | | | X | | |
| 2. ajánlás (Európai Tanács és Tanács):


  Közbeszerzés

  A Tanács gondoskodjék arról, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselők megfelelő ellenőrzések és jobb iránymutatások által javítsák a közbeszerzési eljárások megtervezését, koordinálását és végrehajtását (lásd: a 2012-es éves jelentés 9.14. és 9.19. bekezdése). | | | | | X | | |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

Az intézmény válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítva ...

Nem valósult meg

Nem vonatkozik (*)

Nincs elég bizonyíték

a legtöbb tekintetben

néhány tekintetben

2013

1. ajánlás (Bizottság):

A személyes helyzet aktualizálása és a családi támogatások kezelése

A Bizottság tegyen további lépéseket annak biztosítására, hogy az alkalmazottak dokumentumokkal rendszeresen igazolják személyes helyzetüket, és arra, hogy tökéletesítse az olyan dokumentumok időben történő feldolgozásához szükséges rendszereit, melyek hatással vannak a családi támogatások kiszámítására (lásd: a 2013-as éves jelentés 9.11. és 9.20. bekezdése).

X

A Bizottság intézkedéseket hozott az adatok naprakészen tartását figyelemmel kísérő rendszer javítására. Továbbá, a Bizottság 2016-tól naprakész információkat biztosít a munkatársak személyes helyzetének szisztematikus nyomon követése révén. Lásd a 9.12. bekezdésre adott választ.

2. ajánlás (EKSZ):

A személyes helyzet aktualizálása és a családi támogatások kezelése

Az EKSZ tegyen további lépéseket annak biztosítására, hogy az alkalmazottak dokumentumokkal rendszeresen igazolják személyes helyzetüket, és arra, hogy tökéletesítse az olyan dokumentumok időben történő feldolgozásához szükséges rendszereit, melyek hatással vannak a családi támogatások kiszámítására (lásd: a 2013-as éves jelentés 9.13. és 9.20. bekezdése).

X

3. ajánlás (EKSZ):

Közbeszerzés

Az EKSZ tökéletesítse a közbeszerzési eljárások kialakítását, koordinációját és lebonyolítását azzal, hogy központja több támogatást és útmutatást nyújt a külképviseleteknek (lásd: a 2013-as éves jelentés 9.14., 9.15. és 9.20. bekezdése).

X

2012

1. ajánlás (Európai Parlament):

Közbeszerzés

Az Európai Parlament gondoskodjék arról, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselők megfelelő ellenőrzések és jobb iránymutatások által javítsák a közbeszerzési eljárások megtervezését, koordinálását és végrehajtását (lásd: a 2012-es éves jelentés 9.12. és 9.19. bekezdése).

X

2. ajánlás (Európai Tanács és Tanács):

Közbeszerzés

A Tanács gondoskodjék arról, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselők megfelelő ellenőrzések és jobb iránymutatások által javítsák a közbeszerzési eljárások megtervezését, koordinálását és végrehajtását (lásd: a 2012-es éves jelentés 9.14. és 9.19. bekezdése).

X

---

(*)  Mivel az uniós intézmények és szervek belső kontrollrendszerének beható vizsgálata rotációs elv alapján történik, ezen ajánlások hasznosulásának áttekintésére a későbbi években fog sor kerülni.

---

| 13.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/287 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/287

---

ÉVES JELENTÉS A NYOLCADIK, KILENCEDIK, TIZEDIK ÉS TIZENEGYEDIK EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPBÓL (EFA) FINANSZÍROZOTT TEVÉKENYSÉGEKRŐL

(2016/C 375/02)

Éves jelentés a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapból (EFA) finanszírozott tevékenységekről

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 1–12. |
| --- | --- |

| Az Európai Fejlesztési Alapok rövid bemutatása | 2–12. |
| --- | --- |

| Azok a kiadási területek, ahol kevésbé gyakran fordul elő hiba | 9–12. |
| --- | --- |

| I. fejezet – A nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alap felhasználása | 13–17. |
| --- | --- |

| Pénzügyi lebonyolítás | 13–17. |
| --- | --- |

| II. fejezet – A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Fejlesztési Alapokról | 18–50. |
| --- | --- |

| A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlament és a Tanács részére a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) – Független ellenőri jelentés | I–IX. |
| --- | --- |

| A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk | 18–50. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 18–21. |
| --- | --- |

| A beszámoló megbízhatósága | 22–24. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 25–35. |
| --- | --- |

| Az éves tevékenységi jelentések és a belső kontrollrendszerek más összetevőinek vizsgálata | 36–50. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 51–54. |
| --- | --- |

| A 2015. évre vonatkozó következtetés | 51–52. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 53–54. |
| --- | --- |

| 1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – Európai Fejlesztési Alapok |
| --- | --- |

1. melléklet –

| 2. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – Európai Fejlesztési Alapok |
| --- | --- |

2. melléklet –

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 1. | Ez az éves jelentés értékelésünket ismerteti az Európai Fejlesztési Alapokról (EFA). A vonatkozó tevékenységekkel és az azokhoz kapcsolódó 2015. évi kiadásokkal kapcsolatos főbb adatokat az
  1. ábra
  mutatja be. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

1.

Ez az éves jelentés értékelésünket ismerteti az Európai Fejlesztési Alapokról (EFA). A vonatkozó tevékenységekkel és az azokhoz kapcsolódó 2015. évi kiadásokkal kapcsolatos főbb adatokat az
  1. ábra
  mutatja be.

1. ábra –   Európai Fejlesztési Alapok – főbb adatok, 2015

Image

| (millió euró) |
| --- |
| Összes operatív kiadás (projektek) | 2 337 |
| Összes operatív kiadás (költségvetés-támogatás) | 763 |
| Összes igazgatási kiadás (63) | 110 |
| Összes kifizetés | 3 210 |
| - előlegek | -1 727 |
| + előlegek elszámolása | 1 661 |
| Ellenőrzött sokaság | 3 144 |
| | |
| Összes egyedi kötelezettségvállalás
   (64) | 4 008 |
| | |
| Összes globális kötelezettségvállalás
   (64) | 5 034 |

(millió euró)

Összes operatív kiadás (projektek)

2 337

Összes operatív kiadás (költségvetés-támogatás)

763

Összes igazgatási kiadás (63)

110

Összes kifizetés

3 210

- előlegek

-1 727

- előlegek elszámolása

1 661

Ellenőrzött sokaság

3 144

Összes egyedi kötelezettségvállalás
   (64)

4 008

Összes globális kötelezettségvállalás
   (64)

5 034

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Az Európai Fejlesztési Alapok rövid bemutatása

| 2. | Az Európai Unió által nyújtott fejlesztési együttműködési támogatások 1958 óta elsősorban az EFA-n keresztül jutnak el az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államokhoz, illetve a tengerentúli országokhoz és területekhez (TOT). A 2000. június 23-án Cotonouban húsz évre aláírt partnerségi megállapodás (Cotonoui Megállapodás) biztosítja jelenleg a keretet az Európai Uniónak az AKCS-országokkal, illetve a tengerentúli országokkal és területekkel fenntartott kapcsolataihoz. A megállapodás központi célja a szegénység mérséklése, majd végső soron felszámolása. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Unió által nyújtott fejlesztési együttműködési támogatások 1958 óta elsősorban az EFA-n keresztül jutnak el az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államokhoz, illetve a tengerentúli országokhoz és területekhez (TOT). A 2000. június 23-án Cotonouban húsz évre aláírt partnerségi megállapodás (Cotonoui Megállapodás) biztosítja jelenleg a keretet az Európai Uniónak az AKCS-országokkal, illetve a tengerentúli országokkal és területekkel fenntartott kapcsolataihoz. A megállapodás központi célja a szegénység mérséklése, majd végső soron felszámolása.

| 3. | Az Európai Fejlesztési Alapok egyedi jellegűek,






  a) | mivel – a Tanács keretében a tagállami kormányok közötti belső megállapodásban meghatározott, és az Unió általános költségvetésétől eltérő hozzájárulási kulcsok (1) szerint – a tagállamok finanszírozzák őket; |
| --- | --- | --- |

3.

Az Európai Fejlesztési Alapok egyedi jellegűek,

a)

mivel – a Tanács keretében a tagállami kormányok közötti belső megállapodásban meghatározott, és az Unió általános költségvetésétől eltérő hozzájárulási kulcsok (1) szerint – a tagállamok finanszírozzák őket;

| b) | mert azokat a Bizottság – az Unió általános költségvetésének keretén kívül – és az Európai Beruházási Bank (EBB) irányítja; |
| --- | --- |

b)

mert azokat a Bizottság – az Unió általános költségvetésének keretén kívül – és az Európai Beruházási Bank (EBB) irányítja;

| c) | az EFA-k kormányközi jellegéből adódóan az Európai Parlament szerepe működésüket tekintve korlátozottabb, mint az Unió általános költségvetéséből finanszírozott fejlesztési együttműködési eszközök esetében: az EFA-források megállapításakor és elosztásakor például nem avatkozik be. A zárszámadásért felelős hatóság azonban az Európai Parlament, az EBB által irányított Beruházási Keret kivételével (2)
   (3). |
| --- | --- |

c)

az EFA-k kormányközi jellegéből adódóan az Európai Parlament szerepe működésüket tekintve korlátozottabb, mint az Unió általános költségvetéséből finanszírozott fejlesztési együttműködési eszközök esetében: az EFA-források megállapításakor és elosztásakor például nem avatkozik be. A zárszámadásért felelős hatóság azonban az Európai Parlament, az EBB által irányított Beruházási Keret kivételével (2)
   (3).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 4. | Minden EFA saját pénzügyi szabályzattal rendelkezik. Korábban már több alkalommal javasoltuk, hogy minden jelenlegi és jövőbeni EFA-ra vonatkozóan egységes pénzügyi szabályzat legyen érvényes: ez az EFA-k felhasználásában bekövetkező megszakítások kockázata nélkül biztosítaná a folytonosságot és egyszerűsítené az irányítást (4). |
| --- | --- |

4.

Minden EFA saját pénzügyi szabályzattal rendelkezik. Korábban már több alkalommal javasoltuk, hogy minden jelenlegi és jövőbeni EFA-ra vonatkozóan egységes pénzügyi szabályzat legyen érvényes: ez az EFA-k felhasználásában bekövetkező megszakítások kockázata nélkül biztosítaná a folytonosságot és egyszerűsítené az irányítást (4).

| 4. | A Bizottság erőfeszítéseket tett a pénzügyi szabályzat (FR) egyszerűsítésére és annak az általános költségvetési rendelethez való igazítására a szolgáltatás folytonosságának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bár az Európai Fejlesztési Alapokra alkalmazandó pénzügyi szabályzatokat fokozatosan az általános költségvetési rendelethez (5) igazították, közöttük még mindig jelentős különbségek vannak. Az egyik fő különbség abban áll, hogy az EFA-kra nem vonatkozik az évenkéntiség elve: Az EFA-megállapodásokat általában öt–hétéves kötelezettségvállalási időszakra kötik, és a kifizetések ennél jóval hosszabb időre is elnyúlhatnak. 2015-ben párhuzamosan négy EFA keretében történtek kiadások, köztük a nyolcadik EFA keretében, amelyet még 1995-ben nyitottak meg. |
| --- | --- |

5.

Bár az Európai Fejlesztési Alapokra alkalmazandó pénzügyi szabályzatokat fokozatosan az általános költségvetési rendelethez (5) igazították, közöttük még mindig jelentős különbségek vannak. Az egyik fő különbség abban áll, hogy az EFA-kra nem vonatkozik az évenkéntiség elve: Az EFA-megállapodásokat általában öt–hétéves kötelezettségvállalási időszakra kötik, és a kifizetések ennél jóval hosszabb időre is elnyúlhatnak. 2015-ben párhuzamosan négy EFA keretében történtek kiadások, köztük a nyolcadik EFA keretében, amelyet még 1995-ben nyitottak meg.

| 6. | Az EFA-kat szinte teljes egészében a Bizottság Nemzetközi Együttműködési és a Fejlesztési Főigazgatósága (DG DEVCO) (6) irányítja, amely egyébként az uniós költségvetés kiadásainak széles körét is kezeli (7). |
| --- | --- |

6.

Az EFA-kat szinte teljes egészében a Bizottság Nemzetközi Együttműködési és a Fejlesztési Főigazgatósága (DG DEVCO) (6) irányítja, amely egyébként az uniós költségvetés kiadásainak széles körét is kezeli (7).

| 7. | Az EFA intézkedéseinek megvalósítása projekteken és költségvetés-támogatáson (8) keresztül történik, négy fő végrehajtási mód szerint. 2015-ben a kifizetések 42 %-ára közvetlen irányítás keretében került sor, ebből a teljes összeg 24 %-a vonatkozott költségvetés-támogatásra. A fennmaradó 58 %-ot közvetett irányítás keretében folyósították: 31 %-ot nemzetközi szervezeteken, 24 %-ot harmadik országokon, 3 %-ot pedig az uniós tagállamok szervein keresztül (9). |
| --- | --- |

7.

Az EFA intézkedéseinek megvalósítása projekteken és költségvetés-támogatáson (8) keresztül történik, négy fő végrehajtási mód szerint. 2015-ben a kifizetések 42 %-ára közvetlen irányítás keretében került sor, ebből a teljes összeg 24 %-a vonatkozott költségvetés-támogatásra. A fennmaradó 58 %-ot közvetett irányítás keretében folyósították: 31 %-ot nemzetközi szervezeteken, 24 %-ot harmadik országokon, 3 %-ot pedig az uniós tagállamok szervein keresztül (9).

| 8. | A jelentésünkben tárgyalt kiadások számos különböző végrehajtási módszerrel, 79 országban kerülnek teljesítésre. A szabályok és eljárások gyakran bonyolultak, többek között a pályázatban való részvételre és szerződés-odaítélésre vonatkozóak is. A tizenegyedik EFA-ra vonatkozó, önálló és felhasználóbarát pénzügyi szabályzat hiánya még inkább fokozza a eljárások bonyolultságát (10). |
| --- | --- |

8.

A jelentésünkben tárgyalt kiadások számos különböző végrehajtási módszerrel, 79 országban kerülnek teljesítésre. A szabályok és eljárások gyakran bonyolultak, többek között a pályázatban való részvételre és szerződés-odaítélésre vonatkozóak is. A tizenegyedik EFA-ra vonatkozó, önálló és felhasználóbarát pénzügyi szabályzat hiánya még inkább fokozza a eljárások bonyolultságát (10).

| 8. | A 11. EFA-ra saját pénzügyi szabályzata, azaz a Tanács által 2015. március 2-án elfogadott 2015/323 rendelet vonatkozik. A valódi egyszerűsítést az általános költségvetési rendelethez való igazítással sikerült elérni, oly módon, hogy a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat átlátható és egyértelmű hivatkozásokat tartalmaz az általános költségvetési rendeletre és annak alkalmazási szabályaira. Így a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat nemcsak az alkalmazandó pénzügyi eljárások koherenciáját és a nagyobb hatékonyságot biztosítja, hanem lehetővé teszi a kockázatok és hibák csökkentését is.

  A vállalkozók európai szövetségei széles körében üdvözölték az általános költségvetésre és az EFA-ra vonatkozó pályázati és szerződés-odaítélési eljárásokat és mintákat, amelyeket az EuropeAid által kidolgozott, a támogatásokra és közbeszerzésekre vonatkozó gyakorlati útmutató (PRAG) foglal össze. |
| --- | --- |

8.

A vállalkozók európai szövetségei széles körében üdvözölték az általános költségvetésre és az EFA-ra vonatkozó pályázati és szerződés-odaítélési eljárásokat és mintákat, amelyeket az EuropeAid által kidolgozott, a támogatásokra és közbeszerzésekre vonatkozó gyakorlati útmutató (PRAG) foglal össze.

Azok a kiadási területek, ahol kevésbé gyakran fordul elő hiba

| 9. | Két területen a finanszírozás és a fizetési feltételek jellege miatt a tranzakciók tekintetében kisebb mértékben jelentkeznek hibák. Ez a két terület a költségvetés-támogatás (11) és az ún. „feltételezéses megközelítés” alkalmazása, azaz nemzetközi szervezetek által lebonyolított, több adományozó részvételével zajló projektekhez való hozzájárulás (12). |
| --- | --- |

9.

Két területen a finanszírozás és a fizetési feltételek jellege miatt a tranzakciók tekintetében kisebb mértékben jelentkeznek hibák. Ez a két terület a költségvetés-támogatás (11) és az ún. „feltételezéses megközelítés” alkalmazása, azaz nemzetközi szervezetek által lebonyolított, több adományozó részvételével zajló projektekhez való hozzájárulás (12).

Költségvetés-támogatás

| 10. | A költségvetés-támogatást egy adott állam általános költségvetésének, illetve egy konkrét szakpolitikára vagy célra szánt költségvetésének támogatására fordítják. Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság betartotta-e az érintett partnerországnak szóló költségvetés-támogatás konkrét feltételeit, és ellenőrizte-e az általános támogathatósági feltételek betartását (például azt, hogy kielégítő előrelépés történt-e a közpénzek kezelése terén). |
| --- | --- |

10.

A költségvetés-támogatást egy adott állam általános költségvetésének, illetve egy konkrét szakpolitikára vagy célra szánt költségvetésének támogatására fordítják. Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság betartotta-e az érintett partnerországnak szóló költségvetés-támogatás konkrét feltételeit, és ellenőrizte-e az általános támogathatósági feltételek betartását (például azt, hogy kielégítő előrelépés történt-e a közpénzek kezelése terén).

| 11. | A jogi rendelkezések azonban sokféle értelmezésre adnak lehetőséget, és a Bizottság meglehetősen szabadon ítélheti meg, hogy teljesültek-e az általános feltételek. Szabályszerűségi ellenőrzésünk csak addig a pontig terjedhet, amikor a támogatást kifizetik a partnerországoknak. Az átutalt pénzek azután beolvadnak a fogadó ország költségvetési forrásaiba. A fogadó ország pénzgazdálkodásának esetleges – nemzeti szinten visszaélést eredményező – hiányosságai nem jelentkeznek hibaként szabályossági ellenőrzésünk során. |
| --- | --- |

11.

A jogi rendelkezések azonban sokféle értelmezésre adnak lehetőséget, és a Bizottság meglehetősen szabadon ítélheti meg, hogy teljesültek-e az általános feltételek. Szabályszerűségi ellenőrzésünk csak addig a pontig terjedhet, amikor a támogatást kifizetik a partnerországoknak. Az átutalt pénzek azután beolvadnak a fogadó ország költségvetési forrásaiba. A fogadó ország pénzgazdálkodásának esetleges – nemzeti szinten visszaélést eredményező – hiányosságai nem jelentkeznek hibaként szabályossági ellenőrzésünk során.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Feltételezéses megközelítés

| 12. | Abban az esetben, ha az EFA-kból történő finanszírozásra a költségek támogathatósága tekintetében külön követelmények vonatkoznak, megvizsgáljuk, hogy ezek a követelmények teljesültek-e. Ha a többadományozós projekthez nyújtott bizottsági hozzájárulásokat más adományozók hozzájárulásaival együtt kezelik és nem különítik el konkrétan meghatározható kiadási tételekre, a Bizottság mindaddig feltételezi, hogy az uniós támogathatósági szabályokat betartották, amíg az egyesített összegben van annyi támogatható kiadás, ami fedezi az uniós hozzájárulás összegét. A Bizottság által alkalmazott megközelítés korlátozza a számvevők munkáját abban az esetben, ha más adományozóktól jelentős hozzájárulások érkeznek, amelyeket azután a Bizottság elegendőnek tekint arra, hogy fedezzék az egyébként általunk esetleg feltárt jogosulatlan kiadásokat. |
| --- | --- |

12.

Abban az esetben, ha az EFA-kból történő finanszírozásra a költségek támogathatósága tekintetében külön követelmények vonatkoznak, megvizsgáljuk, hogy ezek a követelmények teljesültek-e. Ha a többadományozós projekthez nyújtott bizottsági hozzájárulásokat más adományozók hozzájárulásaival együtt kezelik és nem különítik el konkrétan meghatározható kiadási tételekre, a Bizottság mindaddig feltételezi, hogy az uniós támogathatósági szabályokat betartották, amíg az egyesített összegben van annyi támogatható kiadás, ami fedezi az uniós hozzájárulás összegét. A Bizottság által alkalmazott megközelítés korlátozza a számvevők munkáját abban az esetben, ha más adományozóktól jelentős hozzájárulások érkeznek, amelyeket azután a Bizottság elegendőnek tekint arra, hogy fedezzék az egyébként általunk esetleg feltárt jogosulatlan kiadásokat.

I. FEJEZET – A NYOLCADIK, KILENCEDIK, TIZEDIK ÉS TIZENEGYEDIK EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP FELHASZNÁLÁSA

Pénzügyi lebonyolítás

| 13. | A nyolcadik EFA (1995–2000) rendelkezésére álló összeg 12 840  millió euró, a kilencedik EFA (2000–2007) rendelkezésére álló összeg 13 800  millió euró, a tizedik EFA (2008–2013) rendelkezésére álló összeg pedig 22 682  millió euró. |
| --- | --- |

13.

A nyolcadik EFA (1995–2000) rendelkezésére álló összeg 12 840  millió euró, a kilencedik EFA (2000–2007) rendelkezésére álló összeg 13 800  millió euró, a tizedik EFA (2008–2013) rendelkezésére álló összeg pedig 22 682  millió euró.

| 14. | A tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapot (13) létrehozó belső megállapodás 2015. március 1-jén lépett hatályba, miután az Unió valamennyi tagállama ratifikálta. A tizenegyedik EFA rendelkezésére összesen 30 506  millió euró áll (14), ebből 29 089  millió eurót az AKCS-országoknak, 364,5  millió eurót pedig a tengerentúli országoknak és területeknek (TOT) különítettek el. Ezekbe az összegekbe beletartozik az EBB által kezelt beruházási keret számára – elsősorban kamattámogatások finanszírozására és projektspecifikus technikai segítségnyújtásra – biztosított 1 134  millió euró, illetve 5 millió euró is. Végül 1 052,5  millió euró arra van elkülönítve, hogy a Bizottságnál az EFA programozásával és felhasználásával kapcsolatban felmerülő költségeket fedezze. |
| --- | --- |

14.

A tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapot (13) létrehozó belső megállapodás 2015. március 1-jén lépett hatályba, miután az Unió valamennyi tagállama ratifikálta. A tizenegyedik EFA rendelkezésére összesen 30 506  millió euró áll (14), ebből 29 089  millió eurót az AKCS-országoknak, 364,5  millió eurót pedig a tengerentúli országoknak és területeknek (TOT) különítettek el. Ezekbe az összegekbe beletartozik az EBB által kezelt beruházási keret számára – elsősorban kamattámogatások finanszírozására és projektspecifikus technikai segítségnyújtásra – biztosított 1 134  millió euró, illetve 5 millió euró is. Végül 1 052,5  millió euró arra van elkülönítve, hogy a Bizottságnál az EFA programozásával és felhasználásával kapcsolatban felmerülő költségeket fedezze.

| 15. | Az EFA-források 2015-ös és összesített felhasználását a
  2. ábra
  mutatja be. |
| --- | --- |

15.

Az EFA-források 2015-ös és összesített felhasználását a
  2. ábra
  mutatja be.

2. ábra –   Az EFA-források felhasználása, 2015. december 31-i állapot

| (millió euró) |
| --- |
| | A 2014-es év végi állapot | A költségvetés felhasználása a 2015-ös pénzügyi évben (nettó összegek) (70) | A 2015-ös év végi állapot |
| | Teljes összeg | Felhaszn. arány (66) | 8. EFA3
   (67) | 9. EFA3
   (67) | 10. EFA | 11. EFA | Teljes összeg | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | Teljes összeg | Felhaszn. arány (66) |
| A. | FORRÁSOK
   (65) |

(millió euró)

A 2014-es év végi állapot

A költségvetés felhasználása a 2015-ös pénzügyi évben (nettó összegek) (70)

A 2015-ös év végi állapot

Teljes összeg

Felhaszn. arány (66)

8. EFA3
   (67)

9. EFA3
   (67)

10. EFA

11. EFA

Teljes összeg

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

Teljes összeg

Felhaszn. arány (66)

A.

49 100

- 6

- 109

56

27 839

27 780

10 412

15 630

21 384

29 455

76 880

| B. | FELHASZNÁLÁS |
| --- | --- |

B.

| 1. | Globális kötelezettségvállalások
   (68) |
| --- | --- |

1.

48 573

98,9  %

- 12

- 170

- 156

5 372

5 034

10 404

15 533

21 137

6 533

53 607

69,7  %

| 2. | Egyedi kötelezettségvállalások
   (69) |
| --- | --- |

2.

44 790

91,2  %

- 16

- 52

783

3 293

4 008

10 385

15 355

19 035

4 023

48 797

63,5  %

| 3. | Kifizetések |
| --- | --- |

3.

38 900

79,2  %

- 3

43

2 024

1 024

3 088

10 376

14 985

15 009

1 619

41 989

54,6  %

| C. | Fennmaradó kötelezettségvállalások (B1–B3) |
| --- | --- |

C.

9 673

19,7  %

28

548

6 128

4 914

11 618

15,1  %

| D. | Rendelkezésre álló egyenleg (A–B1) |
| --- | --- |

D.

527

1,1  %

8

97

247

22 922

23 273

30,3  %

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 16. | A 2015-ben tett nettó globális kötelezettségvállalások mértéke (5 034  millió euró) minden eddiginél magasabb volt (15). Ennek oka a tizenegyedik EFA hatályba lépése volt, ami 27 839  millió euróval megnövelte a kötelezettségvállalásokra rendelkezésre álló forrásokat. A tizenegyedik EFA hatályba lépése a fennálló kötelezettségvállalások felhasználási arányát is érintette, amely 98,9  %-ról 69,7  %-ra csökkent a finanszírozási határozatok (globális kötelezettségvállalások) és 91,2  %-ról 63,5  %-ra az egyedi kötelezettségvállalások esetében. |
| --- | --- |

16.

A 2015-ben tett nettó globális kötelezettségvállalások mértéke (5 034  millió euró) minden eddiginél magasabb volt (15). Ennek oka a tizenegyedik EFA hatályba lépése volt, ami 27 839  millió euróval megnövelte a kötelezettségvállalásokra rendelkezésre álló forrásokat. A tizenegyedik EFA hatályba lépése a fennálló kötelezettségvállalások felhasználási arányát is érintette, amely 98,9  %-ról 69,7  %-ra csökkent a finanszírozási határozatok (globális kötelezettségvállalások) és 91,2  %-ról 63,5  %-ra az egyedi kötelezettségvállalások esetében.

| 17. | A DG DEVCO a hatáskörébe tartozó minden területen (16) továbbra is törekedett arra, hogy csökkentse a régóta fennálló előfinanszírozások és felhasználatlan kötelezettségvállalások összegét (17), valamint a lezáratlan, de lejárt szerződések (18) számát. A régóta fennálló előfinanszírozások és felhasználatlan kötelezettségvállalások csökkentésére vonatkozó 2015-ös célszámokat jelentős mértékben túllépték (19). Ugyanakkor, bár a 2015-re a lejárt szerződéseknek az összes szerződéshez viszonyított arányára megállapított célszám a DG DEVCO teljes portfólióját tekintve csaknem teljesült (20), az eredmény az EFA-k esetében kevésbé volt kielégítő (21). |
| --- | --- |

17.

A DG DEVCO a hatáskörébe tartozó minden területen (16) továbbra is törekedett arra, hogy csökkentse a régóta fennálló előfinanszírozások és felhasználatlan kötelezettségvállalások összegét (17), valamint a lezáratlan, de lejárt szerződések (18) számát. A régóta fennálló előfinanszírozások és felhasználatlan kötelezettségvállalások csökkentésére vonatkozó 2015-ös célszámokat jelentős mértékben túllépték (19). Ugyanakkor, bár a 2015-re a lejárt szerződéseknek az összes szerződéshez viszonyított arányára megállapított célszám a DG DEVCO teljes portfólióját tekintve csaknem teljesült (20), az eredmény az EFA-k esetében kevésbé volt kielégítő (21).

| 17. | Az EFA támogatásokra vonatkozó lejárt szerződések lezárását megakadályozó fő problémák az alábbiak: nem teljesített visszafizetési felszólítások, jogviták és folyamatban lévő ellenőrzési eljárás. Bár e vonatkozások nem állnak teljesen az ellenőrzése alatt, a Bizottság továbbra is erőfeszítéseket fog tenni a lejárt szerződések lezárásának meggyorsítása érdekében. |
| --- | --- |

17.

II. FEJEZET – A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPOKRÓL

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlament és a Tanács részére a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) – Független ellenőri jelentés

| I. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikkének, illetve a 11. Európai Fejlesztési Alapról szóló – és a korábbi EFA-kra is vonatkozó – pénzügyi szabályzat 49. cikkének rendelkezései alapján a következőket ellenőriztük:






  a) | a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapnak a Bizottság által 2016. július 15-én elfogadott éves beszámolója, amely a mérlegből, a gazdasági eredménykimutatásból, a készpénzforgalmi kimutatásból, a nettó eszközállomány változásainak kimutatásából, az Európai Fejlesztési Alapokba befizetendő tételek táblázatából és a 2015. december 31-én véget ért pénzügyi év pénzügyi műveleteinek végrehajtásáról szóló jelentésből áll; |
| --- | --- | --- |

I.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikkének, illetve a 11. Európai Fejlesztési Alapról szóló – és a korábbi EFA-kra is vonatkozó – pénzügyi szabályzat 49. cikkének rendelkezései alapján a következőket ellenőriztük:

a)

a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapnak a Bizottság által 2016. július 15-én elfogadott éves beszámolója, amely a mérlegből, a gazdasági eredménykimutatásból, a készpénzforgalmi kimutatásból, a nettó eszközállomány változásainak kimutatásából, az Európai Fejlesztési Alapokba befizetendő tételek táblázatából és a 2015. december 31-én véget ért pénzügyi év pénzügyi műveleteinek végrehajtásáról szóló jelentésből áll;

| b) | az EFA jogi keretén belül végrehajtott, a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége az EFA azon forrásaira vonatkozóan, amelyek pénzügyi irányításáért a Bizottság felel (22). |
| --- | --- |

b)

az EFA jogi keretén belül végrehajtott, a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége az EFA azon forrásaira vonatkozóan, amelyek pénzügyi irányításáért a Bizottság felel (22).

A vezetés felelőssége

| II. | Az EUMSZ 310–325. cikke és az alkalmazandó költségvetési rendelet (23) értelmében a vezetés felel az EFA éves beszámolójának elkészítéséért és bemutatásáért, a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak (24) megfelelően, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. A vezetés felelőssége magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetés felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. Az EFA beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke). |
| --- | --- |

II.

Az EUMSZ 310–325. cikke és az alkalmazandó költségvetési rendelet (23) értelmében a vezetés felel az EFA éves beszámolójának elkészítéséért és bemutatásáért, a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak (24) megfelelően, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. A vezetés felelőssége magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetés felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. Az EFA beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke).

Az ellenőr felelőssége

| III. | Feladatunk, hogy ellenőrzéseink alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végezzük. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy az EFA éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

III.

Feladatunk, hogy ellenőrzéseink alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végezzük. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy az EFA éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| IV. | Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az EFA jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az azt alátámasztó tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosító felügyeleti és kontrollrendszereit. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, és nem a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

IV.

Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az EFA jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az azt alátámasztó tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosító felügyeleti és kontrollrendszereit. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, és nem a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| V. | Véleményünk szerint az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek véleményeink megalapozásához. |
| --- | --- |

V.

Véleményünk szerint az összegyűjtött ellenőrzési bizonyítékok elégségesek és megfelelőek véleményeink megalapozásához.

A beszámoló megbízhatósága

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| VI. | Véleményünk szerint a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapnak a 2015. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven és az EFA-k pénzügyi szabályzata rendelkezéseinek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapuló számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi az EFA-k 2015. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat, és a nettó eszközállomány változásait. |
| --- | --- |

VI.

Véleményünk szerint a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapnak a 2015. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven és az EFA-k pénzügyi szabályzata rendelkezéseinek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapuló számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi az EFA-k 2015. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat, és a nettó eszközállomány változásait.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| VII. | Véleményünk szerint a 2015. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

VII.

Véleményünk szerint a 2015. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Kifizetések

A beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott elutasító vélemény alapja

| VIII. | Becslésünk szerint a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA kifizetési tranzakcióit jellemző legvalószínűbb hibaarány 3,8  %. |
| --- | --- |

VIII.

Becslésünk szerint a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA kifizetési tranzakcióit jellemző legvalószínűbb hibaarány 3,8  %.

Elutasító vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| IX. | Véleményünk szerint a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó elutasító vélemény alapjáról szóló bekezdésben tárgyaltak jelentősége miatt a 2015. december 31-én véget ért évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

IX.

Véleményünk szerint a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó elutasító vélemény alapjáról szóló bekezdésben tárgyaltak jelentősége miatt a 2015. december 31-én véget ért évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi.

2016. július 14.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBURG

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 18. | Az általunk alkalmazott ellenőrzési koncepció és módszertan legfontosabb elemeit a Számvevőszéknek a költségvetés végrehajtásáról szóló 2015-ös éves jelentése 1. fejezetében az
  1.1. melléklet
  írja le. Az EFA-k ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak. |
| --- | --- |

18.

Az általunk alkalmazott ellenőrzési koncepció és módszertan legfontosabb elemeit a Számvevőszéknek a költségvetés végrehajtásáról szóló 2015-ös éves jelentése 1. fejezetében az
  1.1. melléklet
  írja le. Az EFA-k ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak.

| 19. | Az EFA-beszámoló megbízhatóságát illető észrevételeink a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA-nak (25) a Bizottság által az EFA-k pénzügyi szabályzata (26) szerint jóváhagyott pénzügyi kimutatásaira (27) vonatkoznak, amelyek a Számvevőszékhez a számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozatával együtt 2016. július 18-án érkeztek be. Az ellenőrzés keretében teszteléssel megvizsgáltuk az összegeket és a közölt adatokat, és értékeltük az alkalmazott számviteli alapelveket, a vezetés lényegesebb becsléseit és a beszámoló általános bemutatását. |
| --- | --- |

19.

Az EFA-beszámoló megbízhatóságát illető észrevételeink a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA-nak (25) a Bizottság által az EFA-k pénzügyi szabályzata (26) szerint jóváhagyott pénzügyi kimutatásaira (27) vonatkoznak, amelyek a Számvevőszékhez a számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozatával együtt 2016. július 18-án érkeztek be. Az ellenőrzés keretében teszteléssel megvizsgáltuk az összegeket és a közölt adatokat, és értékeltük az alkalmazott számviteli alapelveket, a vezetés lényegesebb becsléseit és a beszámoló általános bemutatását.

| 20. | A tranzakciók szabályszerűségének ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak: |
| --- | --- |

20.

A tranzakciók szabályszerűségének ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:

| a) | megvizsgáltuk az összes tagállami hozzájárulást, valamint egy más típusú bevételi tranzakciókból vett mintát; |
| --- | --- |

a)

megvizsgáltuk az összes tagállami hozzájárulást, valamint egy más típusú bevételi tranzakciókból vett mintát;

| b) | megvizsgáltunk egy 140 tranzakcióból álló mintát. A mintát úgy terveztük meg, hogy az EFA-kifizetések teljes körére nézve reprezentatív legyen. A minta 19 uniós külképviselet által engedélyezett 104 kifizetésből (28) és a bizottsági központ által jóváhagyott 36 kifizetésből (29) állt. Ahol hiba merült fel, ott elemeztük a vonatkozó rendszereket, a konkrét rendszerhiányosságok feltárása céljából; |
| --- | --- |

b)

megvizsgáltunk egy 140 tranzakcióból álló mintát. A mintát úgy terveztük meg, hogy az EFA-kifizetések teljes körére nézve reprezentatív legyen. A minta 19 uniós külképviselet által engedélyezett 104 kifizetésből (28) és a bizottsági központ által jóváhagyott 36 kifizetésből (29) állt. Ahol hiba merült fel, ott elemeztük a vonatkozó rendszereket, a konkrét rendszerhiányosságok feltárása céljából;

| c) | megvizsgáltuk a DG DEVCO és az uniós külképviseletek rendszereit, a következők vonatkozásában: i. a Bizottság személyzete, külső ellenőrök vagy felügyelők által a kifizetéseket korábban végzett előzetes ellenőrzések, és ii. monitoring és felügyelet, különösen a külső ellenőrzések, helyszíni ellenőrző látogatások és monitoringlátogatások hasznosulásvizsgálata, és a DG DEVCO-nak a fennmaradó hibaarányról szóló tanulmányai a 2012–2015-ös időszakból; |
| --- | --- |

c)

megvizsgáltuk a DG DEVCO és az uniós külképviseletek rendszereit, a következők vonatkozásában: i. a Bizottság személyzete, külső ellenőrök vagy felügyelők által a kifizetéseket korábban végzett előzetes ellenőrzések, és ii. monitoring és felügyelet, különösen a külső ellenőrzések, helyszíni ellenőrző látogatások és monitoringlátogatások hasznosulásvizsgálata, és a DG DEVCO-nak a fennmaradó hibaarányról szóló tanulmányai a 2012–2015-ös időszakból;

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| d) | értékeltük a DG DEVCO főigazgatója éves tevékenységi jelentését; |
| --- | --- |

d)

értékeltük a DG DEVCO főigazgatója éves tevékenységi jelentését;

| e) | megvizsgáltuk korábbi ajánlásaink hasznosulását. |
| --- | --- |

e)

megvizsgáltuk korábbi ajánlásaink hasznosulását.

| 21. | Amint azt a 6. bekezdésben említettük, az általános költségvetésből és az EFA-kból finanszírozott külső támogatási eszközöket legnagyobbrészt a DG DEVCO kezeli. Azon észrevételeink, amelyek a rendszerekkel, valamint az éves tevékenységi jelentésnek és a főigazgató 2015-ös nyilatkozatának megbízhatóságával kapcsolatosak, a DG DEVCO hatáskörébe tartozó minden területre érvényesek. |
| --- | --- |

21.

Amint azt a 6. bekezdésben említettük, az általános költségvetésből és az EFA-kból finanszírozott külső támogatási eszközöket legnagyobbrészt a DG DEVCO kezeli. Azon észrevételeink, amelyek a rendszerekkel, valamint az éves tevékenységi jelentésnek és a főigazgató 2015-ös nyilatkozatának megbízhatóságával kapcsolatosak, a DG DEVCO hatáskörébe tartozó minden területre érvényesek.

A beszámoló megbízhatósága

| 22. | A 2014-es éves jelentésben megfogalmazott észrevételünk nyomán (30) a Bizottság 2015-ben már az elhatárolt költségek határnapi becsült értékeinél szerepeltette a költségvetés-támogatási szerződéseket is. |
| --- | --- |

22.

A 2014-es éves jelentésben megfogalmazott észrevételünk nyomán (30) a Bizottság 2015-ben már az elhatárolt költségek határnapi becsült értékeinél szerepeltette a költségvetés-támogatási szerződéseket is.

| 23. | A Bizottság lépéseket tett a 2013-as és a 2014-es éves jelentésekben (31) említett, az előfinanszírozáson keletkezett kamat visszafizettetésével kapcsolatos problémák kezelése érdekében is. A 750 000  eurót meghaladó összegű előfinanszírozás kamata esetére a Bizottság bevezetett egy átlagos kamatlábakon és egy adott mintában szereplő külképviseletekhez eljuttatott megerősítési kérelmen alapuló becslési módszert. A 250 000 és 750 000  euró közötti összegű előfinanszírozás kamata esetében működésbe helyezték a 2014 végén kifejlesztett informatikai eszközt, amelynek révén a Bizottság a 2015-ös pénzügyi kimutatásokban megfelelően rögzíthetett 2,5  millió euró kamatbevételt. |
| --- | --- |

23.

A Bizottság lépéseket tett a 2013-as és a 2014-es éves jelentésekben (31) említett, az előfinanszírozáson keletkezett kamat visszafizettetésével kapcsolatos problémák kezelése érdekében is. A 750 000  eurót meghaladó összegű előfinanszírozás kamata esetére a Bizottság bevezetett egy átlagos kamatlábakon és egy adott mintában szereplő külképviseletekhez eljuttatott megerősítési kérelmen alapuló becslési módszert. A 250 000 és 750 000  euró közötti összegű előfinanszírozás kamata esetében működésbe helyezték a 2014 végén kifejlesztett informatikai eszközt, amelynek révén a Bizottság a 2015-ös pénzügyi kimutatásokban megfelelően rögzíthetett 2,5  millió euró kamatbevételt.

| 24. | Áttekintettünk egy összesen 17,7  millió euró összegű, tíz visszafizetési felszólításból álló mintát, amelyeket működésből származó bevételként rögzítettek a „Kiadások visszafizettetése” fejezet alatt (a fejezethez tartozó teljes összeg 35,9  millió euró volt). Három esetben felhasználatlan előfinanszírozási összegeket (összesen 9,6  millió euró) helytelenül működésből származó bevételként rögzítettek, és emiatt az előzetes pénzügyi kimutatásokban a tárgyévi gazdasági eredmény a valósnál magasabb volt. Noha ezt a három esetet a Bizottság a végleges pénzügyi kimutatásokban korrigálta, a probléma (32) rendszerszerű jellege (33) miatt valószínű, hogy más visszafizetési felszólítások esetében szintén történtek hasonló hibák. |
| --- | --- |

24.

Áttekintettünk egy összesen 17,7  millió euró összegű, tíz visszafizetési felszólításból álló mintát, amelyeket működésből származó bevételként rögzítettek a „Kiadások visszafizettetése” fejezet alatt (a fejezethez tartozó teljes összeg 35,9  millió euró volt). Három esetben felhasználatlan előfinanszírozási összegeket (összesen 9,6  millió euró) helytelenül működésből származó bevételként rögzítettek, és emiatt az előzetes pénzügyi kimutatásokban a tárgyévi gazdasági eredmény a valósnál magasabb volt. Noha ezt a három esetet a Bizottság a végleges pénzügyi kimutatásokban korrigálta, a probléma (32) rendszerszerű jellege (33) miatt valószínű, hogy más visszafizetési felszólítások esetében szintén történtek hasonló hibák.

| 24. | A Számvevőszék által megjelölt három esetből kettőben az előfinanszírozási összeg rendelkezésre állt a visszafizettetés időpontjában. E két hibát kijavították, amit a végleges elszámolás is tükröz (2,1  millió EUR összértékű hiba). A fennmaradó egy esetben (7,5  millió EUR) lehetetlen lett volna 2015-ben az előzetes finanszírozás csökkenését rögzíteni, mivel az előfinanszírozott összeg nem állt rendelkezésre a visszafizettetés időpontjában.

  A Bizottság megteszi azokat az intézkedéseket, amelyek a jövőben szükségesek e hibák megelőzéséhez, észleléséhez és kijavításához. |
| --- | --- |

24.

A Bizottság megteszi azokat az intézkedéseket, amelyek a jövőben szükségesek e hibák megelőzéséhez, észleléséhez és kijavításához.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A tranzakciók szabályszerűsége

Bevételek

| 25. | A bevételi tranzakciókat nem jellemzi lényeges hibaszint. |
| --- | --- |

25.

A bevételi tranzakciókat nem jellemzi lényeges hibaszint.

Kifizetések

| 26. | A kifizetésitranzakció-tesztelés eredményeit az
  1. melléklet
  foglalja össze. A 140 vizsgált kifizetési tranzakcióból 35 esetében (25 %) merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 28 hiba alapján a becsült hibaszint 3,8  % (34). |
| --- | --- |

26.

A kifizetésitranzakció-tesztelés eredményeit az
  1. melléklet
  foglalja össze. A 140 vizsgált kifizetési tranzakcióból 35 esetében (25 %) merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 28 hiba alapján a becsült hibaszint 3,8  % (34).

| 27. | Ha az ellenőrzött mintából kizárjuk a 9–12. bekezdésben említett 15 költségvetés-támogatási és 17 feltételezéses megközelítést alkalmazó tranzakciót, a becsült hibaszint 5,8  % (35). |
| --- | --- |

27.

Ha az ellenőrzött mintából kizárjuk a 9–12. bekezdésben említett 15 költségvetés-támogatási és 17 feltételezéses megközelítést alkalmazó tranzakciót, a becsült hibaszint 5,8  % (35).

| 28. | A
  3. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. Az alátámasztó dokumentumok hiányával és a közbeszerzési szabályok be nem tartásával kapcsolatos hibák a becsült hibaszint 70 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

28.

A
  3. ábrán
  látható, hogy 2015-ben a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. Az alátámasztó dokumentumok hiányával és a közbeszerzési szabályok be nem tartásával kapcsolatos hibák a becsült hibaszint 70 %-át teszik ki.

3. ábra –   A becsült hibaszint részletes lebontása

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Projektek

| 29. | Az általunk vizsgált projektekhez kapcsolódó 125 kifizetési tranzakcióból 35-öt (28 %) érintettek hibák. A számszerűsíthető hibák által érintett 28 kifizetési tranzakcióból (80 %) 16 olyan végső tranzakció volt, amelyet az összes előzetes ellenőrzés végrehajtása után engedélyeztek. |
| --- | --- |

29.

Az általunk vizsgált projektekhez kapcsolódó 125 kifizetési tranzakcióból 35-öt (28 %) érintettek hibák. A számszerűsíthető hibák által érintett 28 kifizetési tranzakcióból (80 %) 16 olyan végső tranzakció volt, amelyet az összes előzetes ellenőrzés végrehajtása után engedélyeztek.

| 30. | Mint az előző években is (36), a Bizottság és végrehajtó partnerei gyakrabban követtek el hibákat a programbecslésekkel, támogatásokkal, illetve a Bizottság és nemzetközi szervezetek közötti hozzájárulási megállapodásokkal kapcsolatos tranzakciókban, mint más támogatási formáknál. A 71 ilyen típusú vizsgált tranzakcióból 25-nél (35 %) merült fel számszerűsíthető hiba, amelyek a becsült hibaszinten belül 79 %-ot tettek ki. |
| --- | --- |

30.

Mint az előző években is (36), a Bizottság és végrehajtó partnerei gyakrabban követtek el hibákat a programbecslésekkel, támogatásokkal, illetve a Bizottság és nemzetközi szervezetek közötti hozzájárulási megállapodásokkal kapcsolatos tranzakciókban, mint más támogatási formáknál. A 71 ilyen típusú vizsgált tranzakcióból 25-nél (35 %) merült fel számszerűsíthető hiba, amelyek a becsült hibaszinten belül 79 %-ot tettek ki.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 31. | Az érintett számszerűsíthető hibák fő típusai a következők voltak: |
| --- | --- |

31.

Az érintett számszerűsíthető hibák fő típusai a következők voltak:

| a) | alapvető bizonylatok hiányoztak (13 tranzakció) (37); |
| --- | --- |

a)

alapvető bizonylatok hiányoztak (13 tranzakció) (37);

| b) | a kedvezményezett nem tartotta be a közbeszerzési szabályokat (hét tranzakció); |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett nem tartotta be a közbeszerzési szabályokat (hét tranzakció);

| c) | támogatásra nem jogosult kiadás, mint például a szerződés tárgyán kívül eső tevékenységekre fordított kiadások (hét tranzakció), jogosulatlan héa (két tranzakció), a végrehajtási időszakon kívül felmerült költségek (két tranzakció) és közvetlen költségként bejelentett közvetett költségek (egy tranzakció); |
| --- | --- |

c)

támogatásra nem jogosult kiadás, mint például a szerződés tárgyán kívül eső tevékenységekre fordított kiadások (hét tranzakció), jogosulatlan héa (két tranzakció), a végrehajtási időszakon kívül felmerült költségek (két tranzakció) és közvetlen költségként bejelentett közvetett költségek (egy tranzakció);

| d) | kedvezményezettnél fel nem merült kiadás (hét tranzakció); |
| --- | --- |

d)

kedvezményezettnél fel nem merült kiadás (hét tranzakció);

| e) | kiadások helytelen kiszámítása (négy tranzakció). |
| --- | --- |

e)

kiadások helytelen kiszámítása (négy tranzakció).

4. ábra – Példák projekttranzakciókban talált számszerűsíthető hibákra

4. ábra –
     
  Példák projekttranzakciókban talált számszerűsíthető hibákra

Alapvető bizonylatok hiányoznak

Megvizsgáltunk egy mozambiki nemzeti fejlesztési ügynökség által végrehajtott, a „Support to the Institutional Development of the Ministry of Interior” (A Belügyminisztérium intézményi fejlesztésének támogatása) nevű program keretében felmerült kiadások elszámolását. 10 kiadási tételt teszteltünk. Közülük négy esetében (laboratóriumi, informatikai és irodai felszerelések szállítására vonatkozóan), összesen 874 309  euró értékben, nem álltak rendelkezésre alapvető kiadási bizonylatok (pl. áruk leszállítására utaló bizonyíték, eredetigazolás, illetve beszerzési dokumentumok).

Alapvető bizonylatok hiányoznak

Többek között a Bizottság által előirányzott egyik korrekciós intézkedés a mintaszerződésnek a 2016. évi ellenőrzési tervbe való beillesztése, amit a Számvevőszék látogatása előtt határozott el. Ezenfelül a visszafizettetési eljárást a Számvevőszék által nem támogathatónak minősített teljes összegre kezdeményezte.

A kedvezményezett nem tartotta be a közbeszerzési szabályokat

Megvizsgáltunk egy mezőgazdasági termékek tesztelését végző etiópiai laboratórium felszerelésére vonatkozó szállítási szerződés alapján folyósított 427 956  euró összegű zárókifizetést. Az uniós beszerzési szabályok értelmében a szerződést nyílt nemzetközi eljárás keretében kellett volna odaítélni. A szerződést azonban versenyeljárás nélkül, közvetlenül egy tanácsadó vállalatnak ítélték oda. Ez nem volt indokolt. Ráadásul a vállalat nem tartozott a beszerzendő felszerelés engedélyezett forgalmazói közé, hanem, csupán közvetítőként fellépve, egy engedélyezett forgalmazótól szerezte be a felszerelést. A versenyeztetési eljárás indokolatlan hiánya megsértette az egyenlő elbánás elvét és korlátozta a versenyt.

A kedvezményezett nem tartotta be a közbeszerzési szabályokat

A Bizottság végrehajtja a vonatkozó korrekciós intézkedéseket, azaz a visszafizettetési eljárást a Számvevőszék által nem támogathatónak minősített teljes összegre kezdeményezte. Ezenfelül a Bizottság megkezdte a szerződő fél által végzett összes programbecslés külső költségvizsgálatát, amíg meg nem kapja a végső jelentéseket, amelyek alapján a teljes fizetendő összeg megállapítható.

Támogatásra nem jogosult kiadások

Megvizsgáltuk egy 76 609  eurós kiadás elszámolását, amely kiadásra a Kongói Demokratikus Köztársaságban futó „Facilité de Coopération Technique” (technikai együttműködési keret) nevű program keretében került sor. Ennek egyik tétele egy épület bővítési munkáira vonatkozott, amely azonban nem tartozott a program tartalmához. A munkálatokra ráadásul 2013. augusztus és december között, a 2013. decembertől 2015. márciusig tartó végrehajtási időszakon kívül került sor.

Támogatásra nem jogosult kiadások

A Bizottság tanulmányozza az e megállapítással kapcsolatban végzendő nyomon követést.

A kedvezményezettnél fel nem merült kiadás

Megvizsgáltuk egy a Mozambikban végrehajtott „Accelerate progress towards Millenium Development Goal 1c” (Az 1c. millenniumi fejlesztési cél felé történő haladás felgyorsítása) (38) nevű programmal kapcsolatos előfinanszírozás elszámolását. A programot végrehajtó nemzetközi szervezet pénzügyi jelentésében helyesen tüntette fel, hogy tényleges költségként 3 651 772  euró merült fel, a még fel nem merült jogi kötelezettségvállalások pedig további 1 362 182  eurót tettek ki. A DG DEVCO helytelenül a teljes összeget (5 013 954  euró) tényleges elszámolható összegként fogadta el.

A kedvezményezettnél fel nem merült kiadás

A Bizottság a Számvevőszék által nem támogathatónak minősített teljes összegnek a következő kifizetésekből történő levonása útján megteszi a megfelelő korrekciós intézkedéseket.

| 32. | A számszerűsíthető hibák közül kilenc esetében a Bizottság – rendszerei révén – elegendő információval (39) rendelkezett ahhoz, hogy a kiadások jóváhagyása előtt megakadályozza, vagy feltárja és korrigálja a hibákat. Ha mindezeket az információkat felhasználta volna a hibák korrekciójára, a becsült hibaszint 1,7  százalékponttal alacsonyabb lett volna (40). |
| --- | --- |

32.

A számszerűsíthető hibák közül kilenc esetében a Bizottság – rendszerei révén – elegendő információval (39) rendelkezett ahhoz, hogy a kiadások jóváhagyása előtt megakadályozza, vagy feltárja és korrigálja a hibákat. Ha mindezeket az információkat felhasználta volna a hibák korrekciójára, a becsült hibaszint 1,7  százalékponttal alacsonyabb lett volna (40).

| 33. | Ráadásul 12, számszerűsíthető hibák által érintett tranzakcióra (41) vonatkozóan már sor került ellenőrzésre vagy költségvizsgálatra. Az ellenőrzésekről vagy költségvizsgálatokról szóló jelentésekben szereplő, a ténylegesen elvégzett munkára vonatkozó információk alapján nem tudtuk megítélni, hogy ezen előzetes ellenőrzések során a hibák feltárhatóak és korrigálhatóak voltak-e. |
| --- | --- |

33.

Ráadásul 12, számszerűsíthető hibák által érintett tranzakcióra (41) vonatkozóan már sor került ellenőrzésre vagy költségvizsgálatra. Az ellenőrzésekről vagy költségvizsgálatokról szóló jelentésekben szereplő, a ténylegesen elvégzett munkára vonatkozó információk alapján nem tudtuk megítélni, hogy ezen előzetes ellenőrzések során a hibák feltárhatóak és korrigálhatóak voltak-e.

| 34. | A nem számszerűsíthető hibák a tényleges költségek helyett a becsült költségek figyelembevételével (három tranzakció), az alkalmazott beszerzési eljárások hiányosságaival (két tranzakció), dokumentumok elégtelenségével (egy tranzakció) és a szerződésben nem szereplő kiadással (egy tranzakció) függtek össze. |
| --- | --- |

34.

A nem számszerűsíthető hibák a tényleges költségek helyett a becsült költségek figyelembevételével (három tranzakció), az alkalmazott beszerzési eljárások hiányosságaival (két tranzakció), dokumentumok elégtelenségével (egy tranzakció) és a szerződésben nem szereplő kiadással (egy tranzakció) függtek össze.

Költségvetés-támogatás

| 35. | A megvizsgált 15 költségvetés-támogatási tranzakció nem tartalmazott szabályszerűségi hibákat. |
| --- | --- |

35.

A megvizsgált 15 költségvetés-támogatási tranzakció nem tartalmazott szabályszerűségi hibákat.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Az éves tevékenységi jelentések és a belső kontrollrendszerek más összetevőinek vizsgálata

| 36. | 2013 májusában a DG DEVCO cselekvési tervet fogadott el a kontrollrendszere alkalmazásában talált hiányosságok orvoslására (42). Áttekintettük a cselekvési terv eddigi eredményeit és bizonyítékot szereztünk arról, hogy 2015 végére 19 intézkedés végrehajtására került sor teljes mértékben, négy pedig még folyamatban volt. |
| --- | --- |

36.

2013 májusában a DG DEVCO cselekvési tervet fogadott el a kontrollrendszere alkalmazásában talált hiányosságok orvoslására (42). Áttekintettük a cselekvési terv eddigi eredményeit és bizonyítékot szereztünk arról, hogy 2015 végére 19 intézkedés végrehajtására került sor teljes mértékben, négy pedig még folyamatban volt.

| 37. | 2015 júliusában a DG DEVCO új cselekvési tervet fogadott el, miután 2014-es éves tevékenységi jelentésében a főigazgató egymás utáni harmadik évben is fenntartást alkalmazott. Az új cselekvési terv a nagy kockázatú területekre – a nemzetközi intézményekkel együttes közvetett irányítás, valamint a támogatások révén történő közvetlen irányítás – irányuló konkrét intézkedéseket tartalmaz. Az új cselekvési terv végrehajtásával kapcsolatos előrelépést a jövő évi éves jelentésben értékeljük majd. |
| --- | --- |

37.

2015 júliusában a DG DEVCO új cselekvési tervet fogadott el, miután 2014-es éves tevékenységi jelentésében a főigazgató egymás utáni harmadik évben is fenntartást alkalmazott. Az új cselekvési terv a nagy kockázatú területekre – a nemzetközi intézményekkel együttes közvetett irányítás, valamint a támogatások révén történő közvetlen irányítás – irányuló konkrét intézkedéseket tartalmaz. Az új cselekvési terv végrehajtásával kapcsolatos előrelépést a jövő évi éves jelentésben értékeljük majd.

| 38. | A korábbi évekhez hasonlóan a Számvevőszék által talált hibák gyakorisága (ideértve az olyan végleges kifizetési kérelmekben talált hibákat is, amelyeknél korábban történt előzetes külső ellenőrzés és költségvizsgálat) azt mutatja, hogy ezeket az ellenőrzéseket hiányosságok jellemzik. |
| --- | --- |

38.

A korábbi évekhez hasonlóan a Számvevőszék által talált hibák gyakorisága (ideértve az olyan végleges kifizetési kérelmekben talált hibákat is, amelyeknél korábban történt előzetes külső ellenőrzés és költségvizsgálat) azt mutatja, hogy ezeket az ellenőrzéseket hiányosságok jellemzik.

| 39. | Legutóbbi éves jelentésünkben beszámoltunk a DG DEVCO által az ellenőrzések és vizsgálatok minőségének javítása céljából már meghozott intézkedésekről (43). 2016 februárjában a DG DEVCO az ellenőrzések megbízhatóságának értékeléséhez minőségmátrixot vezetett be (44). Ez az eszköz minden olyan ellenőrzésre és vizsgálatra kötelezendően alkalmazandó, amelyre a DG DEVCO 2016. január 1-jét követően kötött szerződést. A mátrixot kialakítása miatt azonban jelenleg a kedvezményezettek által közvetlenül megbízott helyi könyvvizsgáló cégek még nem alkalmazhatják ellenőrzésre és költségvizsgálatra (45), ebben az esetben ugyanis nagy a nem megfelelő minőség kockázata. Ráadásul az ellenőrzési és a vizsgálati jelentések nem tartalmaznak elegendő információt a ténylegesen elvégzett munkáról, pedig ezzel lehetővé válna a mátrix eredményes használata. |
| --- | --- |

39.

Legutóbbi éves jelentésünkben beszámoltunk a DG DEVCO által az ellenőrzések és vizsgálatok minőségének javítása céljából már meghozott intézkedésekről (43). 2016 februárjában a DG DEVCO az ellenőrzések megbízhatóságának értékeléséhez minőségmátrixot vezetett be (44). Ez az eszköz minden olyan ellenőrzésre és vizsgálatra kötelezendően alkalmazandó, amelyre a DG DEVCO 2016. január 1-jét követően kötött szerződést. A mátrixot kialakítása miatt azonban jelenleg a kedvezményezettek által közvetlenül megbízott helyi könyvvizsgáló cégek még nem alkalmazhatják ellenőrzésre és költségvizsgálatra (45), ebben az esetben ugyanis nagy a nem megfelelő minőség kockázata. Ráadásul az ellenőrzési és a vizsgálati jelentések nem tartalmaznak elegendő információt a ténylegesen elvégzett munkáról, pedig ezzel lehetővé válna a mátrix eredményes használata.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 40. | A DG DEVCO kifejlesztett egy új ellenőrzési alkalmazást is: az alkalmazás 2015 második felétől működik, és segítségével tökéletesíthető a DG DEVCO megbízásából végrehajtott ellenőrzések és költségvizsgálatok megállapításai nyomán született intézkedésekkel kapcsolatos monitoring és nyomon követés. A minőségmátrixhoz hasonlóan az új alkalmazás sem használható a közvetlenül a kedvezményezettek megbízásából végrehajtott ellenőrzések és költségvizsgálatok esetében; ezeknél a jelenlegi monitoringrendszer alapján a DG DEVCO nem rendelkezik megbízható információval az összesített költségekről és eredményekről. |
| --- | --- |

40.

A DG DEVCO kifejlesztett egy új ellenőrzési alkalmazást is: az alkalmazás 2015 második felétől működik, és segítségével tökéletesíthető a DG DEVCO megbízásából végrehajtott ellenőrzések és költségvizsgálatok megállapításai nyomán született intézkedésekkel kapcsolatos monitoring és nyomon követés. A minőségmátrixhoz hasonlóan az új alkalmazás sem használható a közvetlenül a kedvezményezettek megbízásából végrehajtott ellenőrzések és költségvizsgálatok esetében; ezeknél a jelenlegi monitoringrendszer alapján a DG DEVCO nem rendelkezik megbízható információval az összesített költségekről és eredményekről.

| 41. | A dokumentumok kezelése és a beszerzés területén a DG DEVCO számos olyan intézkedést vezetett be, amelyek célja a jelenlegi helyzet javítása mind a Bizottság, mind a kedvezményezettek szempontjából (46). Ennek ellenére a becsült hibaszint legfőbb mögöttes okai továbbra is az alátámasztó dokumentumok hiánya és a beszerzési szabályok be nem tartása. |
| --- | --- |

41.

A dokumentumok kezelése és a beszerzés területén a DG DEVCO számos olyan intézkedést vezetett be, amelyek célja a jelenlegi helyzet javítása mind a Bizottság, mind a kedvezményezettek szempontjából (46). Ennek ellenére a becsült hibaszint legfőbb mögöttes okai továbbra is az alátámasztó dokumentumok hiánya és a beszerzési szabályok be nem tartása.

Tanulmány a fennmaradó hibaarányról, 2015

| 42. | 2015-ben a DG DEVCO elkészítette a fennmaradó hibaarányról szóló negyedik tanulmányát, mely felméri, hogy a hibák megelőzése, feltárása és kiigazítása érdekében végzett vezetői ellenőrzések ellenére becslés szerint mennyi hiba marad feltáratlan. |
| --- | --- |

42.

2015-ben a DG DEVCO elkészítette a fennmaradó hibaarányról szóló negyedik tanulmányát, mely felméri, hogy a hibák megelőzése, feltárása és kiigazítása érdekében végzett vezetői ellenőrzések ellenére becslés szerint mennyi hiba marad feltáratlan.

| 42. | A Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság (DG DEVCO) minőségbiztosítási rendszert kíván alkalmazni a kedvezményezettek által közvetlenül igénybe vett költségvizsgálatokra is. Ugyanakkor tekintettel arra, hogy a rendszer hiányosságai részben az ilyen típusú kötelezettségvállalással kapcsolatos feladatmeghatározások hiányosságaihoz kötődnek, a DG DEVCO először e feladatmeghatározásokat fogja felülvizsgálni. A megerősített minőségi követelményeken felül a feladatmeghatározások felülvizsgálata nyilvánvalóbb hangsúlyt fog helyezni a minőségbiztosítási szempontból hasznos eredményekre. |
| --- | --- |

42.

| 43. | A tanulmány keretében a 2014 szeptembere és 2015 augusztusa közötti időszakban lezárt szerződésekhez tartozó tranzakciók egy reprezentatív mintáját vizsgálták, és az eredményeket bemutatták az éves tevékenységi jelentésben (47). A vizsgálat becslése szerint a fennmaradó hibaarány 2,20  %, vagyis átlépi a Bizottság által meghatározott 2 %-os lényegességi küszöböt. 2013-as éves jelentésünk (48) egyik ajánlásának megfelelően az éves tevékenységi jelentésben szerepel a fennmaradó hibaarányra vonatkozó tanulmány hatóköre, valamint az, hogy milyen korlátai vannak egy ellenőrzés elvégzéséhez képest (49). |
| --- | --- |

43.

A tanulmány keretében a 2014 szeptembere és 2015 augusztusa közötti időszakban lezárt szerződésekhez tartozó tranzakciók egy reprezentatív mintáját vizsgálták, és az eredményeket bemutatták az éves tevékenységi jelentésben (47). A vizsgálat becslése szerint a fennmaradó hibaarány 2,20  %, vagyis átlépi a Bizottság által meghatározott 2 %-os lényegességi küszöböt. 2013-as éves jelentésünk (48) egyik ajánlásának megfelelően az éves tevékenységi jelentésben szerepel a fennmaradó hibaarányra vonatkozó tanulmány hatóköre, valamint az, hogy milyen korlátai vannak egy ellenőrzés elvégzéséhez képest (49).

| 43. | A Bizottság mérlegeli ezt a lehetőséget. Ugyanakkor tekintettel a végrehajtott költségvizsgálatok jelentős számára, a nyomon követés korlátozott lehetőségeire és a monitoringhoz szükséges erőforrásokba történő befektetésekre, a DG DEVCO-nak elsőként azt kell megvizsgálnia, hogy milyen költségekkel és előnyökkel jár azok beépítése az új ellenőrzési alkalmazásba. |
| --- | --- |

43.

| 44. | A tanulmányban feltárt főbb hibatípusok a következők:






  a) | a kedvezményezett szervezetek nem nyújtottak be elegendő dokumentációt a támogathatóság alátámasztására (a fennmaradó hibaarány 35 %-a); |
| --- | --- | --- |

44.

A tanulmányban feltárt főbb hibatípusok a következők:

a)

a kedvezményezett szervezetek nem nyújtottak be elegendő dokumentációt a támogathatóság alátámasztására (a fennmaradó hibaarány 35 %-a);

| b) | nemzetközi szervezeteken kívüli kedvezményezetteknél felmerült, támogatásra nem jogosult kiadás (a fennmaradó hibaarány 25 %-a); |
| --- | --- |

b)

nemzetközi szervezeteken kívüli kedvezményezetteknél felmerült, támogatásra nem jogosult kiadás (a fennmaradó hibaarány 25 %-a);

| c) | a hibaszintek egy része becslés alapján született, mert nem állt rendelkezésre megfelelő bizonyíték a tranzakciók szabályszerűségének ellenőrzéséhez (a fennmaradó  hibaarány 20 %-a); |
| --- | --- |

c)

a hibaszintek egy része becslés alapján született, mert nem állt rendelkezésre megfelelő bizonyíték a tranzakciók szabályszerűségének ellenőrzéséhez (a fennmaradó  hibaarány 20 %-a);

| d) | nemzetközi szervezeteknél felmerült, támogatásra nem jogosult kiadás (a fennmaradó hibaarány 15 %-a); |
| --- | --- |

d)

nemzetközi szervezeteknél felmerült, támogatásra nem jogosult kiadás (a fennmaradó hibaarány 15 %-a);

| e) | egyes összegeket nem fizettettek vissza, illetve nem vonatkozott rájuk pénzügyi korrekció (a fennmaradó hibaarány 5 %-a); |
| --- | --- |

e)

egyes összegeket nem fizettettek vissza, illetve nem vonatkozott rájuk pénzügyi korrekció (a fennmaradó hibaarány 5 %-a);

| 44. | A Bizottság értékeli a megtett intézkedések Számvevőszék általi elismerését. Az átdolgozott szerződésbe és közbeszerzési sablonokba beépített intézkedések csak fokozatosan válnak láthatóvá a számvevőszéki vizsgálat során, az átdolgozott sablonok alapján tett kötelezettségvállalások (Számvevőszék által vett tranzakciós mintában történő) növekedésével. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Amint tavalyi jelentésünkben is utaltunk rá, a fennmaradó hibaarányról szóló 2014-es tanulmányra irányuló vizsgálatunk azt állapította meg, hogy számos tekintetben van lehetőség a jobbításra (50). A fennmaradó hibaarányról szóló 2015-ös tanulmány céljából a DG DEVCO kockázatcsökkentési intézkedéseket vezetett be. Az intézkedések valamennyi hiányosságot érintik, a kifejezetten a fennmaradó hibaarányra vonatkozó becslési módszer kivételével, amely nem változott, így az egyes hibaarányok becslésekor még mindig túl nagy mérlegelési mozgásteret hagy. |
| --- | --- |

45.

Amint tavalyi jelentésünkben is utaltunk rá, a fennmaradó hibaarányról szóló 2014-es tanulmányra irányuló vizsgálatunk azt állapította meg, hogy számos tekintetben van lehetőség a jobbításra (50). A fennmaradó hibaarányról szóló 2015-ös tanulmány céljából a DG DEVCO kockázatcsökkentési intézkedéseket vezetett be. Az intézkedések valamennyi hiányosságot érintik, a kifejezetten a fennmaradó hibaarányra vonatkozó becslési módszer kivételével, amely nem változott, így az egyes hibaarányok becslésekor még mindig túl nagy mérlegelési mozgásteret hagy.

Az éves tevékenységi jelentés áttekintése

| 46. | A megelőző három évben (2012–2014) a főigazgató a DG DEVCO valamennyi művelete tekintetében általános fenntartást alkalmazott a tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Észrevételeink (51) nyomán a főigazgató a 2015-ös éves tevékenységi jelentésében kockázatok szerint elkülönített részekből álló bizonyossági nyilatkozatot adott ki. |
| --- | --- |

46.

A megelőző három évben (2012–2014) a főigazgató a DG DEVCO valamennyi művelete tekintetében általános fenntartást alkalmazott a tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Észrevételeink (51) nyomán a főigazgató a 2015-ös éves tevékenységi jelentésében kockázatok szerint elkülönített részekből álló bizonyossági nyilatkozatot adott ki.

| 47. | A DG DEVCO eredményeink és a 2012–2014-es időszak fennmaradó hibaarányra vonatkozó tanulmányai eredményeinek elemzése alapján (52) két kiadási területet jelölt meg magas kockázatúként: i. közvetlen irányítás keretében nyújtott támogatások és ii. nemzetközi intézményekkel együttes közvetett irányítás. Következésképpen lényeges hibaszinttel kapcsolatos fenntartást alkalmaztak erre a két területre. Ez összhangban van az általunk mind a jelen éves jelentésben, mind az előző években kiadott éves jelentéseinkben (53) megfogalmazott észrevételeinkkel is. Ezenkívül a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata által feltárt kontrollhiányosságok miatt az Afrikai Békekeret esetében külön fenntartás alkalmazására is sor került. |
| --- | --- |

47.

A DG DEVCO eredményeink és a 2012–2014-es időszak fennmaradó hibaarányra vonatkozó tanulmányai eredményeinek elemzése alapján (52) két kiadási területet jelölt meg magas kockázatúként: i. közvetlen irányítás keretében nyújtott támogatások és ii. nemzetközi intézményekkel együttes közvetett irányítás. Következésképpen lényeges hibaszinttel kapcsolatos fenntartást alkalmaztak erre a két területre. Ez összhangban van az általunk mind a jelen éves jelentésben, mind az előző években kiadott éves jelentéseinkben (53) megfogalmazott észrevételeinkkel is. Ezenkívül a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata által feltárt kontrollhiányosságok miatt az Afrikai Békekeret esetében külön fenntartás alkalmazására is sor került.

| 48. | Ami a kedvezményezett országokkal végzett közvetett irányítást (54) illeti, a DG DEVCO 2012–2014-es kockázatelemzése 95 %-os konfidenciaszint mellett megállapította, hogy ezt a kiadási területet lényeges hibaszint jellemzi (55). Fenntartást azonban nem alkalmaztak 2015-re vonatkozóan, mivel a fennmaradó hibaarányról szóló 2015-ös tanulmányban a hiba jelentős mértékben csökkent. Mindazonáltal a fennmaradó hibaaránnyal kapcsolatos 2015-ös eredmények sokkal kevésbé megbízhatóak (56), mint a 2012–2014-es időszak elemzései. |
| --- | --- |

48.

Ami a kedvezményezett országokkal végzett közvetett irányítást (54) illeti, a DG DEVCO 2012–2014-es kockázatelemzése 95 %-os konfidenciaszint mellett megállapította, hogy ezt a kiadási területet lényeges hibaszint jellemzi (55). Fenntartást azonban nem alkalmaztak 2015-re vonatkozóan, mivel a fennmaradó hibaarányról szóló 2015-ös tanulmányban a hiba jelentős mértékben csökkent. Mindazonáltal a fennmaradó hibaaránnyal kapcsolatos 2015-ös eredmények sokkal kevésbé megbízhatóak (56), mint a 2012–2014-es időszak elemzései.

| 48. | A becslések száma évről évre csökkent (2012: 43, 2013: 18, 2014: 15, 2015: 10). A szerződő fél szintjén becsléseket végző személyzet létszáma két főre csökkent, és minden egyes becslést felülvizsgálnak az igazgató és a partner szintjén a következetesség biztosítása érdekében. Ez az eljárás korlátozza a mérlegelési mozgásteret az egyes hibaarányok becslése során. |
| --- | --- |

48.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 49. | Ezenkívül a közvetlen irányítástól eltérően a DG DEVCO a kedvezményezett országokkal végzett közvetett irányítás területére vonatkozó értékelése során tesz különbséget az eltérő kiadási és kontrollmechanizmusokat alkalmazó, és így eltérő kockázati profillal rendelkező két fő terület – i. támogatások (57) és ii. közbeszerzési szerződések (58) – között. Mivel a DG DEVCO szerint a közvetlenül végrehajtott támogatások nagy kockázatúak, ezért a kedvezményezett (fejlődő) országok által közvetetten végrehajtott támogatások esetében legalább ugyanilyen szintű kockázatelemzésre lenne szükség. |
| --- | --- |

49.

Ezenkívül a közvetlen irányítástól eltérően a DG DEVCO a kedvezményezett országokkal végzett közvetett irányítás területére vonatkozó értékelése során tesz különbséget az eltérő kiadási és kontrollmechanizmusokat alkalmazó, és így eltérő kockázati profillal rendelkező két fő terület – i. támogatások (57) és ii. közbeszerzési szerződések (58) – között. Mivel a DG DEVCO szerint a közvetlenül végrehajtott támogatások nagy kockázatúak, ezért a kedvezményezett (fejlődő) országok által közvetetten végrehajtott támogatások esetében legalább ugyanilyen szintű kockázatelemzésre lenne szükség.

| 50. | A DG DEVCO becslése szerint a 2015-ben végrehajtott kifizetéseken (5 746  millió euró) belül a kockázatosnak minősülő teljes összeg (59) 174 millió euró (a 2015-ös kifizetések 3,0  %-a). Ebből az összegből a DG DEVCO becslése szerint a következő években elvégzett ellenőrzései nyomán 50 millió euró (29 %) kerül majd korrekcióra (60). Ez az adat a 2009 és 2015 között hibák és szabálytalanságok okán kibocsátott visszafizetési felszólításokban szereplő átlagos éves összegként került kiszámításra. A becslés azonban lényegesen meghaladja a DG DEVCO tényleges jövőbeni korrekciós képességét, mivel nem vonja ki i. az előfinanszírozás és a kamatbevétel visszafizettetését, amely nem érinti az engedélyezett kiadások jövőbeni korrekcióját, és ii. a korábban kibocsátott, majd törölt visszafizetési felszólításokat. A teljes 2009–2015-ös időszakra vonatkozó túlbecslés mértékét nehéz megítélni (61). |
| --- | --- |

50.

A DG DEVCO becslése szerint a 2015-ben végrehajtott kifizetéseken (5 746  millió euró) belül a kockázatosnak minősülő teljes összeg (59) 174 millió euró (a 2015-ös kifizetések 3,0  %-a). Ebből az összegből a DG DEVCO becslése szerint a következő években elvégzett ellenőrzései nyomán 50 millió euró (29 %) kerül majd korrekcióra (60). Ez az adat a 2009 és 2015 között hibák és szabálytalanságok okán kibocsátott visszafizetési felszólításokban szereplő átlagos éves összegként került kiszámításra. A becslés azonban lényegesen meghaladja a DG DEVCO tényleges jövőbeni korrekciós képességét, mivel nem vonja ki i. az előfinanszírozás és a kamatbevétel visszafizettetését, amely nem érinti az engedélyezett kiadások jövőbeni korrekcióját, és ii. a korábban kibocsátott, majd törölt visszafizetési felszólításokat. A teljes 2009–2015-ös időszakra vonatkozó túlbecslés mértékét nehéz megítélni (61).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

A 2015. évre vonatkozó következtetés

| 51. | Következtetésünk az, hogy az EFA-k 2015. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven és a pénzügyi szabályzat előírásainak, valamint a számvitelért felelős tisztviselő által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi az EFA-k tárgyévi pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változását. |
| --- | --- |

51.

Következtetésünk az, hogy az EFA-k 2015. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven és a pénzügyi szabályzat előírásainak, valamint a számvitelért felelős tisztviselő által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi az EFA-k tárgyévi pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változását.

| 51. | A kedvezményezett országokkal végzett közvetett irányítás kockázati indexe valóban magasabb, mint a fenntartással nem érintett, fennmaradó kiadási területek indexe. Ugyanakkor jelentősen nem tért el az átlagtól, amely 2015-ben nagyon közel esett a lényegességi küszöbhöz. A következő éves tevékenységi jelentés elkészítésekor megújult értékelési eljárás alkalmazására kerül majd sor. |
| --- | --- |

51.

| 52. | A 2015. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozóan megállapítjuk az alábbiakat:






  a) | az EFA-k bevételeit nem jellemzi lényeges hibaszint; |
| --- | --- | --- |

52.

A 2015. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozóan megállapítjuk az alábbiakat:

a)

az EFA-k bevételeit nem jellemzi lényeges hibaszint;

| b) | az EFA-k kifizetési tranzakcióit lényeges hibaszint jellemzi (lásd: 26–35. bekezdés). A tranzakciótesztek alapján a sokaságban a becsült hibaszint 3,8  % (lásd:
  1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

b)

az EFA-k kifizetési tranzakcióit lényeges hibaszint jellemzi (lásd: 26–35. bekezdés). A tranzakciótesztek alapján a sokaságban a becsült hibaszint 3,8  % (lásd:
  1. melléklet
  ).

| 52. | Az éves tevékenységi jelentésben a kontrollrendszer meghatározására szolgáló belső kontrollsablonokat (ICT) úgy kell kialakítani, hogy azok egyensúlyt teremtsenek a beszámolási követelmények és a rendelkezésre álló információ között. Előfordulhat ugyanis, hogy a közvetett támogatások kockázati indexe a közvetlen támogatások kockázati indexéhez közeli, azonban az ICT 4-be (a kedvezményezett országokkal végzett közvetett irányítás) sorolt szerződések heterogenitására és egyes ilyen szerződések mintáinak viszonylagos korlátozottságára tekintettel a Bizottság még nem tudott tovább haladni az elemzésben. |
| --- | --- |

52.

Ajánlások

| 53. | Áttekintésünket a korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásáról (62) a
  2. melléklet
  mutatja be. 2012-es és 2013-as éves jelentésünkben 12 ajánlást tettünk. A DG DEVCO 11 ajánlást maradéktalanul, egyet pedig a legtöbb tekintetben megvalósított. |
| --- | --- |

53.

Áttekintésünket a korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásáról (62) a
  2. melléklet
  mutatja be. 2012-es és 2013-as éves jelentésünkben 12 ajánlást tettünk. A DG DEVCO 11 ajánlást maradéktalanul, egyet pedig a legtöbb tekintetben megvalósított.

| 53. | A korrekciós képesség számítása kizárólag a visszafizetéssel összefüggő „hibáként” vagy „szabálytalanságként” besorolt előfinanszírozás és kamatbevétel visszafizettetését tartalmazza. A 2015-ben elrendelt előfinanszírozás és kamatbevétel a visszafizetéseknek csak egy részét tükrözi. A Bizottság megteszi azokat az intézkedéseket, amelyek e visszafizetési felszólítások és a korrekciós kapacitás becsléséből kivett visszafizetési felszólítások jövőbeni kizárásához szükségesek. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a következő ajánlásokat tesszük a DG DEVCO-nak: |
| --- | --- |

54.

Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a következő ajánlásokat tesszük a DG DEVCO-nak:

| — | 1. ajánlás: terjessze ki a minőségmátrix alkalmazását a közvetlenül a kedvezményezettek megbízásából készített ellenőrzésekre és a költségvizsgálatokra; |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: terjessze ki a minőségmátrix alkalmazását a közvetlenül a kedvezményezettek megbízásából készített ellenőrzésekre és a költségvizsgálatokra;

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság már dolgozik a minőségmátrixnak a költségvizsgálatok konkrét jellemzőihez, szükségleteihez és végrehajtási módjaihoz történő igazításán.

| — | 2. ajánlás: az ellenőrzések és a költségvizsgálatok feladatmeghatározásait módosítsa úgy, hogy releváns információ legyen kinyerhető a ténylegesen elvégzett munkáról: erre az új minőségmátrix alkalmazásakor, az ellenőrzések és a költségvizsgálatok minőségének értékeléséhez van szükség; |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: az ellenőrzések és a költségvizsgálatok feladatmeghatározásait módosítsa úgy, hogy releváns információ legyen kinyerhető a ténylegesen elvégzett munkáról: erre az új minőségmátrix alkalmazásakor, az ellenőrzések és a költségvizsgálatok minőségének értékeléséhez van szükség;

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság tevékenysége máris ebbe az irányba mutat.

| — | 3. ajánlás: mérje fel, hogy milyen költségekkel és hasznokkal járna a közvetlenül a kedvezményezettek megbízásából készített ellenőrzésekre és költségvizsgálatokra irányuló monitoring javítása, ha azokat beépítenék az új ellenőrzési alkalmazásba; |
| --- | --- |

—

3. ajánlás: mérje fel, hogy milyen költségekkel és hasznokkal járna a közvetlenül a kedvezményezettek megbízásából készített ellenőrzésekre és költségvizsgálatokra irányuló monitoring javítása, ha azokat beépítenék az új ellenőrzési alkalmazásba;

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság fel fogja mérni, hogy milyen költségekkel és előnyökkel jár a kedvezményezettek által szerződésben kikötött ellenőrzések és kiadásellenőrzések új ellenőrzési alkalmazásba történő beillesztése. E felmérés eredményeként a Bizottság dönt a lépés megtételéről.

| — | 4. ajánlás: alkalmazzon megfelelő szankciókat az olyan szervezetekkel szemben, amelyek nem tesznek eleget azon kötelezettségüknek, hogy az alapvető bizonylatokat a számvevőszéki ellenőrzés céljából rendelkezésre bocsássák; |
| --- | --- |

—

4. ajánlás: alkalmazzon megfelelő szankciókat az olyan szervezetekkel szemben, amelyek nem tesznek eleget azon kötelezettségüknek, hogy az alapvető bizonylatokat a számvevőszéki ellenőrzés céljából rendelkezésre bocsássák;

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság továbbra is folytatja a Számvevőszék által felvetett kérdéssel kapcsolatos rendelkezések érvényesítését.

| — | 5. ajánlás: a kedvezményezett országokkal végzett közvetett irányítás keretében végrehajtott kifizetések esetében i. a bizonyossági nyilatkozatot a statisztikailag a legmegbízhatóbb rendelkezésre álló bizonyítékkal támassza alá, és ii. csakúgy, mint a közvetlen irányítás keretében végrehajtott kifizetéseknél, tegyen különbséget a különböző kockázati profilú támogatási formák között; |
| --- | --- |

—

5. ajánlás: a kedvezményezett országokkal végzett közvetett irányítás keretében végrehajtott kifizetések esetében i. a bizonyossági nyilatkozatot a statisztikailag a legmegbízhatóbb rendelkezésre álló bizonyítékkal támassza alá, és ii. csakúgy, mint a közvetlen irányítás keretében végrehajtott kifizetéseknél, tegyen különbséget a különböző kockázati profilú támogatási formák között;

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A következő éves tevékenységi jelentés elkészítésekor megújult kockázatértékelési eljárás alkalmazására kerül majd sor. Az elvégzett értékelés alapján a Bizottság eldönti, hogy a kedvezményezettel végzett közvetett irányítás keretében az eltérő kockázati profilok közötti különbségtétel megvalósítható, illetve releváns-e.

| — | 6. ajánlás: vizsgálja felül jövőbeni korrekciós képességének becslését, és a számításkor ne vegye figyelembe i. az előfinanszírozás és a kamatbevétel visszafizettetését, illetve ii. a korábban kibocsátott és törölt visszafizetési felszólításokat. |
| --- | --- |

—

6. ajánlás: vizsgálja felül jövőbeni korrekciós képességének becslését, és a számításkor ne vegye figyelembe i. az előfinanszírozás és a kamatbevétel visszafizettetését, illetve ii. a korábban kibocsátott és törölt visszafizetési felszólításokat.

A Bizottság elfogadja az ajánlást. Intézkedéseket fog hozni:

| — | annak érdekében, hogy a korrekciós képesség jövőbeni becsléséből kizárja az olyan előfinanszírozások visszafizettetését, amelyeket visszafizetéssel összefüggő „hibaként” vagy „szabálytalanságként” soroltak be, valamint a korábban kibocsátott, majd törölt visszafizetési felszólításokat, |
| --- | --- |

—

annak érdekében, hogy a korrekciós képesség jövőbeni becsléséből kizárja az olyan előfinanszírozások visszafizettetését, amelyeket visszafizetéssel összefüggő „hibaként” vagy „szabálytalanságként” soroltak be, valamint a korábban kibocsátott, majd törölt visszafizetési felszólításokat,

| — | a kamatbevétel visszafizettetése helytelen besorolásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

—

a kamatbevétel visszafizettetése helytelen besorolásának elkerülése érdekében.

---

(1)  Az egyes EFA-k esetében a tagállamok hozzájárulási kulcsát a források teljes összegének a százalékos arányaként határozzák meg.

(2)  Lásd: A tizenegyedik Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatáról szóló 2015. március 2-i (EU) 2015/323 tanácsi rendelet (HL L 58., 2015.3.3., 17. o.) 43., 48–50. és 58. cikke.

(3)  2012-ben az EBB, a Bizottság és a Számvevőszék közötti háromoldalú megállapodás (a 215/2008/EK tanácsi rendelet [HL L 78., 2008.3.19., 1. o.] 134. cikke) létrehozta az e műveletek számvevőszéki ellenőrzéséről szóló szabályokat. A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata nem vonatkozik a Beruházási Keretre.

(4)  Lásd: a tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 3/2013. sz. számvevőszéki vélemény (HL C 370., 2013.12.17.) 6. bekezdése.

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

(6)  Az EFA-k 2015-ös kiadásainak 4,1 %-át a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (ECHO) kezelte.

(7)  Lásd: az uniós költségvetés végrehajtásáról szóló 2015-ös éves jelentésünk 8. fejezetét: „Globális Európa” és „Biztonság és uniós polgárság”.

(8)  Költségvetés-támogatás keretében a Bizottság pénzeszközöket utal a partnerország államkincstárába, hogy kiegészítő költségvetési forrásokat nyújtva támogassa a nemzeti fejlesztési stratégiát.

(9)  Közvetlen irányítás esetén a kifizetésekre közvetlenül a Bizottság (központi részlegei vagy külképviseletei) útján kerül sor. Közvetett irányítás esetén a feladatok elvégzésével egy harmadik országot (korábban: decentralizált irányítás), egy nemzetközi szervezetet (korábban: közös irányítás) vagy egy tagállami szervet, pl. tagállami fejlesztési ügynökségeket (korábban: közvetett centralizált irányítás) bíznak meg.

(10)  Lásd: a Számvevőszék 3/2013. sz. véleményének 3. és 4. bekezdése.

(11)  2015-ben az EFA-kból történő költségvetés-támogatási kifizetések 763 millió eurót tettek ki,

(12)  míg az EFA-k nemzetközi szervezetek által lebonyolított, több adományozó részvételével zajló projektekhez 680 millió euróval járultak hozzá. A feltételezéses megközelítés alkalmazásával kiadott összeg részaránya nem áll rendelkezésre, mert azt a Bizottság nem kíséri külön figyelemmel.

(13)  HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

(14)  Ennek része egy az EBB által kezelt 1 139 millió eurós összeg.

(15)  2014: 621 millió euró; 2013: 3 923 millió euró; 2012: 3 163 millió euró.

(16)  Az EFA-k és az általános költségvetés együtt.

(17)  Fennálló kötelezettségvállalások („Reste à liquider” – RAL).

(18)  Egy szerződés akkor tekintendő lejártnak, ha több mint 18 hónappal az általa meghatározott operatív időszak végét követően még nem került sor a lezárására. A szerződés lezárását érintő késedelmek növelik a szabályszerűtlenségek veszélyét, mivel nem megfelelő archiválás esetén, valamint ha a projekt legfőbb munkatársai munkahelyet váltottak, nehézségeket okozhat az alátámasztó dokumentumok beszerzése. A szerződések késedelmes lezárása továbbá késleltetheti a felhasználatlan előfinanszírozási összegek és a támogatásra nem jogosult kiadások visszafizettetését is.

(19)  A régóta fennálló, lezáratlan előfinanszírozások csökkentése az EFA-k esetében: 39 % megvalósult (célszám: 25 %); fennálló kötelezettségvállalások csökkentése az EFA-k esetében: 46 % megvalósult (célszám: 25 %).

(20)  A lejárt szerződéseknek az összes szerződéshez viszonyított aránya: 15,38 % (célszám: 15 %).

(21)  Az összesen 4,5 milliárd euró értékű lejárt szerződésekből 2,9 milliárd euró (64 %) vonatkozik az EFA-kra. A lejárt szerződéseknek az összes lezáratlan EFA-szerződéshez viszonyított aránya 19,4 % volt, a teljes DG DEVCO portfólió esetében azonban ez az arány 15,4 %. Az 1 091 lejárt EFA-szerződésből 182 esetében (311 millió euró) (a számukat tekintve 16,7 %; értéküket tekintve 10,9 %) az operatív időszak még 2010 előtt véget ért.

(22)  A tizenegyedik EFA-ról szóló pénzügyi szabályzat 43., 48–50. és 58. cikke értelmében ez a megbízhatósági nyilatkozat nem vonatkozik az EFA forrásainak azon részére, amelyet az EBB kezel, illetve amelyért az EBB viseli a felelősséget.

(23)  A tizenegyedik EFA-ra vonatkozó pénzügyi szabályzat.

(24)  Az EFA számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve ezek hiányában a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége és a Nemzetközi Számviteli Standard Testület által kiadott Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

(25)  Lásd: az (EU) 2015/323 rendelet 44. cikke: a pénzügyi végrehajtásra vonatkozó jelentésekben szerepelnek az előirányzatokat, a kötelezettségvállalásokat, a címzett pénzeszközöket és a kifizetéseket tartalmazó táblázatok.

(26)  Lásd: az (EU) 2015/323 rendelet 43. cikke.

(27)  Lásd: az (EU) 2015/323 rendelet 44. cikke: a pénzügyi kimutatások tartalmazzák a mérleget, a gazdasági eredménykimutatást, a pénzforgalmi kimutatást és a nettó eszközállomány változásainak kimutatását.

(28)  Afrikai Unió, Burkina Faso, Burundi, Közép-afrikai Köztársaság, Kongói Demokratikus Köztársaság, Ghána, Bissau Guinea, Haiti, Elefántcsontpart, Kenya, Madagaszkár, Malawi, Mali, Mozambik, Niger, Nigéria, Pápua Új-Guinea, Tanzánia és Uganda.

(29)  DG DEVCO: 29 kifizetés; ECHO: hét kifizetés humanitárius segélyezésre.

(30)  A 2014-es éves jelentés 4. bekezdése.

(31)  A 2014-es éves jelentés 25. bekezdése és a 2013-as éves jelentés 20. bekezdése.

(32)  Egyes felhasználatlan előfinanszírozási összegek visszafizettetését helytelenül hibából vagy szabálytalanságból adódó visszafizettetésként rögzítettek, és ez érintette a DG DEVCO jövőbeni korrekciós képességére vonatkozó becslést is. Lásd: e jelentés 50. bekezdése és 61. lábjegyzete.

(33)  Az adatrögzítéssel megbízott tisztviselők az egyik visszafizetési felszólítást helytelenül sorolták be a számviteli rendszerben.

(34)  A becsült hibaszintet reprezentatív mintából számítottuk ki. Az itt feltüntetett szám a legnagyobb valószínűség elve alapján becsült érték. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 1,6 % és 6,0 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(35)  A megadott szám egy 108 tranzakcióból álló reprezentatív mintán alapuló legjobb becslés. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a hibaarány 3,0 % és 8,6 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(36)  A 2014-es éves jelentés 31. bekezdése.

(37)  Egy hibát akkor tekintünk számszerűsíthetőnek, ha egyáltalán nem áll rendelkezésre dokumentáció, ha nem támasztja alá bizonyíték, hogy a beszámolóban szereplő tevékenységet valóban elvégezték, illetve ha az elszámolt kiadás és a benyújtott dokumentáció között nincs kapcsolat. A dokumentáció hiányának két fő oka lehet: i. a dokumentum soha nem létezett (ezt az előzetes ellenőrzések során fel kellett volna tárni); vagy ii. a dokumentum létezik ugyan, de azt nem lehetett visszakeresni, ami a dokumentumok kezelésének hiányosságaira utal.

(38)  „Az éhező emberek arányának felére csökkentése 1990 és 2015 között”.

(39)  Igazoló dokumentumok és a kötelező ellenőrzések alapján.

(40)  0,3 %-nál (három eset) maga a Bizottság követte el a hibát, 1,4 %-nál (hat eset) pedig a hibát a kedvezményezettek követték el.

(41)  Ezek az esetek 1,3 százalékponttal járultak hozzá a becsült hibaszinthez.

(42)  Lásd: a DG DEVCO 2013-as éves tevékenységi jelentése, 188–190. és 195–196. o.

(43)  a) az uniós külképviseletek és a DG DEVCO részlegei számára kötelezővé vált a kockázatelemzés az éves ellenőrzési terv elkészítésekor; b) a támogatási szerződésmintákat úgy dolgozták át, hogy a DG DEVCO közvetlenül választhasson ki és bízhasson meg ellenőröket; c) felhívták a figyelmet a leggyakoribb hibatípusokra, valamint képzéseket szerveztek a DG DEVCO alkalmazottai és a kedvezményezettek részére, megerősítendő a pénzügyi és ellenőrzési készségeiket.

(44)  A minőségmátrix annak értékeléséhez használható, hogy egy ellenőrzés vagy egy költségvizsgálat elvégzése milyen mértékű bizonyossággal szolgál az támogathatóságról és a finanszírozás megfelelő használata tekintetében. Célja, hogy biztosítsa a jóváhagyott jelentések elfogadható minőségét.

(45)  Pl. kötelező költségvizsgálat támogatások és 100 000 euró feletti összegű, díjalapú szolgáltatói szerződések esetében.

(46)  A dokumentumok kezelése: a) összesített útmutatások a dokumentumok kezeléséről; b) figyelemfelhívás és képzés; c) a DG DEVCO alkalmazottai számára szervezett regionális szemináriumok; d) útmutatás a kedvezményezettek számára a dokumentumok megfelelő nyilvántartásáról; e) a támogatások kedvezményezettei számára új kötelezettség, hogy nyilatkozniuk kell az archivált dokumentumok fellelhetőségéről; stb.

Közbeszerzés: a) a beszerzési szabályok egyszerűsítése; b) a kiválasztási kritériumok pontosítása; c) a szerződéskötési eljárásokkal kapcsolatos haladó szintű képzés; d) regionális szemináriumok a leggyakrabban előforduló hibákról; e) gyorsabb on-line hozzáférés az útmutatókhoz; stb.

(47)  Lásd: a DG DEVCO 2015-ös éves tevékenységi jelentése, 42–43. o.

(48)  A 2013-as éves jelentés 51. bekezdése és 5. ajánlása.

(49)  Lásd: a DG DEVCO 2015-ös éves tevékenységi jelentésének 25. lábjegyzete.

(50)  a) azoknak a feltételeknek a teljesülése, amelyek mellett hagyatkozni lehet korábbi ellenőrzési munkákra; b) a következtetéseket alátámasztó ellenőrzési bizonyítékok megfelelő dokumentálása; c) annak a döntésnek az indokolása, hogy a tesztelt mintában talált hibát nem extrapolálják a tranzakció teljes összegére; és d) az egyes tranzakciók hibaarányának becslésekor túl nagy mérlegelési mozgásteret hagynak.

(51)  A 2014-es éves jelentés 45. bekezdése és a 2013-as éves jelentés 44. bekezdése.

(52)  A DG DEVCO kockázatelemzést végzett az alábbi öt fő kiadási területre vonatkozóan: i. közvetlen irányítás – vissza nem térítendő támogatások (2015-ben a DG DEVCO teljes kiadásának 17 %-a); ii. közvetlen irányítás – költségvetés-támogatás (23 %); iii. közvetlen irányítás – beszerzés (7 %); iv. közvetett irányítás a kedvezményezett országokkal (22 %); v. közvetett irányítás nemzetközi szervezetekkel és uniós tagállami ügynökségekkel (26 %).

(53)  Ezen éves jelentés 30. bekezdése, a 2014-es éves jelentés 31. bekezdése, illetve a 2013-as éves jelentés 25. bekezdése.

(54)  A programok végrehajtásával – mind a támogatásokat, mind a közbeszerzési szerződéseket illetően – a kedvezményezett országok nemzeti hatóságait bízzák meg, az EFA-k területén elsősorban nemzeti programengedélyezők révén.

(55)  A kedvezményezett országokkal végzett közvetett irányításnál a 2012–2014-es átlagos becsült hibaszint 3,56 % volt (95 %-os konfidenciaszint: 1,67 %-5,45 %) a fennmaradó hibaarányról szóló tanulmányhoz vizsgált 141 tranzakció esetében, és 3,78 % volt (95 %-os konfidenciaszint: 2,19 %-5,37 %) a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatához ellenőrzött 264 tranzakció esetében.

(56)  A fennmaradó hibaarányról szóló 2015-ös tanulmány keretében a kedvezményezett országokkal végzett közvetett irányítás területén 51 tranzakció ellenőrzésére került sor.

(57)  Beleértve a programbecsléseket is.

(58)  Olyan kivitelezési, szolgáltatási és áruszállítási szerződések, amelyek esetében a beszerzést a kedvezményezett országok nemzeti hatóságai végzik. A DG DEVCO nem szerződő fél, hanem a szerződés finanszírozója.

(59)  Az év során engedélyezett, de a kifizetés időpontjában alkalmazandó szerződéses vagy szabályozási rendelkezéseknek nem megfelelő kifizetések összegének legjobb és legóvatosabb becslése.

(60)  Lásd: a DG DEVCO 2015-ös éves tevékenységi jelentése, 58. o.

(61)  Ezt a problémát jól szemlélteti az EFA visszafizetési felszólításaira vonatkozó 2015-ös áttekintésünk: ezek összege 65 millió euró volt, és szerepeltek a DG DEVCO jövőbeni korrekciós képességének kiszámításában. Az összegből mindössze 18 millió euró vonatkozott ténylegesen hibák korrekciójára, míg a fennmaradó 47 millió euró a DG DEVCO jövőbeni korrekciós képességét nem érintő visszafizettetésekhez kapcsolódott: 45 millió euró előfinanszírozás visszafizettetésének felelt meg (ebből 37 millió eurót helyesen a lezáratlan előfinanszírozásokra, 8 millió eurót azonban helytelenül bevételként könyveltek el), 2 millió euró pedig kamatbevétel visszafizettetésének. A korrekciókra vonatkozó 18 millió euróból további 13 millió eurót a korábban kibocsátott visszafizetési felszólítások törlése miatt le kellett volna vonni.

(62)  A hasznosulásvizsgálat célja annak ellenőrzése volt, hogy ajánlásaink nyomán bevezettek-e helyesbítő intézkedéseket és azok érvényben vannak-e, végrehajtásuk eredményességének vizsgálata azonban nem.

(63)  Az Európai Fejlesztési Alapok hozzájárulása a Bizottságnál és az uniós külképviseleteknél felmerülő, az EFA-k keretében finanszírozott műveletek irányításához szükséges adminisztratív támogatásokra fordított kiadások fedezésére.

(64)  A globális kötelezettségvállalások finanszírozási határozatokhoz kapcsolódnak. Az egyedi kötelezettségvállalások egyedi szerződésekhez kapcsolódnak.

Forrás: A 8., 9., 10. és 11. EFA 2015-ös előzetes beszámolója.

(65)  Tartalmazza a 8., a 9., a 10. és a 11. EFA induló előirányzatait, a társfinanszírozást, kamatot, egyéb forrásokat és a korábbi EFA-kból származó átviteleket.

(66)  A források százalékában.

(67)  A negatív összegek kötelezettségvállalás visszavonását jelentik.

(68)  A globális kötelezettségvállalások finanszírozási határozatokhoz kapcsolódnak.

(69)  Az egyedi kötelezettségvállalások egyedi szerződésekhez kapcsolódnak.

(70)  Nettó kötelezettségvállalás a kötelezettségvállalások visszavonása után. Nettó kifizetések a visszafizettetések után.

Forrás: Európai Számvevőszék, a pénzügyi végrehajtásról és a pénzügyi kimutatásokról szóló 2015. december 31-i EFA-beszámolók alapján.

---

1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPOK

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| |
| Összes tranzakció | 140 | 165 |
| |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| | | |
| Becsült hibaszint | 3,8  % | 3,8  % |
| | | |
| | Felső hibahatár (UEL) | 6,0  % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 1,6  % | |

2015

2014

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció

140

165

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

3,8  %

3,8  %

Felső hibahatár (UEL)

6,0  %

Alsó hibahatár (LEL)

1,6  %

---

2. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPOK

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítva ... | Nem valósult meg | Nem vonatkozik | Nincs elég bizonyíték |
| a legtöbb tekintetben | néhány tekintetben |
| 2013 | 1. ajánlás: Az EuropeAid biztosítsa, hogy átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult valamennyi tisztviselő visszafizettesse az évi 750 000 eurót meghaladó előfinanszírozási összegeken keletkezett kamatot (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 1. ajánlás). | x | | | | | | |
| 2. ajánlás: Az EuropeAid 2014 végéig egészítse ki a CRIS rendszer fejlesztését úgy, hogy a rendszer pénzügyi bevételként kezelje a 250 000 és 750 000 euró közötti előfinanszírozási összegeken keletkezett kamatot (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 2. ajánlás). | x | | | | | | |
| 3. ajánlás: Az EuropeAid vizsgálja felül az alkalmazott kontrollok hasznának számszerűsítését (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 3. ajánlás). | x | | | | | | |
| 4. ajánlás: Az EuropeAid az éves tevékenységi jelentésben számoljon be a kontrollrendszerben talált hiányosságok orvoslására készített cselekvési terv végrehajtásának eredményeiről (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 4. ajánlás). | x | | | | | | |
| 5. ajánlás: Az EuropeAid az éves tevékenységi jelentésben tegye közzé a RER-tanulmány hatókörét, valamint a becsült alsó, illetve felső hibahatárokat (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 5. ajánlás). | x | | | | | | |
| 2012 | 1. ajánlás: A EuropeAid vizsgálja felül a fennmaradó hibaarányra vonatkozó módszereit (2012-es éves jelentés, 51. bekezdés, 1. ajánlás).) | x | | | | | | |
| 2. ajánlás: A EuropeAid az éves tevékenységi jelentésben számoljon be pontosan a fennmaradó hibaarányra vonatkozó tanulmányok eredményeiről (2012-es éves jelentés, 51. bekezdés, 2. ajánlás). | x | | | | | | |
| 3. ajánlás: A EuropeAid biztosítsa a kiadások időben történő elszámolását (2012-es éves jelentés, 51. bekezdés, 3. ajánlás). | x | | | | | | |
| 4. ajánlás: A EuropeAid segítse elő a végrehajtó partnereknél és a kedvezményezetteknél a jobb dokumentumkezelést (2012-es éves jelentés, 51. bekezdés, 4. ajánlás). | x | | | | | | |
| 5. ajánlás: A EuropeAid tegyen eredményes intézkedéseket annak érdekében, hogy javuljon a külső ellenőrök által végzett költségvizsgálatok minősége (2012-es éves jelentés, 51. bekezdés, 5. ajánlás). | | x | | | | | |
| 6. ajánlás: A EuropeAid biztosítsa, hogy teljesüljenek a költségvetés-támogatási kifizetések konkrét feltételei (2012-es éves jelentés, 51. bekezdés, 6. ajánlás). | x | | | | | | |
| 7. ajánlás: A EuropeAid biztosítsa, hogy évente bocsássanak ki a 750 000  eurót meghaladó előfinanszírozási kamattal kapcsolatos visszafizetési felszólításokat (2012-es éves jelentés, 51. bekezdés, 7. ajánlás). | x | | | | | | |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

A Bizottság válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítva ...

Nem valósult meg

Nem vonatkozik

Nincs elég bizonyíték

a legtöbb tekintetben

néhány tekintetben

2013

1. ajánlás: Az EuropeAid biztosítsa, hogy átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult valamennyi tisztviselő visszafizettesse az évi 750 000 eurót meghaladó előfinanszírozási összegeken keletkezett kamatot (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 1. ajánlás).

x

2. ajánlás: Az EuropeAid 2014 végéig egészítse ki a CRIS rendszer fejlesztését úgy, hogy a rendszer pénzügyi bevételként kezelje a 250 000 és 750 000 euró közötti előfinanszírozási összegeken keletkezett kamatot (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 2. ajánlás).

x

3. ajánlás: Az EuropeAid vizsgálja felül az alkalmazott kontrollok hasznának számszerűsítését (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 3. ajánlás).

x

4. ajánlás: Az EuropeAid az éves tevékenységi jelentésben számoljon be a kontrollrendszerben talált hiányosságok orvoslására készített cselekvési terv végrehajtásának eredményeiről (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 4. ajánlás).

x

5. ajánlás: Az EuropeAid az éves tevékenységi jelentésben tegye közzé a RER-tanulmány hatókörét, valamint a becsült alsó, illetve felső hibahatárokat (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 5. ajánlás).

x

2012

1. ajánlás: A EuropeAid vizsgálja felül a fennmaradó hibaarányra vonatkozó módszereit (2012-es éves jelentés, 51. bekezdés, 1. ajánlás).)

x

2. ajánlás: A EuropeAid az éves tevékenységi jelentésben számoljon be pontosan a fennmaradó hibaarányra vonatkozó tanulmányok eredményeiről (2012-es éves jelentés, 51. bekezdés, 2. ajánlás).

x

3. ajánlás: A EuropeAid biztosítsa a kiadások időben történő elszámolását (2012-es éves jelentés, 51. bekezdés, 3. ajánlás).

x

4. ajánlás: A EuropeAid segítse elő a végrehajtó partnereknél és a kedvezményezetteknél a jobb dokumentumkezelést (2012-es éves jelentés, 51. bekezdés, 4. ajánlás).

x

5. ajánlás: A EuropeAid tegyen eredményes intézkedéseket annak érdekében, hogy javuljon a külső ellenőrök által végzett költségvizsgálatok minősége (2012-es éves jelentés, 51. bekezdés, 5. ajánlás).

x

6. ajánlás: A EuropeAid biztosítsa, hogy teljesüljenek a költségvetés-támogatási kifizetések konkrét feltételei (2012-es éves jelentés, 51. bekezdés, 6. ajánlás).

x

7. ajánlás: A EuropeAid biztosítsa, hogy évente bocsássanak ki a 750 000  eurót meghaladó előfinanszírozási kamattal kapcsolatos visszafizetési felszólításokat (2012-es éves jelentés, 51. bekezdés, 7. ajánlás).

x

---