# Jurnalul Oficial C 299/2016

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 299 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5918 august 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 299

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5918 august 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2016/C 299/01 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru 2016 | 1 |
| 2016/C 299/02 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2016 | 7 |
| 2016/C 299/03 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2016 | 12 |
| 2016/C 299/04 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2016 | 15 |
| 2016/C 299/05 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2016 | 19 |
| 2016/C 299/06 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2016 | 23 |
| 2016/C 299/07 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2016 | 27 |
| 2016/C 299/08 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2016 | 32 |
| 2016/C 299/09 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2016 | 36 |
| 2016/C 299/10 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2016 | 41 |
| 2016/C 299/11 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2016 | 45 |
| 2016/C 299/12 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2016 | 49 |
| 2016/C 299/13 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2016 | 53 |
| 2016/C 299/14 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2016 | 57 |
| 2016/C 299/15 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2016 | 61 |
| 2016/C 299/16 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Irlandei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Irlandei pentru 2016 | 65 |
| 2016/C 299/17 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2016 | 69 |
| 2016/C 299/18 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al României pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2016 | 73 |
| 2016/C 299/19 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2016 | 79 |
| 2016/C 299/20 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2016 | 83 |
| 2016/C 299/21 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2016 | 87 |
| 2016/C 299/22 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2016 | 90 |
| 2016/C 299/23 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Croației pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2016 | 96 |
| 2016/C 299/24 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Luxemburgului pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2016 | 101 |
| 2016/C 299/25 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2016 | 105 |
| 2016/C 299/26 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2016 | 109 |
| 2016/C 299/27 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Franței pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Franței pentru 2016 | 114 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2016/C 299/01

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru 2016

1

2016/C 299/02

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2016

7

2016/C 299/03

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2016

12

2016/C 299/04

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2016

15

2016/C 299/05

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2016

19

2016/C 299/06

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2016

23

2016/C 299/07

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2016

27

2016/C 299/08

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2016

32

2016/C 299/09

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2016

36

2016/C 299/10

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2016

41

2016/C 299/11

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2016

45

2016/C 299/12

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2016

49

2016/C 299/13

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2016

53

2016/C 299/14

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2016

57

2016/C 299/15

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2016

61

2016/C 299/16

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Irlandei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Irlandei pentru 2016

65

2016/C 299/17

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2016

69

2016/C 299/18

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al României pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2016

73

2016/C 299/19

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2016

79

2016/C 299/20

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2016

83

2016/C 299/21

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2016

87

2016/C 299/22

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2016

90

2016/C 299/23

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Croației pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2016

96

2016/C 299/24

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Luxemburgului pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2016

101

2016/C 299/25

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2016

105

2016/C 299/26

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2016

109

2016/C 299/27

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Franței pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Franței pentru 2016

114

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru 2016

(2016/C 299/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Italia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Recomandarea respectivă a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Italia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Italia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Recomandarea respectivă a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Italia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării.

| (2) | Raportul de țară privind Italia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Italia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate de Italia în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. Ca urmare a analizei pe care a efectuat-o, Comisia concluzionează că Italia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, creșterea lentă a productivității împiedică redresarea competitivității și îngreunează reducerea nivelului ridicat al datoriei publice. Este deosebit de importantă luarea unor măsuri pentru reducerea riscului apariției unor efecte adverse asupra economiei italiene și, având în vedere dimensiunea sa, a efectelor de propagare negative către uniunea economică și monetară. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Italia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Italia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate de Italia în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. Ca urmare a analizei pe care a efectuat-o, Comisia concluzionează că Italia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, creșterea lentă a productivității împiedică redresarea competitivității și îngreunează reducerea nivelului ridicat al datoriei publice. Este deosebit de importantă luarea unor măsuri pentru reducerea riscului apariției unor efecte adverse asupra economiei italiene și, având în vedere dimensiunea sa, a efectelor de propagare negative către uniunea economică și monetară.

| (3) | La 28 aprilie 2016, Italia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 28 aprilie 2016, Italia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Italia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria în ceea ce privește perioada 2013-2015 și al regulii privind datoria începând cu 2016. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că nivelul maxim al ponderii datoriei în PIB va fi cel atins în 2015, de 132,7 % din PIB, acesta urmând să scadă treptat la 123,8 % din PIB în 2019. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că ponderea datoriei în PIB se va stabiliza în 2016 și va începe să scadă ușor numai începând din 2017. Punerea în aplicare a programului de privatizare substanțial prezentat de autoritățile italiene reprezintă o provocare-cheie pentru Italia, având în vedere contribuția așteptată din partea acesteia la efortul de reducere a datoriei. Dacă în 2015 privatizările au fost efectuate conform planurilor, obiectivul ce constă în obținerea de venituri din privatizare în procent de 0,5 % pe an în perioada 2016-2018 și de 0,3 % în 2019 pare foarte ambițios, având în vedere, printre altele, întârzierile înregistrate în ceea ce privește anumite proiecte de privatizare. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este plauzibil. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Italia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria în ceea ce privește perioada 2013-2015 și al regulii privind datoria începând cu 2016. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că nivelul maxim al ponderii datoriei în PIB va fi cel atins în 2015, de 132,7 % din PIB, acesta urmând să scadă treptat la 123,8 % din PIB în 2019. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că ponderea datoriei în PIB se va stabiliza în 2016 și va începe să scadă ușor numai începând din 2017. Punerea în aplicare a programului de privatizare substanțial prezentat de autoritățile italiene reprezintă o provocare-cheie pentru Italia, având în vedere contribuția așteptată din partea acesteia la efortul de reducere a datoriei. Dacă în 2015 privatizările au fost efectuate conform planurilor, obiectivul ce constă în obținerea de venituri din privatizare în procent de 0,5 % pe an în perioada 2016-2018 și de 0,3 % în 2019 pare foarte ambițios, având în vedere, printre altele, întârzierile înregistrate în ceea ce privește anumite proiecte de privatizare. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este plauzibil.

| (6) | La 18 mai 2016, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE, întrucât Italia nu a realizat în 2015 progrese suficiente în ceea ce privește respectarea regulii privind datoria. Analiza a inclus toți factorii relevanți și a concluzionat că criteriul datoriei ar trebui considerat ca fiind îndeplinit. Comisia își va revizui această analiză într-un nou raport care va fi emis în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat, pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2016, când vor fi disponibile informații suplimentare privind reluarea traiectoriei de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. |
| --- | --- |

(6)

La 18 mai 2016, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE, întrucât Italia nu a realizat în 2015 progrese suficiente în ceea ce privește respectarea regulii privind datoria. Analiza a inclus toți factorii relevanți și a concluzionat că criteriul datoriei ar trebui considerat ca fiind îndeplinit. Comisia își va revizui această analiză într-un nou raport care va fi emis în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat, pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2016, când vor fi disponibile informații suplimentare privind reluarea traiectoriei de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017.

| (7) | În primăvara anului 2015, Italiei i s-a permis o abatere temporară de 0,4 puncte procentuale din PIB de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016, pentru a lua în considerare reformele structurale majore cu impact pozitiv asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. În proiectul său de plan bugetar pentru 2016, Italia a solicitat o abatere temporară suplimentară, de 0,1 puncte procentuale din PIB, de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016, pentru a lua în considerare reformele structurale majore cu impact pozitiv asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Detaliile care stau la baza tuturor acestor reforme au fost prezentate în Programul național de reformă al Italiei pentru 2016, care confirmă, în linii mari, agenda de reformă. Printre domeniile de reformă prezentate în program ca având un impact asupra sustenabilității finanțelor publice se numără: (i) administrația publică și simplificarea; (ii) piețele produselor și serviciilor; (iii) piața forței de muncă; (iv) justiția civilă; (v) învățământul; (vi) reorientarea fiscală; (vii) măsuri de reducere a stocului de credite neperformante și de reformare a procedurilor de insolvență și (viii) analiza cheltuielilor ca măsură de finanțare. Autoritățile estimează impactul tuturor acestor reforme asupra PIB-ului real la 2,2 puncte procentuale până în 2020, ceea ce pare plauzibil. Aceste reforme vor avea un impact pozitiv asupra sustenabilității finanțelor publice dacă vor fi puse în aplicare integral și la termen. În prezent, se poate considera că Italia îndeplinește condițiile pentru a beneficia de întreaga abatere temporară solicitată în 2016, de 0,5 puncte procentuale din PIB, cu condiția să pună în aplicare în mod adecvat reformele convenite, ceea ce va face obiectul unei monitorizări în cadrul semestrului european și sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute la considerentul 10. |
| --- | --- |

(7)

În primăvara anului 2015, Italiei i s-a permis o abatere temporară de 0,4 puncte procentuale din PIB de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016, pentru a lua în considerare reformele structurale majore cu impact pozitiv asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. În proiectul său de plan bugetar pentru 2016, Italia a solicitat o abatere temporară suplimentară, de 0,1 puncte procentuale din PIB, de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016, pentru a lua în considerare reformele structurale majore cu impact pozitiv asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Detaliile care stau la baza tuturor acestor reforme au fost prezentate în Programul național de reformă al Italiei pentru 2016, care confirmă, în linii mari, agenda de reformă. Printre domeniile de reformă prezentate în program ca având un impact asupra sustenabilității finanțelor publice se numără: (i) administrația publică și simplificarea; (ii) piețele produselor și serviciilor; (iii) piața forței de muncă; (iv) justiția civilă; (v) învățământul; (vi) reorientarea fiscală; (vii) măsuri de reducere a stocului de credite neperformante și de reformare a procedurilor de insolvență și (viii) analiza cheltuielilor ca măsură de finanțare. Autoritățile estimează impactul tuturor acestor reforme asupra PIB-ului real la 2,2 puncte procentuale până în 2020, ceea ce pare plauzibil. Aceste reforme vor avea un impact pozitiv asupra sustenabilității finanțelor publice dacă vor fi puse în aplicare integral și la termen. În prezent, se poate considera că Italia îndeplinește condițiile pentru a beneficia de întreaga abatere temporară solicitată în 2016, de 0,5 puncte procentuale din PIB, cu condiția să pună în aplicare în mod adecvat reformele convenite, ceea ce va face obiectul unei monitorizări în cadrul semestrului european și sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute la considerentul 10.

| (8) | În proiectul său de plan bugetar pentru 2016, Italia a solicitat o abatere temporară suplimentară, de 0,3 puncte procentuale din PIB, de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016, pentru a lua în considerare cheltuielile naționale cu investițiile în proiecte cofinanțate de UE. Informațiile furnizate în Programul de stabilitate pentru 2016 par să confirme faptul că abaterea Italiei de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 este utilizată efectiv pentru sporirea investițiilor. Cu toate acestea, există încă unele îndoieli cu privire la fezabilitatea întregului cuantum estimat al investițiilor cofinanțate în cursul anului 2016. În prezent, se poate considera că Italia îndeplinește condițiile pentru a beneficia de o abatere temporară de 0,25 puncte procentuale din PIB în 2016, cu condiția să realizeze în mod adecvat investițiile planificate și sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute la considerentul 10. Comisia va efectua o evaluare ex post pentru a verifica valoarea reală a cheltuielilor naționale aferente proiectelor de investiții cofinanțate și a unei abateri conexe pentru care Italia este eligibilă în temeiul așa-numitei „clauze privind investițiile”. |
| --- | --- |

(8)

În proiectul său de plan bugetar pentru 2016, Italia a solicitat o abatere temporară suplimentară, de 0,3 puncte procentuale din PIB, de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016, pentru a lua în considerare cheltuielile naționale cu investițiile în proiecte cofinanțate de UE. Informațiile furnizate în Programul de stabilitate pentru 2016 par să confirme faptul că abaterea Italiei de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 este utilizată efectiv pentru sporirea investițiilor. Cu toate acestea, există încă unele îndoieli cu privire la fezabilitatea întregului cuantum estimat al investițiilor cofinanțate în cursul anului 2016. În prezent, se poate considera că Italia îndeplinește condițiile pentru a beneficia de o abatere temporară de 0,25 puncte procentuale din PIB în 2016, cu condiția să realizeze în mod adecvat investițiile planificate și sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute la considerentul 10. Comisia va efectua o evaluare ex post pentru a verifica valoarea reală a cheltuielilor naționale aferente proiectelor de investiții cofinanțate și a unei abateri conexe pentru care Italia este eligibilă în temeiul așa-numitei „clauze privind investițiile”.

| (9) | Programul de stabilitate pentru 2016 indică faptul că impactul bugetar al afluxului excepțional de mare de refugiați, precum și al măsurilor de securitate excepționale este semnificativ și că aceste aspecte ar trebui considerate un eveniment neobișnuit, care nu se află sub controlul guvernului, astfel cum este definit la articolul 5 alineatul (1) și la articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Potrivit Comisiei, impactul suplimentar este în concordanță cu estimările furnizate în Programul de stabilitate și se ridică la 0,03 % din PIB în 2015 și la 0,04 % în 2016 pentru cheltuielile legate de refugiați și la 0,06 % din PIB în 2016 pentru măsurile de securitate. În această privință, Italia a solicitat o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 iau în calcul aceste cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați, precum și gravitatea amenințării teroriste reprezintă evenimente excepționale, impactul acestora asupra finanțelor publice ale Italiei este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei abateri de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Prin urmare, ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2015 a fost redusă pentru a ține seama de costurile suplimentare legate de refugiați. În ceea ce privește anul 2016, în primăvara anului 2017 se va efectua o evaluare finală, inclusiv în privința sumelor eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile italiene. |
| --- | --- |

(9)

Programul de stabilitate pentru 2016 indică faptul că impactul bugetar al afluxului excepțional de mare de refugiați, precum și al măsurilor de securitate excepționale este semnificativ și că aceste aspecte ar trebui considerate un eveniment neobișnuit, care nu se află sub controlul guvernului, astfel cum este definit la articolul 5 alineatul (1) și la articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Potrivit Comisiei, impactul suplimentar este în concordanță cu estimările furnizate în Programul de stabilitate și se ridică la 0,03 % din PIB în 2015 și la 0,04 % în 2016 pentru cheltuielile legate de refugiați și la 0,06 % din PIB în 2016 pentru măsurile de securitate. În această privință, Italia a solicitat o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 iau în calcul aceste cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați, precum și gravitatea amenințării teroriste reprezintă evenimente excepționale, impactul acestora asupra finanțelor publice ale Italiei este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei abateri de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Prin urmare, ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2015 a fost redusă pentru a ține seama de costurile suplimentare legate de refugiați. În ceea ce privește anul 2016, în primăvara anului 2017 se va efectua o evaluare finală, inclusiv în privința sumelor eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile italiene.

| (10) | În avizul său privind proiectul de plan bugetar al Italiei pentru 2016, Comisia a indicat că, în cadrul „evaluării globale” a unei eventuale abateri de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, va lua în considerare eligibilitatea eventuală a Italiei pentru a beneficia de flexibilitate în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, analizând în special dacă abaterea de la traiectoria de ajustare va fi efectiv utilizată pentru sporirea investițiilor, dacă există planuri credibile pentru reluarea traiectoriei de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu și dacă s-au înregistrat progrese în ceea ce privește agenda de reforme structurale, ținând seama de recomandările Consiliului. Comisia consideră că Italia este eligibilă să beneficieze de abatere suplimentară de 0,35 puncte procentuale din PIB pentru 2016, luând în considerare progresele înregistrate în ceea ce privește agenda de reforme structurale, investițiile planificate, precum și angajamentul guvernului de a asigura respectarea traiectoriei de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2017, aspect pe care Comisia îl va evalua din nou în toamnă. |
| --- | --- |

(10)

În avizul său privind proiectul de plan bugetar al Italiei pentru 2016, Comisia a indicat că, în cadrul „evaluării globale” a unei eventuale abateri de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, va lua în considerare eligibilitatea eventuală a Italiei pentru a beneficia de flexibilitate în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, analizând în special dacă abaterea de la traiectoria de ajustare va fi efectiv utilizată pentru sporirea investițiilor, dacă există planuri credibile pentru reluarea traiectoriei de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu și dacă s-au înregistrat progrese în ceea ce privește agenda de reforme structurale, ținând seama de recomandările Consiliului. Comisia consideră că Italia este eligibilă să beneficieze de abatere suplimentară de 0,35 puncte procentuale din PIB pentru 2016, luând în considerare progresele înregistrate în ceea ce privește agenda de reforme structurale, investițiile planificate, precum și angajamentul guvernului de a asigura respectarea traiectoriei de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2017, aspect pe care Comisia îl va evalua din nou în toamnă.

| (11) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, deteriorarea structurală previzionată, de – 0,7 % din PIB în 2016, indică faptul că există riscul ca Italia să se abată întrucâtva de la obligațiile care îi revin în cadrul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, după luarea în considerare a abaterii permise pentru investiții și punerea în aplicare a reformelor structurale. Pentru 2017, în condițiile menținerii politicilor actuale, previziunile Comisiei indică un efort structural egal cu zero în 2017, care ar duce la un risc de abatere semnificativă de la ajustarea structurală necesară de 0,6 % din PIB. Se preconizează că Italia nu va respecta regula privind datoria în 2016 și în 2017. |
| --- | --- |

(11)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, deteriorarea structurală previzionată, de – 0,7 % din PIB în 2016, indică faptul că există riscul ca Italia să se abată întrucâtva de la obligațiile care îi revin în cadrul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, după luarea în considerare a abaterii permise pentru investiții și punerea în aplicare a reformelor structurale. Pentru 2017, în condițiile menținerii politicilor actuale, previziunile Comisiei indică un efort structural egal cu zero în 2017, care ar duce la un risc de abatere semnificativă de la ajustarea structurală necesară de 0,6 % din PIB. Se preconizează că Italia nu va respecta regula privind datoria în 2016 și în 2017.

| (12) | În general, pe baza evaluării Programului de stabilitate pentru 2016 și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Italia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Comisia va evalua din nou respectarea de către Italia a ajustării necesare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pe baza previziunilor sale din toamna anului 2016, când va dispune de informații suplimentare privind reluarea de către Italia a traiectoriei de ajustare în direcția atingerii obiectivului pe termen mediu în 2017, inclusiv proiectul de plan bugetar pentru 2017. |
| --- | --- |

(12)

În general, pe baza evaluării Programului de stabilitate pentru 2016 și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Italia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Comisia va evalua din nou respectarea de către Italia a ajustării necesare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pe baza previziunilor sale din toamna anului 2016, când va dispune de informații suplimentare privind reluarea de către Italia a traiectoriei de ajustare în direcția atingerii obiectivului pe termen mediu în 2017, inclusiv proiectul de plan bugetar pentru 2017.

| (13) | Deși sunt în curs inițiative de reformare a cadrului bugetar, până în prezent s-a întreprins doar un număr limitat de măsuri pentru a asigura faptul că analiza cheltuielilor contribuie la consolidarea bugetară. În special, obiectivele analizei cheltuielilor au fost reduse și mai mult, iar faptul că analizele cheltuielilor nu sunt integrate pe deplin în procesul bugetar afectează eficiența globală a acestui exercițiu. Se preconizează că finalizarea reformei cuprinzătoare a procesului bugetar începută în 2009 va soluționa această deficiență și va conferi procesului bugetar o abordare care va pune un accent mai mare pe performanță. Pentru a îmbunătăți sustenabilitatea datoriei publice, este important, de asemenea, să se accelereze procesul de implementare a planului de privatizare. Sistemul fiscal din Italia reprezintă un obstacol în calea eficienței economice și se confruntă în continuare cu o serie de provocări. Acestea sunt legate de nivelul foarte scăzut al respectării normelor fiscale și de faptul că încă nu s-a efectuat îndelung așteptata reformă a cheltuielilor fiscale, în special în ceea ce privește ratele reduse aferente taxei pe valoarea adăugată, și nici reforma vechiului sistem de valori cadastrale. Toate acestea sunt aspecte ale legii de punere în aplicare a reformei sistemului fiscal care fie nu au fost puse în aplicare, fie au fost puse în aplicare doar parțial. În plus, evoluțiile recente, cum ar fi eliminarea impozitului pe proprietate pentru prima locuință achiziționată, par să fie în contradicție cu obiectivul extinderii bazei de impozitare și al transferării sarcinii fiscale de la factorii de producție asupra proprietății și a consumului. |
| --- | --- |

(13)

Deși sunt în curs inițiative de reformare a cadrului bugetar, până în prezent s-a întreprins doar un număr limitat de măsuri pentru a asigura faptul că analiza cheltuielilor contribuie la consolidarea bugetară. În special, obiectivele analizei cheltuielilor au fost reduse și mai mult, iar faptul că analizele cheltuielilor nu sunt integrate pe deplin în procesul bugetar afectează eficiența globală a acestui exercițiu. Se preconizează că finalizarea reformei cuprinzătoare a procesului bugetar începută în 2009 va soluționa această deficiență și va conferi procesului bugetar o abordare care va pune un accent mai mare pe performanță. Pentru a îmbunătăți sustenabilitatea datoriei publice, este important, de asemenea, să se accelereze procesul de implementare a planului de privatizare. Sistemul fiscal din Italia reprezintă un obstacol în calea eficienței economice și se confruntă în continuare cu o serie de provocări. Acestea sunt legate de nivelul foarte scăzut al respectării normelor fiscale și de faptul că încă nu s-a efectuat îndelung așteptata reformă a cheltuielilor fiscale, în special în ceea ce privește ratele reduse aferente taxei pe valoarea adăugată, și nici reforma vechiului sistem de valori cadastrale. Toate acestea sunt aspecte ale legii de punere în aplicare a reformei sistemului fiscal care fie nu au fost puse în aplicare, fie au fost puse în aplicare doar parțial. În plus, evoluțiile recente, cum ar fi eliminarea impozitului pe proprietate pentru prima locuință achiziționată, par să fie în contradicție cu obiectivul extinderii bazei de impozitare și al transferării sarcinii fiscale de la factorii de producție asupra proprietății și a consumului.

| (14) | Reforma administrației publice este un pas important care, în cazul în care decretele legislative necesare vor fi adoptate și puse în aplicare, i-ar permite Italiei să fructifice beneficiile preconizate în ceea ce privește creșterea eficienței și a calității în sectorul public. Decretele legislative propuse de guvern în ianuarie 2016 cu privire la întreprinderile de stat și serviciile publice locale, precum și viitorul decret privind serviciile publice de ocupare a forței de muncă sunt deosebit de importante pentru remedierea cauzelor profunde ale ineficiențelor. Deși s-au luat recent măsuri în vederea intensificării luptei împotriva corupției, inclusiv prin stabilirea unor pedepse mai aspre și a unor termene de prescripție mai lungi pentru anumite infracțiuni de corupție specifice, revizuirea sistematică a termenelor de prescripție, care a fost recomandată de mult timp, nu s-a efectuat încă. Frauda contabilă reprezintă, de asemenea, un aspect important. În cadrul sistemului de justiție, procedurile judiciare lungi și numărul mare de cauze civile și comerciale pendinte rămân provocări majore. O monitorizare atentă a impactului măsurilor luate în ultimii ani pentru a soluționa aceste chestiuni va contribui la evaluarea necesității completării acestora cu acțiuni suplimentare. |
| --- | --- |

(14)

Reforma administrației publice este un pas important care, în cazul în care decretele legislative necesare vor fi adoptate și puse în aplicare, i-ar permite Italiei să fructifice beneficiile preconizate în ceea ce privește creșterea eficienței și a calității în sectorul public. Decretele legislative propuse de guvern în ianuarie 2016 cu privire la întreprinderile de stat și serviciile publice locale, precum și viitorul decret privind serviciile publice de ocupare a forței de muncă sunt deosebit de importante pentru remedierea cauzelor profunde ale ineficiențelor. Deși s-au luat recent măsuri în vederea intensificării luptei împotriva corupției, inclusiv prin stabilirea unor pedepse mai aspre și a unor termene de prescripție mai lungi pentru anumite infracțiuni de corupție specifice, revizuirea sistematică a termenelor de prescripție, care a fost recomandată de mult timp, nu s-a efectuat încă. Frauda contabilă reprezintă, de asemenea, un aspect important. În cadrul sistemului de justiție, procedurile judiciare lungi și numărul mare de cauze civile și comerciale pendinte rămân provocări majore. O monitorizare atentă a impactului măsurilor luate în ultimii ani pentru a soluționa aceste chestiuni va contribui la evaluarea necesității completării acestora cu acțiuni suplimentare.

| (15) | S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește îmbunătățirea calității activelor în sectorul bancar. Chiar dacă afluxul de noi credite neperformante a încetinit în ultimele luni, stocul de astfel de credite rămâne la un nivel foarte ridicat și continuă să exercite presiuni asupra rentabilității și a resurselor băncilor. În plus, cadrul sistemului de insolvență și cel al colectării datoriilor din Italia nu sunt îndeajuns de adecvate pentru a favoriza soluționarea rapidă a problemei creditelor depreciate. Începând cu mijlocul anului 2015, au fost adoptate mai multe acte legislative vizând simplificarea și accelerarea procedurilor de insolvență și de executare silită și a fost propus un proiect de lege de punere în aplicare a unei reforme organice a cadrului privind falimentul. Cu toate acestea, efectele acestor reforme asupra duratei procedurilor și a valorilor recuperărilor nu sunt încă vizibile. De la începutul anului 2015, Italia a adoptat o serie de măsuri pentru a aborda deficiențele în materie de guvernanță corporativă a băncilor sale, în special în ceea ce privește băncile cooperatiste mai mari, băncile ai căror acționari sunt fundații și băncile mutuale mici. Punerea în aplicare pe deplin a acestor reforme ar contribui la o mai mare reziliență a acestui sector și ar asigura o alocare mai eficientă a creditelor pentru economia reală. Întrucât nivelul redus al eficienței costurilor în sectorul bancar îngreunează rentabilitatea și generarea de capital intern, mediul existent, caracterizat printr-o creștere redusă și prin rate scăzute ale dobânzii, constituie o provocare suplimentară. Noul cadru al UE pentru rezoluția bancară (5) a schimbat profilul de risc al obligațiunilor emise de către bănci, multe dintre acestea fiind deținute de clienții de retail italieni, ceea ce evidențiază importanța educației financiare în rândul publicului larg. |
| --- | --- |

(15)

S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește îmbunătățirea calității activelor în sectorul bancar. Chiar dacă afluxul de noi credite neperformante a încetinit în ultimele luni, stocul de astfel de credite rămâne la un nivel foarte ridicat și continuă să exercite presiuni asupra rentabilității și a resurselor băncilor. În plus, cadrul sistemului de insolvență și cel al colectării datoriilor din Italia nu sunt îndeajuns de adecvate pentru a favoriza soluționarea rapidă a problemei creditelor depreciate. Începând cu mijlocul anului 2015, au fost adoptate mai multe acte legislative vizând simplificarea și accelerarea procedurilor de insolvență și de executare silită și a fost propus un proiect de lege de punere în aplicare a unei reforme organice a cadrului privind falimentul. Cu toate acestea, efectele acestor reforme asupra duratei procedurilor și a valorilor recuperărilor nu sunt încă vizibile. De la începutul anului 2015, Italia a adoptat o serie de măsuri pentru a aborda deficiențele în materie de guvernanță corporativă a băncilor sale, în special în ceea ce privește băncile cooperatiste mai mari, băncile ai căror acționari sunt fundații și băncile mutuale mici. Punerea în aplicare pe deplin a acestor reforme ar contribui la o mai mare reziliență a acestui sector și ar asigura o alocare mai eficientă a creditelor pentru economia reală. Întrucât nivelul redus al eficienței costurilor în sectorul bancar îngreunează rentabilitatea și generarea de capital intern, mediul existent, caracterizat printr-o creștere redusă și prin rate scăzute ale dobânzii, constituie o provocare suplimentară. Noul cadru al UE pentru rezoluția bancară (5) a schimbat profilul de risc al obligațiunilor emise de către bănci, multe dintre acestea fiind deținute de clienții de retail italieni, ceea ce evidențiază importanța educației financiare în rândul publicului larg.

| (16) | În 2015, Italia și-a reformat profund normele și instituțiile de pe piața forței de muncă, prin așa-numita reformă a „Jobs Act” (Legea referitoare la locurile de muncă). Punerea în aplicare a reformei politicilor active în domeniul pieței forței de muncă este esențială pentru activarea persoanelor îndepărtate de piața forței de muncă, în special a șomerilor de lungă durată și a tinerilor. În prezent, există o serie de provocări administrative, politice și legate de resurse. În special, acest lucru necesită o consolidare a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și o monitorizare atentă a furnizării de servicii. Sistemul de stagii a fost reformat, astfel încât să includă și adulții concediați și să extindă oportunitățile pentru tineri, dar punerea în aplicare a acestuia nu s-a încheiat încă. Negocierile de la al doilea nivel nu sunt suficient dezvoltate în Italia, ceea ce împiedică adoptarea unor soluții inovatoare la nivel de întreprinderi care ar putea duce la îmbunătățirea productivității și la salarii care să fie mai bine corelate cu condițiile de pe piața forței de muncă. Acțiunile din acest domeniu trebuie întreprinse în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale. Partenerii sociali nu au ajuns încă la un acord privind reforma negocierii colective. Conform Programului național de reformă, se prevede introducerea unei reforme până la sfârșitul anului 2016. Rata de participare a femeilor pe piața forței de muncă este una dintre cele mai scăzute din UE. Femeile ocupă în mod predominant locuri de muncă precare și atipice, constituie majoritatea lucrătorilor cu contracte atipice și riscă să fie afectate în mod special de economia informală. Sistemul de impozite și de prestații îi descurajează să lucreze pe cei care aduc al doilea venit în gospodărie și Legea privind locurile de muncă nu a soluționat această problemă în mod eficace. Disponibilitatea limitată a unor servicii de îngrijire accesibile ca preț împiedică, de asemenea, participarea pe piața forței de muncă a femeilor care au copii și rude în vârstă. Nivelurile sărăciei sunt ridicate, peste un sfert din italieni fiind expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială, iar furnizarea de asistență socială continuă să fie redusă și fragmentată. Adoptarea și punerea în aplicare a Strategiei naționale de combatere a sărăciei și raționalizarea cheltuielilor sociale ar putea fi primii pași către introducerea treptată, la nivel național, într-un mod neutru, în general, din punct de vedere bugetar, a unei scheme de asistență socială adecvate, având la bază principiul incluziunii active. Au fost înregistrate progrese substanțiale în domeniul reformei educației. Reforma privind școlile a fost adoptată în iulie 2015, decretele de punere în aplicare urmând să fie adoptate în ianuarie 2017. |
| --- | --- |

(16)

În 2015, Italia și-a reformat profund normele și instituțiile de pe piața forței de muncă, prin așa-numita reformă a „Jobs Act” (Legea referitoare la locurile de muncă). Punerea în aplicare a reformei politicilor active în domeniul pieței forței de muncă este esențială pentru activarea persoanelor îndepărtate de piața forței de muncă, în special a șomerilor de lungă durată și a tinerilor. În prezent, există o serie de provocări administrative, politice și legate de resurse. În special, acest lucru necesită o consolidare a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și o monitorizare atentă a furnizării de servicii. Sistemul de stagii a fost reformat, astfel încât să includă și adulții concediați și să extindă oportunitățile pentru tineri, dar punerea în aplicare a acestuia nu s-a încheiat încă. Negocierile de la al doilea nivel nu sunt suficient dezvoltate în Italia, ceea ce împiedică adoptarea unor soluții inovatoare la nivel de întreprinderi care ar putea duce la îmbunătățirea productivității și la salarii care să fie mai bine corelate cu condițiile de pe piața forței de muncă. Acțiunile din acest domeniu trebuie întreprinse în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale. Partenerii sociali nu au ajuns încă la un acord privind reforma negocierii colective. Conform Programului național de reformă, se prevede introducerea unei reforme până la sfârșitul anului 2016. Rata de participare a femeilor pe piața forței de muncă este una dintre cele mai scăzute din UE. Femeile ocupă în mod predominant locuri de muncă precare și atipice, constituie majoritatea lucrătorilor cu contracte atipice și riscă să fie afectate în mod special de economia informală. Sistemul de impozite și de prestații îi descurajează să lucreze pe cei care aduc al doilea venit în gospodărie și Legea privind locurile de muncă nu a soluționat această problemă în mod eficace. Disponibilitatea limitată a unor servicii de îngrijire accesibile ca preț împiedică, de asemenea, participarea pe piața forței de muncă a femeilor care au copii și rude în vârstă. Nivelurile sărăciei sunt ridicate, peste un sfert din italieni fiind expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială, iar furnizarea de asistență socială continuă să fie redusă și fragmentată. Adoptarea și punerea în aplicare a Strategiei naționale de combatere a sărăciei și raționalizarea cheltuielilor sociale ar putea fi primii pași către introducerea treptată, la nivel național, într-un mod neutru, în general, din punct de vedere bugetar, a unei scheme de asistență socială adecvate, având la bază principiul incluziunii active. Au fost înregistrate progrese substanțiale în domeniul reformei educației. Reforma privind școlile a fost adoptată în iulie 2015, decretele de punere în aplicare urmând să fie adoptate în ianuarie 2017.

| (17) | S-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește consolidarea concurenței în sectorul serviciilor. Legea anuală privind concurența din 2015 este încă în dezbatere în parlament. O serie de dispoziții ale acesteia, de exemplu cele privind profesiile juridice, au fost diluate în cursul procesului parlamentar. O serie de domenii sunt încă protejate sau reglementate în mod excesiv, în special profesiile reglementate, sectorul sănătății, transportul public local și taxiurile, porturile și aeroporturile. Sectorul comerțului cu amănuntul este afectat de o serie de ineficiențe cauzate de reglementarea strictă a pieței. Procesul public de acordare de drepturi asupra domeniului public pentru desfășurarea de activități economice nu promovează concurența, în special ca urmare a faptului că schemele de acordare a permiselor nu implică proceduri transparente și competitive. Măsurile de deschidere a pieței trebuie susținute de un mediu favorabil întreprinderilor. S-au realizat unele progrese în materie de simplificare în cadrul Programului de simplificare pentru 2015-2017, care permite o cooperare mai ușoară și mai raționalizată între administrația de la nivel central și cea de la nivel regional. Cu toate acestea, mediul de afaceri italian nu este încă suficient de favorabil creșterii și investițiilor și are de suferit de pe urma unui sistem fragmentat și stratificat de legi și reglementări adoptate la diferite niveluri de guvernare. Sarcina administrativă și cea impusă de reglementări afectează încă operatorii economici. Punctele forte în materie de înființare a unei întreprinderi sau de soluționare a insolvenței sunt anulate de deficiențele în ceea ce privește eliberarea autorizațiilor de construire, executarea contractelor, plata impozitelor sau obținerea de credite. Punerea în aplicare a Strategiei naționale privind achizițiile publice adoptată la începutul anului 2016 ar putea, de asemenea, contribui la soluționarea anumitor deficiențe sistemice și larg răspândite. |
| --- | --- |

(17)

S-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește consolidarea concurenței în sectorul serviciilor. Legea anuală privind concurența din 2015 este încă în dezbatere în parlament. O serie de dispoziții ale acesteia, de exemplu cele privind profesiile juridice, au fost diluate în cursul procesului parlamentar. O serie de domenii sunt încă protejate sau reglementate în mod excesiv, în special profesiile reglementate, sectorul sănătății, transportul public local și taxiurile, porturile și aeroporturile. Sectorul comerțului cu amănuntul este afectat de o serie de ineficiențe cauzate de reglementarea strictă a pieței. Procesul public de acordare de drepturi asupra domeniului public pentru desfășurarea de activități economice nu promovează concurența, în special ca urmare a faptului că schemele de acordare a permiselor nu implică proceduri transparente și competitive. Măsurile de deschidere a pieței trebuie susținute de un mediu favorabil întreprinderilor. S-au realizat unele progrese în materie de simplificare în cadrul Programului de simplificare pentru 2015-2017, care permite o cooperare mai ușoară și mai raționalizată între administrația de la nivel central și cea de la nivel regional. Cu toate acestea, mediul de afaceri italian nu este încă suficient de favorabil creșterii și investițiilor și are de suferit de pe urma unui sistem fragmentat și stratificat de legi și reglementări adoptate la diferite niveluri de guvernare. Sarcina administrativă și cea impusă de reglementări afectează încă operatorii economici. Punctele forte în materie de înființare a unei întreprinderi sau de soluționare a insolvenței sunt anulate de deficiențele în ceea ce privește eliberarea autorizațiilor de construire, executarea contractelor, plata impozitelor sau obținerea de credite. Punerea în aplicare a Strategiei naționale privind achizițiile publice adoptată la începutul anului 2016 ar putea, de asemenea, contribui la soluționarea anumitor deficiențe sistemice și larg răspândite.

| (18) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Italiei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Italiei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Italia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-5 de mai jos. |
| --- | --- |

(18)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Italiei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Italiei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Italia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-5 de mai jos.

| (19) | În lumina respectivei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă în special în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(19)

În lumina respectivei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă în special în recomandarea 1 de mai jos.

| (20) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a evaluării respective, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos, |
| --- | --- |

(20)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a evaluării respective, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Italia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să limiteze, în 2016, abaterea temporară de la ajustarea necesară de 0,5 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu la cuantumul egal cu 0,75 % din PIB acordat pentru investiții și pentru punerea în aplicare a reformelor structurale, sub rezerva reluării traiectoriei de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. Să realizeze o ajustare bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. Să finalizeze reforma procesului bugetar în cursul anului 2016 și să se asigure că acesta include și analiza cheltuielilor. Să asigure punerea în aplicare la timp a programului de privatizare și să utilizeze profitul excepțional pentru a accelera reducerea ratei datoriei publice guvernamentale. Să transfere sarcina fiscală de la factorii de producție asupra consumului și a proprietății. Să reducă numărul și domeniul de aplicare ale cheltuielilor fiscale și să finalizeze reforma sistemului cadastral până la jumătatea anului 2017. Să ia măsuri pentru a îmbunătăți respectarea normelor fiscale, inclusiv prin facturare electronică și prin efectuarea electronică a plăților. |
| --- | --- |

1.

Să limiteze, în 2016, abaterea temporară de la ajustarea necesară de 0,5 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu la cuantumul egal cu 0,75 % din PIB acordat pentru investiții și pentru punerea în aplicare a reformelor structurale, sub rezerva reluării traiectoriei de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. Să realizeze o ajustare bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. Să finalizeze reforma procesului bugetar în cursul anului 2016 și să se asigure că acesta include și analiza cheltuielilor. Să asigure punerea în aplicare la timp a programului de privatizare și să utilizeze profitul excepțional pentru a accelera reducerea ratei datoriei publice guvernamentale. Să transfere sarcina fiscală de la factorii de producție asupra consumului și a proprietății. Să reducă numărul și domeniul de aplicare ale cheltuielilor fiscale și să finalizeze reforma sistemului cadastral până la jumătatea anului 2017. Să ia măsuri pentru a îmbunătăți respectarea normelor fiscale, inclusiv prin facturare electronică și prin efectuarea electronică a plăților.

| 2. | Să implementeze reforma administrației publice prin adoptarea și punerea în aplicare a tuturor decretelor legislative necesare, în special a celor care reformează întreprinderile publice, serviciile publice locale și gestionarea resurselor umane. Să intensifice lupta împotriva corupției, inclusiv prin revizuirea termenului de prescripție până la sfârșitul anului 2016. Să reducă durata procedurilor judiciare în materie civilă prin implementarea reformelor și prin intermediul unei gestionări eficace a cauzelor. |
| --- | --- |

2.

Să implementeze reforma administrației publice prin adoptarea și punerea în aplicare a tuturor decretelor legislative necesare, în special a celor care reformează întreprinderile publice, serviciile publice locale și gestionarea resurselor umane. Să intensifice lupta împotriva corupției, inclusiv prin revizuirea termenului de prescripție până la sfârșitul anului 2016. Să reducă durata procedurilor judiciare în materie civilă prin implementarea reformelor și prin intermediul unei gestionări eficace a cauzelor.

| 3. | Să accelereze reducerea stocului de credite neperformante, inclusiv prin îmbunătățirea ulterioară a cadrului pentru insolvență și pentru recuperarea datoriilor. Să finalizeze rapid implementarea reformelor în curs privind guvernanța corporativă în sectorul bancar. |
| --- | --- |

3.

Să accelereze reducerea stocului de credite neperformante, inclusiv prin îmbunătățirea ulterioară a cadrului pentru insolvență și pentru recuperarea datoriilor. Să finalizeze rapid implementarea reformelor în curs privind guvernanța corporativă în sectorul bancar.

| 4. | Să implementeze reforma politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, în special prin consolidarea eficacității serviciilor de ocupare a forței de muncă. Să faciliteze angajarea în muncă a persoanelor care aduc al doilea venit în gospodărie. Să adopte și pună în aplicare Strategia națională de combatere a sărăciei, precum și să revizuiască și să raționalizeze cheltuielile sociale. |
| --- | --- |

4.

Să implementeze reforma politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, în special prin consolidarea eficacității serviciilor de ocupare a forței de muncă. Să faciliteze angajarea în muncă a persoanelor care aduc al doilea venit în gospodărie. Să adopte și pună în aplicare Strategia națională de combatere a sărăciei, precum și să revizuiască și să raționalizeze cheltuielile sociale.

| 5. | Să adopte și să pună în aplicare rapid Legea privind concurența, care este pendinte. Să ia măsuri suplimentare de sporire a concurenței în cadrul sectorului profesiilor reglementate, al transporturilor, al sănătății și al comerțului cu amănuntul, precum și în cadrul sistemului de concesiuni. |
| --- | --- |

5.

Să adopte și să pună în aplicare rapid Legea privind concurența, care este pendinte. Să ia măsuri suplimentare de sporire a concurenței în cadrul sectorului profesiilor reglementate, al transporturilor, al sănătății și al comerțului cu amănuntul, precum și în cadrul sistemului de concesiuni.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții și de modificare a Directivei 82/891/CEE a Consiliului și a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE, 2011/35/UE, 2012/30/UE și 2013/36/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Regulamentelor (UE) nr. 1093/2010 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 173, 12.6.2014, p. 190).

5

(6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/7

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2016

(2016/C 299/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Spania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Spania ar trebui să asigure punerea în aplicare deplină și în timp util a recomandării. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Spania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Spania ar trebui să asigure punerea în aplicare deplină și în timp util a recomandării.

| (2) | Raportul de țară privind Spania pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Spania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate de Spania în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Spania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, nivelul ridicat al datoriei externe și interne, atât publice, cât și private, constituie în continuare o vulnerabilitate în contextul unui nivel ridicat al ratei șomajului. Este important să se ia măsuri pentru reducerea riscului de apariție a unor efecte adverse asupra economiei spaniole și, având în vedere dimensiunea sa, a unor efecte de propagare negative asupra uniunii economice și monetare. În ciuda unor îmbunătățiri în ceea ce privește reechilibrarea contului curent, se preconizează că datoriile externe nete nu vor atinge niveluri prudente pe termen scurt. Reducerea efectului de levier în sectorul privat se desfășoară conform celor prevăzute, fiind susținută parțial de condiții de creștere favorabile, însă nevoile în materie de reducere a efectului de levier sunt mari, iar nivelul datoriei publice rămâne ridicat. S-au întreprins măsuri în sectorul financiar și în ceea ce privește cadrele de insolvență a societăților și a persoanelor fizice, dar sunt necesare acțiuni suplimentare privind inovarea, competențele și respectarea Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Spania pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Spania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate de Spania în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Spania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, nivelul ridicat al datoriei externe și interne, atât publice, cât și private, constituie în continuare o vulnerabilitate în contextul unui nivel ridicat al ratei șomajului. Este important să se ia măsuri pentru reducerea riscului de apariție a unor efecte adverse asupra economiei spaniole și, având în vedere dimensiunea sa, a unor efecte de propagare negative asupra uniunii economice și monetare. În ciuda unor îmbunătățiri în ceea ce privește reechilibrarea contului curent, se preconizează că datoriile externe nete nu vor atinge niveluri prudente pe termen scurt. Reducerea efectului de levier în sectorul privat se desfășoară conform celor prevăzute, fiind susținută parțial de condiții de creștere favorabile, însă nevoile în materie de reducere a efectului de levier sunt mari, iar nivelul datoriei publice rămâne ridicat. S-au întreprins măsuri în sectorul financiar și în ceea ce privește cadrele de insolvență a societăților și a persoanelor fizice, dar sunt necesare acțiuni suplimentare privind inovarea, competențele și respectarea Pactului de stabilitate și de creștere.

| (3) | La 29 aprilie 2016, Spania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, iar la 30 aprilie 2016 – Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 29 aprilie 2016, Spania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, iar la 30 aprilie 2016 – Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Spania face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2016, Spania își propune ca deficitul global să fie de 3,6 % din PIB în 2016 și de 2,9 % din PIB în 2017. Astfel, se prevede ca deficitul excesiv să fie corectat cu un an mai târziu decât se recomandă în prezent de către Consiliu, efortul bugetar și obiectivele în materie de deficit global nefiind îndeplinite în 2014 și în 2015. Aceste obiective se bazează pe realizarea integrală a unor economii permanente în valoare de 0,4 % din PIB la nivelul administrației centrale și regionale, anunțate ca răspuns la recomandarea autonomă a Comisiei din 9 martie 2016. Se prevede că deficitul va continua să scadă ulterior, ajungând la 1,6 % din PIB în 2019. Cu toate acestea, nu se prevede atingerea obiectivului pe termen mediu referitor la o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali în decursul perioadei acoperite de Programul de stabilitate. În special, se preconizează că soldul structural recalculat se va îmbunătăți doar marginal în 2016 și în 2017, la aproximativ – 2

  % din PIB, și că apoi va scădea ușor pentru a atinge – 2

  % din PIB în 2019. Ponderea datoriei publice în PIB a scăzut doar marginal în 2015, la 99,2 % din PIB, și se preconizează că aceasta va scădea puțin în 2016 și în 2017, iar în următorii doi ani va scădea mai mult, ajungând la 96 % din PIB în 2019, când soldul primar se va transforma în excedent. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil pentru 2016 și 2017 și oarecum optimist pentru perioada ulterioară; acesta a fost aprobat de Autoritatea Independentă pentru Responsabilitate Fiscală din Spania (Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal – AIReF). Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, deficitul este preconizat să ajungă la 3,9 % din PIB în 2016 și la 3,1 % din PIB în 2017, depășind obiectivele în materie de deficit global ale Programului de stabilitate. Prin urmare, nu se preconizează că Spania își va corecta deficitul excesiv până în anul 2016, conform recomandării Consiliului. Riscurile la adresa obiectivelor în materie de deficit care sunt prevăzute în program decurg, în mare măsură, din incertitudinile legate de realizarea economiilor promovate prin măsurile din perioada martie-aprilie 2016. În condițiile în care, conform proiecțiilor, deficitul structural va crește ușor în ambii ani, efortul bugetar nu respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Spania să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, sunt necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (5), Comisia va monitoriza constant punerea în aplicare a acțiunilor întreprinse de Spania ca răspuns la ultima recomandare pe care Consiliul a formulat-o în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE; prin urmare, Comisia va recomanda Consiliului măsurile adecvate care trebuie luate în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. |
| --- | --- |

(6)

În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (5), Comisia va monitoriza constant punerea în aplicare a acțiunilor întreprinse de Spania ca răspuns la ultima recomandare pe care Consiliul a formulat-o în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE; prin urmare, Comisia va recomanda Consiliului măsurile adecvate care trebuie luate în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive.

| (7) | Începând cu 2012, cadrul fiscal-bugetar al Spaniei a fost consolidat pentru ca, printre altele, să se prevină abaterile și să se asigure respectarea de către toate nivelurile administrației a obiectivelor care le revin în materie de deficit, datorie și cheltuieli. În plus, la mijlocul anului 2015 a fost aprobată o regulă aplicabilă (pe bază voluntară, iar în 2016 regula a devenit obligatorie pentru majoritatea regiunilor) la nivel regional pentru limitarea creșterii cheltuielilor cu asistența medicală și cu produsele farmaceutice, iar în noiembrie 2015, guvernul și industria farmaceutică au semnat un acord menit să favorizeze raționalizarea cheltuielilor cu produse farmaceutice. Cu toate acestea, în 2015, majoritatea regiunilor și sectorul securității sociale nu și-au atins nici pe departe obiectivele fiscal-bugetare interne. Regula referitoare la cheltuieli prevăzută de Legea privind stabilitatea nu a fost respectată de subsectoarele administrației centrale, regionale și locale, iar cheltuielile cu produse farmaceutice, în special în spitale, au crescut și mai mult, chiar și excluzând impactul noilor tratamente de combatere a hepatitei C. |
| --- | --- |

(7)

Începând cu 2012, cadrul fiscal-bugetar al Spaniei a fost consolidat pentru ca, printre altele, să se prevină abaterile și să se asigure respectarea de către toate nivelurile administrației a obiectivelor care le revin în materie de deficit, datorie și cheltuieli. În plus, la mijlocul anului 2015 a fost aprobată o regulă aplicabilă (pe bază voluntară, iar în 2016 regula a devenit obligatorie pentru majoritatea regiunilor) la nivel regional pentru limitarea creșterii cheltuielilor cu asistența medicală și cu produsele farmaceutice, iar în noiembrie 2015, guvernul și industria farmaceutică au semnat un acord menit să favorizeze raționalizarea cheltuielilor cu produse farmaceutice. Cu toate acestea, în 2015, majoritatea regiunilor și sectorul securității sociale nu și-au atins nici pe departe obiectivele fiscal-bugetare interne. Regula referitoare la cheltuieli prevăzută de Legea privind stabilitatea nu a fost respectată de subsectoarele administrației centrale, regionale și locale, iar cheltuielile cu produse farmaceutice, în special în spitale, au crescut și mai mult, chiar și excluzând impactul noilor tratamente de combatere a hepatitei C.

| (8) | În domeniul achizițiilor publice, Spania are rezultate bune în ceea ce privește calitatea legislației și disponibilitatea procedurilor de recurs. S-au întreprins eforturi de raționalizare a achizițiilor publice, recurgându-se în special la mecanisme de achiziții comune. Cu toate acestea, există disparități între administrații în privința implementării achizițiilor publice, iar faptul că nu există mecanisme de control suficiente obstrucționează aplicarea corectă a normelor în materie de achiziții publice. Numărul presupuselor încălcări ale legislației UE în materie de achiziții publice care au fost aduse la cunoștința Comisiei în ultimii ani este relativ mare. În plus, Curtea de Audit a Spaniei a evidențiat existența unor deficiențe precum recurgerea în mod frecvent la procedura de negociere fără publicare, modificarea în mod repetat a contractelor, fracționarea contractelor în unele mai mici și lipsa de precizie și claritate a unor documente de licitație și decizii administrative. |
| --- | --- |

(8)

În domeniul achizițiilor publice, Spania are rezultate bune în ceea ce privește calitatea legislației și disponibilitatea procedurilor de recurs. S-au întreprins eforturi de raționalizare a achizițiilor publice, recurgându-se în special la mecanisme de achiziții comune. Cu toate acestea, există disparități între administrații în privința implementării achizițiilor publice, iar faptul că nu există mecanisme de control suficiente obstrucționează aplicarea corectă a normelor în materie de achiziții publice. Numărul presupuselor încălcări ale legislației UE în materie de achiziții publice care au fost aduse la cunoștința Comisiei în ultimii ani este relativ mare. În plus, Curtea de Audit a Spaniei a evidențiat existența unor deficiențe precum recurgerea în mod frecvent la procedura de negociere fără publicare, modificarea în mod repetat a contractelor, fracționarea contractelor în unele mai mici și lipsa de precizie și claritate a unor documente de licitație și decizii administrative.

| (9) | Spania a înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește restructurarea sectorului financiar. A fost pusă în aplicare Legea privind băncile de economii, ce vizează consolidarea guvernanței acestora și reducerea pachetelor de control deținute de către fundații bancare. Implementarea planurilor de restructurare a băncilor care primesc ajutor de stat se află într-un stadiu avansat. Banca Spaniei a modificat regimul contabil existent pentru instituțiile de credit și a adoptat un nou cadru pentru SAREB, societatea de gestionare a activelor din Spania. Noul cadru va permite SAREB să realizeze o tratare adecvată a deprecierilor și va contribui la adaptarea politicilor sale de reducere a efectului de levier la ipoteze de piață credibile. |
| --- | --- |

(9)

Spania a înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește restructurarea sectorului financiar. A fost pusă în aplicare Legea privind băncile de economii, ce vizează consolidarea guvernanței acestora și reducerea pachetelor de control deținute de către fundații bancare. Implementarea planurilor de restructurare a băncilor care primesc ajutor de stat se află într-un stadiu avansat. Banca Spaniei a modificat regimul contabil existent pentru instituțiile de credit și a adoptat un nou cadru pentru SAREB, societatea de gestionare a activelor din Spania. Noul cadru va permite SAREB să realizeze o tratare adecvată a deprecierilor și va contribui la adaptarea politicilor sale de reducere a efectului de levier la ipoteze de piață credibile.

| (10) | Grație reformelor privind piața forței de muncă întreprinse în ultimii ani, ocuparea forței de muncă a devenit mai receptivă la creștere, iar crearea de locuri de muncă și-a reluat cursul, fiind sprijinită de creșterea flexibilității și de continuarea moderării salariilor. Acordurile colective au sprijinit această tendință și ca urmare a acordului interprofesional semnat în iunie 2015. Creșterea recentă a ratei globale de ocupare a forței de muncă s-a datorat în principal contractelor temporare, însă se înregistrează și o creștere lentă a numărului de contracte cu durată nedeterminată nou-semnate. Cu toate acestea, introducerea de stimulente pentru noi angajări pe perioadă nedeterminată rămâne limitată, proporția lucrătorilor temporari este în continuare una dintre cele mai ridicate din Uniune, iar oportunitățile oferite lucrătorilor temporari de a trece la un contract cu durată nedeterminată rămân reduse. Durata redusă a contractelor temporare limitează stimulentele pentru investiții în capitalul uman, reprezentând un obstacol în calea creșterii productivității. Deși, în prezent, înregistrează o scădere rapidă, rata șomajului rămâne foarte ridicată, în special în rândul tinerilor, iar durata medie a acestuia este de asemenea foarte ridicată. Ratele constant ridicate ale șomajului de lungă durată implică faptul că șomajul riscă să devină un fenomen cronic, ceea ce afectează condițiile sociale și de muncă. Aproape 60 % din șomerii de lungă durată sunt slab calificați, motiv pentru care sunt necesare politici active și pasive adecvate în domeniul pieței forței de muncă și politici de formare corespunzătoare pentru a aborda necorelările persistente ale competențelor și pentru a preveni deprecierea competențelor în cadrul acestui grup. Interacțiunea cu angajatorii în ceea ce privește elaborarea programelor de formare este încă redusă. |
| --- | --- |

(10)

Grație reformelor privind piața forței de muncă întreprinse în ultimii ani, ocuparea forței de muncă a devenit mai receptivă la creștere, iar crearea de locuri de muncă și-a reluat cursul, fiind sprijinită de creșterea flexibilității și de continuarea moderării salariilor. Acordurile colective au sprijinit această tendință și ca urmare a acordului interprofesional semnat în iunie 2015. Creșterea recentă a ratei globale de ocupare a forței de muncă s-a datorat în principal contractelor temporare, însă se înregistrează și o creștere lentă a numărului de contracte cu durată nedeterminată nou-semnate. Cu toate acestea, introducerea de stimulente pentru noi angajări pe perioadă nedeterminată rămâne limitată, proporția lucrătorilor temporari este în continuare una dintre cele mai ridicate din Uniune, iar oportunitățile oferite lucrătorilor temporari de a trece la un contract cu durată nedeterminată rămân reduse. Durata redusă a contractelor temporare limitează stimulentele pentru investiții în capitalul uman, reprezentând un obstacol în calea creșterii productivității. Deși, în prezent, înregistrează o scădere rapidă, rata șomajului rămâne foarte ridicată, în special în rândul tinerilor, iar durata medie a acestuia este de asemenea foarte ridicată. Ratele constant ridicate ale șomajului de lungă durată implică faptul că șomajul riscă să devină un fenomen cronic, ceea ce afectează condițiile sociale și de muncă. Aproape 60 % din șomerii de lungă durată sunt slab calificați, motiv pentru care sunt necesare politici active și pasive adecvate în domeniul pieței forței de muncă și politici de formare corespunzătoare pentru a aborda necorelările persistente ale competențelor și pentru a preveni deprecierea competențelor în cadrul acestui grup. Interacțiunea cu angajatorii în ceea ce privește elaborarea programelor de formare este încă redusă.

| (11) | Eficacitatea măsurilor de activare și a măsurilor active de ocupare depinde în mare măsură de capacitatea serviciilor de ocupare a forței de muncă de a elabora și a oferi un sprijin personalizat beneficiarilor. Punerea în aplicare a reformelor recente ale politicilor active în domeniul pieței forței de muncă avansează lent, iar serviciile publice de ocupare a forței de muncă dispun în continuare doar de o capacitate limitată în ceea ce privește furnizarea unei consilieri și a unei asistențe eficace și personalizate pentru căutarea unui loc de muncă. Cooperarea dintre serviciile publice regionale de ocupare a forței de muncă și agențiile private de plasare a forței de muncă rămâne limitată. În plus, cooperarea dintre serviciile de ocupare a forței de muncă și serviciile sociale este inegală între regiuni, ceea ce împiedică oferirea unei asistențe coordonate persoanelor îndepărtate de piața forței de muncă, în special beneficiarilor de venitul minim. Există diferențe semnificative între regiuni în ceea ce privește sistemele de sprijin pentru venit, de exemplu în ceea ce privește modalitățile de realizare, condițiile de eligibilitate, domeniul de aplicare și adecvarea, iar dificultățile în ceea ce privește transferul prestațiilor sociale reprezintă un obstacol în calea mobilității forței de muncă între regiuni. În plus, informațiile referitoare la tranziția către obținerea unui loc de muncă a beneficiarilor sistemelor de garantare a unui venit minim sunt destul de limitate. Spania pregătește în prezent o hartă a sistemelor sale naționale și regionale de sprijin pentru venit, care acoperă nivelul național și cel regional. Deși au fost întreprinse unele măsuri, eficacitatea prestațiilor pentru familii și pentru locuințe în ceea ce privește reducerea sărăciei rămâne limitată, iar lipsa unor servicii adecvate și accesibile de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung descurajează în special femeile să obțină un loc de muncă. |
| --- | --- |

(11)

Eficacitatea măsurilor de activare și a măsurilor active de ocupare depinde în mare măsură de capacitatea serviciilor de ocupare a forței de muncă de a elabora și a oferi un sprijin personalizat beneficiarilor. Punerea în aplicare a reformelor recente ale politicilor active în domeniul pieței forței de muncă avansează lent, iar serviciile publice de ocupare a forței de muncă dispun în continuare doar de o capacitate limitată în ceea ce privește furnizarea unei consilieri și a unei asistențe eficace și personalizate pentru căutarea unui loc de muncă. Cooperarea dintre serviciile publice regionale de ocupare a forței de muncă și agențiile private de plasare a forței de muncă rămâne limitată. În plus, cooperarea dintre serviciile de ocupare a forței de muncă și serviciile sociale este inegală între regiuni, ceea ce împiedică oferirea unei asistențe coordonate persoanelor îndepărtate de piața forței de muncă, în special beneficiarilor de venitul minim. Există diferențe semnificative între regiuni în ceea ce privește sistemele de sprijin pentru venit, de exemplu în ceea ce privește modalitățile de realizare, condițiile de eligibilitate, domeniul de aplicare și adecvarea, iar dificultățile în ceea ce privește transferul prestațiilor sociale reprezintă un obstacol în calea mobilității forței de muncă între regiuni. În plus, informațiile referitoare la tranziția către obținerea unui loc de muncă a beneficiarilor sistemelor de garantare a unui venit minim sunt destul de limitate. Spania pregătește în prezent o hartă a sistemelor sale naționale și regionale de sprijin pentru venit, care acoperă nivelul național și cel regional. Deși au fost întreprinse unele măsuri, eficacitatea prestațiilor pentru familii și pentru locuințe în ceea ce privește reducerea sărăciei rămâne limitată, iar lipsa unor servicii adecvate și accesibile de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung descurajează în special femeile să obțină un loc de muncă.

| (12) | Schimbările tot mai rapide din domeniul compoziției sectoriale a ocupării forței de muncă pe care le înregistrează Spania din 2008 au fost însoțite de o creștere a necorelării competențelor. Nivelul general redus al competențelor împiedică tranziția către activități cu o valoare adăugată mai mare și reprezintă un obstacol în calea creșterii productivității. În ciuda unui nivel ridicat de absolvire a învățământului terțiar, oferta de competențe nu este aliniată suficient la necesitățile pieței forței de muncă, iar ratele capacității de inserție profesională a absolvenților învățământului terțiar sunt printre cele mai reduse din Europa, un procent semnificativ al acestor absolvenți fiind angajați pe un post care nu necesită o diplomă universitară. În plus, în ciuda unei ușoare îmbunătățiri în ultimii cinci ani, datorată, parțial, unor inițiative menite să sporească reprezentarea întreprinderilor în consiliile de administrație ale universităților, cooperarea dintre universități și întreprinderi rămâne deficitară. Mobilitatea redusă a cadrelor universitare, rigiditatea sistemului de guvernanță a universităților și barierele administrative întâmpinate de Birourile de transfer al rezultatelor cercetării (Oficinas de transferencia de resultados de investigación) reprezintă obstacole în calea unei cooperări mai strânse. |
| --- | --- |

(12)

Schimbările tot mai rapide din domeniul compoziției sectoriale a ocupării forței de muncă pe care le înregistrează Spania din 2008 au fost însoțite de o creștere a necorelării competențelor. Nivelul general redus al competențelor împiedică tranziția către activități cu o valoare adăugată mai mare și reprezintă un obstacol în calea creșterii productivității. În ciuda unui nivel ridicat de absolvire a învățământului terțiar, oferta de competențe nu este aliniată suficient la necesitățile pieței forței de muncă, iar ratele capacității de inserție profesională a absolvenților învățământului terțiar sunt printre cele mai reduse din Europa, un procent semnificativ al acestor absolvenți fiind angajați pe un post care nu necesită o diplomă universitară. În plus, în ciuda unei ușoare îmbunătățiri în ultimii cinci ani, datorată, parțial, unor inițiative menite să sporească reprezentarea întreprinderilor în consiliile de administrație ale universităților, cooperarea dintre universități și întreprinderi rămâne deficitară. Mobilitatea redusă a cadrelor universitare, rigiditatea sistemului de guvernanță a universităților și barierele administrative întâmpinate de Birourile de transfer al rezultatelor cercetării (Oficinas de transferencia de resultados de investigación) reprezintă obstacole în calea unei cooperări mai strânse.

| (13) | Politica în materie de cercetare și de inovare din Spania se confruntă cu o serie de provocări. Interacțiunea dintre cercetarea publică și cea privată este redusă. Intensitatea cercetării și dezvoltării în Spania (cheltuielile cu cercetarea și dezvoltarea raportate la PIB) și performanțele în materie de inovare continuă să scadă, pe fondul unui număr relativ mic de societăți inovatoare și al unor stimulente limitate acordate în favoarea unei colaborări între cercetarea publică și întreprinderi. Spania obține rezultate sub așteptări în ceea ce privește majoritatea indicatorilor privind inovarea aferenți întreprinderilor. Diferența față de Uniune în ansamblul său în ceea ce privește cheltuielile referitoare la intensitatea cercetării și dezvoltării este deosebit de mare în ceea ce privește investițiile în cercetare și dezvoltare făcute de sectorul privat (0,6 % în Spania față de 1,3 % în ansamblul Uniunii). Capitalul de risc continuă să nu fie utilizat pe scară largă în Spania, în special în faza de înființare a întreprinderilor. Coordonarea deficitară a politicilor în materie de cercetare și inovare din Spania și un peisaj regional fragmentat de organisme și programe vizând promovarea activităților de inovare și a cooperării dintre cercetători și întreprinderi creează dificultăți semnificative pentru întreprinderi, în special pentru întreprinderile mai mici. Participarea redusă a întreprinderilor la activitățile de inovare ar putea indica o lipsă a capacității de absorbție, a stimulentelor și condițiilor pentru un cadru care să favorizeze inovarea. Așa cum s-a subliniat în evaluarea inter pares din 2014 efectuată de CSEC (Comitetul pentru Spațiul european de cercetare și inovare) cu privire la sistemul de cercetare și inovare din Spania, sistemele publice de cercetare cele mai de succes sunt caracterizate de niveluri de evaluare și de răspundere mai mari decât cele constatate în Spania. În acest context, alocarea de fonduri instituționale publice pentru universități și organisme de cercetare publice nu este bazată, de regulă, pe performanțele în materie de cercetare și inovare, ceea ce reduce stimulentele pentru îmbunătățirea calității și a relevanței rezultatelor științifice. |
| --- | --- |

(13)

Politica în materie de cercetare și de inovare din Spania se confruntă cu o serie de provocări. Interacțiunea dintre cercetarea publică și cea privată este redusă. Intensitatea cercetării și dezvoltării în Spania (cheltuielile cu cercetarea și dezvoltarea raportate la PIB) și performanțele în materie de inovare continuă să scadă, pe fondul unui număr relativ mic de societăți inovatoare și al unor stimulente limitate acordate în favoarea unei colaborări între cercetarea publică și întreprinderi. Spania obține rezultate sub așteptări în ceea ce privește majoritatea indicatorilor privind inovarea aferenți întreprinderilor. Diferența față de Uniune în ansamblul său în ceea ce privește cheltuielile referitoare la intensitatea cercetării și dezvoltării este deosebit de mare în ceea ce privește investițiile în cercetare și dezvoltare făcute de sectorul privat (0,6 % în Spania față de 1,3 % în ansamblul Uniunii). Capitalul de risc continuă să nu fie utilizat pe scară largă în Spania, în special în faza de înființare a întreprinderilor. Coordonarea deficitară a politicilor în materie de cercetare și inovare din Spania și un peisaj regional fragmentat de organisme și programe vizând promovarea activităților de inovare și a cooperării dintre cercetători și întreprinderi creează dificultăți semnificative pentru întreprinderi, în special pentru întreprinderile mai mici. Participarea redusă a întreprinderilor la activitățile de inovare ar putea indica o lipsă a capacității de absorbție, a stimulentelor și condițiilor pentru un cadru care să favorizeze inovarea. Așa cum s-a subliniat în evaluarea inter pares din 2014 efectuată de CSEC (Comitetul pentru Spațiul european de cercetare și inovare) cu privire la sistemul de cercetare și inovare din Spania, sistemele publice de cercetare cele mai de succes sunt caracterizate de niveluri de evaluare și de răspundere mai mari decât cele constatate în Spania. În acest context, alocarea de fonduri instituționale publice pentru universități și organisme de cercetare publice nu este bazată, de regulă, pe performanțele în materie de cercetare și inovare, ceea ce reduce stimulentele pentru îmbunătățirea calității și a relevanței rezultatelor științifice.

| (14) | Dimensiunea medie redusă a întreprinderilor spaniole este unul dintre motivele pentru care productivitatea economiei este în mod constant scăzută. Creșterea întreprinderilor, combinată cu îmbunătățirea capitalului uman, a inovării, a tehnologiei, a accesului la finanțare și a eficienței justiției ar putea stimula productivitatea globală. În 2015, investițiile efectuate de întreprinderi s-au consolidat, pe baza unor condiții dinamice privind cererea, a costurilor reduse ale creditării și a continuării ajustării bilanțurilor de către sectorul întreprinderilor și de către gospodării. Spania a întreprins diverse măsuri pentru a facilita creșterea întreprinderilor. De exemplu, se preconizează ca legea adoptată recent privind finanțarea întreprinderilor să faciliteze accesul la finanțare al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri). În plus, evaluarea prealabilă a impactului potențial al noii legislații asupra IMM-urilor este acum obligatorie. Cu toate acestea, perioada de timp și numărul de autorizații necesare pentru înființarea unei întreprinderi și lansarea anumitor activități economice rămân relativ mari. |
| --- | --- |

(14)

Dimensiunea medie redusă a întreprinderilor spaniole este unul dintre motivele pentru care productivitatea economiei este în mod constant scăzută. Creșterea întreprinderilor, combinată cu îmbunătățirea capitalului uman, a inovării, a tehnologiei, a accesului la finanțare și a eficienței justiției ar putea stimula productivitatea globală. În 2015, investițiile efectuate de întreprinderi s-au consolidat, pe baza unor condiții dinamice privind cererea, a costurilor reduse ale creditării și a continuării ajustării bilanțurilor de către sectorul întreprinderilor și de către gospodării. Spania a întreprins diverse măsuri pentru a facilita creșterea întreprinderilor. De exemplu, se preconizează ca legea adoptată recent privind finanțarea întreprinderilor să faciliteze accesul la finanțare al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri). În plus, evaluarea prealabilă a impactului potențial al noii legislații asupra IMM-urilor este acum obligatorie. Cu toate acestea, perioada de timp și numărul de autorizații necesare pentru înființarea unei întreprinderi și lansarea anumitor activități economice rămân relativ mari.

| (15) | Diferențele considerabile existente între regiuni în Spania în ceea ce privește practicile de reglementare, inclusiv în ceea ce privește acordarea autorizației de înființare a unei întreprinderi, pot limita capacitatea de creștere a întreprinderilor. Legea privind unitatea pieței vizează reducerea barierelor din calea accesului și a exercitării activităților economice în diferitele regiuni ale Spaniei, precum și îmbunătățirea reglementării. Aceasta ar putea avea un impact semnificativ asupra eliminării barierelor din calea investițiilor și ar putea facilita acordarea de autorizații de înființare întreprinderilor, activitățile comerciale și creșterea întreprinderilor. Punerea în aplicare a legii privind unitatea pieței necesită implicarea deplină a tuturor administrațiilor. Cu toate acestea, deși este în vigoare de trei ani, punerea în aplicare a acesteia de către administrațiile regionale este lentă. De asemenea, concretizarea beneficiilor reformei din 2014 a sectorului comerțului cu amănuntul depinde de adoptarea de către administrațiile regionale a actelor de punere în aplicare necesare. În plus, este probabil ca abordarea obstacolelor din calea accesului la sectorul serviciilor profesionale să ducă la creșterea productivității în alte sectoare care utilizează rezultatele respective. În afară de transpunerea în legislația spaniolă a Directivei privind serviciile, nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește o reformă orizontală a cadrului de reglementare pentru profesiile reglementate și asociațiile profesionale, cu excepția celor din domeniul certificării proiectelor de către un consiliu profesional. Reforma prevăzută în mai multe programe naționale de reformă succesive nu a fost adoptată. Această reformă viza definirea profesiilor pentru care este necesară înscrierea într-o organizație profesională, sporirea transparenței și răspunderii organismelor profesionale, deschiderea activităților al căror acces este limitat în mod nejustificat și păstrarea unității pieței în ceea ce privește accesul la serviciile profesionale și exercitarea acestora în Spania. |
| --- | --- |

(15)

Diferențele considerabile existente între regiuni în Spania în ceea ce privește practicile de reglementare, inclusiv în ceea ce privește acordarea autorizației de înființare a unei întreprinderi, pot limita capacitatea de creștere a întreprinderilor. Legea privind unitatea pieței vizează reducerea barierelor din calea accesului și a exercitării activităților economice în diferitele regiuni ale Spaniei, precum și îmbunătățirea reglementării. Aceasta ar putea avea un impact semnificativ asupra eliminării barierelor din calea investițiilor și ar putea facilita acordarea de autorizații de înființare întreprinderilor, activitățile comerciale și creșterea întreprinderilor. Punerea în aplicare a legii privind unitatea pieței necesită implicarea deplină a tuturor administrațiilor. Cu toate acestea, deși este în vigoare de trei ani, punerea în aplicare a acesteia de către administrațiile regionale este lentă. De asemenea, concretizarea beneficiilor reformei din 2014 a sectorului comerțului cu amănuntul depinde de adoptarea de către administrațiile regionale a actelor de punere în aplicare necesare. În plus, este probabil ca abordarea obstacolelor din calea accesului la sectorul serviciilor profesionale să ducă la creșterea productivității în alte sectoare care utilizează rezultatele respective. În afară de transpunerea în legislația spaniolă a Directivei privind serviciile, nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește o reformă orizontală a cadrului de reglementare pentru profesiile reglementate și asociațiile profesionale, cu excepția celor din domeniul certificării proiectelor de către un consiliu profesional. Reforma prevăzută în mai multe programe naționale de reformă succesive nu a fost adoptată. Această reformă viza definirea profesiilor pentru care este necesară înscrierea într-o organizație profesională, sporirea transparenței și răspunderii organismelor profesionale, deschiderea activităților al căror acces este limitat în mod nejustificat și păstrarea unității pieței în ceea ce privește accesul la serviciile profesionale și exercitarea acestora în Spania.

| (16) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Spaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Spaniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Spania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în temeiul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-4 de mai jos. |
| --- | --- |

(16)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Spaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Spaniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Spania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în temeiul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-4 de mai jos.

| (17) | În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(17)

În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (18) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos, |
| --- | --- |

(18)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Spania să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să asigure o corectare durabilă a deficitului excesiv, în conformitate cu deciziile sau recomandările relevante în cadrul procedurii de deficit excesiv, prin luarea măsurilor structurale necesare și prin utilizarea tuturor profiturilor excepționale pentru a reduce deficitul și datoria. Să pună în aplicare la toate nivelurile administrației instrumentele prevăzute în Legea privind cadrul fiscal-bugetar. Să consolideze mecanismele de control pentru achizițiile publice și să coordoneze politicile de achiziții între diversele niveluri ale administrației. |
| --- | --- |

1.

Să asigure o corectare durabilă a deficitului excesiv, în conformitate cu deciziile sau recomandările relevante în cadrul procedurii de deficit excesiv, prin luarea măsurilor structurale necesare și prin utilizarea tuturor profiturilor excepționale pentru a reduce deficitul și datoria. Să pună în aplicare la toate nivelurile administrației instrumentele prevăzute în Legea privind cadrul fiscal-bugetar. Să consolideze mecanismele de control pentru achizițiile publice și să coordoneze politicile de achiziții între diversele niveluri ale administrației.

| 2. | Să întreprindă măsuri suplimentare de îmbunătățire a integrării pe piața forței de muncă, punând accentul pe acordarea unui sprijin personalizat și consolidând eficacitatea măsurilor de formare. Să consolideze capacitatea serviciilor de ocupare a forței de muncă de la nivel regional, precum și coordonarea acestora cu serviciile sociale. Să elimine decalajele și disparitățile în ceea ce privește sistemele de garantare a unui venit minim și să îmbunătățească sistemele de sprijin pentru familii, inclusiv accesul la servicii de calitate în materie de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung. |
| --- | --- |

2.

Să întreprindă măsuri suplimentare de îmbunătățire a integrării pe piața forței de muncă, punând accentul pe acordarea unui sprijin personalizat și consolidând eficacitatea măsurilor de formare. Să consolideze capacitatea serviciilor de ocupare a forței de muncă de la nivel regional, precum și coordonarea acestora cu serviciile sociale. Să elimine decalajele și disparitățile în ceea ce privește sistemele de garantare a unui venit minim și să îmbunătățească sistemele de sprijin pentru familii, inclusiv accesul la servicii de calitate în materie de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung.

| 3. | Să întreprindă măsuri suplimentare de îmbunătățire a relevanței învățământului terțiar pentru piața forței de muncă, inclusiv prin stimularea cooperării dintre universități, întreprinderi și instituțiile de cercetare. Să consolideze finanțarea bazată pe performanță a organismelor de cercetare publice și a universităților, precum și să încurajeze investițiile în cercetare și inovare efectuate de sectorul privat. |
| --- | --- |

3.

Să întreprindă măsuri suplimentare de îmbunătățire a relevanței învățământului terțiar pentru piața forței de muncă, inclusiv prin stimularea cooperării dintre universități, întreprinderi și instituțiile de cercetare. Să consolideze finanțarea bazată pe performanță a organismelor de cercetare publice și a universităților, precum și să încurajeze investițiile în cercetare și inovare efectuate de sectorul privat.

| 4. | Să accelereze punerea în aplicare la nivel regional a Legii privind unitatea pieței. Să asigure punerea în aplicare de către regiunile autonome a măsurilor de reformă adoptate pentru sectorul comerțului cu amănuntul. Să adopte reforma planificată privind serviciile și asociațiile profesionale. |
| --- | --- |

4.

Să accelereze punerea în aplicare la nivel regional a Legii privind unitatea pieței. Să asigure punerea în aplicare de către regiunile autonome a măsurilor de reformă adoptate pentru sectorul comerțului cu amănuntul. Să adopte reforma planificată privind serviciile și asociațiile profesionale.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

5

(6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/12

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2016

(2016/C 299/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Regatul Unit ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Regatul Unit ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară privind Regatul Unit pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Regatul Unit în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și pe cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Regatul Unit nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Gradul ridicat de îndatorare în sectorul gospodăriilor, nivelurile mari ale prețurilor locuințelor și deficitele importante de cont curent pot constitui vulnerabilități. În același timp, bilanțurile gospodăriilor sunt solide per total, iar reziliența sectorului bancar continuă să se amelioreze. Pe termen scurt, capacitatea ridicată a sectorului gospodăriilor și a economiei în general de a face față riscurilor, cum ar fi șocurile de la nivelul ratei dobânzilor sau de la nivelul ocupării forței de muncă pare să fi crescut. Cu toate că inițiativele guvernamentale au un oarecare impact asupra ofertei de locuințe, dezechilibrul dintre cererea și oferta de locuințe rămâne semnificativ. Riscurile aferente deficitului ridicat de cont curent sunt reduse de un cadru instituțional favorabil și de un nivel scăzut al obligațiilor denominate în valută. Creșterea deficitului a fost influențată de majorarea deficitului la nivelul venitului primar; pe măsură ce condițiile ciclice defavorabile se atenuează, se așteaptă o diminuare a acestui efect. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Regatul Unit pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Regatul Unit în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și pe cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Regatul Unit nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Gradul ridicat de îndatorare în sectorul gospodăriilor, nivelurile mari ale prețurilor locuințelor și deficitele importante de cont curent pot constitui vulnerabilități. În același timp, bilanțurile gospodăriilor sunt solide per total, iar reziliența sectorului bancar continuă să se amelioreze. Pe termen scurt, capacitatea ridicată a sectorului gospodăriilor și a economiei în general de a face față riscurilor, cum ar fi șocurile de la nivelul ratei dobânzilor sau de la nivelul ocupării forței de muncă pare să fi crescut. Cu toate că inițiativele guvernamentale au un oarecare impact asupra ofertei de locuințe, dezechilibrul dintre cererea și oferta de locuințe rămâne semnificativ. Riscurile aferente deficitului ridicat de cont curent sunt reduse de un cadru instituțional favorabil și de un nivel scăzut al obligațiilor denominate în valută. Creșterea deficitului a fost influențată de majorarea deficitului la nivelul venitului primar; pe măsură ce condițiile ciclice defavorabile se atenuează, se așteaptă o diminuare a acestui efect.

| (3) | La 24 martie 2016, Regatul Unit și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 24 martie 2016, Regatul Unit și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Regatul Unit face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Cu condiția ca în perioada 2016-2017 să se ajungă la o corectare durabilă a deficitului excesiv, Regatul Unit se va încadra în componenta preventivă și va face obiectul regulii tranzitorii privind datorii începând cu 2017-2018. În programul său de convergență pentru 2015-2016, guvernul preconizează că deficitul global va fi inferior pragului de 3 % din PIB în perioada 2016-2017 și vizează o scădere în continuare a acestuia în 2017-2018, până la 2 % din PIB. Deficitul structural recalculat (4), exprimat ca procentaj din PIB, indică o ameliorare structurală în valoare de 0,6 puncte procentuale în perioada 2015-2016, 0,9 puncte procentuale în 2016-2017 și 0,7 puncte procentuale în 2017-2018. Programul de convergență nu include un obiectiv bugetar pe termen mediu. În conformitate cu Programul de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea de la 88,9 % în 2015-2016 la 88,3 % din PIB în 2016-2017 și va descrește în continuare până la 87,1 % din PIB în 2017-2018. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este plauzibil. Măsurile de sprijinire a țintelor de deficit preconizate în perioadele 2016-2017 și 2017-2018 sunt suficient de detaliate. Cu toate acestea, impactul bugetar al anumitor măsuri în 2017-2018, estimat la circa 0,2 % din PIB, este mai incert. Pe baza previziunilor de primăvară ale Comisiei din 2016, se preconizează că Regatul Unit va fi atins în 2015-2016 nivelul recomandat de 4,1 % din PIB al deficitului global și va fi realizat efortul fiscal recomandat. Se preconizează ca Regatul Unit să își corecteze deficitul excesiv până la termenul stabilit, și anume 2016-2017, conform recomandării Consiliului, deși fără a atinge ținta recomandată în materie de deficit global, de 2,7 % din PIB. Se preconizează că efortul fiscal recomandat va fi realizat în mod cumulativ în perioada care corespunde procedurii de deficit excesiv. Se așteaptă ca în perioada 2017-2018 Regatul Unit să respecte ajustarea recomandată pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în condițiile unor politici neschimbate. Se preconizează, de asemenea, că Regatul Unit va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2017-2018. Pe baza evaluării Programului de convergență pe care a efectuat-o și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că se poate preconiza că Regatul Unit va respecta în linii mari dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Regatul Unit face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Cu condiția ca în perioada 2016-2017 să se ajungă la o corectare durabilă a deficitului excesiv, Regatul Unit se va încadra în componenta preventivă și va face obiectul regulii tranzitorii privind datorii începând cu 2017-2018. În programul său de convergență pentru 2015-2016, guvernul preconizează că deficitul global va fi inferior pragului de 3 % din PIB în perioada 2016-2017 și vizează o scădere în continuare a acestuia în 2017-2018, până la 2 % din PIB. Deficitul structural recalculat (4), exprimat ca procentaj din PIB, indică o ameliorare structurală în valoare de 0,6 puncte procentuale în perioada 2015-2016, 0,9 puncte procentuale în 2016-2017 și 0,7 puncte procentuale în 2017-2018. Programul de convergență nu include un obiectiv bugetar pe termen mediu. În conformitate cu Programul de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea de la 88,9 % în 2015-2016 la 88,3 % din PIB în 2016-2017 și va descrește în continuare până la 87,1 % din PIB în 2017-2018. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este plauzibil. Măsurile de sprijinire a țintelor de deficit preconizate în perioadele 2016-2017 și 2017-2018 sunt suficient de detaliate. Cu toate acestea, impactul bugetar al anumitor măsuri în 2017-2018, estimat la circa 0,2 % din PIB, este mai incert. Pe baza previziunilor de primăvară ale Comisiei din 2016, se preconizează că Regatul Unit va fi atins în 2015-2016 nivelul recomandat de 4,1 % din PIB al deficitului global și va fi realizat efortul fiscal recomandat. Se preconizează ca Regatul Unit să își corecteze deficitul excesiv până la termenul stabilit, și anume 2016-2017, conform recomandării Consiliului, deși fără a atinge ținta recomandată în materie de deficit global, de 2,7 % din PIB. Se preconizează că efortul fiscal recomandat va fi realizat în mod cumulativ în perioada care corespunde procedurii de deficit excesiv. Se așteaptă ca în perioada 2017-2018 Regatul Unit să respecte ajustarea recomandată pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în condițiile unor politici neschimbate. Se preconizează, de asemenea, că Regatul Unit va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2017-2018. Pe baza evaluării Programului de convergență pe care a efectuat-o și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că se poate preconiza că Regatul Unit va respecta în linii mari dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

| (6) | Din 2008, productivitatea stagnează în Regatul Unit. Acest lucru ar putea fi atribuit mai multor factori, cum ar fi nivelul scăzut al investițiilor de capital, deficitul de competențe, necorelarea competențelor și schimbarea structurii economiei, devenind preponderente sectoarele cu o productivitate mai mică. Trebuie avute în vedere, în acest context, și provocările aferente insuficienței locuințelor, în special în zonele geografice cu creștere economică ridicată. Documentul de politică al guvernului din iulie 2015 intitulat „Fixing the foundations – creating a prosperous nation” (Crearea bazelor pentru o națiune prosperă) conține o gamă largă de soluții. Având în vedere anumite bariere care stau încă în calea investițiilor și nivelul scăzut al investițiilor publice și private din Regatul Unit, acțiunile de politică ale guvernului destinate să stimuleze ameliorarea nivelului competențelor, inovarea și investițiile în infrastructură sunt oportune, dar va fi importantă eficiența punerii în aplicare. Una dintre principalele provocări în materie de investiții este crearea unei infrastructurii de rețea adecvate. Planul național pentru infrastructură, care a fost actualizat în martie 2016, prezintă detalii privind evoluția proiectelor de infrastructură într-un cadru coerent și consecvent. Planul depinde de asigurarea unei majorări a finanțării private pentru o mare parte din investiții. Implementarea și monitorizarea sunt esențiale, la fel ca transparența și răspunderea. În pofida diverselor inițiative ale guvernului, cererea de locuințe continuă să depășească oferta, ceea ce se reflectă în nivelul ridicat și în creștere al prețurilor locuințelor. Deficitul de locuințe este cel mai pronunțat în zona Londrei și în sud-est – regiuni cu creștere rapidă. Utilizarea terenurilor este reglementată de principii stabilite în cadrul național de politică în materie de urbanism, iar punerea în aplicare eficace a sistemului reformat de urbanism ar putea facilita intensificarea construcției de locuințe. |
| --- | --- |

(6)

Din 2008, productivitatea stagnează în Regatul Unit. Acest lucru ar putea fi atribuit mai multor factori, cum ar fi nivelul scăzut al investițiilor de capital, deficitul de competențe, necorelarea competențelor și schimbarea structurii economiei, devenind preponderente sectoarele cu o productivitate mai mică. Trebuie avute în vedere, în acest context, și provocările aferente insuficienței locuințelor, în special în zonele geografice cu creștere economică ridicată. Documentul de politică al guvernului din iulie 2015 intitulat „Fixing the foundations – creating a prosperous nation” (Crearea bazelor pentru o națiune prosperă) conține o gamă largă de soluții. Având în vedere anumite bariere care stau încă în calea investițiilor și nivelul scăzut al investițiilor publice și private din Regatul Unit, acțiunile de politică ale guvernului destinate să stimuleze ameliorarea nivelului competențelor, inovarea și investițiile în infrastructură sunt oportune, dar va fi importantă eficiența punerii în aplicare. Una dintre principalele provocări în materie de investiții este crearea unei infrastructurii de rețea adecvate. Planul național pentru infrastructură, care a fost actualizat în martie 2016, prezintă detalii privind evoluția proiectelor de infrastructură într-un cadru coerent și consecvent. Planul depinde de asigurarea unei majorări a finanțării private pentru o mare parte din investiții. Implementarea și monitorizarea sunt esențiale, la fel ca transparența și răspunderea. În pofida diverselor inițiative ale guvernului, cererea de locuințe continuă să depășească oferta, ceea ce se reflectă în nivelul ridicat și în creștere al prețurilor locuințelor. Deficitul de locuințe este cel mai pronunțat în zona Londrei și în sud-est – regiuni cu creștere rapidă. Utilizarea terenurilor este reglementată de principii stabilite în cadrul național de politică în materie de urbanism, iar punerea în aplicare eficace a sistemului reformat de urbanism ar putea facilita intensificarea construcției de locuințe.

| (7) | Piața muncii din Regatul Unit rămâne dinamică. În 2015, rata ocupării forței de muncă (în categoria de vârstă 20-64 de ani) a atins 76,9 %, în timp ce rata șomajului s-a înscris în continuare într-o tendință descendentă, ajungând la 5,3 %. Rata șomajului în rândul tinerilor și rata tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare a continuat, de asemenea, să scadă. Cu toate acestea, se pot în continuare realiza îmbunătățiri în ceea ce privește perspectivele lucrătorilor inactivi, încadrați în muncă pe posturi inadecvate sau slab calificați. Existența unor perspective de evoluție mai bune pe piața muncii și a unor modalități mai clare de perfecționare a competențelor le-ar veni în ajutor persoanelor care sunt limitate la activități cu remunerație scăzută și/sau la un număr mic de ore de lucru. S-ar aborda astfel și problema deficitului de competențe vizibil în anumite părți ale economiei, cum ar fi în sectorul construcțiilor. Utilizarea cu eficacitate a resurselor rezultate din taxa pentru ucenicie va necesita o atenție aparte. Va trebui ca propunerile de ameliorare a ofertei de servicii de îngrijire a copiilor să fie puse în aplicare în timp util, întrucât disponibilitatea și accesibilitatea serviciilor de îngrijire a copiilor rămân o provocare. |
| --- | --- |

(7)

Piața muncii din Regatul Unit rămâne dinamică. În 2015, rata ocupării forței de muncă (în categoria de vârstă 20-64 de ani) a atins 76,9 %, în timp ce rata șomajului s-a înscris în continuare într-o tendință descendentă, ajungând la 5,3 %. Rata șomajului în rândul tinerilor și rata tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare a continuat, de asemenea, să scadă. Cu toate acestea, se pot în continuare realiza îmbunătățiri în ceea ce privește perspectivele lucrătorilor inactivi, încadrați în muncă pe posturi inadecvate sau slab calificați. Existența unor perspective de evoluție mai bune pe piața muncii și a unor modalități mai clare de perfecționare a competențelor le-ar veni în ajutor persoanelor care sunt limitate la activități cu remunerație scăzută și/sau la un număr mic de ore de lucru. S-ar aborda astfel și problema deficitului de competențe vizibil în anumite părți ale economiei, cum ar fi în sectorul construcțiilor. Utilizarea cu eficacitate a resurselor rezultate din taxa pentru ucenicie va necesita o atenție aparte. Va trebui ca propunerile de ameliorare a ofertei de servicii de îngrijire a copiilor să fie puse în aplicare în timp util, întrucât disponibilitatea și accesibilitatea serviciilor de îngrijire a copiilor rămân o provocare.

| (8) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Regatului Unit, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Regatului Unit în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos. |
| --- | --- |

(8)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Regatului Unit, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Regatului Unit în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

| (9) | În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(9)

În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Regatul Unit să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să corecteze deficitul excesiv în mod durabil până în 2016-2017. După corectarea deficitului excesiv, să realizeze o ajustare bugetară de 0,6 % din PIB în perioada 2017-2018, în vederea atingerii obiectivului bugetar minim pe termen mediu. |
| --- | --- |

1.

Să corecteze deficitul excesiv în mod durabil până în 2016-2017. După corectarea deficitului excesiv, să realizeze o ajustare bugetară de 0,6 % din PIB în perioada 2017-2018, în vederea atingerii obiectivului bugetar minim pe termen mediu.

| 2. | Să abordeze deficiențele în materie de investiții în infrastructura de rețea, inclusiv prin îndeplinirea priorităților planului național pentru infrastructură. Să ia măsuri suplimentare pentru a stimula oferta în sectorul locuințelor, inclusiv prin punerea în aplicare a reformelor cadrului național de politică în materie de urbanism. |
| --- | --- |

2.

Să abordeze deficiențele în materie de investiții în infrastructura de rețea, inclusiv prin îndeplinirea priorităților planului național pentru infrastructură. Să ia măsuri suplimentare pentru a stimula oferta în sectorul locuințelor, inclusiv prin punerea în aplicare a reformelor cadrului național de politică în materie de urbanism.

| 3. | Să abordeze problema necorelării competențelor și să creeze condițiile pentru îmbunătățirea acestora, inclusiv prin creșterea calității stagiilor de ucenicie. Să îmbunătățească în continuare disponibilitatea unor servicii de îngrijire a copiilor abordabile ca preț, de înaltă calitate și cu program prelungit. |
| --- | --- |

3.

Să abordeze problema necorelării competențelor și să creeze condițiile pentru îmbunătățirea acestora, inclusiv prin creșterea calității stagiilor de ucenicie. Să îmbunătățească în continuare disponibilitatea unor servicii de îngrijire a copiilor abordabile ca preț, de înaltă calitate și cu program prelungit.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

3

(4)  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de convergență, urmând metodologia stabilită de comun acord.

4

(5)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/15

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2016

(2016/C 299/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile Analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Polonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile Analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Polonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară privind Polonia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. În cadrul acestuia s-au evaluat progresele realizate de Polonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și progresele înregistrate de această țară în îndeplinirea obiectivelor sale naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Polonia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. În cadrul acestuia s-au evaluat progresele realizate de Polonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și progresele înregistrate de această țară în îndeplinirea obiectivelor sale naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

| (3) | La 28 aprilie 2016, Polonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 28 aprilie 2016, Polonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | În cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020 au fost luate în considerare recomandările relevante specifice fiecărei țări. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a oferit detalii suplimentare referitoare la modul în care intenționează să facă uz de această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

În cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020 au fost luate în considerare recomandările relevante specifice fiecărei țări. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a oferit detalii suplimentare referitoare la modul în care intenționează să facă uz de această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Polonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului său de convergență pentru 2016, guvernul prevede o creștere a deficitului global de la 2,6 % din PIB în 2015 la 2,9 % din PIB în 2017, urmând ca acesta să scadă la 1,3 % din PIB în 2019. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit de 1 % din PIB în termeni structurali – nu va fi atins până în 2019, când ia sfârșit perioada acoperită de program. În conformitate cu Programul de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește de la 51,3 % în 2015 la 52,5 % în 2017, urmând să scadă la 50,4 % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil pentru 2016 și devine favorabil pentru perioada ulterioară. Din previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 reiese că există riscul unei abateri semnificative de la ajustarea recomandată atât în 2016, cât și în 2017, în cazul menținerii politicilor actuale. Pe baza evaluării Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Polonia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se asigura respectarea pactului în 2016 și în 2017. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Polonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului său de convergență pentru 2016, guvernul prevede o creștere a deficitului global de la 2,6 % din PIB în 2015 la 2,9 % din PIB în 2017, urmând ca acesta să scadă la 1,3 % din PIB în 2019. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit de 1 % din PIB în termeni structurali – nu va fi atins până în 2019, când ia sfârșit perioada acoperită de program. În conformitate cu Programul de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește de la 51,3 % în 2015 la 52,5 % în 2017, urmând să scadă la 50,4 % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil pentru 2016 și devine favorabil pentru perioada ulterioară. Din previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 reiese că există riscul unei abateri semnificative de la ajustarea recomandată atât în 2016, cât și în 2017, în cazul menținerii politicilor actuale. Pe baza evaluării Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Polonia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se asigura respectarea pactului în 2016 și în 2017.

| (6) | Polonia este singurul stat membru care nu dispune de un consiliu bugetar independent cu drepturi depline și nici nu a făcut cunoscute planuri de înființare a unui astfel de consiliu; cu toate acestea, Polonia dispune de instituții bugetare independente care acoperă o parte din funcțiile unui astfel de consiliu bugetar. Pe lângă mecanismul de frânare a îndatorării înscris în Constituția poloneză, Polonia a introdus în 2013 o regulă de stabilizare a cheltuielilor, care a fost pe deplin aplicată pentru prima oară în cadrul exercițiului bugetar 2015. Totuși, această regulă a fost modificată în decembrie 2015 și va permite creșterea cheltuielilor, în special în contextul actual caracterizat printr-o inflație scăzută. Sustenabilitatea bugetară pe termen lung este expusă unor riscuri importante cauzate de o poziție bugetară inițială nefavorabilă și de creșterea preconizată a costurilor legate de îmbătrânirea populației, în principal în ceea ce privește cheltuielile cu asistența medicală. Din perspectiva sustenabilității datoriei, în cazul menținerii politicilor actuale, riscul bugetar pe termen mediu este ridicat, deoarece se estimează că soldul datoriei va crește. |
| --- | --- |

(6)

Polonia este singurul stat membru care nu dispune de un consiliu bugetar independent cu drepturi depline și nici nu a făcut cunoscute planuri de înființare a unui astfel de consiliu; cu toate acestea, Polonia dispune de instituții bugetare independente care acoperă o parte din funcțiile unui astfel de consiliu bugetar. Pe lângă mecanismul de frânare a îndatorării înscris în Constituția poloneză, Polonia a introdus în 2013 o regulă de stabilizare a cheltuielilor, care a fost pe deplin aplicată pentru prima oară în cadrul exercițiului bugetar 2015. Totuși, această regulă a fost modificată în decembrie 2015 și va permite creșterea cheltuielilor, în special în contextul actual caracterizat printr-o inflație scăzută. Sustenabilitatea bugetară pe termen lung este expusă unor riscuri importante cauzate de o poziție bugetară inițială nefavorabilă și de creșterea preconizată a costurilor legate de îmbătrânirea populației, în principal în ceea ce privește cheltuielile cu asistența medicală. Din perspectiva sustenabilității datoriei, în cazul menținerii politicilor actuale, riscul bugetar pe termen mediu este ridicat, deoarece se estimează că soldul datoriei va crește.

| (7) | Conform proiecțiilor, în 2015 veniturile din TVA au rămas scăzute ca procent din PIB, în pofida măsurilor aplicate până în prezent, printre care se numără mecanismul de taxare inversă și răspunderea solidară a firmelor din sectoare sensibile. Îmbunătățirea colectării TVA-ului și combaterea fraudei în materie de TVA constituie priorități pentru guvern, o strategie în acest sens fiind în curs de elaborare. Se preconizează că aceasta va cuprinde măsuri precum noi instrumente IT pentru detectarea și combaterea fraudei în materie de TVA și o reformă a administrației fiscale. În ianuarie 2017 va fi introdusă o limită mai mică pentru plățile în numerar între întreprinderi. Polonia se confruntă în continuare cu provocarea de lungă durată pe care o constituie administrația fiscală ineficientă. Ponderea costurilor de colectare, și anume raportul dintre costurile administrative și veniturile fiscale nete colectate, este cea mai ridicată din Uniune. |
| --- | --- |

(7)

Conform proiecțiilor, în 2015 veniturile din TVA au rămas scăzute ca procent din PIB, în pofida măsurilor aplicate până în prezent, printre care se numără mecanismul de taxare inversă și răspunderea solidară a firmelor din sectoare sensibile. Îmbunătățirea colectării TVA-ului și combaterea fraudei în materie de TVA constituie priorități pentru guvern, o strategie în acest sens fiind în curs de elaborare. Se preconizează că aceasta va cuprinde măsuri precum noi instrumente IT pentru detectarea și combaterea fraudei în materie de TVA și o reformă a administrației fiscale. În ianuarie 2017 va fi introdusă o limită mai mică pentru plățile în numerar între întreprinderi. Polonia se confruntă în continuare cu provocarea de lungă durată pe care o constituie administrația fiscală ineficientă. Ponderea costurilor de colectare, și anume raportul dintre costurile administrative și veniturile fiscale nete colectate, este cea mai ridicată din Uniune.

| (8) | Polonia continuă să aplice cote reduse de TVA pentru un mare număr de produse și servicii, ceea ce contribuie la pierderi de venituri și reduce eficiența sistemului TVA. Conform datelor disponibile, cotele reduse de TVA nu constituie un instrument de politică socială eficace, în special din cauza faptului că nu vizează în mod expres gospodăriile vulnerabile. Aceste cote tind să aibă ca efect concret acordarea unor subvenții importante contribuabililor bogați. Se consideră că prestațiile sociale și impozitul pe venit sunt mai bine direcționate și, prin urmare, mai adecvate pentru a atinge obiective de redistribuire. Pierderile de venituri potențiale cauzate de cotele reduse de TVA și de scutirile de impozit opționale sunt printre cele mai ridicate din Uniune. |
| --- | --- |

(8)

Polonia continuă să aplice cote reduse de TVA pentru un mare număr de produse și servicii, ceea ce contribuie la pierderi de venituri și reduce eficiența sistemului TVA. Conform datelor disponibile, cotele reduse de TVA nu constituie un instrument de politică socială eficace, în special din cauza faptului că nu vizează în mod expres gospodăriile vulnerabile. Aceste cote tind să aibă ca efect concret acordarea unor subvenții importante contribuabililor bogați. Se consideră că prestațiile sociale și impozitul pe venit sunt mai bine direcționate și, prin urmare, mai adecvate pentru a atinge obiective de redistribuire. Pierderile de venituri potențiale cauzate de cotele reduse de TVA și de scutirile de impozit opționale sunt printre cele mai ridicate din Uniune.

| (9) | În pofida îmbunătățirilor recente, piața muncii din Polonia se confruntă cu provocări importante, cum ar fi îmbătrânirea forței de muncă, productivitatea scăzută și un nivel ridicat al segmentării pieței muncii. Acestea sunt corelate cu deficiențele sistemului de învățământ. Deși sistemul de învățământ a fost îmbunătățit în mod semnificativ în ultimii ani, acesta nu reușește încă să le permită elevilor dobândirea aptitudinilor transversale necesare pe piața muncii și în procesul de inovare, care evoluează rapid. Nivelul mediu relativ scăzut al învățământului superior și al cercetării științifice din Polonia are un efect negativ asupra calității ofertei. Gradul de internaționalizare al învățământului superior din Polonia este foarte limitat, atât în ceea ce privește numărul de studenți străini, cât și participarea la colaborarea științifică internațională. Modelul de finanțare a învățământului superior nu promovează suficient calitatea, deoarece utilizează în mare măsură repere comparative și variabile cantitative depășite, cum ar fi numărul de studenți și de cadre didactice universitare. Potrivit angajatorilor, absolvenții nu au aptitudini transversale precum soluționarea problemelor, gândirea critică sau capacitatea de a lucra în echipă. Participarea la învățarea pe tot parcursul vieții este scăzută, iar învățământul profesional și tehnic nu corespunde nevoilor pieței. |
| --- | --- |

(9)

În pofida îmbunătățirilor recente, piața muncii din Polonia se confruntă cu provocări importante, cum ar fi îmbătrânirea forței de muncă, productivitatea scăzută și un nivel ridicat al segmentării pieței muncii. Acestea sunt corelate cu deficiențele sistemului de învățământ. Deși sistemul de învățământ a fost îmbunătățit în mod semnificativ în ultimii ani, acesta nu reușește încă să le permită elevilor dobândirea aptitudinilor transversale necesare pe piața muncii și în procesul de inovare, care evoluează rapid. Nivelul mediu relativ scăzut al învățământului superior și al cercetării științifice din Polonia are un efect negativ asupra calității ofertei. Gradul de internaționalizare al învățământului superior din Polonia este foarte limitat, atât în ceea ce privește numărul de studenți străini, cât și participarea la colaborarea științifică internațională. Modelul de finanțare a învățământului superior nu promovează suficient calitatea, deoarece utilizează în mare măsură repere comparative și variabile cantitative depășite, cum ar fi numărul de studenți și de cadre didactice universitare. Potrivit angajatorilor, absolvenții nu au aptitudini transversale precum soluționarea problemelor, gândirea critică sau capacitatea de a lucra în echipă. Participarea la învățarea pe tot parcursul vieții este scăzută, iar învățământul profesional și tehnic nu corespunde nevoilor pieței.

| (10) | Deși disponibilitatea învățământului preșcolar și participarea la acesta au crescut semnificativ în ultimii ani, disponibilitatea serviciilor de îngrijire a copiilor preșcolari rămâne printre cele mai scăzute din Uniune. Creșterea la șapte ani a vârstei de școlarizare obligatorii și eliminarea obligației de participare la învățământul preșcolar pentru copiii cu vârsta de cinci ani, la care se adaugă noile prestații sociale pentru copii, ar putea avea efecte negative asupra participării la piața muncii, în special pentru femei, și merită să fie atent monitorizate. |
| --- | --- |

(10)

Deși disponibilitatea învățământului preșcolar și participarea la acesta au crescut semnificativ în ultimii ani, disponibilitatea serviciilor de îngrijire a copiilor preșcolari rămâne printre cele mai scăzute din Uniune. Creșterea la șapte ani a vârstei de școlarizare obligatorii și eliminarea obligației de participare la învățământul preșcolar pentru copiii cu vârsta de cinci ani, la care se adaugă noile prestații sociale pentru copii, ar putea avea efecte negative asupra participării la piața muncii, în special pentru femei, și merită să fie atent monitorizate.

| (11) | Deși în 2015 s-a înregistrat o creștere importantă a numărului de contracte de muncă pe durată nedeterminată, Polonia are unul dintre cele mai ridicate procente din Uniune în ceea ce privește contractele de muncă pe durată determinată. Polonia a adoptat recent o serie de măsuri de combatere a segmentării pieței muncii. A fost introdusă o modificare la Codul muncii, au fost majorate contribuțiile de asigurări sociale aferente anumitor contracte de drept civil și se preconizează introducerea în ianuarie 2017 a unei remunerații orare minime pentru persoanele care lucrează cu contracte de drept civil. Cu toate acestea, anumite caracteristici ale Codului muncii descurajează angajatorii să angajeze persoane în baza unor contracte pe durată nedeterminată, recurgerea la acestea rămânând limitată. Această situație este cauzată în principal de gradul ridicat de complexitate al reglementării muncii și de nivelul ridicat al costurilor implicite prevăzute de acest tip de contracte în cazul concedierii angajaților. Printre acestea se numără costurile procedurale ridicate, costurile aferente mecanismelor îndelungate și nesigure de soluționare a litigiilor și dispoziții precum protecția specială acordată lucrătorilor în vârstă împotriva disponibilizărilor. |
| --- | --- |

(11)

Deși în 2015 s-a înregistrat o creștere importantă a numărului de contracte de muncă pe durată nedeterminată, Polonia are unul dintre cele mai ridicate procente din Uniune în ceea ce privește contractele de muncă pe durată determinată. Polonia a adoptat recent o serie de măsuri de combatere a segmentării pieței muncii. A fost introdusă o modificare la Codul muncii, au fost majorate contribuțiile de asigurări sociale aferente anumitor contracte de drept civil și se preconizează introducerea în ianuarie 2017 a unei remunerații orare minime pentru persoanele care lucrează cu contracte de drept civil. Cu toate acestea, anumite caracteristici ale Codului muncii descurajează angajatorii să angajeze persoane în baza unor contracte pe durată nedeterminată, recurgerea la acestea rămânând limitată. Această situație este cauzată în principal de gradul ridicat de complexitate al reglementării muncii și de nivelul ridicat al costurilor implicite prevăzute de acest tip de contracte în cazul concedierii angajaților. Printre acestea se numără costurile procedurale ridicate, costurile aferente mecanismelor îndelungate și nesigure de soluționare a litigiilor și dispoziții precum protecția specială acordată lucrătorilor în vârstă împotriva disponibilizărilor.

| (12) | Mecanismele de asigurări sociale preferențiale specifice anumitor sectoare, în special sistemele de pensii pentru fermieri și mineri, puternic subvenționate, generează costuri bugetare ridicate și pot contribui la reducerea mobilității forței de muncă. Numărul persoanelor asigurate în cadrul sistemului de asigurări sociale speciale pentru fermieri a înregistrat o ușoară scădere începând din 2007, iar guvernul estimează că în 2019 numărul acestora va fi de 1,18 milioane, în timp ce numărul beneficiarilor sistemului de pensii, care se ridică în prezent la 1,229 milioane, va crește, probabil, până în 2018. Începând din 2011, ponderea cheltuielilor de la bugetul de stat destinate sistemului de asigurări sociale pentru fermieri (Kasie Rolniczego Ubezpieczenia Społecznego – KRUS) a rămas constantă, fiind de 1 % din PIB. Fermierii nu sunt supuși niciunei cerințe generale privind plata impozitului și nici obligației de a avea un sistem contabil, iar autofinanțarea KRUS este scăzută. În Polonia, numărul exploatațiilor agricole a fost de 1,382 de milioane în 2014, dintre care 52 % au o suprafață mai mică de 5 ha (conform Biroului Statistic Central). Minerii sunt exceptați de la aplicarea sistemului general public de pensii cu cotizații predefinite și beneficiază de coeficienți multiplicatori preferențiali speciali în vederea calculării pensiilor, ceea ce reprezintă pentru finanțele publice un cost anual semnificativ de peste 0,5 % din PIB. Perspectivele demografice nefavorabile s-au concretizat deja prin scăderea populației de vârstă activă. Prin urmare, menținerea unei tendințe pozitive în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, în special în cazul lucrătorilor în vârstă, este esențială, inclusiv pentru a permite sistemului public de pensii să rămână adecvat și viabil. Deși vârsta medie efectivă de pensionare a crescut în ultimii ani, aceasta rămâne cu mult sub vârsta legală de pensionare. Prin urmare, creșterea vârstei efective de pensionare este esențială pentru adecvarea socială pe termen lung a pensiilor viitoare și pentru stabilitatea finanțelor publice, precum și pentru creșterea participării la piața muncii. |
| --- | --- |

(12)

Mecanismele de asigurări sociale preferențiale specifice anumitor sectoare, în special sistemele de pensii pentru fermieri și mineri, puternic subvenționate, generează costuri bugetare ridicate și pot contribui la reducerea mobilității forței de muncă. Numărul persoanelor asigurate în cadrul sistemului de asigurări sociale speciale pentru fermieri a înregistrat o ușoară scădere începând din 2007, iar guvernul estimează că în 2019 numărul acestora va fi de 1,18 milioane, în timp ce numărul beneficiarilor sistemului de pensii, care se ridică în prezent la 1,229 milioane, va crește, probabil, până în 2018. Începând din 2011, ponderea cheltuielilor de la bugetul de stat destinate sistemului de asigurări sociale pentru fermieri (Kasie Rolniczego Ubezpieczenia Społecznego – KRUS) a rămas constantă, fiind de 1 % din PIB. Fermierii nu sunt supuși niciunei cerințe generale privind plata impozitului și nici obligației de a avea un sistem contabil, iar autofinanțarea KRUS este scăzută. În Polonia, numărul exploatațiilor agricole a fost de 1,382 de milioane în 2014, dintre care 52 % au o suprafață mai mică de 5 ha (conform Biroului Statistic Central). Minerii sunt exceptați de la aplicarea sistemului general public de pensii cu cotizații predefinite și beneficiază de coeficienți multiplicatori preferențiali speciali în vederea calculării pensiilor, ceea ce reprezintă pentru finanțele publice un cost anual semnificativ de peste 0,5 % din PIB. Perspectivele demografice nefavorabile s-au concretizat deja prin scăderea populației de vârstă activă. Prin urmare, menținerea unei tendințe pozitive în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, în special în cazul lucrătorilor în vârstă, este esențială, inclusiv pentru a permite sistemului public de pensii să rămână adecvat și viabil. Deși vârsta medie efectivă de pensionare a crescut în ultimii ani, aceasta rămâne cu mult sub vârsta legală de pensionare. Prin urmare, creșterea vârstei efective de pensionare este esențială pentru adecvarea socială pe termen lung a pensiilor viitoare și pentru stabilitatea finanțelor publice, precum și pentru creșterea participării la piața muncii.

| (13) | În pofida investițiilor considerabile realizate în ultimii ani, se înregistrează în continuare blocaje și deficiențe în rețelele de transport, energie și comunicații. Activitatea de investiții este îngreunată de obstacole legate de funcționarea administrației publice, fiscalitate, mediul pentru activitățile de cercetare, dezvoltare și inovare, precum și de ritmul lent de executare a contractelor. Deficiențele care afectează capacitatea managerială și administrativă au un efect negativ asupra execuției la timp a proiectelor de investiții din sectorul feroviar și a altor proiecte de infrastructură din sectoarele transporturilor, energiei și telecomunicațiilor. Economia Poloniei rămâne mare consumatoare de energie și produce un nivel ridicat de emisii de dioxid de carbon, iar câștigurile care ar putea fi obținute prin îmbunătățirea eficienței energetice sunt semnificative. Instalațiile de producție de energie electrică sunt învechite și rămân puternic dependente de cărbune. Rețeaua de distribuție nu este suficient conectată cu țările vecine. Schema de sprijin pentru energia din surse regenerabile, care trebuia să intre în vigoare la 1 ianuarie 2016, a fost amânată, creând incertitudine în rândul investitorilor. Printre principalii factori care stau în calea investițiilor, în special în sectorul construcțiilor, sunt slaba acoperire a amenajării teritoriului și instabilitatea din acest domeniu, mai ales la nivel local, precum și reglementarea excesivă și inconsecvențele normative și administrative care împiedică eliberarea autorizațiilor de construire. |
| --- | --- |

(13)

În pofida investițiilor considerabile realizate în ultimii ani, se înregistrează în continuare blocaje și deficiențe în rețelele de transport, energie și comunicații. Activitatea de investiții este îngreunată de obstacole legate de funcționarea administrației publice, fiscalitate, mediul pentru activitățile de cercetare, dezvoltare și inovare, precum și de ritmul lent de executare a contractelor. Deficiențele care afectează capacitatea managerială și administrativă au un efect negativ asupra execuției la timp a proiectelor de investiții din sectorul feroviar și a altor proiecte de infrastructură din sectoarele transporturilor, energiei și telecomunicațiilor. Economia Poloniei rămâne mare consumatoare de energie și produce un nivel ridicat de emisii de dioxid de carbon, iar câștigurile care ar putea fi obținute prin îmbunătățirea eficienței energetice sunt semnificative. Instalațiile de producție de energie electrică sunt învechite și rămân puternic dependente de cărbune. Rețeaua de distribuție nu este suficient conectată cu țările vecine. Schema de sprijin pentru energia din surse regenerabile, care trebuia să intre în vigoare la 1 ianuarie 2016, a fost amânată, creând incertitudine în rândul investitorilor. Printre principalii factori care stau în calea investițiilor, în special în sectorul construcțiilor, sunt slaba acoperire a amenajării teritoriului și instabilitatea din acest domeniu, mai ales la nivel local, precum și reglementarea excesivă și inconsecvențele normative și administrative care împiedică eliberarea autorizațiilor de construire.

| (14) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Poloniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Poloniei în anii anteriori. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Polonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos. |
| --- | --- |

(14)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Poloniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Poloniei în anii anteriori. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Polonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

| (15) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al Poloniei, iar avizul său (4) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(15)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al Poloniei, iar avizul său (4) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2016 și în 2017, Polonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și 2017. Să consolideze cadrul bugetar, inclusiv prin instituirea unui consiliu bugetar independent. Să îmbunătățească sistemul de colectare a impozitelor, asigurând o mai bună respectare a legislației în materie de TVA, și să limiteze utilizarea pe scară largă a cotelor reduse de TVA. |
| --- | --- |

1.

Să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și 2017. Să consolideze cadrul bugetar, inclusiv prin instituirea unui consiliu bugetar independent. Să îmbunătățească sistemul de colectare a impozitelor, asigurând o mai bună respectare a legislației în materie de TVA, și să limiteze utilizarea pe scară largă a cotelor reduse de TVA.

| 2. | Să asigure sustenabilitatea și adecvarea sistemului de pensii și să sporească participarea la piața muncii, lansând reforma regimurilor de pensii preferențiale, înlăturând obstacolele din calea tipurilor de locuri de muncă bazate într-o mai mare măsură pe contracte pe durată nedeterminată și îmbunătățind relevanța pentru piața muncii a educației și formării profesionale. |
| --- | --- |

2.

Să asigure sustenabilitatea și adecvarea sistemului de pensii și să sporească participarea la piața muncii, lansând reforma regimurilor de pensii preferențiale, înlăturând obstacolele din calea tipurilor de locuri de muncă bazate într-o mai mare măsură pe contracte pe durată nedeterminată și îmbunătățind relevanța pentru piața muncii a educației și formării profesionale.

| 3. | Să ia măsuri prin care să elimine obstacolele din calea investițiilor în transporturi, construcții și infrastructură energetică și să crească gradul de acoperire al amenajării teritoriului la nivel local. |
| --- | --- |

3.

Să ia măsuri prin care să elimine obstacolele din calea investițiilor în transporturi, construcții și infrastructură energetică și să crească gradul de acoperire al amenajării teritoriului la nivel local.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

3

(4)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

4

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/19

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2016

(2016/C 299/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Germania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Germania ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Germania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Germania ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate.

| (2) | Raportul de țară privind Germania a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Germania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și pe cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, realizat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a adoptat o comunicare în care prezintă rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Germania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Mai precis, excedentul de cont curent, care este unul ridicat și persistent, reflectă un nivel excedentar al economiilor și un nivel modest al investițiilor, atât în sectorul privat, cât și în cel public. Nivelul scăzut al investițiilor interne frânează potențialul de creștere, iar dependența puternică de cererea externă implică riscuri macroeconomice în contextul unei cereri externe scăzute. În plus, având în vedere dimensiunea sa, excedentul de cont curent are efecte adverse și asupra performanței economice a zonei euro. Luarea de măsuri menite să micșoreze nivelul acestuia ar contribui la îmbunătățirea potențialului de creștere al Germaniei și ar contribui la redresarea zonei euro. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Germania a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Germania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și pe cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, realizat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a adoptat o comunicare în care prezintă rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Germania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Mai precis, excedentul de cont curent, care este unul ridicat și persistent, reflectă un nivel excedentar al economiilor și un nivel modest al investițiilor, atât în sectorul privat, cât și în cel public. Nivelul scăzut al investițiilor interne frânează potențialul de creștere, iar dependența puternică de cererea externă implică riscuri macroeconomice în contextul unei cereri externe scăzute. În plus, având în vedere dimensiunea sa, excedentul de cont curent are efecte adverse și asupra performanței economice a zonei euro. Luarea de măsuri menite să micșoreze nivelul acestuia ar contribui la îmbunătățirea potențialului de creștere al Germaniei și ar contribui la redresarea zonei euro.

| (3) | La 15 aprilie 2016, Germania și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2016, iar la 29 aprilie 2016, Programul național de reformă. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 15 aprilie 2016, Germania și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2016, iar la 29 aprilie 2016, Programul național de reformă. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare a eficacității fondurilor structurale și de investiții europene cu buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare a eficacității fondurilor structurale și de investiții europene cu buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Germania face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii privind datoria. Conform Programului de stabilitate pentru 2016, guvernul intenționează să atingă o poziție bugetară echilibrată în termeni globali în perioada 2016-2020. Obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – continuă să fie îndeplinit cu o anumită marjă pe întreaga perioadă de programare. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat, ajungând la 59,5 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare – și care nu a fost aprobat de un organism independent – este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că soldul structural va înregistra un surplus de 0,4 % din PIB în 2016 și 2017, depășind astfel obiectivul bugetar pe termen mediu. Eventualele abateri viitoare, inclusiv cele menite să răspundă nevoilor în materie de investiții publice, vor fi evaluate în raport cu cerința de menținere a soldului structural la nivelul obiectivului bugetar pe termen mediu. Se preconizează că datoria brută se va menține pe o traiectorie descendentă fermă, depășind nivelul impus de regulile privind datoria. Se creează astfel spațiu pentru încurajarea investițiilor publice. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că Germania va respecta, probabil, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Germania face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii privind datoria. Conform Programului de stabilitate pentru 2016, guvernul intenționează să atingă o poziție bugetară echilibrată în termeni globali în perioada 2016-2020. Obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – continuă să fie îndeplinit cu o anumită marjă pe întreaga perioadă de programare. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat, ajungând la 59,5 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare – și care nu a fost aprobat de un organism independent – este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că soldul structural va înregistra un surplus de 0,4 % din PIB în 2016 și 2017, depășind astfel obiectivul bugetar pe termen mediu. Eventualele abateri viitoare, inclusiv cele menite să răspundă nevoilor în materie de investiții publice, vor fi evaluate în raport cu cerința de menținere a soldului structural la nivelul obiectivului bugetar pe termen mediu. Se preconizează că datoria brută se va menține pe o traiectorie descendentă fermă, depășind nivelul impus de regulile privind datoria. Se creează astfel spațiu pentru încurajarea investițiilor publice. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că Germania va respecta, probabil, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

| (6) | Deși guvernul federal a adoptat o serie de măsuri menite să îmbunătățească nivelul investițiilor în infrastructură în următorii ani, aceste fonduri nu par să genereze încă o tendință de creștere durabilă a investițiilor publice și să îndeplinească cerințele în materie de investiții în infrastructură. Formarea netă de capital fix se menține în mod pronunțat negativă la nivel municipal, ceea ce indică o insuficiență a investițiilor. În ansamblu, cheltuielile cu educația și cercetarea au înregistrat doar o ușoară creștere în ultimii ani și este posibil să nu fi atins ținta națională de 10 % din PIB în 2015. Este esențial să se facă în continuare investiții în educație, cercetare și inovare pentru a asigura competitivitatea Germaniei în viitor. Întrucât se așteaptă ca bugetul să fie echilibrat în termeni globali și structurali în 2016-2017, există în continuare o marjă de manevră bugetară suficientă pentru consolidarea investițiilor publice, fără a se încălca nici dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere, nici regula privind datoria. Reformarea sistemului de pensii ar contribui la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Structura actuală a egalizării bugetare este complexă și tinde să reducă stimulentele pentru îmbunătățirea veniturilor în diferitele landuri. Actuala revizuire a relațiilor bugetare federale oferă ocazia de a consolida cadrul existent, inclusiv prin asigurarea unor investiții publice suficiente la toate nivelurile administrative, în special la nivelul municipalităților. Actuala propunere de compromis convenită între landuri ar conduce la o egalizare bugetară orizontală simplificată. Cu toate acestea, rămâne vagă în ceea ce privește clarificarea competențelor în materie de cheltuieli și nu conduce la creșterea autonomiei veniturilor. În același timp, instrumentele alternative finanțării tradiționale de stat a infrastructurii de transport, inclusiv parteneriatele public-privat, sunt utilizate doar într-o mică măsură. În plus, complexitatea responsabilităților în materie de planificare la diferitele niveluri administrative, blocajele legate de capacitatea administrativă și procedurile de aprobare complicate reprezintă tot atâtea obstacole în calea investițiilor. De asemenea, o utilizare mai eficientă a sistemului de achiziții publice ar putea avea un impact pozitiv asupra investițiilor, întrucât volumul procedurilor de ofertare publicate la nivelul UE rămâne mult sub media UE. |
| --- | --- |

(6)

Deși guvernul federal a adoptat o serie de măsuri menite să îmbunătățească nivelul investițiilor în infrastructură în următorii ani, aceste fonduri nu par să genereze încă o tendință de creștere durabilă a investițiilor publice și să îndeplinească cerințele în materie de investiții în infrastructură. Formarea netă de capital fix se menține în mod pronunțat negativă la nivel municipal, ceea ce indică o insuficiență a investițiilor. În ansamblu, cheltuielile cu educația și cercetarea au înregistrat doar o ușoară creștere în ultimii ani și este posibil să nu fi atins ținta națională de 10 % din PIB în 2015. Este esențial să se facă în continuare investiții în educație, cercetare și inovare pentru a asigura competitivitatea Germaniei în viitor. Întrucât se așteaptă ca bugetul să fie echilibrat în termeni globali și structurali în 2016-2017, există în continuare o marjă de manevră bugetară suficientă pentru consolidarea investițiilor publice, fără a se încălca nici dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere, nici regula privind datoria. Reformarea sistemului de pensii ar contribui la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Structura actuală a egalizării bugetare este complexă și tinde să reducă stimulentele pentru îmbunătățirea veniturilor în diferitele landuri. Actuala revizuire a relațiilor bugetare federale oferă ocazia de a consolida cadrul existent, inclusiv prin asigurarea unor investiții publice suficiente la toate nivelurile administrative, în special la nivelul municipalităților. Actuala propunere de compromis convenită între landuri ar conduce la o egalizare bugetară orizontală simplificată. Cu toate acestea, rămâne vagă în ceea ce privește clarificarea competențelor în materie de cheltuieli și nu conduce la creșterea autonomiei veniturilor. În același timp, instrumentele alternative finanțării tradiționale de stat a infrastructurii de transport, inclusiv parteneriatele public-privat, sunt utilizate doar într-o mică măsură. În plus, complexitatea responsabilităților în materie de planificare la diferitele niveluri administrative, blocajele legate de capacitatea administrativă și procedurile de aprobare complicate reprezintă tot atâtea obstacole în calea investițiilor. De asemenea, o utilizare mai eficientă a sistemului de achiziții publice ar putea avea un impact pozitiv asupra investițiilor, întrucât volumul procedurilor de ofertare publicate la nivelul UE rămâne mult sub media UE.

| (7) | Complexitatea sistemului de impozitare a întreprinderilor rămâne un obstacol în calea investițiilor în sectorul privat, iar presiunea fiscală generală asupra întreprinderilor, inclusiv impozitul comercial aplicat la nivel local (Gewerbesteuer) și suprataxa de solidaritate, rămâne ridicată. Impozitul comercial aplicat la nivel local, prin includerea unor elemente independente de profit în baza de impozitare, a generat pierderi de eficiență. Sistemul fiscal favorizează finanțarea prin îndatorare în detrimentul finanțării prin capitaluri proprii, indicatorul relevant privind „predilecția pentru îndatorare” fiind al optulea în topul celor mai mari din Uniune în 2015. Procentajul impozitelor pe consum care sunt relativ favorabile creșterii și al impozitelor periodice pe proprietățile imobiliare în totalul impozitelor a rămas stabil în perioada 2007-2014, și anume 28-29 %, acesta fiind un nivel scăzut comparativ cu media din Uniune, care este de aproximativ 32-33 %. În plus, a continuat tendința de mărire a impozitelor pe tranzacții imobiliare, în loc să se pună un accent mai puternic asupra impozitelor periodice pe proprietate, care au mai puține efecte de denaturare. Măsurile adoptate pentru modernizarea administrației fiscale s-au limitat la adoptarea, de către guvernul federal, a unor acte legislative de simplificare a procedurilor administrative fiscale. Între administrațiile fiscale ale celor 16 landuri nu există încă un schimb automat de date fiscale; un astfel de schimb ar putea îmbunătăți eficiența auditurilor fiscale. În general, problemele structurale și amânarea adoptării unor măsuri de modernizare conduc la o performanță relativ scăzută a administrației fiscale și la ineficiențe în ceea ce privește colectarea impozitelor. |
| --- | --- |

(7)

Complexitatea sistemului de impozitare a întreprinderilor rămâne un obstacol în calea investițiilor în sectorul privat, iar presiunea fiscală generală asupra întreprinderilor, inclusiv impozitul comercial aplicat la nivel local (Gewerbesteuer) și suprataxa de solidaritate, rămâne ridicată. Impozitul comercial aplicat la nivel local, prin includerea unor elemente independente de profit în baza de impozitare, a generat pierderi de eficiență. Sistemul fiscal favorizează finanțarea prin îndatorare în detrimentul finanțării prin capitaluri proprii, indicatorul relevant privind „predilecția pentru îndatorare” fiind al optulea în topul celor mai mari din Uniune în 2015. Procentajul impozitelor pe consum care sunt relativ favorabile creșterii și al impozitelor periodice pe proprietățile imobiliare în totalul impozitelor a rămas stabil în perioada 2007-2014, și anume 28-29 %, acesta fiind un nivel scăzut comparativ cu media din Uniune, care este de aproximativ 32-33 %. În plus, a continuat tendința de mărire a impozitelor pe tranzacții imobiliare, în loc să se pună un accent mai puternic asupra impozitelor periodice pe proprietate, care au mai puține efecte de denaturare. Măsurile adoptate pentru modernizarea administrației fiscale s-au limitat la adoptarea, de către guvernul federal, a unor acte legislative de simplificare a procedurilor administrative fiscale. Între administrațiile fiscale ale celor 16 landuri nu există încă un schimb automat de date fiscale; un astfel de schimb ar putea îmbunătăți eficiența auditurilor fiscale. În general, problemele structurale și amânarea adoptării unor măsuri de modernizare conduc la o performanță relativ scăzută a administrației fiscale și la ineficiențe în ceea ce privește colectarea impozitelor.

| (8) | În Germania, condițiile de finanțare sunt, în general, favorabile. Cu toate acestea, piața capitalului de risc rămâne subdezvoltată în comparație cu situația existentă la nivel internațional, iar condițiile-cadru privind impozitarea ar putea limita dimensiunea acestei piețe. Îmbunătățirea accesului la capital de risc reprezintă un factor important în stimularea activității antreprenoriale, inclusiv în sectoarele de înaltă tehnologie și pentru serviciile cu un grad ridicat de cunoștințe. Guvernul federal a lansat o serie de măsuri menite să îmbunătățească condițiile aplicabile fondurilor cu capital de risc și analizează posibilitatea adoptării de noi măsuri în acest sens. În plus, o revizuire a cadrului de reglementare a fondurilor cu capital de risc ar putea contribui la stimularea investițiilor private, inclusiv din partea investitorilor străini. |
| --- | --- |

(8)

În Germania, condițiile de finanțare sunt, în general, favorabile. Cu toate acestea, piața capitalului de risc rămâne subdezvoltată în comparație cu situația existentă la nivel internațional, iar condițiile-cadru privind impozitarea ar putea limita dimensiunea acestei piețe. Îmbunătățirea accesului la capital de risc reprezintă un factor important în stimularea activității antreprenoriale, inclusiv în sectoarele de înaltă tehnologie și pentru serviciile cu un grad ridicat de cunoștințe. Guvernul federal a lansat o serie de măsuri menite să îmbunătățească condițiile aplicabile fondurilor cu capital de risc și analizează posibilitatea adoptării de noi măsuri în acest sens. În plus, o revizuire a cadrului de reglementare a fondurilor cu capital de risc ar putea contribui la stimularea investițiilor private, inclusiv din partea investitorilor străini.

| (9) | Acțiunile de politică menite să stimuleze concurența în sectoarele serviciilor, în special în cel al serviciilor profesionale, au fost restrânse. Germania se numără printre statele membre cu bariere de reglementare mari în domeniul serviciilor. Reglementările care impun restricții pe piața produselor afectează atât prețurile, cât și productivitatea. Productivitatea scăzută a muncii și marjele de profit ridicate arată faptul că Germania dispune de o marjă considerabilă pentru îmbunătățirea performanței serviciilor profesionale. Problemele legate de serviciile pentru întreprinderi apar ca urmare a cerințelor de autorizare, a restricțiilor impuse asupra activităților multidisciplinare, a cerințelor în materie de asigurări și a tarifelor fixe. Există încă restricții în ceea ce privește cerințele privind forma juridică și participarea la capital. Planul de acțiune prezentat de Germania ca urmare a evaluării reciproce privind accesul la profesiile reglementate și exercitarea acestor profesii propune un număr limitat de acțiuni, deși există, în mod cert, loc pentru propuneri mai ambițioase. |
| --- | --- |

(9)

Acțiunile de politică menite să stimuleze concurența în sectoarele serviciilor, în special în cel al serviciilor profesionale, au fost restrânse. Germania se numără printre statele membre cu bariere de reglementare mari în domeniul serviciilor. Reglementările care impun restricții pe piața produselor afectează atât prețurile, cât și productivitatea. Productivitatea scăzută a muncii și marjele de profit ridicate arată faptul că Germania dispune de o marjă considerabilă pentru îmbunătățirea performanței serviciilor profesionale. Problemele legate de serviciile pentru întreprinderi apar ca urmare a cerințelor de autorizare, a restricțiilor impuse asupra activităților multidisciplinare, a cerințelor în materie de asigurări și a tarifelor fixe. Există încă restricții în ceea ce privește cerințele privind forma juridică și participarea la capital. Planul de acțiune prezentat de Germania ca urmare a evaluării reciproce privind accesul la profesiile reglementate și exercitarea acestor profesii propune un număr limitat de acțiuni, deși există, în mod cert, loc pentru propuneri mai ambițioase.

| (10) | Deși performanța generală a pieței forței de muncă este foarte ridicată, în special în contextul unei rate a șomajului situate la un nivel minim istoric, se prefigurează probleme legate de îmbătrânirea forței de muncă și de lipsa de personal calificat, pentru rezolvarea cărora trebuie folosită integral forța de muncă existentă. Întrucât aceste tendințe reprezintă o provocare nu numai pentru piața muncii, ci și pentru sustenabilitatea și adecvarea sistemului de pensii, pare indispensabilă introducerea unor stimulente mai puternice pentru pensionarea tardivă. Rata riscului de sărăcie în rândul vârstnicilor (16,3 % în 2014) se situează peste media din UE (13,8 %), iar rata de înlocuire din sistemul de pensii obligatorii scade treptat, în condițiile în care nivelul contribuțiilor la sistemele de pensii din cel de al doilea și din cel de al treilea pilon este prea scăzut pentru a reduce acest risc. Numărul pensionarilor care beneficiază de un venit minim bazat pe o evaluare a resurselor a crescut de aproape două ori în perioada 2003-2014. Pe de altă parte, propunerile de majorare a stimulentelor pentru pensionare tardivă (Flexi-Rente) nu s-au concretizat încă. Rămâne de văzut cât de eficace pot fi aceste măsuri în contracararea stimulentelor pentru pensionare anticipată introduse în 2014. |
| --- | --- |

(10)

Deși performanța generală a pieței forței de muncă este foarte ridicată, în special în contextul unei rate a șomajului situate la un nivel minim istoric, se prefigurează probleme legate de îmbătrânirea forței de muncă și de lipsa de personal calificat, pentru rezolvarea cărora trebuie folosită integral forța de muncă existentă. Întrucât aceste tendințe reprezintă o provocare nu numai pentru piața muncii, ci și pentru sustenabilitatea și adecvarea sistemului de pensii, pare indispensabilă introducerea unor stimulente mai puternice pentru pensionarea tardivă. Rata riscului de sărăcie în rândul vârstnicilor (16,3 % în 2014) se situează peste media din UE (13,8 %), iar rata de înlocuire din sistemul de pensii obligatorii scade treptat, în condițiile în care nivelul contribuțiilor la sistemele de pensii din cel de al doilea și din cel de al treilea pilon este prea scăzut pentru a reduce acest risc. Numărul pensionarilor care beneficiază de un venit minim bazat pe o evaluare a resurselor a crescut de aproape două ori în perioada 2003-2014. Pe de altă parte, propunerile de majorare a stimulentelor pentru pensionare tardivă (Flexi-Rente) nu s-au concretizat încă. Rămâne de văzut cât de eficace pot fi aceste măsuri în contracararea stimulentelor pentru pensionare anticipată introduse în 2014.

| (11) | Potențialul de participare a anumitor categorii de persoane la piața muncii, în special a femeilor și a persoanelor care provin din familii de migranți, rămâne insuficient valorificat, iar factorii care descurajează prezența lucrătorilor pe piața muncii, în special pentru o a doua persoană care contribuie la venitul familiei, sunt încă în vigoare. Anumite caracteristici ale sistemului fiscal și ale celui de sănătate constituie elemente prin care a doua persoană care contribuie la venitul familiei este descurajată să își caute un loc de muncă sau să lucreze mai multe ore. Se explică astfel proporția scăzută de femei care lucrează cu normă întreagă și numărul de ore lucrate în medie de femei, care se numără printre cele mai scăzute din Uniune, în ciuda faptului că rata de ocupare în rândul femeilor este una ridicată. Deși s-a înregistrat, ca o consecință secundară a introducerii salariului minim, o ușoară trecere de la „mini-joburi” la locuri de muncă standard, numărul persoanelor care au încă „mini-joburi” este de aproximativ șapte milioane (iar pentru 5 milioane dintre acestea, „mini-jobul” reprezintă singura activitate lucrativă pe care o desfășoară). Scutirea „mini-joburilor” de impozitul pe venitul persoanelor fizice și, în numeroase cazuri, de toate contribuțiile angajatului la asigurările sociale îi descurajează pe lucrători să accepte locuri de muncă în care salariul este mai mare decât pragul pentru un „mini-job”, și anume 450 EUR pe lună. Acest element de descurajare este, în multe cazuri, și mai puternic atunci când se impozitează venitul comun al celor doi soți. Este posibil ca impactul pozitiv asupra veniturilor și a consumului gospodăriilor al ușoarei creșteri a mai multor indemnizații și al compensării progresiei reci să fie redus în mare măsură de creșterea contribuțiilor sociale pentru angajați. Sarcina fiscală asupra salariului minim este mare, comparativ cu alte state membre, iar acest lucru se traduce prin venituri mai mici pentru nivelurile inferioare ale grilelor de salarizare. Reducerea contribuțiilor angajaților la asigurările sociale sau a impozitului pe venitul persoanelor fizice, inclusiv prin indemnizații sau rambursări pentru anumite categorii, ar duce la o scădere a acestei sarcini fiscale și la o creștere a venitului net al persoanelor cu venituri mici, ceea ce ar însemna o creștere a posibilităților de consum. |
| --- | --- |

(11)

Potențialul de participare a anumitor categorii de persoane la piața muncii, în special a femeilor și a persoanelor care provin din familii de migranți, rămâne insuficient valorificat, iar factorii care descurajează prezența lucrătorilor pe piața muncii, în special pentru o a doua persoană care contribuie la venitul familiei, sunt încă în vigoare. Anumite caracteristici ale sistemului fiscal și ale celui de sănătate constituie elemente prin care a doua persoană care contribuie la venitul familiei este descurajată să își caute un loc de muncă sau să lucreze mai multe ore. Se explică astfel proporția scăzută de femei care lucrează cu normă întreagă și numărul de ore lucrate în medie de femei, care se numără printre cele mai scăzute din Uniune, în ciuda faptului că rata de ocupare în rândul femeilor este una ridicată. Deși s-a înregistrat, ca o consecință secundară a introducerii salariului minim, o ușoară trecere de la „mini-joburi” la locuri de muncă standard, numărul persoanelor care au încă „mini-joburi” este de aproximativ șapte milioane (iar pentru 5 milioane dintre acestea, „mini-jobul” reprezintă singura activitate lucrativă pe care o desfășoară). Scutirea „mini-joburilor” de impozitul pe venitul persoanelor fizice și, în numeroase cazuri, de toate contribuțiile angajatului la asigurările sociale îi descurajează pe lucrători să accepte locuri de muncă în care salariul este mai mare decât pragul pentru un „mini-job”, și anume 450 EUR pe lună. Acest element de descurajare este, în multe cazuri, și mai puternic atunci când se impozitează venitul comun al celor doi soți. Este posibil ca impactul pozitiv asupra veniturilor și a consumului gospodăriilor al ușoarei creșteri a mai multor indemnizații și al compensării progresiei reci să fie redus în mare măsură de creșterea contribuțiilor sociale pentru angajați. Sarcina fiscală asupra salariului minim este mare, comparativ cu alte state membre, iar acest lucru se traduce prin venituri mai mici pentru nivelurile inferioare ale grilelor de salarizare. Reducerea contribuțiilor angajaților la asigurările sociale sau a impozitului pe venitul persoanelor fizice, inclusiv prin indemnizații sau rambursări pentru anumite categorii, ar duce la o scădere a acestei sarcini fiscale și la o creștere a venitului net al persoanelor cu venituri mici, ceea ce ar însemna o creștere a posibilităților de consum.

| (12) | Fluxul masiv de refugiați din ultimul an are o serie de consecințe sociale și economice asupra Germaniei. Se estimează că, pe termen scurt, afluxul de refugiați va duce la o creștere a cheltuielilor publice și va genera o creștere a cererii interne și, implicit, o creștere a PIB-ului; pe termen mediu însă, efectul asupra pieței forței de muncă și a creșterii depinde de succesul integrării pe piața muncii și al integrării sociale, inclusiv prin sprijin în domeniul educației. Acest aspect ocupă un loc important pe agenda politică, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statului membru în cauză, și va fi monitorizat și analizat cu atenție, inclusiv în raportul de țară din 2017. |
| --- | --- |

(12)

Fluxul masiv de refugiați din ultimul an are o serie de consecințe sociale și economice asupra Germaniei. Se estimează că, pe termen scurt, afluxul de refugiați va duce la o creștere a cheltuielilor publice și va genera o creștere a cererii interne și, implicit, o creștere a PIB-ului; pe termen mediu însă, efectul asupra pieței forței de muncă și a creșterii depinde de succesul integrării pe piața muncii și al integrării sociale, inclusiv prin sprijin în domeniul educației. Acest aspect ocupă un loc important pe agenda politică, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statului membru în cauză, și va fi monitorizat și analizat cu atenție, inclusiv în raportul de țară din 2017.

| (13) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Germaniei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Germaniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Germania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos. |
| --- | --- |

(13)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Germaniei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Germaniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Germania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

| (14) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate și a emis un aviz (5) conform căruia este de așteptat ca Germania să respecte Pactul de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(14)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate și a emis un aviz (5) conform căruia este de așteptat ca Germania să respecte Pactul de stabilitate și de creștere.

| (15) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos, |
| --- | --- |

(15)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2016 și în 2017, Germania să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să se înscrie pe o traiectorie ascendentă susținută în ceea ce privește investițiile publice, în special investițiile în infrastructură, educație, cercetare și inovare, respectând în același timp obiectivul pe termen mediu. Să îmbunătățească structura relațiilor bugetare federale, în vederea creșterii investițiilor publice, în special la nivel municipal. |
| --- | --- |

1.

Să se înscrie pe o traiectorie ascendentă susținută în ceea ce privește investițiile publice, în special investițiile în infrastructură, educație, cercetare și inovare, respectând în același timp obiectivul pe termen mediu. Să îmbunătățească structura relațiilor bugetare federale, în vederea creșterii investițiilor publice, în special la nivel municipal.

| 2. | Să reducă ineficiențele din sistemul fiscal, în special prin revizuirea modului de impozitare a întreprinderilor și a impozitului comercial local, să modernizeze administrația fiscală și să revizuiască cadrul de reglementare pentru fondurile cu capital de risc. Să intensifice măsurile de stimulare a concurenței în sectorul serviciilor, în special în ceea ce privește serviciile profesionale și profesiile reglementate. |
| --- | --- |

2.

Să reducă ineficiențele din sistemul fiscal, în special prin revizuirea modului de impozitare a întreprinderilor și a impozitului comercial local, să modernizeze administrația fiscală și să revizuiască cadrul de reglementare pentru fondurile cu capital de risc. Să intensifice măsurile de stimulare a concurenței în sectorul serviciilor, în special în ceea ce privește serviciile profesionale și profesiile reglementate.

| 3. | Să mărească stimulentele de pensionare tardivă și să reducă factorii care descurajează prezența pe piața muncii a celei de a doua persoane care contribuie la venitul familiei. Să reducă sarcina fiscală mare impusă persoanelor cu venituri mici și să faciliteze tranziția de la „mini-joburi” la locuri de muncă standard. |
| --- | --- |

3.

Să mărească stimulentele de pensionare tardivă și să reducă factorii care descurajează prezența pe piața muncii a celei de a doua persoane care contribuie la venitul familiei. Să reducă sarcina fiscală mare impusă persoanelor cu venituri mici și să faciliteze tranziția de la „mini-joburi” la locuri de muncă standard.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/23

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2016

(2016/C 299/06)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Republica Cehă ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Republica Cehă ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară privind Republica Cehă pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Republica Cehă în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Republica Cehă pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Republica Cehă în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 mai 2016, Republica Cehă și-a prezentat Programul de convergență pentru 2016, iar la 12 mai, Programul național de reformă pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 11 mai 2016, Republica Cehă și-a prezentat Programul de convergență pentru 2016, iar la 12 mai, Programul național de reformă pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Republica Cehă face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului său de convergență pentru 2016, guvernul își propune o ușoară deteriorare a soldului global, la – 0,6 % din PIB în 2016, și apoi o stabilizare generală la – 0,5 % din PIB în 2017. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 1 % din PIB – va continua să fie îndeplinit pe durata perioadei acoperite de program. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va rămâne la 41,1 % în 2016 și va scădea la 39,3 % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Nu s-au oferit suficiente detalii privind măsurile necesare pentru a sprijini atingerea țintelor de deficit planificate pentru 2017 și anii următori. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că soldul structural va fi de – 0,7 % în 2016 și de – 0,9 % din PIB în 2017, peste obiectivul bugetar pe termen mediu. Eventualele devieri viitoare vor fi evaluate în raport cu cerința de a menține soldul structural la nivelul obiectivului bugetar pe termen mediu. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este de așteptat ca Republica Cehă să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Republica Cehă face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului său de convergență pentru 2016, guvernul își propune o ușoară deteriorare a soldului global, la – 0,6 % din PIB în 2016, și apoi o stabilizare generală la – 0,5 % din PIB în 2017. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 1 % din PIB – va continua să fie îndeplinit pe durata perioadei acoperite de program. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va rămâne la 41,1 % în 2016 și va scădea la 39,3 % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Nu s-au oferit suficiente detalii privind măsurile necesare pentru a sprijini atingerea țintelor de deficit planificate pentru 2017 și anii următori. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că soldul structural va fi de – 0,7 % în 2016 și de – 0,9 % din PIB în 2017, peste obiectivul bugetar pe termen mediu. Eventualele devieri viitoare vor fi evaluate în raport cu cerința de a menține soldul structural la nivelul obiectivului bugetar pe termen mediu. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este de așteptat ca Republica Cehă să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

| (6) | Pe termen lung, există riscuri la adresa sustenabilității bugetare medii pentru Republica Cehă. Acestea rezultă în principal din impactul estimat al cheltuielilor publice legate de îmbătrânirea populației, mai ales în domeniul asistenței medicale, dar și în ceea ce privește pensiile. Dacă măsurile recent adoptate sau planificate de modificare a sistemului de pensii sunt puse în aplicare, acest fapt ar duce la o deteriorare a finanțelor publice pe termen lung. În primul rând, în februarie 2016, guvernul a adoptat o legislație care îi conferă competența de a ajusta mecanismul de indexare a pensiilor într-un mod mai flexibil. În al doilea rând, se află în curs de dezbatere propuneri de plafonare a vârstei legale de pensionare la 65 de ani și de instituire a unui mecanism de revizuire la intervale regulate a vârstei de pensionare. În prezent nu există planuri de creștere a vârstei legale de pensionare, care este scăzută. În domeniul asistenței medicale, creșterea proiectată a cheltuielilor pe termen lung este, de asemenea, un motiv de îngrijorare. Republica Cehă se confruntă cu provocări în ceea ce privește îmbunătățirea guvernanței sistemului său de sănătate și a raportului cost-eficacitate al acestuia, deși o serie de măsuri se află în prezent în diverse stadii de punere în aplicare. Indicatorii arată un consum ridicat de bunuri și servicii și recurgerea într-o măsură relativ mare la serviciile medicale spitalicești, care sunt mai scumpe decât serviciile de asistență medicală ambulatorie. Datele medicale disponibile nu par a fi utilizate în mod eficace pentru a planifica și a raționaliza capacitățile de asistență medicală acordată pacienților internați. Sistemul de rambursare pentru serviciile medicale spitalicești este în curs de revizuire din cauza unor deficiențe diverse, cum ar fi eșantionul mic de spitale utilizat pentru calcularea ratelor de referință. Nu s-au explorat încă suficient opțiunile de consolidare a coordonării asistenței medicale ambulatorii, de îmbunătățire a rolului de supraveghere al practicienilor și de limitare a consumului inutil de servicii de asistență medicală ambulatorie. |
| --- | --- |

(6)

Pe termen lung, există riscuri la adresa sustenabilității bugetare medii pentru Republica Cehă. Acestea rezultă în principal din impactul estimat al cheltuielilor publice legate de îmbătrânirea populației, mai ales în domeniul asistenței medicale, dar și în ceea ce privește pensiile. Dacă măsurile recent adoptate sau planificate de modificare a sistemului de pensii sunt puse în aplicare, acest fapt ar duce la o deteriorare a finanțelor publice pe termen lung. În primul rând, în februarie 2016, guvernul a adoptat o legislație care îi conferă competența de a ajusta mecanismul de indexare a pensiilor într-un mod mai flexibil. În al doilea rând, se află în curs de dezbatere propuneri de plafonare a vârstei legale de pensionare la 65 de ani și de instituire a unui mecanism de revizuire la intervale regulate a vârstei de pensionare. În prezent nu există planuri de creștere a vârstei legale de pensionare, care este scăzută. În domeniul asistenței medicale, creșterea proiectată a cheltuielilor pe termen lung este, de asemenea, un motiv de îngrijorare. Republica Cehă se confruntă cu provocări în ceea ce privește îmbunătățirea guvernanței sistemului său de sănătate și a raportului cost-eficacitate al acestuia, deși o serie de măsuri se află în prezent în diverse stadii de punere în aplicare. Indicatorii arată un consum ridicat de bunuri și servicii și recurgerea într-o măsură relativ mare la serviciile medicale spitalicești, care sunt mai scumpe decât serviciile de asistență medicală ambulatorie. Datele medicale disponibile nu par a fi utilizate în mod eficace pentru a planifica și a raționaliza capacitățile de asistență medicală acordată pacienților internați. Sistemul de rambursare pentru serviciile medicale spitalicești este în curs de revizuire din cauza unor deficiențe diverse, cum ar fi eșantionul mic de spitale utilizat pentru calcularea ratelor de referință. Nu s-au explorat încă suficient opțiunile de consolidare a coordonării asistenței medicale ambulatorii, de îmbunătățire a rolului de supraveghere al practicienilor și de limitare a consumului inutil de servicii de asistență medicală ambulatorie.

| (7) | Cadrul fiscal din Republica Cehă este unul dintre cele mai slabe din Uniune. Un pachet de reforme care abordează principalele deficiențe din acest domeniu a fost aprobat de guvern în februarie 2015, dar nu a fost încă ratificat de către parlament. Pachetul vizează transpunerea Directivei 2011/85/UE a Consiliului (4) în legislația națională. Reforma propusă prevede consolidarea limitelor de cheltuieli și corelarea directă a acestora cu obiectivul bugetar pe termen mediu. În cadrul reformei, guvernul va trebui să adopte un buget care să asigure sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și se va institui un consiliu bugetar independent pentru a monitoriza finanțele publice și a spori transparența. |
| --- | --- |

(7)

Cadrul fiscal din Republica Cehă este unul dintre cele mai slabe din Uniune. Un pachet de reforme care abordează principalele deficiențe din acest domeniu a fost aprobat de guvern în februarie 2015, dar nu a fost încă ratificat de către parlament. Pachetul vizează transpunerea Directivei 2011/85/UE a Consiliului (4) în legislația națională. Reforma propusă prevede consolidarea limitelor de cheltuieli și corelarea directă a acestora cu obiectivul bugetar pe termen mediu. În cadrul reformei, guvernul va trebui să adopte un buget care să asigure sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și se va institui un consiliu bugetar independent pentru a monitoriza finanțele publice și a spori transparența.

| (8) | În Republica Cehă, investițiile se situează sub media UE, calculată pe cap de locuitor, și sunt foarte concentrate în regiunea capitalei. Obstacole administrative și de reglementare continuă să afecteze eficiența mediului de afaceri și să acționeze ca o piedică în calea investițiilor. Există blocaje specifice în punerea în aplicare a proiectelor de infrastructură din sectorul transporturilor și al energiei. În plus, ritmul de absorbție a fondurilor UE în timpul perioadei de programare 2007-2013 a fost lent, în special din cauza procedurilor complexe, a deficiențelor din cadrul sistemelor de gestionare și control, a ineficienței în ceea ce privește procedurile de achiziții publice și a slabei capacități administrative a organismelor implicate în punerea în aplicare a proiectelor. În ceea ce privește infrastructura de transporturi, printre barierele administrative din calea investițiilor se numără procedurile îndelungate de acordare a autorizațiilor de utilizare a terenurilor și întârzierile cauzate de procedurile de formulare a plângerilor la Oficiul Antimonopol. În ceea ce privește eficiența energetică, programele publice privind reducerea intensității energetice au fost fragmentate și ineficiente din punctul de vedere al costurilor. Există indicii conform cărora economiile de energie nu se îmbunătățesc în conformitate cu planul național de acțiune privind eficiența energetică. În ceea ce privește serviciile, există unele dovezi cu privire la caracterul restrictiv al reglementărilor. Acest lucru este valabil în special pentru unele sectoare de servicii profesionale individuale, în cazul cărora obstacolele în calea accesului la profesie sau a exercitării acesteia par a fi mai mari decât media UE. Utilizarea scăzută a serviciilor publice online de calitate obstrucționează, de asemenea, mediul de afaceri și reflectă deficiențe în materie de ofertă. Serviciile de e-Guvernare nu exploatează pe deplin posibilitățile tehnologice pentru a îmbunătăți experiența de navigare a utilizatorului și gradul lor de sofisticare este printre cele mai scăzute din Uniune. Dovezile disponibile indică o incidență relativ ridicată a evaziunii fiscale în Republica Cehă. Rezolvarea acestei probleme, în special în ceea ce privește TVA-ul, este o prioritate pe agenda politică. Pe de altă parte, nu sunt prevăzute măsuri pentru a reduce costurile relativ ridicate aferente achitării impozitelor sau pentru a simplifica sistemul fiscal. Serviciile de completare prealabilă a declarațiilor oferite de autoritățile fiscale sunt limitate. Contribuabilii utilizează în mică măsură sistemele de depunere electronică a declarațiilor de impunere, deși s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește TVA-ul. În plus, costurile de colectare a impozitelor sunt relativ ridicate, conform celor mai recente rapoarte internaționale. Cotizațiile sociale mari aflate în sarcina angajatorilor contribuie la un nivel global ridicat de impozitare a veniturilor salariale, iar diversificarea în alte domenii, cum ar fi impozitele pe proprietate, este limitată. |
| --- | --- |

(8)

În Republica Cehă, investițiile se situează sub media UE, calculată pe cap de locuitor, și sunt foarte concentrate în regiunea capitalei. Obstacole administrative și de reglementare continuă să afecteze eficiența mediului de afaceri și să acționeze ca o piedică în calea investițiilor. Există blocaje specifice în punerea în aplicare a proiectelor de infrastructură din sectorul transporturilor și al energiei. În plus, ritmul de absorbție a fondurilor UE în timpul perioadei de programare 2007-2013 a fost lent, în special din cauza procedurilor complexe, a deficiențelor din cadrul sistemelor de gestionare și control, a ineficienței în ceea ce privește procedurile de achiziții publice și a slabei capacități administrative a organismelor implicate în punerea în aplicare a proiectelor. În ceea ce privește infrastructura de transporturi, printre barierele administrative din calea investițiilor se numără procedurile îndelungate de acordare a autorizațiilor de utilizare a terenurilor și întârzierile cauzate de procedurile de formulare a plângerilor la Oficiul Antimonopol. În ceea ce privește eficiența energetică, programele publice privind reducerea intensității energetice au fost fragmentate și ineficiente din punctul de vedere al costurilor. Există indicii conform cărora economiile de energie nu se îmbunătățesc în conformitate cu planul național de acțiune privind eficiența energetică. În ceea ce privește serviciile, există unele dovezi cu privire la caracterul restrictiv al reglementărilor. Acest lucru este valabil în special pentru unele sectoare de servicii profesionale individuale, în cazul cărora obstacolele în calea accesului la profesie sau a exercitării acesteia par a fi mai mari decât media UE. Utilizarea scăzută a serviciilor publice online de calitate obstrucționează, de asemenea, mediul de afaceri și reflectă deficiențe în materie de ofertă. Serviciile de e-Guvernare nu exploatează pe deplin posibilitățile tehnologice pentru a îmbunătăți experiența de navigare a utilizatorului și gradul lor de sofisticare este printre cele mai scăzute din Uniune. Dovezile disponibile indică o incidență relativ ridicată a evaziunii fiscale în Republica Cehă. Rezolvarea acestei probleme, în special în ceea ce privește TVA-ul, este o prioritate pe agenda politică. Pe de altă parte, nu sunt prevăzute măsuri pentru a reduce costurile relativ ridicate aferente achitării impozitelor sau pentru a simplifica sistemul fiscal. Serviciile de completare prealabilă a declarațiilor oferite de autoritățile fiscale sunt limitate. Contribuabilii utilizează în mică măsură sistemele de depunere electronică a declarațiilor de impunere, deși s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește TVA-ul. În plus, costurile de colectare a impozitelor sunt relativ ridicate, conform celor mai recente rapoarte internaționale. Cotizațiile sociale mari aflate în sarcina angajatorilor contribuie la un nivel global ridicat de impozitare a veniturilor salariale, iar diversificarea în alte domenii, cum ar fi impozitele pe proprietate, este limitată.

| (9) | O serie de indicatori evidențiază deficiențe semnificative în administrația publică. Sau realizat unele progrese în ceea ce privește adoptarea de măsuri legislative și nelegislative în cadrul Planului anticorupție din 2015. Legea privind registrul contractelor a fost aprobată de parlament în noiembrie 2015. Punerea în aplicare în timp util și dezvoltarea sa în continuare ar îmbunătăți transparența și raportul cost-eficacitate al licitațiilor publice. Totuși, unele dintre principalele acte de combatere a corupției, cum ar fi un amendament la Legea privind conflictul de interese și o nouă lege referitoare la finanțarea partidelor politice, sunt încă pendinte. Mai multe dintre măsurile adoptate sunt greu de aplicat și au un impact limitat, în timp ce o serie de măsuri planificate sunt în mod repetat reportate în viitorul plan de acțiune. În pofida unor eforturi de remediere a deficiențelor sistemului de achiziții publice din Republica Cehă, performanța acestuia poate fi îmbunătățită în continuare în ceea ce privește concurența și, prin urmare, raportul calitate-preț. Această situație este cauzată parțial de o lipsă de formare adecvată a practicienilor din domeniul achizițiilor publice și de faptul că nu se pune în mod suficient accentul pe criteriile de calitate în atribuirea contractelor de achiziții publice. Sectorul public se sprijină în foarte mare măsură pe proceduri neconcurențiale, cu o capacitate limitată de a atrage ofertanți, în timp ce achizițiile publice agregate sunt rareori utilizate. Cu toate acestea, se preconizează că punerea în aplicare a directivelor privind achizițiile publice, transpuse recent, referitoare la modernizarea procedurilor de achiziții publice va reprezenta o oportunitate de a introduce o abordare strategică și bazată pe dovezi a politicii de achiziții publice în ceea ce privește profesionalizarea, agregarea achizițiilor publice, acordarea unei atenții sporite criteriilor de calitate și integritatea practicienilor din domeniul achizițiilor publice. |
| --- | --- |

(9)

O serie de indicatori evidențiază deficiențe semnificative în administrația publică. Sau realizat unele progrese în ceea ce privește adoptarea de măsuri legislative și nelegislative în cadrul Planului anticorupție din 2015. Legea privind registrul contractelor a fost aprobată de parlament în noiembrie 2015. Punerea în aplicare în timp util și dezvoltarea sa în continuare ar îmbunătăți transparența și raportul cost-eficacitate al licitațiilor publice. Totuși, unele dintre principalele acte de combatere a corupției, cum ar fi un amendament la Legea privind conflictul de interese și o nouă lege referitoare la finanțarea partidelor politice, sunt încă pendinte. Mai multe dintre măsurile adoptate sunt greu de aplicat și au un impact limitat, în timp ce o serie de măsuri planificate sunt în mod repetat reportate în viitorul plan de acțiune. În pofida unor eforturi de remediere a deficiențelor sistemului de achiziții publice din Republica Cehă, performanța acestuia poate fi îmbunătățită în continuare în ceea ce privește concurența și, prin urmare, raportul calitate-preț. Această situație este cauzată parțial de o lipsă de formare adecvată a practicienilor din domeniul achizițiilor publice și de faptul că nu se pune în mod suficient accentul pe criteriile de calitate în atribuirea contractelor de achiziții publice. Sectorul public se sprijină în foarte mare măsură pe proceduri neconcurențiale, cu o capacitate limitată de a atrage ofertanți, în timp ce achizițiile publice agregate sunt rareori utilizate. Cu toate acestea, se preconizează că punerea în aplicare a directivelor privind achizițiile publice, transpuse recent, referitoare la modernizarea procedurilor de achiziții publice va reprezenta o oportunitate de a introduce o abordare strategică și bazată pe dovezi a politicii de achiziții publice în ceea ce privește profesionalizarea, agregarea achizițiilor publice, acordarea unei atenții sporite criteriilor de calitate și integritatea practicienilor din domeniul achizițiilor publice.

| (10) | În ultimii ani s-a înregistrat o creștere semnificativă a investițiilor în cercetare și dezvoltare, însă rezultatele rămân slabe și există preocupări cu privire la sustenabilitatea infrastructurii din sectorul cercetării și dezvoltării. Sistemul ceh de cercetare se află, în prezent, într-un proces de punere în aplicare a reformelor în materie de guvernanță îndelung amânate, însă substanțiale, în special în ceea ce privește evaluarea și finanțarea. Actualul mecanism de finanțare este fragmentat, cu o coordonare insuficientă între organismele relevante și cu o repartizare neclară a responsabilităților și a priorităților. În prezent se elaborează un cadru de evaluare cuprinzător în domeniul cercetării și dezvoltării, care se referă și la finanțare, însă progresele sunt lente. S-au depus eforturi limitate pentru a întări legăturile dintre mediul academic și comunitatea de afaceri. Aceste legături sunt slăbite de un cadru de evaluare pentru instituțiile publice de cercetare care nu ține seama de nivelul de cooperare cu întreprinderile. |
| --- | --- |

(10)

În ultimii ani s-a înregistrat o creștere semnificativă a investițiilor în cercetare și dezvoltare, însă rezultatele rămân slabe și există preocupări cu privire la sustenabilitatea infrastructurii din sectorul cercetării și dezvoltării. Sistemul ceh de cercetare se află, în prezent, într-un proces de punere în aplicare a reformelor în materie de guvernanță îndelung amânate, însă substanțiale, în special în ceea ce privește evaluarea și finanțarea. Actualul mecanism de finanțare este fragmentat, cu o coordonare insuficientă între organismele relevante și cu o repartizare neclară a responsabilităților și a priorităților. În prezent se elaborează un cadru de evaluare cuprinzător în domeniul cercetării și dezvoltării, care se referă și la finanțare, însă progresele sunt lente. S-au depus eforturi limitate pentru a întări legăturile dintre mediul academic și comunitatea de afaceri. Aceste legături sunt slăbite de un cadru de evaluare pentru instituțiile publice de cercetare care nu ține seama de nivelul de cooperare cu întreprinderile.

| (11) | Reforma învățământului superior a fost adoptată de parlament în ianuarie 2016. Atractivitatea profesiei de cadru didactic rămâne o provocare, una dintre cauze fiind nivelul relativ scăzut de remunerare, iar în paralel corpul profesoral îmbătrânește. În prezent se elaborează un nou sistem de carieră pentru cadrele didactice și personalul pedagogic care să sporească atractivitatea profesiei, însă punerea sa în aplicare a fost amânată. Rezultatele educaționale sunt, în general, bune, însă acestea sunt puternic influențate de mediul socioeconomic din care provin elevii. Rezultatele educaționale slabe ale grupurilor defavorizate, în special ale comunității rome, reprezintă un motiv clar de îngrijorare. Se estimează că o proporție foarte mare de copii romi părăsesc timpuriu școala. Mulți copii romi beneficiază de educație în afara școlilor obișnuite și, în consecință, se confruntă cu standarde de învățare mai scăzute decât restul copiilor. Oportunitățile de formare pentru cadrele didactice care să le ajute să rezolve această problemă sunt insuficient dezvoltate, un procent scăzut de profesori participând la activități de dezvoltare profesională legate de predarea pentru grupuri mixte și educația favorabilă incluziunii. Au fost luate și au început să fie puse în aplicare un număr semnificativ de măsuri legislative și administrative în direcția unei educații favorabile incluziunii. Se preconizează că acestea vor contribui la reducerea decalajului dintre copiii romi și ceilalți copii în ceea ce privește nivelul de instruire și rezultatele obținute. În martie 2016, parlamentul a adoptat amendamente la Legea învățământului, extinzând învățământul obligatoriu la ultimul an de învățământ preșcolar și garantând copiilor de vârstă mică dreptul la un loc la grădiniță. Cu toate acestea, inegalitățile din sistemul de educație reprezintă un obstacol în calea îmbunătățirii calității capitalului uman și, de asemenea, împiedică obținerea ulterioară, de-a lungul vieții, a unor rezultate bune pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

(11)

Reforma învățământului superior a fost adoptată de parlament în ianuarie 2016. Atractivitatea profesiei de cadru didactic rămâne o provocare, una dintre cauze fiind nivelul relativ scăzut de remunerare, iar în paralel corpul profesoral îmbătrânește. În prezent se elaborează un nou sistem de carieră pentru cadrele didactice și personalul pedagogic care să sporească atractivitatea profesiei, însă punerea sa în aplicare a fost amânată. Rezultatele educaționale sunt, în general, bune, însă acestea sunt puternic influențate de mediul socioeconomic din care provin elevii. Rezultatele educaționale slabe ale grupurilor defavorizate, în special ale comunității rome, reprezintă un motiv clar de îngrijorare. Se estimează că o proporție foarte mare de copii romi părăsesc timpuriu școala. Mulți copii romi beneficiază de educație în afara școlilor obișnuite și, în consecință, se confruntă cu standarde de învățare mai scăzute decât restul copiilor. Oportunitățile de formare pentru cadrele didactice care să le ajute să rezolve această problemă sunt insuficient dezvoltate, un procent scăzut de profesori participând la activități de dezvoltare profesională legate de predarea pentru grupuri mixte și educația favorabilă incluziunii. Au fost luate și au început să fie puse în aplicare un număr semnificativ de măsuri legislative și administrative în direcția unei educații favorabile incluziunii. Se preconizează că acestea vor contribui la reducerea decalajului dintre copiii romi și ceilalți copii în ceea ce privește nivelul de instruire și rezultatele obținute. În martie 2016, parlamentul a adoptat amendamente la Legea învățământului, extinzând învățământul obligatoriu la ultimul an de învățământ preșcolar și garantând copiilor de vârstă mică dreptul la un loc la grădiniță. Cu toate acestea, inegalitățile din sistemul de educație reprezintă un obstacol în calea îmbunătățirii calității capitalului uman și, de asemenea, împiedică obținerea ulterioară, de-a lungul vieții, a unor rezultate bune pe piața forței de muncă.

| (12) | Situația de pe piața forței de muncă din Republica Cehă s-a îmbunătățit, dar creșterea în continuare a ratei de ocupare va depinde de participarea în mai mare măsură a grupurilor subreprezentate. Printre acestea se numără femeile care au copii de vârstă mică, lucrătorii slab calificați și membrii comunității rome. Capacitățile de sensibilizare ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, împreună cu politici active, adecvate și bine direcționate în domeniul pieței forței de muncă și cu servicii individualizate, ar contribui la creșterea participării grupurilor vulnerabile. Participarea pe piața forței de muncă a femeilor care au copii de vârstă mică este împiedicată de o lipsă persistentă a serviciilor de îngrijire a copiilor care să fie accesibile ca preț și de calitate, în special pentru copiii în vârstă de până la trei ani, și de utilizarea limitată a dispozițiilor privind programul de lucru flexibil. În ultimii ani s-au luat unele măsuri pentru a rezolva problema lipsei acestor servicii, dar se pot depune eforturi mai substanțiale. |
| --- | --- |

(12)

Situația de pe piața forței de muncă din Republica Cehă s-a îmbunătățit, dar creșterea în continuare a ratei de ocupare va depinde de participarea în mai mare măsură a grupurilor subreprezentate. Printre acestea se numără femeile care au copii de vârstă mică, lucrătorii slab calificați și membrii comunității rome. Capacitățile de sensibilizare ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, împreună cu politici active, adecvate și bine direcționate în domeniul pieței forței de muncă și cu servicii individualizate, ar contribui la creșterea participării grupurilor vulnerabile. Participarea pe piața forței de muncă a femeilor care au copii de vârstă mică este împiedicată de o lipsă persistentă a serviciilor de îngrijire a copiilor care să fie accesibile ca preț și de calitate, în special pentru copiii în vârstă de până la trei ani, și de utilizarea limitată a dispozițiilor privind programul de lucru flexibil. În ultimii ani s-au luat unele măsuri pentru a rezolva problema lipsei acestor servicii, dar se pot depune eforturi mai substanțiale.

| (13) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Republicii Cehe, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Republicii Cehe în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos. |
| --- | --- |

(13)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Republicii Cehe, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Republicii Cehe în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

| (14) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență și a emis un aviz (5) conform căruia este de așteptat ca Republica Cehă să respecte Pactul de stabilitate și de creștere, |
| --- | --- |

(14)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență și a emis un aviz (5) conform căruia este de așteptat ca Republica Cehă să respecte Pactul de stabilitate și de creștere,

RECOMANDĂ ca, în 2016 și în 2017, Republica Cehă să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia măsuri pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, având în vedere riscurile viitoare în domeniul asistenței medicale. Să adopte o legislație menită să consolideze cadrul bugetar. |
| --- | --- |

1.

Să ia măsuri pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, având în vedere riscurile viitoare în domeniul asistenței medicale. Să adopte o legislație menită să consolideze cadrul bugetar.

| 2. | Să reducă barierele administrative și de reglementare din calea investițiilor, în special în sectorul transporturilor și al energiei, și să sporească gradul de disponibilitate al serviciilor de e-Guvernare. Să adopte reformele anticorupție pendinte și să îmbunătățească practicile din domeniul achizițiilor publice. |
| --- | --- |

2.

Să reducă barierele administrative și de reglementare din calea investițiilor, în special în sectorul transporturilor și al energiei, și să sporească gradul de disponibilitate al serviciilor de e-Guvernare. Să adopte reformele anticorupție pendinte și să îmbunătățească practicile din domeniul achizițiilor publice.

| 3. | Să consolideze guvernanța în cadrul sistemului de cercetare și dezvoltare și să faciliteze legăturile dintre mediul academic și întreprinderi. Să sporească gradul de atractivitate al profesiei de cadru didactic și să ia măsuri pentru a crește incluziunea copiilor defavorizați, inclusiv a romilor, în școlile și grădinițele obișnuite. Să înlăture obstacolele din calea unei participări sporite pe piața forței de muncă a grupurilor subreprezentate, în special a femeilor. |
| --- | --- |

3.

Să consolideze guvernanța în cadrul sistemului de cercetare și dezvoltare și să faciliteze legăturile dintre mediul academic și întreprinderi. Să sporească gradul de atractivitate al profesiei de cadru didactic și să ia măsuri pentru a crește incluziunea copiilor defavorizați, inclusiv a romilor, în școlile și grădinițele obișnuite. Să înlăture obstacolele din calea unei participări sporite pe piața forței de muncă a grupurilor subreprezentate, în special a femeilor.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

3

(4)  Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (JO L 306, 23.11.2011, p. 41).

4

(5)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/27

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2016

(2016/C 299/07)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

întrucât:

| (1) | Cipru a făcut obiectul unui program de ajustare macroeconomică până la 31 martie 2016, în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia de punere în aplicare 2013/463/UE a Consiliului (3). În temeiul articolului 12 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), Cipru a fost scutit, pe durata programului, de monitorizarea și evaluarea din cadrul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice. Având în vedere faptul că Cipru nu mai face obiectul programului, în prezent acesta este reintegrat pe deplin în cadrul semestrului european. |
| --- | --- |

(1)

Cipru a făcut obiectul unui program de ajustare macroeconomică până la 31 martie 2016, în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia de punere în aplicare 2013/463/UE a Consiliului (3). În temeiul articolului 12 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), Cipru a fost scutit, pe durata programului, de monitorizarea și evaluarea din cadrul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice. Având în vedere faptul că Cipru nu mai face obiectul programului, în prezent acesta este reintegrat pe deplin în cadrul semestrului european.

| (2) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a menționat că situația din Cipru va fi analizată în contextul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice după încheierea programului de ajustare macroeconomică. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (5). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Cipru ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate. |
| --- | --- |

(2)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a menționat că situația din Cipru va fi analizată în contextul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice după încheierea programului de ajustare macroeconomică. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (5). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Cipru ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate.

| (3) | Raportul de țară privind Cipru pentru 2016 a fost publicat la 7 aprilie 2016. Acesta evaluează situația economică și socială a Ciprului și provocările întâmpinate după ieșirea sa, la 31 martie 2016, din programul de ajustare macroeconomică, precum și progresele realizate de Cipru în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 7 aprilie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Cipru se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, este esențial ca Cipru să remedieze nivelul ridicat al dezechilibrelor, sub formă de îndatorare excesivă publică și externă, și ponderea ridicată a împrumuturilor neperformante. |
| --- | --- |

(3)

Raportul de țară privind Cipru pentru 2016 a fost publicat la 7 aprilie 2016. Acesta evaluează situația economică și socială a Ciprului și provocările întâmpinate după ieșirea sa, la 31 martie 2016, din programul de ajustare macroeconomică, precum și progresele realizate de Cipru în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 7 aprilie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Cipru se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, este esențial ca Cipru să remedieze nivelul ridicat al dezechilibrelor, sub formă de îndatorare excesivă publică și externă, și ponderea ridicată a împrumuturilor neperformante.

| (4) | La 28 aprilie 2016, Cipru și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, iar la 13 mai 2016, după expirarea termenului, Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(4)

La 28 aprilie 2016, Cipru și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, iar la 13 mai 2016, după expirarea termenului, Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (5) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(5)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (6) | În urma abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive, Cipru se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. Pentru 2015, se estimează un sold structural excedentar care va ajunge la 1,7 % din PIB, depășind obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) cu același cuantum. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se estimează că obiectivul bugetar pe termen mediu va fi atins în continuare și în 2016. Cu toate acestea, în ipoteza în care politicile rămân neschimbate, există riscul unei devieri de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2017. Potrivit proiecțiilor, soldul structural al Ciprului se va deteriora mai mult decât este permis în temeiul regulii tranzitorii privind datoria. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Cipru să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se asigura conformitatea în 2017. |
| --- | --- |

(6)

În urma abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive, Cipru se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. Pentru 2015, se estimează un sold structural excedentar care va ajunge la 1,7 % din PIB, depășind obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) cu același cuantum. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se estimează că obiectivul bugetar pe termen mediu va fi atins în continuare și în 2016. Cu toate acestea, în ipoteza în care politicile rămân neschimbate, există riscul unei devieri de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2017. Potrivit proiecțiilor, soldul structural al Ciprului se va deteriora mai mult decât este permis în temeiul regulii tranzitorii privind datoria. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Cipru să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se asigura conformitatea în 2017.

| (7) | Cipru a pus în aplicare importante reforme fiscal-structurale în cadrul programului său de ajustare macroeconomică. Nu s-au adoptat încă unele acte legislative secundare privind procedurile de pregătire a bugetului, cerințele referitoare la ajustările bugetare din timpul anului și responsabilitățile agenților de control al angajamentelor. Sectorul public este caracterizat în continuare de ineficiențe. În special, în administrația publică nivelul salariilor este unul dintre cele mai ridicate (ca procent din PIB) din zona euro, în timp ce indicatorii în materie de eficiență rămân la valori medii, ceea ce se poate explica prin lipsa mobilității și a stimulentelor care să încurajeze performanța. Utilitățile furnizate de stat (telecomunicații, energie) au prețuri ridicate și continuă să fie relativ protejate de concurență. În cadrul programului de ajustare macroeconomică, Cipru s-a angajat să adopte un mecanism obligatoriu de limitare a creșterilor salariale pentru angajații din sectorul public, ca modalitate de garantare a viabilității pe termen lung a finanțelor publice. Deși proiectul de lege a fost elaborat și înaintat Camerei Reprezentanților, acesta nu a fost încă adoptat. Pentru a îmbunătăți eficiența sectorului public, în cadrul programului de ajustare macroeconomică au fost prezentate o reformă orizontală a administrației publice, un plan de reformă a administrației locale și o nouă lege privind guvernanța entităților publice, însă acestea nu au fost încă adoptate. |
| --- | --- |

(7)

Cipru a pus în aplicare importante reforme fiscal-structurale în cadrul programului său de ajustare macroeconomică. Nu s-au adoptat încă unele acte legislative secundare privind procedurile de pregătire a bugetului, cerințele referitoare la ajustările bugetare din timpul anului și responsabilitățile agenților de control al angajamentelor. Sectorul public este caracterizat în continuare de ineficiențe. În special, în administrația publică nivelul salariilor este unul dintre cele mai ridicate (ca procent din PIB) din zona euro, în timp ce indicatorii în materie de eficiență rămân la valori medii, ceea ce se poate explica prin lipsa mobilității și a stimulentelor care să încurajeze performanța. Utilitățile furnizate de stat (telecomunicații, energie) au prețuri ridicate și continuă să fie relativ protejate de concurență. În cadrul programului de ajustare macroeconomică, Cipru s-a angajat să adopte un mecanism obligatoriu de limitare a creșterilor salariale pentru angajații din sectorul public, ca modalitate de garantare a viabilității pe termen lung a finanțelor publice. Deși proiectul de lege a fost elaborat și înaintat Camerei Reprezentanților, acesta nu a fost încă adoptat. Pentru a îmbunătăți eficiența sectorului public, în cadrul programului de ajustare macroeconomică au fost prezentate o reformă orizontală a administrației publice, un plan de reformă a administrației locale și o nouă lege privind guvernanța entităților publice, însă acestea nu au fost încă adoptate.

| (8) | În Cipru, datoria sectorului privat rămâne excesivă. Deși cadrele reformate în materie de executare silită și insolvență constituie un pas important către echilibrarea drepturilor debitorilor și ale creditorilor, există încă o marjă de îmbunătățire a eficienței și de extindere a utilizării acestora. O serie de deficiențe în funcționarea acestor cadre împiedică înscrierea datoriei private pe o traiectorie descendentă durabilă și o reducere mai rapidă a creditelor neperformante. Acest lucru afectează și capacitatea de a oferi a doua șansă antreprenorilor. De asemenea, persistă o serie de deficiențe în funcționarea soluțiilor de restructurare a datoriei sectorului privat. În plus, adoptarea tuturor normelor și a regulamentelor de procedură civilă necesare este importantă pentru punerea efectivă în aplicare a legislației în materie de insolvență. Pentru a fi pe deplin operațional, Serviciul Insolvență are nevoie de personalul adecvat, de infrastructură informatică și de un număr suficient de practicieni în insolvență cu o pregătire corespunzătoare și autorizați. De asemenea, sistemele fiabile și rapide în materie de eliberare și transfer al titlurilor de proprietate sunt esențiale pentru a evita întârzierile și pentru a oferi garanții cumpărătorilor, asigurând stabilirea corespunzătoare a drepturilor de proprietate și contribuind la restabilirea încrederii pe piața locuințelor. |
| --- | --- |

(8)

În Cipru, datoria sectorului privat rămâne excesivă. Deși cadrele reformate în materie de executare silită și insolvență constituie un pas important către echilibrarea drepturilor debitorilor și ale creditorilor, există încă o marjă de îmbunătățire a eficienței și de extindere a utilizării acestora. O serie de deficiențe în funcționarea acestor cadre împiedică înscrierea datoriei private pe o traiectorie descendentă durabilă și o reducere mai rapidă a creditelor neperformante. Acest lucru afectează și capacitatea de a oferi a doua șansă antreprenorilor. De asemenea, persistă o serie de deficiențe în funcționarea soluțiilor de restructurare a datoriei sectorului privat. În plus, adoptarea tuturor normelor și a regulamentelor de procedură civilă necesare este importantă pentru punerea efectivă în aplicare a legislației în materie de insolvență. Pentru a fi pe deplin operațional, Serviciul Insolvență are nevoie de personalul adecvat, de infrastructură informatică și de un număr suficient de practicieni în insolvență cu o pregătire corespunzătoare și autorizați. De asemenea, sistemele fiabile și rapide în materie de eliberare și transfer al titlurilor de proprietate sunt esențiale pentru a evita întârzierile și pentru a oferi garanții cumpărătorilor, asigurând stabilirea corespunzătoare a drepturilor de proprietate și contribuind la restabilirea încrederii pe piața locuințelor.

| (9) | Cipru se confruntă, de asemenea, cu provocări majore în ceea ce privește funcționarea sistemului judiciar. Ineficiența procedurilor judiciare și capacitatea limitată duc la întârzieri semnificative în examinarea cauzelor, ceea ce afectează funcționarea cadrului în materie de executare silită și insolvență și slăbește mediul de afaceri în general. În absența unei reforme a Legii privind procedura civilă, prelucrarea și aplicarea hotărârilor judecătorești și reducerea numărului de cauze nesoluționate au în continuare un ritm lent. |
| --- | --- |

(9)

Cipru se confruntă, de asemenea, cu provocări majore în ceea ce privește funcționarea sistemului judiciar. Ineficiența procedurilor judiciare și capacitatea limitată duc la întârzieri semnificative în examinarea cauzelor, ceea ce afectează funcționarea cadrului în materie de executare silită și insolvență și slăbește mediul de afaceri în general. În absența unei reforme a Legii privind procedura civilă, prelucrarea și aplicarea hotărârilor judecătorești și reducerea numărului de cauze nesoluționate au în continuare un ritm lent.

| (10) | În cadrul programului de ajustare macroeconomică, s-au înregistrat progrese semnificative pentru restructurarea sistemului financiar cipriot și restabilirea încrederii în acesta. Totuși, Cipru nu a depășit încă provocarea pe care o reprezintă reluarea activității normale de creditare a economiei și reducerea creditelor neperformante, care reprezentau aproximativ 55 % din totalul creditelor acordate gospodăriilor și societăților nefinanciare. Gradul ridicat de îndatorare a întreprinderilor le diminuează competitivitatea și le afectează capacitatea de a investi și de a se dezvolta. Deși se înregistrează progrese, eforturile băncilor de a restructura datoriile debitorilor viabili nu au dat încă rezultate concrete, iar constituirea de provizioane pentru expunerea lor neperformantă rămâne relativ moderată. Deficiențele în materie de executare a contractelor și disciplină a rambursării afectează capacitatea de a combate „falimentele strategice” și de a împiedica formarea creditelor neperformante. De asemenea, băncile au un acces limitat la informațiile privind veniturile și activele debitorilor, în pofida înființării registrului de credite. |
| --- | --- |

(10)

În cadrul programului de ajustare macroeconomică, s-au înregistrat progrese semnificative pentru restructurarea sistemului financiar cipriot și restabilirea încrederii în acesta. Totuși, Cipru nu a depășit încă provocarea pe care o reprezintă reluarea activității normale de creditare a economiei și reducerea creditelor neperformante, care reprezentau aproximativ 55 % din totalul creditelor acordate gospodăriilor și societăților nefinanciare. Gradul ridicat de îndatorare a întreprinderilor le diminuează competitivitatea și le afectează capacitatea de a investi și de a se dezvolta. Deși se înregistrează progrese, eforturile băncilor de a restructura datoriile debitorilor viabili nu au dat încă rezultate concrete, iar constituirea de provizioane pentru expunerea lor neperformantă rămâne relativ moderată. Deficiențele în materie de executare a contractelor și disciplină a rambursării afectează capacitatea de a combate „falimentele strategice” și de a împiedica formarea creditelor neperformante. De asemenea, băncile au un acces limitat la informațiile privind veniturile și activele debitorilor, în pofida înființării registrului de credite.

| (11) | Cipru a făcut progrese importante în ceea ce privește scoaterea economiei din recesiune, dar investițiile rămân scăzute și potențialul de creștere a economiei este limitat. În cadrul programului, Cipru a adoptat un plan de acțiune privind creșterea, care viza îmbunătățirea concurenței, consolidarea stimulentelor pentru inovare și facilitarea investițiilor prin crearea unui mediu de afaceri mai transparent și mai eficient și prin simplificarea procedurilor de acordare a licențelor și a permiselor. Punerea în aplicare a planului de privatizare și consolidarea autorităților naționale de reglementare vizează atragerea de investiții străine menite să sporească productivitatea. În prezent, întreprinderile nou-înființate și IMM-urile au foarte puține opțiuni în ceea ce privește accesul la finanțare, în contextul unor condiții stricte ale creditelor bancare și al lipsei surselor alternative de finanțare. Accesul la finanțare ar putea fi facilitat grație unei coordonări sporite a instrumentelor UE, cum ar fi fondurile structurale și de investiții europene, Fondul european pentru investiții strategice și programele UE pe bază de competitivitate. |
| --- | --- |

(11)

Cipru a făcut progrese importante în ceea ce privește scoaterea economiei din recesiune, dar investițiile rămân scăzute și potențialul de creștere a economiei este limitat. În cadrul programului, Cipru a adoptat un plan de acțiune privind creșterea, care viza îmbunătățirea concurenței, consolidarea stimulentelor pentru inovare și facilitarea investițiilor prin crearea unui mediu de afaceri mai transparent și mai eficient și prin simplificarea procedurilor de acordare a licențelor și a permiselor. Punerea în aplicare a planului de privatizare și consolidarea autorităților naționale de reglementare vizează atragerea de investiții străine menite să sporească productivitatea. În prezent, întreprinderile nou-înființate și IMM-urile au foarte puține opțiuni în ceea ce privește accesul la finanțare, în contextul unor condiții stricte ale creditelor bancare și al lipsei surselor alternative de finanțare. Accesul la finanțare ar putea fi facilitat grație unei coordonări sporite a instrumentelor UE, cum ar fi fondurile structurale și de investiții europene, Fondul european pentru investiții strategice și programele UE pe bază de competitivitate.

| (12) | Piața forței de muncă a început să se redreseze în 2015, însă șomajul, deși se află în scădere, rămâne ridicat. În special, șomajul în rândul tinerilor și șomajul de lungă durată reprezintă un motiv de îngrijorare. S-au luat unele măsuri în ceea ce privește politicile active în domeniul pieței forței de muncă și serviciile publice de ocupare a forței de muncă. Totuși, acestea din urmă nu dispun încă de capacitatea de a satisface cererea, de a oferi asistență și consiliere de calitate pentru căutarea unui loc de muncă și de a se adresa șomerilor neînregistrați. S-au amânat planurile de întărire a capacității administrative a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, inclusiv de specializare și creștere a numărului de consilieri care satisfac în mod direct nevoile clienților. Eficacitatea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă este limitată din cauza faptului că nu există o monitorizare eficace a calității programelor actuale. |
| --- | --- |

(12)

Piața forței de muncă a început să se redreseze în 2015, însă șomajul, deși se află în scădere, rămâne ridicat. În special, șomajul în rândul tinerilor și șomajul de lungă durată reprezintă un motiv de îngrijorare. S-au luat unele măsuri în ceea ce privește politicile active în domeniul pieței forței de muncă și serviciile publice de ocupare a forței de muncă. Totuși, acestea din urmă nu dispun încă de capacitatea de a satisface cererea, de a oferi asistență și consiliere de calitate pentru căutarea unui loc de muncă și de a se adresa șomerilor neînregistrați. S-au amânat planurile de întărire a capacității administrative a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, inclusiv de specializare și creștere a numărului de consilieri care satisfac în mod direct nevoile clienților. Eficacitatea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă este limitată din cauza faptului că nu există o monitorizare eficace a calității programelor actuale.

| (13) | Participarea tinerilor la educația și formarea profesională rămâne scăzută și se caracterizează printr-o lipsă de implicare a angajatorilor în ceea ce privește instruirea elevilor. Cu toate acestea, în prezent se pun în aplicare măsuri, în conformitate cu strategia privind educația și formarea profesională. |
| --- | --- |

(13)

Participarea tinerilor la educația și formarea profesională rămâne scăzută și se caracterizează printr-o lipsă de implicare a angajatorilor în ceea ce privește instruirea elevilor. Cu toate acestea, în prezent se pun în aplicare măsuri, în conformitate cu strategia privind educația și formarea profesională.

| (14) | În Cipru nu există o acoperire universală a asistenței medicale și sistemul său de sănătate nu oferă un acces adecvat și efectiv la îngrijire. În condițiile unei finanțări publice scăzute pentru asistența medicală, nevoile nesatisfăcute – din cauza costurilor, precum și a plăților directe – sunt mult mai ridicate decât în alte state membre ale UE. Eficiența în materie de utilizare a resurselor poate fi îmbunătățită în continuare. O autonomie sporită a spitalelor publice și crearea unui sistem național de sănătate se numără printre măsurile care au fost considerate relevante, dar care nu au fost încă adoptate, pentru a îmbunătăți gradul de adecvare și raportul cost-eficacitate al sistemului de sănătate cipriot. |
| --- | --- |

(14)

În Cipru nu există o acoperire universală a asistenței medicale și sistemul său de sănătate nu oferă un acces adecvat și efectiv la îngrijire. În condițiile unei finanțări publice scăzute pentru asistența medicală, nevoile nesatisfăcute – din cauza costurilor, precum și a plăților directe – sunt mult mai ridicate decât în alte state membre ale UE. Eficiența în materie de utilizare a resurselor poate fi îmbunătățită în continuare. O autonomie sporită a spitalelor publice și crearea unui sistem național de sănătate se numără printre măsurile care au fost considerate relevante, dar care nu au fost încă adoptate, pentru a îmbunătăți gradul de adecvare și raportul cost-eficacitate al sistemului de sănătate cipriot.

| (15) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ciprului, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. Comisia a evaluat, de asemenea, Programul de stabilitate și Programul național de reformă prezentate de Cipru. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Cipru, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos. |
| --- | --- |

(15)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ciprului, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. Comisia a evaluat, de asemenea, Programul de stabilitate și Programul național de reformă prezentate de Cipru. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Cipru, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos.

| (16) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(16)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (17) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a evaluării menționate, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos, |
| --- | --- |

(17)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a evaluării menționate, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2016 și în 2017, Cipru să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | După corectarea deficitului excesiv, să respecte obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Până la sfârșitul anului 2016, să adopte un mecanism obligatoriu care să limiteze rata de creștere a remunerării angajaților publici. Până la sfârșitul anului 2016, să adopte reforma orizontală a administrației publice și Legea privind guvernanța entităților publice și să pună în aplicare reforma administrației locale. Până la sfârșitul anului 2016, să adopte legislația secundară pentru a completa noul cadru bugetar. |
| --- | --- |

1.

După corectarea deficitului excesiv, să respecte obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Până la sfârșitul anului 2016, să adopte un mecanism obligatoriu care să limiteze rata de creștere a remunerării angajaților publici. Până la sfârșitul anului 2016, să adopte reforma orizontală a administrației publice și Legea privind guvernanța entităților publice și să pună în aplicare reforma administrației locale. Până la sfârșitul anului 2016, să adopte legislația secundară pentru a completa noul cadru bugetar.

| 2. | Până în iunie 2017, să elimine obstacolele din calea punerii depline în aplicare a cadrelor în materie de insolvență și executare silită și să asigure resursele corespunzătoare pentru Serviciul Insolvență. Să asigure sisteme fiabile și rapide pentru eliberarea titlurilor de proprietate și transferul drepturilor de proprietate asupra bunurilor imobile. Să sporească eficiența și capacitatea sistemului judiciar. Să reformeze Legea privind procedura civilă. |
| --- | --- |

2.

Până în iunie 2017, să elimine obstacolele din calea punerii depline în aplicare a cadrelor în materie de insolvență și executare silită și să asigure resursele corespunzătoare pentru Serviciul Insolvență. Să asigure sisteme fiabile și rapide pentru eliberarea titlurilor de proprietate și transferul drepturilor de proprietate asupra bunurilor imobile. Să sporească eficiența și capacitatea sistemului judiciar. Să reformeze Legea privind procedura civilă.

| 3. | Până la sfârșitul anului 2016, să ia măsuri suplimentare pentru a asigura o scădere a numărului de credite neperformante și evaluări corecte ale garanțiilor reale pentru constituirea de provizioane. Să extindă gama de informații aflate la dispoziția creditorilor și să îmbunătățească informațiile furnizate în prezent pentru ca registrul de credite să devină pe deplin eficace. |
| --- | --- |

3.

Până la sfârșitul anului 2016, să ia măsuri suplimentare pentru a asigura o scădere a numărului de credite neperformante și evaluări corecte ale garanțiilor reale pentru constituirea de provizioane. Să extindă gama de informații aflate la dispoziția creditorilor și să îmbunătățească informațiile furnizate în prezent pentru ca registrul de credite să devină pe deplin eficace.

| 4. | Să înlăture obstacolele din calea investițiilor, în special prin punerea în aplicare a planului de acțiune privind creșterea, realizarea planului de privatizare și consolidarea autorităților naționale de reglementare. Să ia măsuri pentru a îmbunătăți accesul la finanțare al întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

4.

Să înlăture obstacolele din calea investițiilor, în special prin punerea în aplicare a planului de acțiune privind creșterea, realizarea planului de privatizare și consolidarea autorităților naționale de reglementare. Să ia măsuri pentru a îmbunătăți accesul la finanțare al întreprinderilor mici și mijlocii.

| 5. | Să consolideze capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și să îmbunătățească serviciile furnizate de aceștia șomerilor de lungă durată; să îmbunătățească comunicarea cu șomerii neînregistrați. Să adopte legislația privind reforma spitalelor și să facă progrese în punerea în aplicare planificată a acoperirii universale a asistenței medicale. |
| --- | --- |

5.

Să consolideze capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și să îmbunătățească serviciile furnizate de aceștia șomerilor de lungă durată; să îmbunătățească comunicarea cu șomerii neînregistrați. Să adopte legislația privind reforma spitalelor și să facă progrese în punerea în aplicare planificată a acoperirii universale a asistenței medicale.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Decizia de punere în aplicare 2013/463/UE a Consiliului din 13 septembrie 2013 privind aprobarea programului de ajustare macroeconomică pentru Cipru și de abrogare a Deciziei 2013/236/UE (JO L 250, 20.9.2013, p. 40).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (JO L 140, 27.5.2013, p. 1).

4

(5)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

6

(7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/32

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2016

(2016/C 299/08)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară privind Bulgaria pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. În raport s-au evaluat progresele realizate de Bulgaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și progresele înregistrate de această țară în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. Raportul a inclus, de asemenea, bilanțul aprofundat realizat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a adoptat o comunicare în care a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma acestei analize, Comisia a concluzionat că Bulgaria se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, economia se caracterizează prin fragilități persistente în sectorul financiar și printr-un grad înalt de îndatorare a societăților comerciale în contextul unei rate ridicate a șomajului. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Bulgaria pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. În raport s-au evaluat progresele realizate de Bulgaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și progresele înregistrate de această țară în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. Raportul a inclus, de asemenea, bilanțul aprofundat realizat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a adoptat o comunicare în care a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma acestei analize, Comisia a concluzionat că Bulgaria se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, economia se caracterizează prin fragilități persistente în sectorul financiar și printr-un grad înalt de îndatorare a societăților comerciale în contextul unei rate ridicate a șomajului.

| (3) | La 15 aprilie 2016, Bulgaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 15 aprilie 2016, Bulgaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | În cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020 s-au abordat recomandările relevante specifice fiecărei țări. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a oferit detalii suplimentare referitoare la modul în care va intenționa să facă uz de această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

În cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020 s-au abordat recomandările relevante specifice fiecărei țări. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a oferit detalii suplimentare referitoare la modul în care va intenționa să facă uz de această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Bulgaria face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2016, guvernul prevede o îmbunătățire treptată a soldului global, care va ajunge la – 1,9 % din PIB în 2016 și la – 0,2 % din PIB în 2019. Se prevede că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 1 % din PIB, va fi atins începând din 2017. În conformitate cu Programul de convergență, se estimează că ponderea datoriei guvernamentale în PIB va atinge un nivel maxim de 31,8 % în 2018 și va descrește la 30,8 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este ușor avantajos. Nu s-au oferit suficiente detalii privind măsurile necesare pentru atingerea țintelor de deficit bugetar planificate pentru 2017 și anii următori. Din previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 reiese că există riscul unei abateri de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu atât în 2016, cât și în 2017, în cazul menținerii politicilor actuale. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că Bulgaria va respecta probabil, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se asigura respectarea pactului în 2016 și în 2017. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Bulgaria face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2016, guvernul prevede o îmbunătățire treptată a soldului global, care va ajunge la – 1,9 % din PIB în 2016 și la – 0,2 % din PIB în 2019. Se prevede că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 1 % din PIB, va fi atins începând din 2017. În conformitate cu Programul de convergență, se estimează că ponderea datoriei guvernamentale în PIB va atinge un nivel maxim de 31,8 % în 2018 și va descrește la 30,8 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este ușor avantajos. Nu s-au oferit suficiente detalii privind măsurile necesare pentru atingerea țintelor de deficit bugetar planificate pentru 2017 și anii următori. Din previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 reiese că există riscul unei abateri de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu atât în 2016, cât și în 2017, în cazul menținerii politicilor actuale. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că Bulgaria va respecta probabil, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se asigura respectarea pactului în 2016 și în 2017.

| (6) | Bulgaria a realizat unele progrese în direcția punerii în aplicare a recomandării care i-a fost adresată anul trecut de a îmbunătăți eficiența cheltuielilor cu asistența medicală, în special prin elaborarea unei hărți sanitare naționale care să permită planificarea cheltuielilor medicale în funcție de criterii teritoriale și de nevoile populației. Sistemul de sănătate din Bulgaria se confruntă cu provocări majore, cum ar fi accesul limitat la îngrijiri, nivelul redus al finanțării și rezultatele precare în ceea ce privește starea de sănătate a populației. În pofida eforturilor recente de îmbunătățire a colectării impozitelor, economia subterană reprezintă în continuare o provocare majoră care afectează veniturile publice. Munca nedeclarată, inclusiv declararea insuficientă a remunerațiilor și sustragerea de la plata contribuțiilor de asigurări sociale, denaturează piața muncii și reduce veniturile fiscale. |
| --- | --- |

(6)

Bulgaria a realizat unele progrese în direcția punerii în aplicare a recomandării care i-a fost adresată anul trecut de a îmbunătăți eficiența cheltuielilor cu asistența medicală, în special prin elaborarea unei hărți sanitare naționale care să permită planificarea cheltuielilor medicale în funcție de criterii teritoriale și de nevoile populației. Sistemul de sănătate din Bulgaria se confruntă cu provocări majore, cum ar fi accesul limitat la îngrijiri, nivelul redus al finanțării și rezultatele precare în ceea ce privește starea de sănătate a populației. În pofida eforturilor recente de îmbunătățire a colectării impozitelor, economia subterană reprezintă în continuare o provocare majoră care afectează veniturile publice. Munca nedeclarată, inclusiv declararea insuficientă a remunerațiilor și sustragerea de la plata contribuțiilor de asigurări sociale, denaturează piața muncii și reduce veniturile fiscale.

| (7) | Cazurile de practici comerciale imprudente constatate în sectorul financiar, în special în sectorul bancar, cuplate cu o supraveghere ineficientă, au creat un mediu propice acumulării dezechilibrelor. Finalizarea, într-un climat de transparență și în conformitate cu cele mai bune practici internaționale, a analizelor privind sectorul bancar, cel al asigurărilor și cel al fondurilor de pensii, recent lansate, și realizarea acțiunilor ulterioare necesare vor întări încrederea în sectorul financiar. De asemenea, continuarea eforturilor de îmbunătățire a supravegherii financiare, atât în sectorul bancar, cât și în sectorul nebancar, va juca un rol important în consolidarea sistemului financiar și în înscrierea acestuia pe o traiectorie care să sprijine procesul incipient de redresare macroeconomică. |
| --- | --- |

(7)

Cazurile de practici comerciale imprudente constatate în sectorul financiar, în special în sectorul bancar, cuplate cu o supraveghere ineficientă, au creat un mediu propice acumulării dezechilibrelor. Finalizarea, într-un climat de transparență și în conformitate cu cele mai bune practici internaționale, a analizelor privind sectorul bancar, cel al asigurărilor și cel al fondurilor de pensii, recent lansate, și realizarea acțiunilor ulterioare necesare vor întări încrederea în sectorul financiar. De asemenea, continuarea eforturilor de îmbunătățire a supravegherii financiare, atât în sectorul bancar, cât și în sectorul nebancar, va juca un rol important în consolidarea sistemului financiar și în înscrierea acestuia pe o traiectorie care să sprijine procesul incipient de redresare macroeconomică.

| (8) | Piața muncii a înregistrat o redresare modestă, dar deficiențele persistente continuă să împiedice creșterea economică și îngrădesc capacitatea de ajustare a economiei. Adaptarea pieței muncii este îngreunată de caracterul structural al șomajului de lungă durată, de scăderea și îmbătrânirea forței de muncă, de nivelul redus de participare la piața muncii și de necorelările competențelor. Deși situația în materie de șomaj se îmbunătățește treptat, persistă dificultăți importante, de exemplu în ceea ce privește șomerii de lungă durată și tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Politicile active privind piața muncii ar putea juca un rol mai important în sprijinirea accesului acestor categorii la piața muncii. Activarea persoanelor care beneficiază de prestații sociale este împiedicată de fragmentarea diferitelor agenții care furnizează prestații sociale și a serviciilor de integrare pe piața muncii și de cooperarea limitată dintre agențiile și serviciile respective. În cadrul unui proiect-pilot, au fost create centre specializate pentru ocuparea forței de muncă și pentru asistența socială, care combină serviciile agenției de ocupare a forței de muncă cu cele ale agenției de asistență socială, dar nu s-a luat încă nicio decizie cu privire la aplicarea acestui proiect la o scară mai mare după încheierea sa în decembrie 2016. |
| --- | --- |

(8)

Piața muncii a înregistrat o redresare modestă, dar deficiențele persistente continuă să împiedice creșterea economică și îngrădesc capacitatea de ajustare a economiei. Adaptarea pieței muncii este îngreunată de caracterul structural al șomajului de lungă durată, de scăderea și îmbătrânirea forței de muncă, de nivelul redus de participare la piața muncii și de necorelările competențelor. Deși situația în materie de șomaj se îmbunătățește treptat, persistă dificultăți importante, de exemplu în ceea ce privește șomerii de lungă durată și tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Politicile active privind piața muncii ar putea juca un rol mai important în sprijinirea accesului acestor categorii la piața muncii. Activarea persoanelor care beneficiază de prestații sociale este împiedicată de fragmentarea diferitelor agenții care furnizează prestații sociale și a serviciilor de integrare pe piața muncii și de cooperarea limitată dintre agențiile și serviciile respective. În cadrul unui proiect-pilot, au fost create centre specializate pentru ocuparea forței de muncă și pentru asistența socială, care combină serviciile agenției de ocupare a forței de muncă cu cele ale agenției de asistență socială, dar nu s-a luat încă nicio decizie cu privire la aplicarea acestui proiect la o scară mai mare după încheierea sa în decembrie 2016.

| (9) | Deși este în continuare cel mai mic din Uniune, salariul minim din Bulgaria a înregistrat o creștere substanțială începând din 2011, iar lipsa unor criterii obiective privind stabilirea salariului minim generează incertitudine. În pofida acțiunilor întreprinse în acest domeniu de guvern și de partenerii sociali, Bulgaria nu dispune încă de orientări clare sau de criterii transparente privind stabilirea salariului minim, care să țină seama de impactul acestuia asupra creării de locuri de muncă, a condițiilor sociale și a competitivității. |
| --- | --- |

(9)

Deși este în continuare cel mai mic din Uniune, salariul minim din Bulgaria a înregistrat o creștere substanțială începând din 2011, iar lipsa unor criterii obiective privind stabilirea salariului minim generează incertitudine. În pofida acțiunilor întreprinse în acest domeniu de guvern și de partenerii sociali, Bulgaria nu dispune încă de orientări clare sau de criterii transparente privind stabilirea salariului minim, care să țină seama de impactul acestuia asupra creării de locuri de muncă, a condițiilor sociale și a competitivității.

| (10) | Bulgaria înregistrează în continuare niveluri foarte ridicate ale riscului de sărăcie sau de excluziune socială și ale inegalității. Progresele realizate în ceea ce privește combaterea sărăciei și a excluziunii sociale sunt îngreunate de persistența dificultăților legate de integrarea romilor pe piața muncii, de facilitarea trecerii de la școală la un loc de muncă, precum și de îmbunătățirea acoperirii și a eficacității politicilor din domeniile protecției sociale, sănătății și pieței muncii. Sprijinul și informarea de care beneficiază populația în cadrul sistemului de venit minim general sunt foarte limitate. Cuantumul acestei alocații este inferior pragului de sărăcie și nu a fost majorat în funcție de evoluțiile salariilor medii și minime din ultimii ani. Estimările privind acoperirea indică faptul că o mare parte dintre beneficiarii vizați nu percep prestații sociale. O mai bună informare a grupurilor-țintă, fără a se renunța însă la responsabilitatea bugetară, ar contribui la atenuarea sărăciei. |
| --- | --- |

(10)

Bulgaria înregistrează în continuare niveluri foarte ridicate ale riscului de sărăcie sau de excluziune socială și ale inegalității. Progresele realizate în ceea ce privește combaterea sărăciei și a excluziunii sociale sunt îngreunate de persistența dificultăților legate de integrarea romilor pe piața muncii, de facilitarea trecerii de la școală la un loc de muncă, precum și de îmbunătățirea acoperirii și a eficacității politicilor din domeniile protecției sociale, sănătății și pieței muncii. Sprijinul și informarea de care beneficiază populația în cadrul sistemului de venit minim general sunt foarte limitate. Cuantumul acestei alocații este inferior pragului de sărăcie și nu a fost majorat în funcție de evoluțiile salariilor medii și minime din ultimii ani. Estimările privind acoperirea indică faptul că o mare parte dintre beneficiarii vizați nu percep prestații sociale. O mai bună informare a grupurilor-țintă, fără a se renunța însă la responsabilitatea bugetară, ar contribui la atenuarea sărăciei.

| (11) | Capacitatea sistemului de învățământ de a include categoriile vulnerabile și de a le permite elevilor să dobândească aptitudini relevante este limitată. Categoriile vulnerabile, precum romii și elevii din familii sărace, se confruntă în continuare cu obstacole importante în ceea ce privește accesul la educație și finalizarea studiilor. Rata școlarizării în rândul romilor la toate nivelurile de învățământ este mult mai mică decât cea a restului populației. Rata abandonului școlar timpuriu este în continuare în creștere și atinge niveluri deosebit de ridicate în zonele rurale și în regiunile mai puțin dezvoltate. Înlăturarea barierelor din calea participării copiilor defavorizați la educația timpurie este esențială pentru îmbunătățirea rezultatelor educaționale și pentru prevenirea abandonului școlar. O nouă lege privind învățământul preșcolar și școlar, adoptată de parlament în septembrie 2015, marchează un pas important în direcția unei reforme ample a sistemului de învățământ. Punerea în aplicare a acestei legislații, în paralel cu măsuri specifice de eliminare a obstacolelor nelegislative din calea deplinei participări la educație a categoriilor defavorizate, ar trebui să contribuie la îmbunătățirea potențialului de creștere al economiei bulgare și a coeziunii sociale pe termen lung. Ratele de școlarizare și de absolvire a învățământului terțiar sunt în creștere, iar rata de ocupare a proaspeților absolvenți înregistrează o redresare lentă, deși rămâne cu mult sub media UE. |
| --- | --- |

(11)

Capacitatea sistemului de învățământ de a include categoriile vulnerabile și de a le permite elevilor să dobândească aptitudini relevante este limitată. Categoriile vulnerabile, precum romii și elevii din familii sărace, se confruntă în continuare cu obstacole importante în ceea ce privește accesul la educație și finalizarea studiilor. Rata școlarizării în rândul romilor la toate nivelurile de învățământ este mult mai mică decât cea a restului populației. Rata abandonului școlar timpuriu este în continuare în creștere și atinge niveluri deosebit de ridicate în zonele rurale și în regiunile mai puțin dezvoltate. Înlăturarea barierelor din calea participării copiilor defavorizați la educația timpurie este esențială pentru îmbunătățirea rezultatelor educaționale și pentru prevenirea abandonului școlar. O nouă lege privind învățământul preșcolar și școlar, adoptată de parlament în septembrie 2015, marchează un pas important în direcția unei reforme ample a sistemului de învățământ. Punerea în aplicare a acestei legislații, în paralel cu măsuri specifice de eliminare a obstacolelor nelegislative din calea deplinei participări la educație a categoriilor defavorizate, ar trebui să contribuie la îmbunătățirea potențialului de creștere al economiei bulgare și a coeziunii sociale pe termen lung. Ratele de școlarizare și de absolvire a învățământului terțiar sunt în creștere, iar rata de ocupare a proaspeților absolvenți înregistrează o redresare lentă, deși rămâne cu mult sub media UE.

| (12) | Riscurile care decurg din gradul ridicat de îndatorare a întreprinderilor și cele legate de obstacolele care împiedică reducerea îndatorării sunt în continuare importante. Actualul cadru în materie de insolvență nu oferă decât puține posibilități de desfășurare a unui proces eficace de reeșalonare a datoriilor și nu abordează într-o măsură suficientă problema nivelului ridicat de îndatorare a întreprinderilor. Realizarea unor reforme menite să faciliteze procedurile privind insolvența întreprinderilor ar putea îmbunătăți procesul de reducere a gradului de îndatorare și ar deschide calea către noi împrumuturi și investiții. |
| --- | --- |

(12)

Riscurile care decurg din gradul ridicat de îndatorare a întreprinderilor și cele legate de obstacolele care împiedică reducerea îndatorării sunt în continuare importante. Actualul cadru în materie de insolvență nu oferă decât puține posibilități de desfășurare a unui proces eficace de reeșalonare a datoriilor și nu abordează într-o măsură suficientă problema nivelului ridicat de îndatorare a întreprinderilor. Realizarea unor reforme menite să faciliteze procedurile privind insolvența întreprinderilor ar putea îmbunătăți procesul de reducere a gradului de îndatorare și ar deschide calea către noi împrumuturi și investiții.

| (13) | Sistemul de achiziții publice din Bulgaria continuă să fie afectat de deficiențe structurale, inclusiv nereguli comise în mod sistematic în procedurile de achiziții publice, de lipsa capacității administrative și de carențele mecanismelor de control, combinate cu introducerea sistematică a unor acțiuni de contestare în justiție, care întârzie adesea realizarea lucrărilor pe teren. Tranziția către achiziții publice integral electronice nu înregistrează decât progrese limitate. Carențele sistemului de achiziții publice al Bulgariei au condus la întreruperea plăților și la corecții financiare în programele de finanțare ale UE și, de asemenea, afectează mediul de afaceri în general. |
| --- | --- |

(13)

Sistemul de achiziții publice din Bulgaria continuă să fie afectat de deficiențe structurale, inclusiv nereguli comise în mod sistematic în procedurile de achiziții publice, de lipsa capacității administrative și de carențele mecanismelor de control, combinate cu introducerea sistematică a unor acțiuni de contestare în justiție, care întârzie adesea realizarea lucrărilor pe teren. Tranziția către achiziții publice integral electronice nu înregistrează decât progrese limitate. Carențele sistemului de achiziții publice al Bulgariei au condus la întreruperea plăților și la corecții financiare în programele de finanțare ale UE și, de asemenea, afectează mediul de afaceri în general.

| (14) | Politicile instabile și lipsa de încredere în instituții publice esențiale, precum sistemul judiciar, constituie elemente importante care descurajează investițiile în economia bulgară. Ritmul lent al punerii în aplicare a reformelor administrației publice și a reformelor în sectoare specifice, cum ar fi cercetarea, inovarea și energia, îngreunează progresele legate de îmbunătățirea climatului investițional. Deși Bulgaria a adoptat un cadru strategic de reformă și modernizare a administrației sale publice, progresele sunt lente, iar punerea în aplicare a măsurilor este adesea amânată. Noua legislație nu face obiectul evaluării sistematice a impactului, deși s-au depus unele eforturi pentru a schimba această situație. Modificările frecvente aduse cadrului juridic creează incertitudine și afectează mediul de afaceri. Corupția rămâne o preocupare importantă, iar răspunsul autorităților naționale la această problemă continuă să fie îngreunat de slăbiciunea și fragmentarea instituțiilor. În cadrul mecanismului de cooperare și verificare, Bulgaria primește recomandări privind reforma sistemului judiciar și combaterea corupției și a criminalității organizate. Aceste domenii sunt de o importanță crucială pentru mediul de afaceri în ansamblul său și, prin urmare, nu sunt incluse în recomandările specifice fiecărei țări pentru Bulgaria. |
| --- | --- |

(14)

Politicile instabile și lipsa de încredere în instituții publice esențiale, precum sistemul judiciar, constituie elemente importante care descurajează investițiile în economia bulgară. Ritmul lent al punerii în aplicare a reformelor administrației publice și a reformelor în sectoare specifice, cum ar fi cercetarea, inovarea și energia, îngreunează progresele legate de îmbunătățirea climatului investițional. Deși Bulgaria a adoptat un cadru strategic de reformă și modernizare a administrației sale publice, progresele sunt lente, iar punerea în aplicare a măsurilor este adesea amânată. Noua legislație nu face obiectul evaluării sistematice a impactului, deși s-au depus unele eforturi pentru a schimba această situație. Modificările frecvente aduse cadrului juridic creează incertitudine și afectează mediul de afaceri. Corupția rămâne o preocupare importantă, iar răspunsul autorităților naționale la această problemă continuă să fie îngreunat de slăbiciunea și fragmentarea instituțiilor. În cadrul mecanismului de cooperare și verificare, Bulgaria primește recomandări privind reforma sistemului judiciar și combaterea corupției și a criminalității organizate. Aceste domenii sunt de o importanță crucială pentru mediul de afaceri în ansamblul său și, prin urmare, nu sunt incluse în recomandările specifice fiecărei țări pentru Bulgaria.

| (15) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Bulgariei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Bulgariei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-4 de mai jos. |
| --- | --- |

(15)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Bulgariei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Bulgariei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-4 de mai jos.

| (16) | Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul său (4) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(16)

Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul său (4) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (17) | Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și evaluarea susmenționată, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos, |
| --- | --- |

(17)

Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și evaluarea susmenționată, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Bulgaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Să îmbunătățească în continuare colectarea impozitelor și să ia toate măsurile pentru a reduce amploarea economiei informale, inclusiv a muncii nedeclarate. |
| --- | --- |

1.

Să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Să îmbunătățească în continuare colectarea impozitelor și să ia toate măsurile pentru a reduce amploarea economiei informale, inclusiv a muncii nedeclarate.

| 2. | Să finalizeze, până la sfârșitul anului 2016, evaluarea calității activelor și testele de rezistență a băncilor. Să finalizeze, până la sfârșitul anului 2016, evaluarea bilanțului și testul de rezistență a societăților de asigurări, precum și evaluarea activelor fondurilor de pensii private. Să ia măsuri ulterioare, dacă este necesar, în toate aceste trei sectoare și să îmbunătățească în continuare supravegherea sectorului bancar și a celui nebancar. |
| --- | --- |

2.

Să finalizeze, până la sfârșitul anului 2016, evaluarea calității activelor și testele de rezistență a băncilor. Să finalizeze, până la sfârșitul anului 2016, evaluarea bilanțului și testul de rezistență a societăților de asigurări, precum și evaluarea activelor fondurilor de pensii private. Să ia măsuri ulterioare, dacă este necesar, în toate aceste trei sectoare și să îmbunătățească în continuare supravegherea sectorului bancar și a celui nebancar.

| 3. | Să consolideze și să integreze asistența socială, inclusiv serviciile sociale relevante, precum și politicile active în domeniul pieței muncii, în special pentru șomerii de lungă durată și tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Să ofere categoriilor defavorizate, inclusiv romilor, mai multe posibilități de a beneficia de o educație de calitate. Să îmbunătățească eficiența sistemului de sănătate prin sporirea accesului la acesta și a finanțării alocate și să îmbunătățească rezultatele în ceea ce privește starea de sănătate a populației. Să elaboreze, în consultare cu partenerii sociali, orientări și criterii privind stabilirea salariului minim. Să crească gradul de acoperire și de adecvare a sistemului de venit minim. |
| --- | --- |

3.

Să consolideze și să integreze asistența socială, inclusiv serviciile sociale relevante, precum și politicile active în domeniul pieței muncii, în special pentru șomerii de lungă durată și tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Să ofere categoriilor defavorizate, inclusiv romilor, mai multe posibilități de a beneficia de o educație de calitate. Să îmbunătățească eficiența sistemului de sănătate prin sporirea accesului la acesta și a finanțării alocate și să îmbunătățească rezultatele în ceea ce privește starea de sănătate a populației. Să elaboreze, în consultare cu partenerii sociali, orientări și criterii privind stabilirea salariului minim. Să crească gradul de acoperire și de adecvare a sistemului de venit minim.

| 4. | Să reformeze cadrul în materie de insolvență pentru a accelera procedurile de redresare și de rezoluție și pentru a îmbunătăți eficacitatea și transparența acestora. Să extindă capacitatea instanțelor judecătorești în ceea ce privește soluționarea procedurilor de insolvență. Să consolideze capacitatea Agenției pentru Achiziții Publice și a autorităților contractante și să amelioreze modul în care sunt concepute procedurile de achiziții publice și controlul asupra acestora, în special prin punerea în aplicare pe deplin a Strategiei naționale pentru dezvoltarea sectorului achizițiilor publice (2014-2020). Să accelereze introducerea achizițiilor publice electronice. |
| --- | --- |

4.

Să reformeze cadrul în materie de insolvență pentru a accelera procedurile de redresare și de rezoluție și pentru a îmbunătăți eficacitatea și transparența acestora. Să extindă capacitatea instanțelor judecătorești în ceea ce privește soluționarea procedurilor de insolvență. Să consolideze capacitatea Agenției pentru Achiziții Publice și a autorităților contractante și să amelioreze modul în care sunt concepute procedurile de achiziții publice și controlul asupra acestora, în special prin punerea în aplicare pe deplin a Strategiei naționale pentru dezvoltarea sectorului achizițiilor publice (2014-2020). Să accelereze introducerea achizițiilor publice electronice.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

3

(4)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

4

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/36

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2016

(2016/C 299/09)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Belgia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la data de 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economiile din cadrul uniunii economice și monetare, Belgia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Belgia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la data de 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economiile din cadrul uniunii economice și monetare, Belgia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării.

| (2) | Raportul de țară privind Belgia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Belgia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015 și a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Belgia nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Rezultatele slabe pe plan extern, combinate cu nivelul ridicat al datoriei publice, pot constitui un factor de risc în viitor. Evoluțiile recente indică însă o îmbunătățire a competitivității. Măsurile corective adoptate, care au inclus moderarea salariilor și reducerea contribuțiilor la asigurările sociale, au contribuit la încetinirea creșterii costului forței de muncă. Datoria publică nu se înscrie pe o curbă descendentă, însă riscurile pe termen scurt par să fie sub control. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Belgia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Belgia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015 și a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Belgia nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Rezultatele slabe pe plan extern, combinate cu nivelul ridicat al datoriei publice, pot constitui un factor de risc în viitor. Evoluțiile recente indică însă o îmbunătățire a competitivității. Măsurile corective adoptate, care au inclus moderarea salariilor și reducerea contribuțiilor la asigurările sociale, au contribuit la încetinirea creșterii costului forței de muncă. Datoria publică nu se înscrie pe o curbă descendentă, însă riscurile pe termen scurt par să fie sub control.

| (3) | La 29 aprilie 2016, Belgia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 29 aprilie 2016, Belgia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În Programul de stabilitate pentru 2016 se indică faptul că afluxul excepțional de refugiați cu care Belgia s-a confruntat în anii 2015 și 2016 și măsurile excepționale de securitate adoptate în 2016 au avut un impact semnificativ asupra bugetului și se furnizează dovezi adecvate cu privire la anvergura și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, în 2015 cheltuielile suplimentare eligibile legate de refugiați au reprezentant 0,03 % din PIB, estimându-se că impactul incremental va fi în 2016 de 0,17 % din PIB pentru cheltuielile legate de refugiați și de 0,12 % din PIB pentru măsurile de securitate. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 acoperă aceste cheltuieli suplimentare, afluxul de refugiați și gravitatea amenințării teroriste constituind evenimente excepționale, al căror impact asupra finanțelor publice ale Belgiei este important, iar sustenabilitatea finanțelor publice nu ar fi compromisă în cazul unei abateri temporare de la traiectoria de ajustare stabilită pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu. Prin urmare, pentru a se ține seama de costurile suplimentare legate de refugiați, a fost redusă în 2015 ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. În ceea ce privește anul 2016, o evaluare finală, care va include și sumele eligibile, va fi realizată în primăvara anului 2017 pe baza datelor observate care vor fi furnizate de autoritățile belgiene. |
| --- | --- |

(5)

În Programul de stabilitate pentru 2016 se indică faptul că afluxul excepțional de refugiați cu care Belgia s-a confruntat în anii 2015 și 2016 și măsurile excepționale de securitate adoptate în 2016 au avut un impact semnificativ asupra bugetului și se furnizează dovezi adecvate cu privire la anvergura și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, în 2015 cheltuielile suplimentare eligibile legate de refugiați au reprezentant 0,03 % din PIB, estimându-se că impactul incremental va fi în 2016 de 0,17 % din PIB pentru cheltuielile legate de refugiați și de 0,12 % din PIB pentru măsurile de securitate. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 acoperă aceste cheltuieli suplimentare, afluxul de refugiați și gravitatea amenințării teroriste constituind evenimente excepționale, al căror impact asupra finanțelor publice ale Belgiei este important, iar sustenabilitatea finanțelor publice nu ar fi compromisă în cazul unei abateri temporare de la traiectoria de ajustare stabilită pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu. Prin urmare, pentru a se ține seama de costurile suplimentare legate de refugiați, a fost redusă în 2015 ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. În ceea ce privește anul 2016, o evaluare finală, care va include și sumele eligibile, va fi realizată în primăvara anului 2017 pe baza datelor observate care vor fi furnizate de autoritățile belgiene.

| (6) | În prezent, Belgia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și este supusă regulii tranzitorii privind datoria. La 18 mai 2016, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE, întrucât Belgia nu a realizat suficiente progrese în 2015 în vederea respectării regulii privind datoria. Concluzia analizei a fost că criteriul datoriei ar trebui considerat ca fiind respectat. În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede reducerea treptată a soldului global, de la un deficit de 2,6 % din PIB în 2015 la – 0,2 % din PIB în 2019. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu revizuit, stabilit ca o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, va fi atins până în 2018. Cu toate acestea, soldul structural recalculat (5) indică în continuare un deficit structural de 0,4 % din PIB în 2018. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la o valoare maximă de 106,2 % din PIB în 2016 și va descrește la 99,6 % din PIB până în 2019. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru a susține, începând cu 2017, țintele de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, în condițiile în care politicile rămân neschimbate, există pentru 2016, dar și pentru anii 2016 și 2017 luați împreună, riscul unei abateri semnificative de la ajustarea bugetară recomandată. În cazul în care impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați și al măsurilor excepționale de securitate a fost exclus din evaluare, abaterea preconizată pentru 2016 nu mai este semnificativă. Se preconizează că Belgia nu va îndeplini în 2016 regula tranzitorie privind datoria, iar în 2017, după încheierea perioadei de tranziție, nu va îndeplini nici criteriul de referință privind reducerea datoriei. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Belgia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, va fi necesar să se întreprindă măsuri suplimentare în 2016 și în 2017 pentru a se asigura conformitatea cu aceste dispoziții. |
| --- | --- |

(6)

În prezent, Belgia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și este supusă regulii tranzitorii privind datoria. La 18 mai 2016, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE, întrucât Belgia nu a realizat suficiente progrese în 2015 în vederea respectării regulii privind datoria. Concluzia analizei a fost că criteriul datoriei ar trebui considerat ca fiind respectat. În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede reducerea treptată a soldului global, de la un deficit de 2,6 % din PIB în 2015 la – 0,2 % din PIB în 2019. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu revizuit, stabilit ca o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, va fi atins până în 2018. Cu toate acestea, soldul structural recalculat (5) indică în continuare un deficit structural de 0,4 % din PIB în 2018. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la o valoare maximă de 106,2 % din PIB în 2016 și va descrește la 99,6 % din PIB până în 2019. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru a susține, începând cu 2017, țintele de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, în condițiile în care politicile rămân neschimbate, există pentru 2016, dar și pentru anii 2016 și 2017 luați împreună, riscul unei abateri semnificative de la ajustarea bugetară recomandată. În cazul în care impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați și al măsurilor excepționale de securitate a fost exclus din evaluare, abaterea preconizată pentru 2016 nu mai este semnificativă. Se preconizează că Belgia nu va îndeplini în 2016 regula tranzitorie privind datoria, iar în 2017, după încheierea perioadei de tranziție, nu va îndeplini nici criteriul de referință privind reducerea datoriei. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Belgia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, va fi necesar să se întreprindă măsuri suplimentare în 2016 și în 2017 pentru a se asigura conformitatea cu aceste dispoziții.

| (7) | Nivelul ridicat al datoriei publice este însoțit de rezultate slabe în ceea ce privește exporturile și competitivitatea. Rezultatele pe plan extern s-au degradat comparativ cu anul 2000, după cum o indică scăderea cotei de piață a țării la nivel mondial, tendință care a fost agravată de orientarea exporturilor în principal către piețe mai puțin dinamice. Chiar dacă tendința de scădere a cotei de piață a fost oprită în ultimii ani, pierderile acumulate rămân semnificative. Specializarea pe segmente de piață cu o expunere mai mare la concurența prețurilor este un alt factor care afectează capacitatea de export a țării. Această caracteristică este deosebit de greu de reconciliat cu costul ridicat al forței de muncă al țării. Costul unitar al muncii a crescut rapid până de curând ca urmare a creșterii scăzute a productivității și, mai ales, a creșterii rapide a salariilor. Aceasta din urmă poate fi imputată anumitor caracteristici ale sistemului de stabilire a salariilor. Pe de o parte, marjele de creștere a salariilor reale au fost în mod repetat fixate la un nivel prea ridicat. Pe de altă parte, nivelul inflației a fost constant mai mare atât în raport cu estimările, cât și în raport cu nivelul din țările vecine. Diferența structurală între rata inflației de bază din Belgia și cea din țările vecine se datorează, în principal, creșterii mai mari a prețurilor la servicii și funcționării suboptime a pieței cu amănuntul. Această inflație s-a repercutat la nivelul creșterii salariale prin practica generală de indexare automată a salariilor. Împreună, acești factori au subminat eficacitatea sistemului extrem de coordonat de stabilire a salariilor. Pentru a frâna declinul competitivității și impactul său negativ asupra performanțelor la export și a ocupării forței de muncă, autoritățile belgiene au intervenit în ultimii ani în procesul de stabilire a salariilor. Au fost impuse măsuri de moderare a salariilor, inclusiv prin limitarea creșterii salariilor reale și prin suspendarea schemelor de indexare a salariilor. În plus, se aplică în prezent reduceri ale contribuțiilor sociale. Cu toate acestea, pentru ca aceste măsuri corective să aibă un impact durabil, este necesar să se reformeze la nivel structural cadrul de stabilire a salariilor, în conformitate cu recomandările Consiliului din ultimii ani. Deși guvernul intenționează să revizuiască Legea din 1996 privind promovarea ocupării forței de muncă și protejarea competitivității, care constituie actul de referință pe baza căruia partenerii sociali stabilesc la fiecare doi ani „norma salarială”, până în prezent s-au realizat progrese firave în acest sens. Formalizarea mai puternică a legăturii dintre salarii și productivitate ar permite protejarea succeselor recente și ar preveni reapariția problemelor înregistrate în trecut. |
| --- | --- |

(7)

Nivelul ridicat al datoriei publice este însoțit de rezultate slabe în ceea ce privește exporturile și competitivitatea. Rezultatele pe plan extern s-au degradat comparativ cu anul 2000, după cum o indică scăderea cotei de piață a țării la nivel mondial, tendință care a fost agravată de orientarea exporturilor în principal către piețe mai puțin dinamice. Chiar dacă tendința de scădere a cotei de piață a fost oprită în ultimii ani, pierderile acumulate rămân semnificative. Specializarea pe segmente de piață cu o expunere mai mare la concurența prețurilor este un alt factor care afectează capacitatea de export a țării. Această caracteristică este deosebit de greu de reconciliat cu costul ridicat al forței de muncă al țării. Costul unitar al muncii a crescut rapid până de curând ca urmare a creșterii scăzute a productivității și, mai ales, a creșterii rapide a salariilor. Aceasta din urmă poate fi imputată anumitor caracteristici ale sistemului de stabilire a salariilor. Pe de o parte, marjele de creștere a salariilor reale au fost în mod repetat fixate la un nivel prea ridicat. Pe de altă parte, nivelul inflației a fost constant mai mare atât în raport cu estimările, cât și în raport cu nivelul din țările vecine. Diferența structurală între rata inflației de bază din Belgia și cea din țările vecine se datorează, în principal, creșterii mai mari a prețurilor la servicii și funcționării suboptime a pieței cu amănuntul. Această inflație s-a repercutat la nivelul creșterii salariale prin practica generală de indexare automată a salariilor. Împreună, acești factori au subminat eficacitatea sistemului extrem de coordonat de stabilire a salariilor. Pentru a frâna declinul competitivității și impactul său negativ asupra performanțelor la export și a ocupării forței de muncă, autoritățile belgiene au intervenit în ultimii ani în procesul de stabilire a salariilor. Au fost impuse măsuri de moderare a salariilor, inclusiv prin limitarea creșterii salariilor reale și prin suspendarea schemelor de indexare a salariilor. În plus, se aplică în prezent reduceri ale contribuțiilor sociale. Cu toate acestea, pentru ca aceste măsuri corective să aibă un impact durabil, este necesar să se reformeze la nivel structural cadrul de stabilire a salariilor, în conformitate cu recomandările Consiliului din ultimii ani. Deși guvernul intenționează să revizuiască Legea din 1996 privind promovarea ocupării forței de muncă și protejarea competitivității, care constituie actul de referință pe baza căruia partenerii sociali stabilesc la fiecare doi ani „norma salarială”, până în prezent s-au realizat progrese firave în acest sens. Formalizarea mai puternică a legăturii dintre salarii și productivitate ar permite protejarea succeselor recente și ar preveni reapariția problemelor înregistrate în trecut.

| (8) | S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește funcționarea generală a pieței muncii. Stimulentele pentru muncă au fost consolidate prin măsuri de reducere a sarcinii fiscale asupra costului forței de muncă și prin modificări aduse sistemului de indemnizații de șomaj. Cu toate acestea, diferențele considerabile în materie de ocupare a forței de muncă dintre anumite categorii de populație continuă să se traducă într-o subutilizare cronică a forței de muncă, în special în rândul lucrătorilor slab calificați, al tinerilor, al persoanelor în vârstă și al persoanelor care provin din familii de migranți. În plus, rata marginală de impunere aplicată la intrarea sau reintrarea pe piața muncii înseamnă că persoanele care aduc al doilea venit în gospodărie, precum și anumite tipuri de gospodării, cum ar fi persoanele singure și părinții singuri, se confruntă fie cu perspectiva inactivității, fie cu aceea de a rămâne în capcana salariului mic. Prin urmare, este important să se pună la punct și să se pună în aplicare politici care să încurajeze încadrarea în muncă a persoanelor inactive sau a șomerilor. Inegalitățile educaționale legate de mediul socioeconomic sunt printre cele mai ridicate din UE, iar rezultatele școlare slabe explică parțial performanțele suboptime pe piața muncii observate în cazul persoanelor care provin din familii de migranți. Reformele în curs de a fi introduse în materie de educație au fost concepute cu obiectivele specifice de a aborda problema părăsirii timpurii a școlii și de a îmbunătăți furnizarea de servicii de îngrijire și educație destinate copiilor preșcolari. Autoritățile relevante urmăresc să îmbunătățească calitatea și relevanța sistemului de formare profesională. Aceste reforme ar putea facilita într-o măsură semnificativă tranziția către o economie bazată pe cunoaștere și axată tot mai mult pe servicii și ar putea atenua necorelările de competențe și deficitul persistent de forță de muncă în anumite profesii. În plus, pentru a corecta ratele foarte scăzute de activitate și de ocupare a forței de muncă în rândul lucrătorilor în vârstă, este necesar să se elaboreze politici care să promoveze îmbătrânirea activă și să sprijine cererea de lucrători în vârstă pe piața muncii. În sfârșit, ar putea să fie necesar să se adopte măsuri fiscale suplimentare care să încurajeze încadrarea în muncă. |
| --- | --- |

(8)

S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește funcționarea generală a pieței muncii. Stimulentele pentru muncă au fost consolidate prin măsuri de reducere a sarcinii fiscale asupra costului forței de muncă și prin modificări aduse sistemului de indemnizații de șomaj. Cu toate acestea, diferențele considerabile în materie de ocupare a forței de muncă dintre anumite categorii de populație continuă să se traducă într-o subutilizare cronică a forței de muncă, în special în rândul lucrătorilor slab calificați, al tinerilor, al persoanelor în vârstă și al persoanelor care provin din familii de migranți. În plus, rata marginală de impunere aplicată la intrarea sau reintrarea pe piața muncii înseamnă că persoanele care aduc al doilea venit în gospodărie, precum și anumite tipuri de gospodării, cum ar fi persoanele singure și părinții singuri, se confruntă fie cu perspectiva inactivității, fie cu aceea de a rămâne în capcana salariului mic. Prin urmare, este important să se pună la punct și să se pună în aplicare politici care să încurajeze încadrarea în muncă a persoanelor inactive sau a șomerilor. Inegalitățile educaționale legate de mediul socioeconomic sunt printre cele mai ridicate din UE, iar rezultatele școlare slabe explică parțial performanțele suboptime pe piața muncii observate în cazul persoanelor care provin din familii de migranți. Reformele în curs de a fi introduse în materie de educație au fost concepute cu obiectivele specifice de a aborda problema părăsirii timpurii a școlii și de a îmbunătăți furnizarea de servicii de îngrijire și educație destinate copiilor preșcolari. Autoritățile relevante urmăresc să îmbunătățească calitatea și relevanța sistemului de formare profesională. Aceste reforme ar putea facilita într-o măsură semnificativă tranziția către o economie bazată pe cunoaștere și axată tot mai mult pe servicii și ar putea atenua necorelările de competențe și deficitul persistent de forță de muncă în anumite profesii. În plus, pentru a corecta ratele foarte scăzute de activitate și de ocupare a forței de muncă în rândul lucrătorilor în vârstă, este necesar să se elaboreze politici care să promoveze îmbătrânirea activă și să sprijine cererea de lucrători în vârstă pe piața muncii. În sfârșit, ar putea să fie necesar să se adopte măsuri fiscale suplimentare care să încurajeze încadrarea în muncă.

| (9) | Mai pot fi întreprinse multe măsuri pentru a îmbunătăți aspectele nelegate de costuri ale competitivității externe. Pentru a menține și a consolida nivelul actual de bunăstare, ar trebui pus un accent mai puternic pe creșterea productivității și pe realizarea de investiții în capitalul de cunoștințe. Acest lucru necesită un efort susținut pentru dezvoltarea unor produse și servicii asociate aflate pe treptele superioare ale lanțului valoric, pe baza unor rezultate mai bune în materie de inovare și a valorizării rezultatelor cercetării și dezvoltării. În ciuda calității ridicate a sistemului său de cercetare publică, în Belgia sunt relativ puține întreprinderi cu creștere rapidă care își desfășoară activitatea în sectoare inovatoare. În plus, climatul de afaceri este grevat de sarcini administrative și de reglementare oneroase, care inhibă constituirea și dezvoltarea întreprinderilor. Cerințele privind structura acționariatului și restricțiile privind drepturile de vot, forma juridică și activitățile multidisciplinare frânează dinamismul pieței serviciilor pentru întreprinderi. Restricțiile de funcționare și cele referitoare la locul în care comercianții cu amănuntul își pot stabili sediul au aceleași efecte inhibitorii în sectorul comerțului cu amănuntul. În plus, există deficiențe care afectează eficiența sistemului judiciar, în condițiile unei penetrări reduse a tehnologiilor informației și comunicațiilor. Împreună, acești factori reprezintă obstacole semnificative în calea investițiilor private. Lipsa de conformitate cu standardele a infrastructurii și blocajele de lungă durată subminează, de asemenea, creșterea productivității și investițiile. Rețeaua de transport este domeniul în care se resimte cel mai acut deficitul investițional. Localizarea geografică a Belgiei și prezența unor organizații internaționale pe teritoriul său au permis țării să atragă un număr mare de centre de distribuție, de baze logistice și de sedii internaționale ale mai multor societăți. Cu toate acestea, există o problemă tot mai mare legată de congestionarea traficului la orele de vârf care subminează atractivitatea țării pentru investitorii străini și generează costuri economice și de mediu importante. Se preconizează de asemenea că Belgia, care se confruntă cu probleme grave în ceea ce privește poluarea aerului, nu-și va atinge obiectivul stabilit pentru 2020 în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Având în vedere nivelul ridicat de concentrare a activității economice în jurul capitalei și al porturilor, cele mai presante provocări sunt legate de modernizarea infrastructurii de transport rutier și feroviar de bază și de crearea conexiunilor care lipsesc în prezent între principalele centre economice. Totodată, este important să se abordeze problema congestionării traficului la orele de vârf prin îmbunătățirea serviciilor de transport public, optimizarea gestionării traficului și eliminarea distorsiunilor pieței și a stimulentelor fiscale negative, cum ar fi tratamentul favorabil de care beneficiază autovehiculele de serviciu. |
| --- | --- |

(9)

Mai pot fi întreprinse multe măsuri pentru a îmbunătăți aspectele nelegate de costuri ale competitivității externe. Pentru a menține și a consolida nivelul actual de bunăstare, ar trebui pus un accent mai puternic pe creșterea productivității și pe realizarea de investiții în capitalul de cunoștințe. Acest lucru necesită un efort susținut pentru dezvoltarea unor produse și servicii asociate aflate pe treptele superioare ale lanțului valoric, pe baza unor rezultate mai bune în materie de inovare și a valorizării rezultatelor cercetării și dezvoltării. În ciuda calității ridicate a sistemului său de cercetare publică, în Belgia sunt relativ puține întreprinderi cu creștere rapidă care își desfășoară activitatea în sectoare inovatoare. În plus, climatul de afaceri este grevat de sarcini administrative și de reglementare oneroase, care inhibă constituirea și dezvoltarea întreprinderilor. Cerințele privind structura acționariatului și restricțiile privind drepturile de vot, forma juridică și activitățile multidisciplinare frânează dinamismul pieței serviciilor pentru întreprinderi. Restricțiile de funcționare și cele referitoare la locul în care comercianții cu amănuntul își pot stabili sediul au aceleași efecte inhibitorii în sectorul comerțului cu amănuntul. În plus, există deficiențe care afectează eficiența sistemului judiciar, în condițiile unei penetrări reduse a tehnologiilor informației și comunicațiilor. Împreună, acești factori reprezintă obstacole semnificative în calea investițiilor private. Lipsa de conformitate cu standardele a infrastructurii și blocajele de lungă durată subminează, de asemenea, creșterea productivității și investițiile. Rețeaua de transport este domeniul în care se resimte cel mai acut deficitul investițional. Localizarea geografică a Belgiei și prezența unor organizații internaționale pe teritoriul său au permis țării să atragă un număr mare de centre de distribuție, de baze logistice și de sedii internaționale ale mai multor societăți. Cu toate acestea, există o problemă tot mai mare legată de congestionarea traficului la orele de vârf care subminează atractivitatea țării pentru investitorii străini și generează costuri economice și de mediu importante. Se preconizează de asemenea că Belgia, care se confruntă cu probleme grave în ceea ce privește poluarea aerului, nu-și va atinge obiectivul stabilit pentru 2020 în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Având în vedere nivelul ridicat de concentrare a activității economice în jurul capitalei și al porturilor, cele mai presante provocări sunt legate de modernizarea infrastructurii de transport rutier și feroviar de bază și de crearea conexiunilor care lipsesc în prezent între principalele centre economice. Totodată, este important să se abordeze problema congestionării traficului la orele de vârf prin îmbunătățirea serviciilor de transport public, optimizarea gestionării traficului și eliminarea distorsiunilor pieței și a stimulentelor fiscale negative, cum ar fi tratamentul favorabil de care beneficiază autovehiculele de serviciu.

| (10) | O altă provocare o constituie adecvarea producției interne de energie și securitatea aprovizionării în general. În urma unor întreruperi neprevăzute în alimentarea mai multor instalații nucleare, s-au exprimat îngrijorări legate de modul în care pot fi echilibrate cererea și oferta de energie electrică. Totodată, calendarul revizuit în mod repetat de scoatere treptată din funcțiune a parcului nuclear a creat un climat nefavorabil unor decizii de investiții pe termen lung. Acest lucru se reflectă în creșterea importurilor și în problemele tot mai mari legate de securitatea aprovizionării. Cu toate că riscurile pe termen scurt au fost îndepărtate, necesitățile de investiții pe termen lung sunt în continuare considerabile. Pe lângă necesitatea unei capacități noi și substanțiale de producție internă și a creșterii suplimentare a interconexiunilor, este necesar și să se dezvolte rețele inteligente care să asigure gestionarea cererii de energie. Având în vedere intervalul de timp considerabil necesar pentru dezvoltarea unor proiecte de amploare în sectorul energetic și necesitatea acută de capacitate de înlocuire care se prefigurează în următorul deceniu, se impun acțiuni rapide, în special sub forma unui cadru juridic adecvat care să promoveze creșterea capacității de producție. |
| --- | --- |

(10)

O altă provocare o constituie adecvarea producției interne de energie și securitatea aprovizionării în general. În urma unor întreruperi neprevăzute în alimentarea mai multor instalații nucleare, s-au exprimat îngrijorări legate de modul în care pot fi echilibrate cererea și oferta de energie electrică. Totodată, calendarul revizuit în mod repetat de scoatere treptată din funcțiune a parcului nuclear a creat un climat nefavorabil unor decizii de investiții pe termen lung. Acest lucru se reflectă în creșterea importurilor și în problemele tot mai mari legate de securitatea aprovizionării. Cu toate că riscurile pe termen scurt au fost îndepărtate, necesitățile de investiții pe termen lung sunt în continuare considerabile. Pe lângă necesitatea unei capacități noi și substanțiale de producție internă și a creșterii suplimentare a interconexiunilor, este necesar și să se dezvolte rețele inteligente care să asigure gestionarea cererii de energie. Având în vedere intervalul de timp considerabil necesar pentru dezvoltarea unor proiecte de amploare în sectorul energetic și necesitatea acută de capacitate de înlocuire care se prefigurează în următorul deceniu, se impun acțiuni rapide, în special sub forma unui cadru juridic adecvat care să promoveze creșterea capacității de producție.

| (11) | Belgia a realizat unele progrese în ceea ce privește reforma sistemului fiscal, în special prin reorientarea impozitării dinspre veniturile salariale către alte baze de impozitare, ceea ce va avea drept efect reducerea treptată a sarcinii fiscale asupra costului forței de muncă. Reducerile impozitului pe veniturile persoanelor fizice și ale contribuțiilor angajatorilor la asigurările sociale vor contribui, de asemenea, la diminuarea decalajului fiscal. În ciuda acestor măsuri, sistemul fiscal rămâne complex, iar bazele de impozitare sunt erodate de diferite scutiri, deduceri și rate reduse, care implică uneori pierderi de venituri, distorsiuni economice și o sarcină administrativă considerabilă. În plus, reorientarea fiscală nu pare a fi neutră din punct de vedere bugetar. Mai pot fi aduse încă îmbunătățiri considerabile sistemului fiscal printr-o lărgire și mai mare a bazelor de impozitare, ceea ce ar permite scăderea ratelor legale de impozitare și ar reduce totodată distorsiunile. Există, de asemenea, un potențial considerabil pentru trecerea la taxe ecologice, în special având în vedere tratamentul fiscal favorabil de care beneficiază autovehiculele de serviciu și cardurile pentru carburant, care contribuie la poluare, la congestionarea traficului și la emisiile de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(11)

Belgia a realizat unele progrese în ceea ce privește reforma sistemului fiscal, în special prin reorientarea impozitării dinspre veniturile salariale către alte baze de impozitare, ceea ce va avea drept efect reducerea treptată a sarcinii fiscale asupra costului forței de muncă. Reducerile impozitului pe veniturile persoanelor fizice și ale contribuțiilor angajatorilor la asigurările sociale vor contribui, de asemenea, la diminuarea decalajului fiscal. În ciuda acestor măsuri, sistemul fiscal rămâne complex, iar bazele de impozitare sunt erodate de diferite scutiri, deduceri și rate reduse, care implică uneori pierderi de venituri, distorsiuni economice și o sarcină administrativă considerabilă. În plus, reorientarea fiscală nu pare a fi neutră din punct de vedere bugetar. Mai pot fi aduse încă îmbunătățiri considerabile sistemului fiscal printr-o lărgire și mai mare a bazelor de impozitare, ceea ce ar permite scăderea ratelor legale de impozitare și ar reduce totodată distorsiunile. Există, de asemenea, un potențial considerabil pentru trecerea la taxe ecologice, în special având în vedere tratamentul fiscal favorabil de care beneficiază autovehiculele de serviciu și cardurile pentru carburant, care contribuie la poluare, la congestionarea traficului și la emisiile de gaze cu efect de seră.

| (12) | În ultimii ani, Belgia a realizat progrese importante în ceea ce privește reformarea sistemului său de pensii. Legea din 10 august 2015 privind majorarea vârstei de pensionare, condițiile pentru pensionarea anticipată și vârsta minimă pentru pensiile de urmaș stabilește o nouă vârstă minimă și criterii privind vechimea în muncă pentru pensiile obișnuite. Cu toate acestea, chiar și după reformele recente, creșterea prevăzută a ponderii cheltuielilor cu pensiile rămâne substanțială. Corelarea automată cu evoluția speranței de viață, conform recomandărilor formulate anterior, ar reduce riscurile la adresa sustenabilității pe termen mediu și lung. În acest sens, guvernul și-a anunțat intenția de a introduce un sistem de pensii bazat pe credite, care ar putea permite aplicarea unor mecanisme de ajustare automată în funcție de evoluțiile demografice. Aceste aspecte vor continua să fie monitorizate îndeaproape în cadrul semestrului european. |
| --- | --- |

(12)

În ultimii ani, Belgia a realizat progrese importante în ceea ce privește reformarea sistemului său de pensii. Legea din 10 august 2015 privind majorarea vârstei de pensionare, condițiile pentru pensionarea anticipată și vârsta minimă pentru pensiile de urmaș stabilește o nouă vârstă minimă și criterii privind vechimea în muncă pentru pensiile obișnuite. Cu toate acestea, chiar și după reformele recente, creșterea prevăzută a ponderii cheltuielilor cu pensiile rămâne substanțială. Corelarea automată cu evoluția speranței de viață, conform recomandărilor formulate anterior, ar reduce riscurile la adresa sustenabilității pe termen mediu și lung. În acest sens, guvernul și-a anunțat intenția de a introduce un sistem de pensii bazat pe credite, care ar putea permite aplicarea unor mecanisme de ajustare automată în funcție de evoluțiile demografice. Aceste aspecte vor continua să fie monitorizate îndeaproape în cadrul semestrului european.

| (13) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Belgiei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Belgiei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Belgia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos. |
| --- | --- |

(13)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Belgiei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Belgiei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Belgia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

| (14) | Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(14)

Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Belgia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să realizeze în 2016 și în 2017 o ajustare bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Să utilizeze veniturile excepționale pentru a accelera reducerea nivelului datoriei publice. Să convină asupra unei formule executorii de distribuție a eforturilor între toate nivelurile de guvernare în vederea atingerii țintei de deficit bugetar. Să simplifice sistemul fiscal și să elimine cheltuielile fiscale care generează distorsiuni. |
| --- | --- |

1.

Să realizeze în 2016 și în 2017 o ajustare bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Să utilizeze veniturile excepționale pentru a accelera reducerea nivelului datoriei publice. Să convină asupra unei formule executorii de distribuție a eforturilor între toate nivelurile de guvernare în vederea atingerii țintei de deficit bugetar. Să simplifice sistemul fiscal și să elimine cheltuielile fiscale care generează distorsiuni.

| 2. | Să efectueze revizuirea prevăzută a Legii din 1996 privind promovarea ocupării forței de muncă și protejarea competitivității, în consultare cu partenerii sociali. Să se asigure că salariile evoluează în pas cu productivitatea. Să asigure eficacitatea politicilor de activare pe piața muncii. Să impulsioneze reformele în materie de educație și formare profesională și să ofere sprijin educațional categoriilor sociale dezavantajate, în special persoanelor provenite din familii de migranți. |
| --- | --- |

2.

Să efectueze revizuirea prevăzută a Legii din 1996 privind promovarea ocupării forței de muncă și protejarea competitivității, în consultare cu partenerii sociali. Să se asigure că salariile evoluează în pas cu productivitatea. Să asigure eficacitatea politicilor de activare pe piața muncii. Să impulsioneze reformele în materie de educație și formare profesională și să ofere sprijin educațional categoriilor sociale dezavantajate, în special persoanelor provenite din familii de migranți.

| 3. | Să stimuleze capacitatea de inovare, în special prin stimularea investițiilor în capitalul de cunoștințe. Să impulsioneze concurența în sectorul serviciilor pentru întreprinderi și în sectorul comerțului cu amănuntul prin eliminarea restricțiilor nejustificate în materie de funcționare și stabilire. Să remedieze deficiențele în ceea ce privește investițiile în infrastructura de transport și capacitatea de producție de energie. |
| --- | --- |

3.

Să stimuleze capacitatea de inovare, în special prin stimularea investițiilor în capitalul de cunoștințe. Să impulsioneze concurența în sectorul serviciilor pentru întreprinderi și în sectorul comerțului cu amănuntul prin eliminarea restricțiilor nejustificate în materie de funcționare și stabilire. Să remedieze deficiențele în ceea ce privește investițiile în infrastructura de transport și capacitatea de producție de energie.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor furnizate în Programul de stabilitate, utilizând metodologia convenită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/41

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2016

(2016/C 299/10)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Țările de Jos ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Țările de Jos ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Țările de Jos ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Țările de Jos ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării.

| (2) | Raportul de țară privind Țările de Jos pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Țările de Jos în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate de Țările de Jos în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat.În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Țările de Jos se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Este esențial să se abordeze nivelul foarte ridicat al datoriei gospodăriilor. Excedentul de cont curent semnificativ și persistent, care reflectă caracteristici structurale ale economiei și definirea politicilor în ceea ce privește societățile nefinanciare, reprezintă în continuare o provocare, inclusiv din perspectiva efectelor de propagare către alte state membre din zona euro. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Țările de Jos pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Țările de Jos în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate de Țările de Jos în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat.În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Țările de Jos se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Este esențial să se abordeze nivelul foarte ridicat al datoriei gospodăriilor. Excedentul de cont curent semnificativ și persistent, care reflectă caracteristici structurale ale economiei și definirea politicilor în ceea ce privește societățile nefinanciare, reprezintă în continuare o provocare, inclusiv din perspectiva efectelor de propagare către alte state membre din zona euro.

| (3) | La 28 aprilie 2016, Țările de Jos și-au prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 28 aprilie 2016, Țările de Jos și-au prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Țările de Jos se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și fac obiectul regulii tranzitorii privind datoria. În programul său de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede o îmbunătățire treptată a soldului global, la 0,1 % din PIB în 2019. În același timp, guvernul prevede o deteriorare în 2016 a soldului structural recalculat (5) la – 1,4 % din PIB și o îmbunătățire ulterioară. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 0,5 % din PIB, va fi atins în 2019. Cu toate acestea, pe baza soldului structural recalculat, obiectivul bugetar pe termen mediu ar fi deja atins în 2018. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge 65,4 % în 2016 și va descrește apoi treptat la 58,9 % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există riscul ca Țările de Jos să se abată de la cerințele componentei preventive în 2016 și în anii 2016 și 2017 cumulați, în contextul în care politicile rămân neschimbate. Se estimează că Țările de Jos vor respecta regula tranzitorie privind datoria în 2016 și, după încheierea perioadei de tranziție, criteriul de referință privind reducerea datoriei în 2017. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este de așteptat ca Țările de Jos să respecte în linii mari dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității atât în 2016, cât și în 2017. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Țările de Jos se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și fac obiectul regulii tranzitorii privind datoria. În programul său de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede o îmbunătățire treptată a soldului global, la 0,1 % din PIB în 2019. În același timp, guvernul prevede o deteriorare în 2016 a soldului structural recalculat (5) la – 1,4 % din PIB și o îmbunătățire ulterioară. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 0,5 % din PIB, va fi atins în 2019. Cu toate acestea, pe baza soldului structural recalculat, obiectivul bugetar pe termen mediu ar fi deja atins în 2018. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge 65,4 % în 2016 și va descrește apoi treptat la 58,9 % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există riscul ca Țările de Jos să se abată de la cerințele componentei preventive în 2016 și în anii 2016 și 2017 cumulați, în contextul în care politicile rămân neschimbate. Se estimează că Țările de Jos vor respecta regula tranzitorie privind datoria în 2016 și, după încheierea perioadei de tranziție, criteriul de referință privind reducerea datoriei în 2017. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este de așteptat ca Țările de Jos să respecte în linii mari dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității atât în 2016, cât și în 2017.

| (6) | Creșterea înregistrată recent în ceea ce privește ocuparea forței de muncă se poate explica pe deplin prin creșterea numărului de persoane încadrate în muncă în baza unui contract pe durată determinată și a numărului de persoane care desfășoară o activitate independentă. Deși Țările de Jos au luat măsuri pentru a aborda acest aspect, este necesară o abordare mai cuprinzătoare. Rata redusă a tranziției de la contractele pe durată determinată la contractele pe durată nedeterminată reprezintă în continuare un risc de segmentare a pieței muncii. Procentul ridicat și în creștere al contractelor pe durată determinată se observă în contextul diferențelor semnificative dintre dispozițiile de protecție a locurilor de muncă în cazul contractelor pe durată determinată, pe de o parte, și al contractelor de muncă pe durată nedeterminată, pe de altă parte. Persoanele care desfășoară o activitate independentă și care nu au proprii salariați sunt de cele mai multe ori insuficient asigurate în caz de invaliditate, șomaj și vârstă înaintată, ceea ce ar putea afecta sustenabilitatea sistemului de securitate socială pe termen lung. S-au introdus o serie de măsuri care au redus disparitățile dintre contractele pe durată nedeterminată și cele pe durată determinată. Regimul fiscal favorabil și lipsa obligației de a plăti unele contribuții de asigurări sociale continuă să ofere stimulente financiare pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă. |
| --- | --- |

(6)

Creșterea înregistrată recent în ceea ce privește ocuparea forței de muncă se poate explica pe deplin prin creșterea numărului de persoane încadrate în muncă în baza unui contract pe durată determinată și a numărului de persoane care desfășoară o activitate independentă. Deși Țările de Jos au luat măsuri pentru a aborda acest aspect, este necesară o abordare mai cuprinzătoare. Rata redusă a tranziției de la contractele pe durată determinată la contractele pe durată nedeterminată reprezintă în continuare un risc de segmentare a pieței muncii. Procentul ridicat și în creștere al contractelor pe durată determinată se observă în contextul diferențelor semnificative dintre dispozițiile de protecție a locurilor de muncă în cazul contractelor pe durată determinată, pe de o parte, și al contractelor de muncă pe durată nedeterminată, pe de altă parte. Persoanele care desfășoară o activitate independentă și care nu au proprii salariați sunt de cele mai multe ori insuficient asigurate în caz de invaliditate, șomaj și vârstă înaintată, ceea ce ar putea afecta sustenabilitatea sistemului de securitate socială pe termen lung. S-au introdus o serie de măsuri care au redus disparitățile dintre contractele pe durată nedeterminată și cele pe durată determinată. Regimul fiscal favorabil și lipsa obligației de a plăti unele contribuții de asigurări sociale continuă să ofere stimulente financiare pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă.

| (7) | O provocare-cheie în abordarea gradului de îndatorare ridicat al gospodăriilor este reprezentată de piața locuințelor, unde modelele de finanțare pentru locuințe și modelele de economii sectoriale sunt determinate de rigiditățile și stimulentele cu efect de denaturare a concurenței care s-au acumulat de-a lungul deceniilor. Tendința gospodăriilor de a se îndatora oferind drept garanție bunuri imobiliare se explică în mare parte prin existența de mult timp a unor stimulente fiscale, în special deductibilitatea fiscală a dobânzilor ipotecare. Începând din 2012, s-au pus în aplicare o serie de măsuri pentru a aborda parțial această situație, însă măsurile nu au fost accelerate, așa cum sugera recomandarea din 2015 a Consiliului. Dezvoltarea unei piețe private a închirierilor care să funcționeze bine este îngrădită de subvenții în celelalte subsectoare ale locuințelor. Sectorul locuințelor sociale este unul dintre cele mai mari din Uniune, însă locuințele nu sunt întotdeauna alocate eficient persoanelor care au într-adevăr nevoie de ele. În sectorul locuințelor sociale s-a introdus un grad mai mare de diferențiere a chiriilor în funcție de venit. Întreprinderile de construcții de locuințe vor trebui să își separe activitățile de interes economic general (și anume, cele din domeniul locuințelor sociale) de celelalte activități. În condițiile în care s-au eliminat de pe piața locuințelor sociale unele dintre stimulentele cu efect de denaturare care corelau chiriile cu veniturile, este oportun ca această parte a recomandării din 2015 a Consiliului să pună acum accentul pe monitorizarea situației. În același timp, piața locuințelor este în continuare denaturată în mod semnificativ și favorizează în continuare îndatorarea gospodăriilor. Sunt necesare progrese suplimentare în privința acestor aspecte. |
| --- | --- |

(7)

O provocare-cheie în abordarea gradului de îndatorare ridicat al gospodăriilor este reprezentată de piața locuințelor, unde modelele de finanțare pentru locuințe și modelele de economii sectoriale sunt determinate de rigiditățile și stimulentele cu efect de denaturare a concurenței care s-au acumulat de-a lungul deceniilor. Tendința gospodăriilor de a se îndatora oferind drept garanție bunuri imobiliare se explică în mare parte prin existența de mult timp a unor stimulente fiscale, în special deductibilitatea fiscală a dobânzilor ipotecare. Începând din 2012, s-au pus în aplicare o serie de măsuri pentru a aborda parțial această situație, însă măsurile nu au fost accelerate, așa cum sugera recomandarea din 2015 a Consiliului. Dezvoltarea unei piețe private a închirierilor care să funcționeze bine este îngrădită de subvenții în celelalte subsectoare ale locuințelor. Sectorul locuințelor sociale este unul dintre cele mai mari din Uniune, însă locuințele nu sunt întotdeauna alocate eficient persoanelor care au într-adevăr nevoie de ele. În sectorul locuințelor sociale s-a introdus un grad mai mare de diferențiere a chiriilor în funcție de venit. Întreprinderile de construcții de locuințe vor trebui să își separe activitățile de interes economic general (și anume, cele din domeniul locuințelor sociale) de celelalte activități. În condițiile în care s-au eliminat de pe piața locuințelor sociale unele dintre stimulentele cu efect de denaturare care corelau chiriile cu veniturile, este oportun ca această parte a recomandării din 2015 a Consiliului să pună acum accentul pe monitorizarea situației. În același timp, piața locuințelor este în continuare denaturată în mod semnificativ și favorizează în continuare îndatorarea gospodăriilor. Sunt necesare progrese suplimentare în privința acestor aspecte.

| (8) | Pe lângă denaturările de pe piața locuințelor, contribuțiile nefiscale obligatorii la cel de al doilea pilon al sistemului de pensii afectează venitul disponibil al gospodăriilor. Cel de al doilea pilon al sistemului de pensii are rezultate bune în ceea ce privește calitatea și adecvarea, însă are neajunsuri în ceea ce privește echitatea între generații, transparența și reziliența la șocuri economice. În ultimii ani, sustenabilitatea sistemului de pensii s-a îmbunătățit prin mărirea vârstei de pensionare la 67 de ani până în 2021 și ulterior prin corelarea acesteia cu speranța de viață. În medie, contribuțiile la pensii au scăzut, deoarece s-a redus rata maximă de acumulare a scutirilor fiscale. Distribuția adecvată în cadrul aceleiași generații și între generații a costurilor și a riscurilor, dincolo de normele adoptate cu privire la indexare și rezervele financiare (cadrul de evaluare financiară), ar ajuta gospodăriile să își aloce mijloacele financiare într-un mod mai favorabil creșterii economice. Guvernul și-a anunțat intenția de a reforma în mod considerabil cel de al doilea pilon de pensii, cu implicarea partenerilor sociali, în scopul de a crea un sistem mai transparent și mai echitabil din punct de vedere actuarial. |
| --- | --- |

(8)

Pe lângă denaturările de pe piața locuințelor, contribuțiile nefiscale obligatorii la cel de al doilea pilon al sistemului de pensii afectează venitul disponibil al gospodăriilor. Cel de al doilea pilon al sistemului de pensii are rezultate bune în ceea ce privește calitatea și adecvarea, însă are neajunsuri în ceea ce privește echitatea între generații, transparența și reziliența la șocuri economice. În ultimii ani, sustenabilitatea sistemului de pensii s-a îmbunătățit prin mărirea vârstei de pensionare la 67 de ani până în 2021 și ulterior prin corelarea acesteia cu speranța de viață. În medie, contribuțiile la pensii au scăzut, deoarece s-a redus rata maximă de acumulare a scutirilor fiscale. Distribuția adecvată în cadrul aceleiași generații și între generații a costurilor și a riscurilor, dincolo de normele adoptate cu privire la indexare și rezervele financiare (cadrul de evaluare financiară), ar ajuta gospodăriile să își aloce mijloacele financiare într-un mod mai favorabil creșterii economice. Guvernul și-a anunțat intenția de a reforma în mod considerabil cel de al doilea pilon de pensii, cu implicarea partenerilor sociali, în scopul de a crea un sistem mai transparent și mai echitabil din punct de vedere actuarial.

| (9) | Investițiile au scăzut în mod semnificativ în perioada crizei economice și de atunci s-au redresat doar parțial. Nivelul scăzut al investițiilor la nivelul întregii economii pare a avea un puternic caracter ciclic. Acesta a fost cauzat de încetinirea creșterii pe piața locuințelor și de opțiunile de consolidare fiscal-bugetară. Dacă barierele în calea investițiilor par a fi minore, în schimb nivelul redus al investițiilor în sectorul construcțiilor și în energia din surse regenerabile pare a fi legat de incertitudinea de pe piață și de factori de reglementare. În pofida ameliorării condițiilor de creditare, riscurile privind noile împrumuturi sunt amplificate în contextul financiar actual. Cheltuielile guvernamentale cu cercetarea și dezvoltarea sunt în scădere din 2014, în timp ce cheltuielile private cu cercetarea și dezvoltarea se mențin la un nivel scăzut. Prin urmare, în 2015 Consiliul a recomandat Țărilor de Jos să redirecționeze cheltuielile publice către sprijinirea investițiilor în cercetare și dezvoltare și să depună eforturi pentru îmbunătățirea cheltuielilor cu cercetarea și dezvoltarea ale sectorului privat. Cheltuielile publice și private cu cercetarea și dezvoltarea sunt reduse comparativ cu nivelul de instruire, rezultatele școlare și dezvoltarea economică. |
| --- | --- |

(9)

Investițiile au scăzut în mod semnificativ în perioada crizei economice și de atunci s-au redresat doar parțial. Nivelul scăzut al investițiilor la nivelul întregii economii pare a avea un puternic caracter ciclic. Acesta a fost cauzat de încetinirea creșterii pe piața locuințelor și de opțiunile de consolidare fiscal-bugetară. Dacă barierele în calea investițiilor par a fi minore, în schimb nivelul redus al investițiilor în sectorul construcțiilor și în energia din surse regenerabile pare a fi legat de incertitudinea de pe piață și de factori de reglementare. În pofida ameliorării condițiilor de creditare, riscurile privind noile împrumuturi sunt amplificate în contextul financiar actual. Cheltuielile guvernamentale cu cercetarea și dezvoltarea sunt în scădere din 2014, în timp ce cheltuielile private cu cercetarea și dezvoltarea se mențin la un nivel scăzut. Prin urmare, în 2015 Consiliul a recomandat Țărilor de Jos să redirecționeze cheltuielile publice către sprijinirea investițiilor în cercetare și dezvoltare și să depună eforturi pentru îmbunătățirea cheltuielilor cu cercetarea și dezvoltarea ale sectorului privat. Cheltuielile publice și private cu cercetarea și dezvoltarea sunt reduse comparativ cu nivelul de instruire, rezultatele școlare și dezvoltarea economică.

| (10) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Țărilor de Jos, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Țărilor de Jos în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Țările de Jos, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-3 de mai jos. |
| --- | --- |

(10)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Țărilor de Jos, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Țărilor de Jos în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Țările de Jos, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-3 de mai jos.

| (11) | În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(11)

În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (12) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 sunt reflectate în recomandarea 3 de mai jos, |
| --- | --- |

(12)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 sunt reflectate în recomandarea 3 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Țările de Jos să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să limiteze abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și să realizeze o ajustare fiscal-bugetară anuală de 0,6 % din PIB în 2017. Să prioritizeze cheltuielile publice, astfel încât să sprijine efectuarea mai multor investiții în cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

1.

Să limiteze abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și să realizeze o ajustare fiscal-bugetară anuală de 0,6 % din PIB în 2017. Să prioritizeze cheltuielile publice, astfel încât să sprijine efectuarea mai multor investiții în cercetare și dezvoltare.

| 2. | Să abordeze barierele rămase în calea angajării de personal cu contracte pe durată nedeterminată și să faciliteze tranziția de la contractele pe durată determinată la contractele pe durată nedeterminată. Să abordeze creșterea semnificativă a numărului de persoane care desfășoară o activitate independentă fără a avea angajați proprii, inclusiv prin reducerea denaturărilor fiscale care favorizează activitățile independente, fără a compromite antreprenoriatul și prin promovarea accesului persoanelor care desfășoară o activitate independentă la servicii de protecție socială convenabile. |
| --- | --- |

2.

Să abordeze barierele rămase în calea angajării de personal cu contracte pe durată nedeterminată și să faciliteze tranziția de la contractele pe durată determinată la contractele pe durată nedeterminată. Să abordeze creșterea semnificativă a numărului de persoane care desfășoară o activitate independentă fără a avea angajați proprii, inclusiv prin reducerea denaturărilor fiscale care favorizează activitățile independente, fără a compromite antreprenoriatul și prin promovarea accesului persoanelor care desfășoară o activitate independentă la servicii de protecție socială convenabile.

| 3. | Să ia măsuri pentru ca cel de al doilea pilon al sistemului de pensii să devină mai transparent, mai echitabil între generații și mai rezilient la șocuri. Să ia măsuri în vederea reducerii denaturărilor rămase pe piața locuințelor și a favorizării îndatorării gospodăriilor, în special prin reducerea deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare. |
| --- | --- |

3.

Să ia măsuri pentru ca cel de al doilea pilon al sistemului de pensii să devină mai transparent, mai echitabil între generații și mai rezilient la șocuri. Să ia măsuri în vederea reducerii denaturărilor rămase pe piața locuințelor și a favorizării îndatorării gospodăriilor, în special prin reducerea deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Soldul structural astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de stabilitate, urmând metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/45

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2016

(2016/C 299/11)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Estonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Estonia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Estonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Estonia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate.

| (2) | Raportul de țară privind Estonia pentru 2016 a fost publicat la data de 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Estonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La data de 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Estonia nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Estonia pentru 2016 a fost publicat la data de 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Estonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La data de 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Estonia nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice.

| (3) | La 28 aprilie 2016, Estonia și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2016, iar la 10 martie 2016, Programul național de reformă pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 28 aprilie 2016, Estonia și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2016, iar la 10 martie 2016, Programul național de reformă pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Estonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2016, guvernul își propune un deficit global de aproximativ 0,5 % din PIB în perioada 2016-2018, ulterior urmând să revină la un nivel de echilibru. În termeni structurali, Estonia îndeplinește în continuare obiectivul bugetar pe termen mediu – un echilibru structural – pe întreaga perioadă acoperită de program. Conform Programului de stabilitate, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va rămâne la aproximativ 10 % din PIB în 2017 și ulterior va scădea până la aproximativ 9,5 % din PIB în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil pentru 2016, dar optimist pentru 2017. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că soldul structural va trece de la un excedent de 0,6 % din PIB în 2015 la un buget echilibrat în 2016 și la un deficit mic de 0,2 % din PIB în 2017, cifre care pot fi considerate ca apropiate de obiectivul bugetar pe termen mediu. Alte abateri vor fi evaluate în raport cu cerința de a menține soldul structural la nivelul obiectivului bugetar pe termen mediu. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este de așteptat ca Estonia să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Estonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2016, guvernul își propune un deficit global de aproximativ 0,5 % din PIB în perioada 2016-2018, ulterior urmând să revină la un nivel de echilibru. În termeni structurali, Estonia îndeplinește în continuare obiectivul bugetar pe termen mediu – un echilibru structural – pe întreaga perioadă acoperită de program. Conform Programului de stabilitate, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va rămâne la aproximativ 10 % din PIB în 2017 și ulterior va scădea până la aproximativ 9,5 % din PIB în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil pentru 2016, dar optimist pentru 2017. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că soldul structural va trece de la un excedent de 0,6 % din PIB în 2015 la un buget echilibrat în 2016 și la un deficit mic de 0,2 % din PIB în 2017, cifre care pot fi considerate ca apropiate de obiectivul bugetar pe termen mediu. Alte abateri vor fi evaluate în raport cu cerința de a menține soldul structural la nivelul obiectivului bugetar pe termen mediu. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este de așteptat ca Estonia să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

| (6) | Estonia a adoptat măsuri importante pentru a îmbunătăți rata de participare la forța de muncă, inclusiv prin punerea în aplicare a reformei privind capacitatea de muncă. Această reformă, care a intrat în vigoare în ianuarie 2016 și va fi pusă în aplicare pe deplin din ianuarie 2017, va crește oferta de forță de muncă la nivel global. Sprijinirea reintegrării șomerilor de lungă durată va reprezenta o provocare. Se instituie noi măsuri active de ocupare pentru a-i ajuta pe beneficiarii reformei privind capacitatea de muncă să intre și să rămână pe piața forței de muncă și s-au adus modificări schemei de sprijin financiar. |
| --- | --- |

(6)

Estonia a adoptat măsuri importante pentru a îmbunătăți rata de participare la forța de muncă, inclusiv prin punerea în aplicare a reformei privind capacitatea de muncă. Această reformă, care a intrat în vigoare în ianuarie 2016 și va fi pusă în aplicare pe deplin din ianuarie 2017, va crește oferta de forță de muncă la nivel global. Sprijinirea reintegrării șomerilor de lungă durată va reprezenta o provocare. Se instituie noi măsuri active de ocupare pentru a-i ajuta pe beneficiarii reformei privind capacitatea de muncă să intre și să rămână pe piața forței de muncă și s-au adus modificări schemei de sprijin financiar.

| (7) | Estonia a întreprins acțiuni menite să îmbunătățească stimulentele pentru muncă prin reducerea presiunii fiscale asupra veniturilor salariale pentru toate grupurile de venituri, inclusiv pentru persoanele cu venituri reduse. Este posibil ca aceste acțiuni să fi contribuit la înregistrarea în Estonia a unei rate a șomajului mai scăzute și a unei rate de ocupare mai ridicate decât media UE pentru persoanele cu un nivel scăzut de calificare. Printre măsurile deja adoptate se numără o rambursare suplimentară de taxe pentru persoanele cu venituri reduse, care urmează să se aplice din 2017. Totuși, aceasta conduce la un nivel ridicat al ratelor de impozitare marginale efective, ceea ce riscă să creeze o capcană a salariului mic și să încurajeze plata „remunerațiilor în plic”. Impactul acestor măsuri va fi cunoscut numai după ce acestea vor fi evaluate. |
| --- | --- |

(7)

Estonia a întreprins acțiuni menite să îmbunătățească stimulentele pentru muncă prin reducerea presiunii fiscale asupra veniturilor salariale pentru toate grupurile de venituri, inclusiv pentru persoanele cu venituri reduse. Este posibil ca aceste acțiuni să fi contribuit la înregistrarea în Estonia a unei rate a șomajului mai scăzute și a unei rate de ocupare mai ridicate decât media UE pentru persoanele cu un nivel scăzut de calificare. Printre măsurile deja adoptate se numără o rambursare suplimentară de taxe pentru persoanele cu venituri reduse, care urmează să se aplice din 2017. Totuși, aceasta conduce la un nivel ridicat al ratelor de impozitare marginale efective, ceea ce riscă să creeze o capcană a salariului mic și să încurajeze plata „remunerațiilor în plic”. Impactul acestor măsuri va fi cunoscut numai după ce acestea vor fi evaluate.

| (8) | Punerea în aplicare a Strategiei de învățare pe tot parcursul vieții 2020, împreună cu programul de educație și formare profesională pentru perioada 2015-2018, a contribuit la creșterea participării la această formă de educație și formare și a relevanței sale pentru piața forței de muncă. Se preconizează o creștere a numărului de persoane care urmează cursuri de ucenicie în cadrul educației și formării profesionale, dar ratele de abandon școlar înregistrate pentru această formă de educație și formare rămân un motiv de îngrijorare. |
| --- | --- |

(8)

Punerea în aplicare a Strategiei de învățare pe tot parcursul vieții 2020, împreună cu programul de educație și formare profesională pentru perioada 2015-2018, a contribuit la creșterea participării la această formă de educație și formare și a relevanței sale pentru piața forței de muncă. Se preconizează o creștere a numărului de persoane care urmează cursuri de ucenicie în cadrul educației și formării profesionale, dar ratele de abandon școlar înregistrate pentru această formă de educație și formare rămân un motiv de îngrijorare.

| (9) | Există încă unele carențe la nivelul locurilor din structurile de educație și de îngrijire a copiilor preșcolari cu vârste cuprinse între 0 și 3 ani, dar situația se îmbunătățește, în fiecare an creându-se locuri suplimentare. |
| --- | --- |

(9)

Există încă unele carențe la nivelul locurilor din structurile de educație și de îngrijire a copiilor preșcolari cu vârste cuprinse între 0 și 3 ani, dar situația se îmbunătățește, în fiecare an creându-se locuri suplimentare.

| (10) | În Estonia se înregistrează cea mai mare diferență de remunerare între femei și bărbați din Uniune, de 28,3 % în 2014. Acest fapt creează riscul de a nu se utiliza pe deplin potențialul femeilor. Diferența de remunerare dintre femei și bărbați este cauzată, printre alți factori, de segregarea de gen profesională și sectorială de pe piața forței de muncă, de lipsa de transparență a salariilor în sectorul privat și de întreruperi mai lungi de carieră pentru femei ca urmare a responsabilităților familiale. Guvernul a anunțat o serie de măsuri de combatere a diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați. Printre măsurile planificate, care nu au fost încă adoptate și puse în aplicare, se numără și îmbunătățirea colectării datelor, încredințarea inspectoratelor de muncă a sarcinii de a monitoriza modul în care angajatorii aplică principiul egalității salariale, promovarea transparenței salariale, acordarea de stimulente taților pentru ca aceștia să participe la concediul parental și îmbunătățirea accesului la facilitățile de îngrijire a copiilor. Planul privind bunăstarea socială pentru perioada 2016-2023 include obiective în materie de egalitate între femei și bărbați, care prevăd măsuri de combatere a segregării de gen pe piața forței de muncă și a stereotipurilor. Sunt planificate măsuri pentru ușurarea sarcinilor de îngrijire din cadrul familiilor și aducerea persoanelor care acordă astfel de îngrijiri pe piața forței de muncă, preconizându-se efecte pozitive asupra participării femeilor pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

(10)

În Estonia se înregistrează cea mai mare diferență de remunerare între femei și bărbați din Uniune, de 28,3 % în 2014. Acest fapt creează riscul de a nu se utiliza pe deplin potențialul femeilor. Diferența de remunerare dintre femei și bărbați este cauzată, printre alți factori, de segregarea de gen profesională și sectorială de pe piața forței de muncă, de lipsa de transparență a salariilor în sectorul privat și de întreruperi mai lungi de carieră pentru femei ca urmare a responsabilităților familiale. Guvernul a anunțat o serie de măsuri de combatere a diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați. Printre măsurile planificate, care nu au fost încă adoptate și puse în aplicare, se numără și îmbunătățirea colectării datelor, încredințarea inspectoratelor de muncă a sarcinii de a monitoriza modul în care angajatorii aplică principiul egalității salariale, promovarea transparenței salariale, acordarea de stimulente taților pentru ca aceștia să participe la concediul parental și îmbunătățirea accesului la facilitățile de îngrijire a copiilor. Planul privind bunăstarea socială pentru perioada 2016-2023 include obiective în materie de egalitate între femei și bărbați, care prevăd măsuri de combatere a segregării de gen pe piața forței de muncă și a stereotipurilor. Sunt planificate măsuri pentru ușurarea sarcinilor de îngrijire din cadrul familiilor și aducerea persoanelor care acordă astfel de îngrijiri pe piața forței de muncă, preconizându-se efecte pozitive asupra participării femeilor pe piața forței de muncă.

| (11) | În Estonia, accesul la serviciile publice nu este garantat în toate municipalitățile și furnizarea la nivel local a unor servicii de calitate în domenii cum ar fi transporturile, educația, îngrijirea pe termen lung a persoanelor în vârstă și alte servicii sociale rămâne o provocare. În martie 2016, guvernul a înaintat parlamentului un proiect de lege de reformă administrativă pentru a deschide calea reformei administrației locale. Reforma prevede atât fuziuni voluntare, cât și fuziuni inițiate de guvern pentru a oferi servicii accesibile și de calitate și pentru a asigura o guvernanță mai eficientă și mai competentă. Legea modificată privind bunăstarea socială stabilește cerințe minime pentru nouă servicii sociale, dar punerea sa în aplicare este în pericol din cauza deficiențelor în ceea ce privește furnizarea de servicii de către municipalități. Reforma propusă a administrației locale nu a fost încă adoptată. |
| --- | --- |

(11)

În Estonia, accesul la serviciile publice nu este garantat în toate municipalitățile și furnizarea la nivel local a unor servicii de calitate în domenii cum ar fi transporturile, educația, îngrijirea pe termen lung a persoanelor în vârstă și alte servicii sociale rămâne o provocare. În martie 2016, guvernul a înaintat parlamentului un proiect de lege de reformă administrativă pentru a deschide calea reformei administrației locale. Reforma prevede atât fuziuni voluntare, cât și fuziuni inițiate de guvern pentru a oferi servicii accesibile și de calitate și pentru a asigura o guvernanță mai eficientă și mai competentă. Legea modificată privind bunăstarea socială stabilește cerințe minime pentru nouă servicii sociale, dar punerea sa în aplicare este în pericol din cauza deficiențelor în ceea ce privește furnizarea de servicii de către municipalități. Reforma propusă a administrației locale nu a fost încă adoptată.

| (12) | Estonia are una dintre cele mai ridicate rate ale investițiilor, raportat la PIB, atât în sectorul privat, cât și în cel public. Cu toate acestea, se confruntă în continuare cu provocări în ceea ce privește îmbunătățirea suplimentară a mediului de investiții. Estonia a luat măsuri pentru a-și pune în aplicare strategia „Estonia bazată pe cunoaștere”, destinată cercetării, dezvoltării și inovării, și Strategia privind creșterea antreprenoriatului, care constituie împreună cadrul său pentru o specializare inteligentă. Asigurarea unor sinergii corespunzătoare între aceste strategii poate contribui la stimularea investițiilor private în cercetare, dezvoltare și inovare, în special deoarece investițiile întreprinderilor în cercetare și tehnologie au scăzut la 0,6 % din PIB în 2014, fiind puțin probabil ca Estonia să își atingă în 2020 ținta de alocare a 3 % din PIB pentru cercetare, dezvoltare și inovare. Numărul de întreprinderi care cooperează cu institute de cercetare este limitat, ceea ce duce la un nivel scăzut de cereri de brevete. De asemenea, în ultimii ani, structura generală a exporturilor Estoniei de bunuri prelucrate pare să se fi orientat către produse cu o valoare mai redusă. Penuria de forță de muncă și de personal calificat poate constitui o barieră în calea unor investiții mai mari în sectoare de înaltă tehnologie. |
| --- | --- |

(12)

Estonia are una dintre cele mai ridicate rate ale investițiilor, raportat la PIB, atât în sectorul privat, cât și în cel public. Cu toate acestea, se confruntă în continuare cu provocări în ceea ce privește îmbunătățirea suplimentară a mediului de investiții. Estonia a luat măsuri pentru a-și pune în aplicare strategia „Estonia bazată pe cunoaștere”, destinată cercetării, dezvoltării și inovării, și Strategia privind creșterea antreprenoriatului, care constituie împreună cadrul său pentru o specializare inteligentă. Asigurarea unor sinergii corespunzătoare între aceste strategii poate contribui la stimularea investițiilor private în cercetare, dezvoltare și inovare, în special deoarece investițiile întreprinderilor în cercetare și tehnologie au scăzut la 0,6 % din PIB în 2014, fiind puțin probabil ca Estonia să își atingă în 2020 ținta de alocare a 3 % din PIB pentru cercetare, dezvoltare și inovare. Numărul de întreprinderi care cooperează cu institute de cercetare este limitat, ceea ce duce la un nivel scăzut de cereri de brevete. De asemenea, în ultimii ani, structura generală a exporturilor Estoniei de bunuri prelucrate pare să se fi orientat către produse cu o valoare mai redusă. Penuria de forță de muncă și de personal calificat poate constitui o barieră în calea unor investiții mai mari în sectoare de înaltă tehnologie.

| (13) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Estoniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Estoniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Estonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1 și 2 de mai jos. |
| --- | --- |

(13)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Estoniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Estoniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Estonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1 și 2 de mai jos.

| (14) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate și consideră că este de așteptat ca Estonia să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere, |
| --- | --- |

(14)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate și consideră că este de așteptat ca Estonia să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Estonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să asigure furnizarea și accesibilitatea unor servicii publice de înaltă calitate, în special a serviciilor sociale, la nivel local, printre altele prin adoptarea și punerea în aplicare a reformei propuse a administrației locale. Să adopte și să pună în aplicare măsuri de reducere a diferenței de remunerare dintre bărbați și femei, inclusiv cele prevăzute în Planul privind bunăstarea socială. |
| --- | --- |

1.

Să asigure furnizarea și accesibilitatea unor servicii publice de înaltă calitate, în special a serviciilor sociale, la nivel local, printre altele prin adoptarea și punerea în aplicare a reformei propuse a administrației locale. Să adopte și să pună în aplicare măsuri de reducere a diferenței de remunerare dintre bărbați și femei, inclusiv cele prevăzute în Planul privind bunăstarea socială.

| 2. | Să promoveze investițiile private în cercetare, dezvoltare și inovare, inclusiv prin consolidarea cooperării dintre mediul universitar și întreprinderi. |
| --- | --- |

2.

Să promoveze investițiile private în cercetare, dezvoltare și inovare, inclusiv prin consolidarea cooperării dintre mediul universitar și întreprinderi.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/49

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2016

(2016/C 299/12)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Ungaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Ungaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară privind Ungaria pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Ungaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Ungaria nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, în pofida faptului că nevoile de refinanțare a datoriei externe mari și ponderea creditelor neperformante rămân un motiv de preocupare, riscurile legate de datoria externă și internă au fost reduse. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Ungaria pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Ungaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Ungaria nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, în pofida faptului că nevoile de refinanțare a datoriei externe mari și ponderea creditelor neperformante rămân un motiv de preocupare, riscurile legate de datoria externă și internă au fost reduse.

| (3) | La 29 aprilie 2016, Ungaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 29 aprilie 2016, Ungaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | Programul de convergență arată că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ și un addendum din 6 mai prezintă dovezi corespunzătoare privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Conform evaluării Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat la 0,04 % din PIB în 2015 și în prezent nu se preconizează alte costuri incrementale în 2016. Dispozițiile de la articolul 5 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 acoperă aceste cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați este un eveniment excepțional, impactul acestuia asupra finanțelor publice din Ungaria este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei devieri temporare de la traiectoria de ajustare care vizează obiectivul bugetar pe termen mediu. Prin urmare, ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2015 a fost redusă pentru a se lua în calcul aceste costuri. În ceea ce privește anul 2016, o evaluare finală, care va include și sumele eligibile, va fi realizată în primăvara anului 2017 pe baza datelor observate care vor fi furnizate de autoritățile maghiare. |
| --- | --- |

(5)

Programul de convergență arată că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ și un addendum din 6 mai prezintă dovezi corespunzătoare privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Conform evaluării Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat la 0,04 % din PIB în 2015 și în prezent nu se preconizează alte costuri incrementale în 2016. Dispozițiile de la articolul 5 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 acoperă aceste cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați este un eveniment excepțional, impactul acestuia asupra finanțelor publice din Ungaria este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei devieri temporare de la traiectoria de ajustare care vizează obiectivul bugetar pe termen mediu. Prin urmare, ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2015 a fost redusă pentru a se lua în calcul aceste costuri. În ceea ce privește anul 2016, o evaluare finală, care va include și sumele eligibile, va fi realizată în primăvara anului 2017 pe baza datelor observate care vor fi furnizate de autoritățile maghiare.

| (6) | În prezent, Ungaria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. În cadrul Programului său de convergență pentru 2016, guvernul își propune creșterea deficitului global la 2,4 % din PIB până în 2017 și apoi scăderea treptată a acestuia la 1,2 % până în 2020. Guvernul își propune o îmbunătățire treptată a soldului structural în vederea atingerii obiectivului său bugetar pe termen mediu revizuit – un deficit de 1,5 % din PIB în termeni structurali – până în 2019. Cu toate acestea, deficitul structural recalculat (4) ar rămâne mai ridicat decât obiectivul bugetar pe termen mediu. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat de la 75,3 % în 2015 la sub 65 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este în general plauzibil până în 2017, devenind din ce în ce mai favorabil pentru perioada ulterioară. Nu s-au oferit suficiente detalii privind măsurile necesare pentru sprijinirea atingerii țintelor de deficit planificate pentru 2017 și anii următori, în special pentru perioada ulterioară anului 2017. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există un risc ridicat de deviere semnificativă de la ajustarea necesară în 2016, precum și, dacă politicile rămân neschimbate, în anii 2016 și 2017 luați împreună. În același timp, se preconizează că Ungaria va îndeplini criteriul de referință privind reducerea datoriei în 2016 și în 2017. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Ungaria să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, în ambii ani vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității. |
| --- | --- |

(6)

În prezent, Ungaria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. În cadrul Programului său de convergență pentru 2016, guvernul își propune creșterea deficitului global la 2,4 % din PIB până în 2017 și apoi scăderea treptată a acestuia la 1,2 % până în 2020. Guvernul își propune o îmbunătățire treptată a soldului structural în vederea atingerii obiectivului său bugetar pe termen mediu revizuit – un deficit de 1,5 % din PIB în termeni structurali – până în 2019. Cu toate acestea, deficitul structural recalculat (4) ar rămâne mai ridicat decât obiectivul bugetar pe termen mediu. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat de la 75,3 % în 2015 la sub 65 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este în general plauzibil până în 2017, devenind din ce în ce mai favorabil pentru perioada ulterioară. Nu s-au oferit suficiente detalii privind măsurile necesare pentru sprijinirea atingerii țintelor de deficit planificate pentru 2017 și anii următori, în special pentru perioada ulterioară anului 2017. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există un risc ridicat de deviere semnificativă de la ajustarea necesară în 2016, precum și, dacă politicile rămân neschimbate, în anii 2016 și 2017 luați împreună. În același timp, se preconizează că Ungaria va îndeplini criteriul de referință privind reducerea datoriei în 2016 și în 2017. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Ungaria să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, în ambii ani vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității.

| (7) | Dezechilibrele financiare interne au fost reduse, iar sistemul bancar a devenit mai puțin vulnerabil, însă există în continuare provocări. S-au înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește reducerea datoriei sectorului privat, anterior denominată în principal în valută. Creditele acordate gospodăriilor au dat semne de redresare, însă nu a avut loc încă un reviriment al împrumuturilor acordate întreprinderilor. Profitabilitatea sectorului bancar a început să se redreseze, favorizată de îmbunătățirea mediului economic și de o moderare a politicilor anterioare privind taxele impuse băncilor. Totuși, băncile rămân precaute în activitatea lor de creditare, deși acestea sunt bine capitalizate și dispun de lichidități. Principala provocare pe care băncile nu au depășit-o încă este reducerea ponderii în continuare ridicate a creditelor neperformante care împiedică noile împrumuturi și exercită presiuni pe profituri. Riscurile de datorie contingentă legate de majorarea participațiilor statului în sectorul bancar sunt în continuare ridicate. |
| --- | --- |

(7)

Dezechilibrele financiare interne au fost reduse, iar sistemul bancar a devenit mai puțin vulnerabil, însă există în continuare provocări. S-au înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește reducerea datoriei sectorului privat, anterior denominată în principal în valută. Creditele acordate gospodăriilor au dat semne de redresare, însă nu a avut loc încă un reviriment al împrumuturilor acordate întreprinderilor. Profitabilitatea sectorului bancar a început să se redreseze, favorizată de îmbunătățirea mediului economic și de o moderare a politicilor anterioare privind taxele impuse băncilor. Totuși, băncile rămân precaute în activitatea lor de creditare, deși acestea sunt bine capitalizate și dispun de lichidități. Principala provocare pe care băncile nu au depășit-o încă este reducerea ponderii în continuare ridicate a creditelor neperformante care împiedică noile împrumuturi și exercită presiuni pe profituri. Riscurile de datorie contingentă legate de majorarea participațiilor statului în sectorul bancar sunt în continuare ridicate.

| (8) | În pofida recentelor îmbunătățiri considerabile înregistrate în domeniul politicilor fiscale și al administrației fiscale, faptul că Ungaria se bazează pe taxe sectoriale rămâne un obstacol potențial în calea investițiilor. Modul selectiv în care sunt concepute aceste taxe generează distorsiuni între sectoare. Deși mai multe alte taxe sectoriale rămân în vigoare, taxele impuse instituțiilor de credit au fost reduse în mod semnificativ, iar ratele progresive ale taxei de inspecție alimentară au fost abrogate. Sarcina fiscală asupra costului forței de muncă este încă ridicată pentru persoanele cu venituri reduse, în special pentru cele fără copii, ceea ce poate avea un impact negativ asupra capacității acestora de inserție profesională și poate, de asemenea, să împiedice investițiile. S-au luat măsuri de reducere a sarcinii fiscale asupra costului forței de muncă (inclusiv o reducere cu un punct procentual a ratei uniforme de impozitare din impozitul pe venitul persoanelor fizice și o majorare a prestațiilor familiale pentru lucrătorii cu doi copii). Cu toate acestea, măsurile nu sunt suficient de bine direcționate pentru a avea un efect semnificativ în cazul persoanelor cu venituri reduse. Există un potențial de transferare a sarcinii fiscale dinspre forța de muncă înspre alte niveluri la care s-ar denatura mai puțin creșterea. S-au luat o serie de măsuri pentru a îmbunătăți conformitatea și pentru a reduce costurile aferente asigurării conformității, deși costurile legate de respectarea normelor fiscale rămân ridicate. În pofida progreselor înregistrate în ultimii ani, Ungaria se confruntă în continuare cu provocări în ceea ce privește eficiența colectării impozitelor. Guvernul a anunțat o reformă instituțională majoră, care urmează să fie lansată în 2016 și care vizează eficiența administrației fiscale. |
| --- | --- |

(8)

În pofida recentelor îmbunătățiri considerabile înregistrate în domeniul politicilor fiscale și al administrației fiscale, faptul că Ungaria se bazează pe taxe sectoriale rămâne un obstacol potențial în calea investițiilor. Modul selectiv în care sunt concepute aceste taxe generează distorsiuni între sectoare. Deși mai multe alte taxe sectoriale rămân în vigoare, taxele impuse instituțiilor de credit au fost reduse în mod semnificativ, iar ratele progresive ale taxei de inspecție alimentară au fost abrogate. Sarcina fiscală asupra costului forței de muncă este încă ridicată pentru persoanele cu venituri reduse, în special pentru cele fără copii, ceea ce poate avea un impact negativ asupra capacității acestora de inserție profesională și poate, de asemenea, să împiedice investițiile. S-au luat măsuri de reducere a sarcinii fiscale asupra costului forței de muncă (inclusiv o reducere cu un punct procentual a ratei uniforme de impozitare din impozitul pe venitul persoanelor fizice și o majorare a prestațiilor familiale pentru lucrătorii cu doi copii). Cu toate acestea, măsurile nu sunt suficient de bine direcționate pentru a avea un efect semnificativ în cazul persoanelor cu venituri reduse. Există un potențial de transferare a sarcinii fiscale dinspre forța de muncă înspre alte niveluri la care s-ar denatura mai puțin creșterea. S-au luat o serie de măsuri pentru a îmbunătăți conformitatea și pentru a reduce costurile aferente asigurării conformității, deși costurile legate de respectarea normelor fiscale rămân ridicate. În pofida progreselor înregistrate în ultimii ani, Ungaria se confruntă în continuare cu provocări în ceea ce privește eficiența colectării impozitelor. Guvernul a anunțat o reformă instituțională majoră, care urmează să fie lansată în 2016 și care vizează eficiența administrației fiscale.

| (9) | S-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește promovarea concurenței și a transparenței în domeniul achizițiilor publice (de exemplu, prin adoptarea noii legi privind achizițiile publice, a cărei conformitate cu legislația UE nu a fost încă evaluată), însă modificările imprevizibile în materie de reglementare și sarcina administrativă afectează afacerile și investițiile private. Numărul ridicat de proceduri negociate fără publicare și atribuirea contractelor cu o singură ofertă arată că nivelul scăzut al concurenței în domeniul achizițiilor publice persistă. În mai 2016, guvernul a prezentat o strategie în domeniul achizițiilor publice electronice. Punerea sa în aplicare și impactul său asupra îmbunătățirii eficienței și transparenței trebuie să fie monitorizate, iar riscul de corupție persistă. Ar trebui să se aducă modificări noului Program de acțiune național anticorupție (PNA) aferent perioadei 2015-2018 pentru ca acesta să fie mai eficace în prevenirea corupției în cadrul instituțiilor publice și în aplicarea de sancțiuni disuasive. Guvernul nu și-a reînnoit angajamentul anterior de a revizui legea din 2013 privind denunțătorii, care nu conține dispoziții menite să le asigure acestora o protecție corespunzătoare împotriva represaliilor. Planurile PNA de revizuire a sistemului declarațiilor de avere sunt lipsite de ambiție, iar noile modificări legislative adoptate în 2015 au introdus o serie de noi restricții privind accesul publicului la informații. Guvernul a luat măsuri în vederea reducerii sarcinii administrative, însă reglementările restrictive ale Ungariei în sectoarele serviciilor și mediul de reglementare volatil rămân motive de preocupare pentru întreprinderi și, astfel, generează un climat de incertitudine pentru investitori. Restricțiile operaționale și în materie de stabilire din sectorul comerțului cu amănuntul constituie bariere semnificative în ceea ce privește intrarea pe piață și extinderea. Adaosurile din sectorul comerțului cu amănuntul din Ungaria se află pe locul al treilea în Uniune și au crescut constant în ultimii zece ani, în timp ce indicatorul privind eficiența alocativă este printre cei mai scăzuți din Uniune. |
| --- | --- |

(9)

S-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește promovarea concurenței și a transparenței în domeniul achizițiilor publice (de exemplu, prin adoptarea noii legi privind achizițiile publice, a cărei conformitate cu legislația UE nu a fost încă evaluată), însă modificările imprevizibile în materie de reglementare și sarcina administrativă afectează afacerile și investițiile private. Numărul ridicat de proceduri negociate fără publicare și atribuirea contractelor cu o singură ofertă arată că nivelul scăzut al concurenței în domeniul achizițiilor publice persistă. În mai 2016, guvernul a prezentat o strategie în domeniul achizițiilor publice electronice. Punerea sa în aplicare și impactul său asupra îmbunătățirii eficienței și transparenței trebuie să fie monitorizate, iar riscul de corupție persistă. Ar trebui să se aducă modificări noului Program de acțiune național anticorupție (PNA) aferent perioadei 2015-2018 pentru ca acesta să fie mai eficace în prevenirea corupției în cadrul instituțiilor publice și în aplicarea de sancțiuni disuasive. Guvernul nu și-a reînnoit angajamentul anterior de a revizui legea din 2013 privind denunțătorii, care nu conține dispoziții menite să le asigure acestora o protecție corespunzătoare împotriva represaliilor. Planurile PNA de revizuire a sistemului declarațiilor de avere sunt lipsite de ambiție, iar noile modificări legislative adoptate în 2015 au introdus o serie de noi restricții privind accesul publicului la informații. Guvernul a luat măsuri în vederea reducerii sarcinii administrative, însă reglementările restrictive ale Ungariei în sectoarele serviciilor și mediul de reglementare volatil rămân motive de preocupare pentru întreprinderi și, astfel, generează un climat de incertitudine pentru investitori. Restricțiile operaționale și în materie de stabilire din sectorul comerțului cu amănuntul constituie bariere semnificative în ceea ce privește intrarea pe piață și extinderea. Adaosurile din sectorul comerțului cu amănuntul din Ungaria se află pe locul al treilea în Uniune și au crescut constant în ultimii zece ani, în timp ce indicatorul privind eficiența alocativă este printre cei mai scăzuți din Uniune.

| (10) | Evoluțiile recente de pe piața forței de muncă din Ungaria sunt favorabile, rata șomajului scăzând la nivelurile din perioada anterioară crizei. Crearea de locuri de muncă în sectorul privat se relansează, dar programul de lucrări publice a contribuit, de asemenea, la reducerea șomajului. Programul este principala politică activă în domeniul pieței forței de muncă din Ungaria. Costul său bugetar a atins o cifră de peste patru ori mai mare în ultimii cinci ani. Cu toate acestea, programul nu pare a fi suficient pentru a îmbunătăți reintegrarea participanților pe piața deschisă a forței de muncă. În prima jumătate a anului 2015, rata persoanelor care au ieșit cu succes din acest program, ocupând un loc de muncă obișnuit, a fost de 13,1 %, dar se estimează că aproximativ 60 % dintre participanții care au plecat în perioada respectivă s-au reîntors în program în termen de 180 de zile. Acest fapt generează riscul semnificativ de blocare a participanților în cadrul programului, în special în cazul lucrătorilor slab calificați și al persoanelor din regiuni defavorizate. Deși programul vizează șomerii de lungă durată, persoanele slab calificate și șomerii care locuiesc în zone defavorizate, 47 % dintre participanții din 2015 aveau studii secundare sau terțiare. Proporția șomerilor care participă la lucrări publice este, de asemenea, importantă în regiunile în care piețele forței de muncă înregistrează rezultate bune. Este probabil ca recenta reformă a serviciului public de ocupare a forței de muncă să diminueze gradul de eficacitate al acestuia. Complexitatea administrativă a acordurilor de gestionare – în prezent, responsabilitatea în ceea ce privește serviciul public de ocupare a forței de muncă este repartizată între patru ministere – poate afecta în mod semnificativ direcționarea eficace și orientarea sporită către rezultate. Durata maximă a prestațiilor de șomaj (trei luni) este cea mai redusă din Uniune și este în mod semnificativ mai scurtă decât timpul mediu necesar pentru a găsi un loc de muncă. Indicatorii sărăciei înregistrează îmbunătățiri, însă rămân ridicați, mai ales în rândul celor mai defavorizați, în special romii și copiii. Caracterul adecvat al asistenței sociale și nivelul de acoperire al acesteia reprezintă în continuare o provocare și reformele recente ar putea restricționa și mai mult condițiile de acces la o serie de prestații. |
| --- | --- |

(10)

Evoluțiile recente de pe piața forței de muncă din Ungaria sunt favorabile, rata șomajului scăzând la nivelurile din perioada anterioară crizei. Crearea de locuri de muncă în sectorul privat se relansează, dar programul de lucrări publice a contribuit, de asemenea, la reducerea șomajului. Programul este principala politică activă în domeniul pieței forței de muncă din Ungaria. Costul său bugetar a atins o cifră de peste patru ori mai mare în ultimii cinci ani. Cu toate acestea, programul nu pare a fi suficient pentru a îmbunătăți reintegrarea participanților pe piața deschisă a forței de muncă. În prima jumătate a anului 2015, rata persoanelor care au ieșit cu succes din acest program, ocupând un loc de muncă obișnuit, a fost de 13,1 %, dar se estimează că aproximativ 60 % dintre participanții care au plecat în perioada respectivă s-au reîntors în program în termen de 180 de zile. Acest fapt generează riscul semnificativ de blocare a participanților în cadrul programului, în special în cazul lucrătorilor slab calificați și al persoanelor din regiuni defavorizate. Deși programul vizează șomerii de lungă durată, persoanele slab calificate și șomerii care locuiesc în zone defavorizate, 47 % dintre participanții din 2015 aveau studii secundare sau terțiare. Proporția șomerilor care participă la lucrări publice este, de asemenea, importantă în regiunile în care piețele forței de muncă înregistrează rezultate bune. Este probabil ca recenta reformă a serviciului public de ocupare a forței de muncă să diminueze gradul de eficacitate al acestuia. Complexitatea administrativă a acordurilor de gestionare – în prezent, responsabilitatea în ceea ce privește serviciul public de ocupare a forței de muncă este repartizată între patru ministere – poate afecta în mod semnificativ direcționarea eficace și orientarea sporită către rezultate. Durata maximă a prestațiilor de șomaj (trei luni) este cea mai redusă din Uniune și este în mod semnificativ mai scurtă decât timpul mediu necesar pentru a găsi un loc de muncă. Indicatorii sărăciei înregistrează îmbunătățiri, însă rămân ridicați, mai ales în rândul celor mai defavorizați, în special romii și copiii. Caracterul adecvat al asistenței sociale și nivelul de acoperire al acesteia reprezintă în continuare o provocare și reformele recente ar putea restricționa și mai mult condițiile de acces la o serie de prestații.

| (11) | În cadrul Programului OCDE din 2012 privind evaluarea internațională a elevilor (PISA), performanța medie a elevilor din Ungaria în ceea ce privește competențele de bază a fost sub media UE, iar procentul celor cu rezultate slabe a crescut între 2009 și 2012. Influența exercitată de mediul socioeconomic și de locul unde este situată școala asupra performanței educaționale este una dintre cele mai puternice din Uniune. Caracterul selectiv al sistemului de învățământ adâncește decalajele de performanță dintre elevii din diferitele tipuri de școli, iar aceste decalaje se accentuează cu timpul. Lipsa unui acces egal la un învățământ general de calitate este acută în special în cazul romilor. Cu excepția educației copiilor preșcolari, în cazul căreia s-au înregistrat îmbunătățiri semnificative în ultimii ani, există în continuare decalaje mari între ratele de absolvire ale romilor și cele ale altor etnii la toate nivelurile de învățământ, și anume în învățământul primar, secundar și terțiar. Rata părăsirii timpurii a școlii rămâne ridicată în rândul romilor. Ungaria a introdus o serie de măsuri menite să combată mai eficient rezultatele școlare slabe. Totuși, detalii importante privind punerea în aplicare a acestor măsuri nu sunt disponibile, astfel încât este dificil să se evalueze impactul lor potențial. Nu s-a elaborat încă o abordare sistematică de promovare a unui învățământ general favorabil incluziunii. Planul anunțat de punere în aplicare a strategiei de combatere a părăsirii timpurii a școlii nu a fost încă publicat. Tranziția între diferitele forme și etape ale educației rămâne dificilă, iar punerea în aplicare a reformelor recente din învățământul profesional ar trebui să fie orientată spre facilitarea tranzițiilor. |
| --- | --- |

(11)

În cadrul Programului OCDE din 2012 privind evaluarea internațională a elevilor (PISA), performanța medie a elevilor din Ungaria în ceea ce privește competențele de bază a fost sub media UE, iar procentul celor cu rezultate slabe a crescut între 2009 și 2012. Influența exercitată de mediul socioeconomic și de locul unde este situată școala asupra performanței educaționale este una dintre cele mai puternice din Uniune. Caracterul selectiv al sistemului de învățământ adâncește decalajele de performanță dintre elevii din diferitele tipuri de școli, iar aceste decalaje se accentuează cu timpul. Lipsa unui acces egal la un învățământ general de calitate este acută în special în cazul romilor. Cu excepția educației copiilor preșcolari, în cazul căreia s-au înregistrat îmbunătățiri semnificative în ultimii ani, există în continuare decalaje mari între ratele de absolvire ale romilor și cele ale altor etnii la toate nivelurile de învățământ, și anume în învățământul primar, secundar și terțiar. Rata părăsirii timpurii a școlii rămâne ridicată în rândul romilor. Ungaria a introdus o serie de măsuri menite să combată mai eficient rezultatele școlare slabe. Totuși, detalii importante privind punerea în aplicare a acestor măsuri nu sunt disponibile, astfel încât este dificil să se evalueze impactul lor potențial. Nu s-a elaborat încă o abordare sistematică de promovare a unui învățământ general favorabil incluziunii. Planul anunțat de punere în aplicare a strategiei de combatere a părăsirii timpurii a școlii nu a fost încă publicat. Tranziția între diferitele forme și etape ale educației rămâne dificilă, iar punerea în aplicare a reformelor recente din învățământul profesional ar trebui să fie orientată spre facilitarea tranzițiilor.

| (12) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ungariei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Ungariei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos. |
| --- | --- |

(12)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ungariei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Ungariei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

| (13) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(13)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Ungaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Având în vedere riscul ridicat de deviere semnificativă, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,3 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și de 0,6 % din PIB în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul bugetar pe termen mediu este respectat cu un efort mai redus, luând măsurile structurale necesare. |
| --- | --- |

1.

Având în vedere riscul ridicat de deviere semnificativă, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,3 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și de 0,6 % din PIB în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul bugetar pe termen mediu este respectat cu un efort mai redus, luând măsurile structurale necesare.

| 2. | Să reducă în continuare taxele sectoriale și să reducă sarcina fiscală suportată de persoanele cu venituri reduse. Să consolideze transparența și concurența în domeniul achizițiilor publice prin intermediul achizițiilor publice electronice, al publicării într-o mai mare măsură a procedurilor de ofertare și al îmbunătățirii în continuare a cadrului anticorupție. Să amelioreze cadrul de reglementare în sectorul serviciilor și în cel al comerțului cu amănuntul prin eliminarea reglementărilor restrictive și prin asigurarea predictibilității. |
| --- | --- |

2.

Să reducă în continuare taxele sectoriale și să reducă sarcina fiscală suportată de persoanele cu venituri reduse. Să consolideze transparența și concurența în domeniul achizițiilor publice prin intermediul achizițiilor publice electronice, al publicării într-o mai mare măsură a procedurilor de ofertare și al îmbunătățirii în continuare a cadrului anticorupție. Să amelioreze cadrul de reglementare în sectorul serviciilor și în cel al comerțului cu amănuntul prin eliminarea reglementărilor restrictive și prin asigurarea predictibilității.

| 3. | Să faciliteze tranziția de la programul de lucrări publice la piața primară a forței de muncă și să consolideze alte politici active în domeniul pieței forței de muncă. Să amelioreze caracterul adecvat al asistenței sociale și al prestațiilor de șomaj, precum și nivelul de acoperire al acestora. Să ia măsuri de îmbunătățire a rezultatelor educaționale și să crească participarea grupurilor defavorizate, în special a romilor, la un învățământ general favorabil incluziunii. |
| --- | --- |

3.

Să faciliteze tranziția de la programul de lucrări publice la piața primară a forței de muncă și să consolideze alte politici active în domeniul pieței forței de muncă. Să amelioreze caracterul adecvat al asistenței sociale și al prestațiilor de șomaj, precum și nivelul de acoperire al acestora. Să ia măsuri de îmbunătățire a rezultatelor educaționale și să crească participarea grupurilor defavorizate, în special a romilor, la un învățământ general favorabil incluziunii.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

3

(4)  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de convergență, urmând metodologia stabilită de comun acord.

4

(5)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/53

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2016

(2016/C 299/13)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice din 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Suedia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice din 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Suedia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară privind Suedia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Suedia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor asumate de Suedia în cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Suedia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, având în vedere gradul ridicat de îndatorare a gospodăriilor și tendința de creștere a acestuia, coroborate cu prețurile mari și în creștere ale locuințelor în contextul fluxurilor de creditare pozitive, există riscul aplicării unor măsuri corective dezordonate, care ar avea implicații asupra economiei reale și a sectorului bancar. S-au luat măsuri în domeniul macroprudențial, însă acestea se pot dovedi insuficiente. Există în continuare un deficit de măsuri în ceea ce privește impozitul pe locuințe, amortizarea creditelor ipotecare, funcționarea ofertei de locuințe și piața închirierilor de locuințe. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Suedia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Suedia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor asumate de Suedia în cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Suedia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, având în vedere gradul ridicat de îndatorare a gospodăriilor și tendința de creștere a acestuia, coroborate cu prețurile mari și în creștere ale locuințelor în contextul fluxurilor de creditare pozitive, există riscul aplicării unor măsuri corective dezordonate, care ar avea implicații asupra economiei reale și a sectorului bancar. S-au luat măsuri în domeniul macroprudențial, însă acestea se pot dovedi insuficiente. Există în continuare un deficit de măsuri în ceea ce privește impozitul pe locuințe, amortizarea creditelor ipotecare, funcționarea ofertei de locuințe și piața închirierilor de locuințe.

| (3) | La 28 aprilie 2016, Suedia a prezentat Programul său național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 28 aprilie 2016, Suedia a prezentat Programul său național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Suedia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Potrivit Programului său de convergență pentru 2016, guvernul intenționează să ajungă la un sold global de -0,4 % din PIB și să îndeplinească în continuare, pe întreaga perioadă acoperită de program, obiectivul bugetar pe termen mediu, respectiv un deficit structural de 1 % din PIB. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 42,5 % în 2016 și va continua să scadă până la 39,1 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil până în 2016 și precaut în perioada următoare. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că soldul structural va fi de -0,5 % din PIB în 2016 și de -0,9 % din PIB în 2017, depășind astfel obiectivul bugetar pe termen mediu. Eventualele abateri viitoare vor fi evaluate în raport cu cerința referitoare la menținerea soldului structural la același nivel cu obiectivul bugetar pe termen mediu. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este probabil ca Suedia să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Suedia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Potrivit Programului său de convergență pentru 2016, guvernul intenționează să ajungă la un sold global de -0,4 % din PIB și să îndeplinească în continuare, pe întreaga perioadă acoperită de program, obiectivul bugetar pe termen mediu, respectiv un deficit structural de 1 % din PIB. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 42,5 % în 2016 și va continua să scadă până la 39,1 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil până în 2016 și precaut în perioada următoare. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că soldul structural va fi de -0,5 % din PIB în 2016 și de -0,9 % din PIB în 2017, depășind astfel obiectivul bugetar pe termen mediu. Eventualele abateri viitoare vor fi evaluate în raport cu cerința referitoare la menținerea soldului structural la același nivel cu obiectivul bugetar pe termen mediu. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este probabil ca Suedia să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

| (6) | Gradul de îndatorare a gospodăriilor rămâne foarte ridicat în Suedia și a avut în ultimul deceniu una dintre cele mai rapide rate de creștere din Uniune. Conform estimărilor Riksbank (banca centrală a Suediei), în 2015 datoria gospodăriilor reprezenta 175 % din venitul disponibil anual și 87 % din PIB. Dat fiind că aplică impozite relativ scăzute pe locuințe și deduceri importante pentru dobânzile ipotecare, Suedia este una dintre țările din Uniune care oferă unele dintre cele mai puternice stimulente fiscale proprietarilor de locuințe. Nivelul ridicat de îndatorare a gospodăriilor reprezintă un risc pentru stabilitatea macroeconomică. Guvernul a luat unele măsuri pentru a descuraja îndatorarea gospodăriilor, inițiind, de exemplu, o propunere legislativă, adoptată de parlament la 23 martie 2016, care vizează amortizarea obligatorie a noilor credite ipotecare. Adoptarea acestei măsuri-cheie a fost mult timp întârziată din cauza rezervelor formulate cu privire la legitimitatea autorității macroprudențiale din Suedia de a impune o astfel de obligație. Există riscul ca, atâta vreme cât nu este revizuit cadrul juridic referitor la competențele autorității macroprudențiale, alte măsuri care ar putea fi necesare pentru a aborda dezechilibrele crescânde ale Suediei să fie aplicate și ele cu întârziere. În sfârșit, guvernul nu a luat niciun fel de măsuri pentru a ajusta stimulentele fiscale, de exemplu prin reducerea deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare sau prin revizuirea impozitelor pe proprietate. |
| --- | --- |

(6)

Gradul de îndatorare a gospodăriilor rămâne foarte ridicat în Suedia și a avut în ultimul deceniu una dintre cele mai rapide rate de creștere din Uniune. Conform estimărilor Riksbank (banca centrală a Suediei), în 2015 datoria gospodăriilor reprezenta 175 % din venitul disponibil anual și 87 % din PIB. Dat fiind că aplică impozite relativ scăzute pe locuințe și deduceri importante pentru dobânzile ipotecare, Suedia este una dintre țările din Uniune care oferă unele dintre cele mai puternice stimulente fiscale proprietarilor de locuințe. Nivelul ridicat de îndatorare a gospodăriilor reprezintă un risc pentru stabilitatea macroeconomică. Guvernul a luat unele măsuri pentru a descuraja îndatorarea gospodăriilor, inițiind, de exemplu, o propunere legislativă, adoptată de parlament la 23 martie 2016, care vizează amortizarea obligatorie a noilor credite ipotecare. Adoptarea acestei măsuri-cheie a fost mult timp întârziată din cauza rezervelor formulate cu privire la legitimitatea autorității macroprudențiale din Suedia de a impune o astfel de obligație. Există riscul ca, atâta vreme cât nu este revizuit cadrul juridic referitor la competențele autorității macroprudențiale, alte măsuri care ar putea fi necesare pentru a aborda dezechilibrele crescânde ale Suediei să fie aplicate și ele cu întârziere. În sfârșit, guvernul nu a luat niciun fel de măsuri pentru a ajusta stimulentele fiscale, de exemplu prin reducerea deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare sau prin revizuirea impozitelor pe proprietate.

| (7) | Piața locuințelor din Suedia este în continuare o sursă potențială de instabilitate. Prețurile locuințelor au crescut aproape constant în ultimii 20 de ani, în special în zonele metropolitane din Stockholm și Göteborg. Prețurile locuințelor continuă să crească nu doar ca efect al unor cauze bine fundamentate, cum ar fi creșterea venitului disponibil, dar și ca urmare a unor ineficiențe structurale pe piața locuințelor. Factorii care influențează negativ oferta de locuințe sunt utilizarea ineficace a fondului de locuințe existente, controlul semnificativ al chiriilor, concurența slabă din sectorul construcțiilor, insuficiența terenurilor disponibile pentru construcții noi și durata și complexitatea procedurilor de planificare urbană. Forma actuală a taxei pe tranzacții aplicată câștigurilor de capital provenite din vânzările imobiliare limitează potențialul utilizării mai eficiente a fondului de locuințe existente. Ineficiențele structurale determină investiții insuficiente în locuințe și o penurie generalizată a locuințelor, contribuind, de asemenea, la creșterea constantă a prețurilor locuințelor. Lipsa de locuințe disponibile și accesibile ca preț limitează totodată și mobilitatea forței de muncă și reprezintă un obstacol pentru integrarea eficace a migranților pe piața muncii. Guvernul a luat o serie de măsuri, printre care creșterea finanțării publice pentru investițiile în sectorul locuințelor și simplificarea anumitor proceduri de planificare urbană. În decembrie 2015, un sondaj privind concurența în sectorul construcțiilor a propus o serie de măsuri posibile, cum ar fi sporirea transparenței în ceea ce privește contractele pentru locuințe sociale. Cu toate acestea, guvernul nu a realizat progrese în ceea ce privește reformarea sistemului de stabilire a chiriilor. |
| --- | --- |

(7)

Piața locuințelor din Suedia este în continuare o sursă potențială de instabilitate. Prețurile locuințelor au crescut aproape constant în ultimii 20 de ani, în special în zonele metropolitane din Stockholm și Göteborg. Prețurile locuințelor continuă să crească nu doar ca efect al unor cauze bine fundamentate, cum ar fi creșterea venitului disponibil, dar și ca urmare a unor ineficiențe structurale pe piața locuințelor. Factorii care influențează negativ oferta de locuințe sunt utilizarea ineficace a fondului de locuințe existente, controlul semnificativ al chiriilor, concurența slabă din sectorul construcțiilor, insuficiența terenurilor disponibile pentru construcții noi și durata și complexitatea procedurilor de planificare urbană. Forma actuală a taxei pe tranzacții aplicată câștigurilor de capital provenite din vânzările imobiliare limitează potențialul utilizării mai eficiente a fondului de locuințe existente. Ineficiențele structurale determină investiții insuficiente în locuințe și o penurie generalizată a locuințelor, contribuind, de asemenea, la creșterea constantă a prețurilor locuințelor. Lipsa de locuințe disponibile și accesibile ca preț limitează totodată și mobilitatea forței de muncă și reprezintă un obstacol pentru integrarea eficace a migranților pe piața muncii. Guvernul a luat o serie de măsuri, printre care creșterea finanțării publice pentru investițiile în sectorul locuințelor și simplificarea anumitor proceduri de planificare urbană. În decembrie 2015, un sondaj privind concurența în sectorul construcțiilor a propus o serie de măsuri posibile, cum ar fi sporirea transparenței în ceea ce privește contractele pentru locuințe sociale. Cu toate acestea, guvernul nu a realizat progrese în ceea ce privește reformarea sistemului de stabilire a chiriilor.

| (8) | În pofida rezultatelor relativ bune în domeniul investițiilor, Suedia se confruntă cu dificultăți care pot avea un impact negativ asupra competitivității pe termen lung a țării. În special, ineficiențele structurale de pe piața locuințelor frânează investițiile în acest domeniu. Investițiile în infrastructură menite să asigure legături mai bune în interiorul orașelor și între zonele urbane sunt insuficiente având în vedere constrângerile cauzate de penuria de locuințe. |
| --- | --- |

(8)

În pofida rezultatelor relativ bune în domeniul investițiilor, Suedia se confruntă cu dificultăți care pot avea un impact negativ asupra competitivității pe termen lung a țării. În special, ineficiențele structurale de pe piața locuințelor frânează investițiile în acest domeniu. Investițiile în infrastructură menite să asigure legături mai bune în interiorul orașelor și între zonele urbane sunt insuficiente având în vedere constrângerile cauzate de penuria de locuințe.

| (9) | Clasamentul PISA indică faptul că, dintre toate țările OCDE, Suedia s-a confruntat în ultimul deceniu cu cea mai dramatică scădere a rezultatelor școlare ale elevilor cu vârsta de 15 ani, în prezent rezultatele sale situându-se sub media din țările UE și OCDE. Nivelul tot mai scăzut de instruire a elevilor la terminarea școlii riscă să pună presiune pe termen lung pe competitivitatea și capacitatea de inovare a Suediei. O altă problemă în materie de educație cu care se confruntă Suedia o reprezintă decalajul semnificativ din punctul de vedere al rezultatelor școlare între elevii proveniți din familii de migranți și cei autohtoni. Acest aspect merită o atenție deosebită având în vedere numărul mare de migranți tineri nou-sosiți în Suedia, care urmează să fie integrați în sistemul de învățământ. Mecanismele neclare de finanțare a școlilor, conjugate cu monitorizarea nesistematică a utilizării fondurilor la diferite niveluri ale sistemului școlar împiedică utilizarea eficientă a resurselor. Guvernul a pus la dispoziție fonduri suplimentare în vederea îmbunătățirii rezultatelor școlare și a echității și întreprinde măsuri pentru integrarea migranților nou-sosiți în sistemul de învățământ. |
| --- | --- |

(9)

Clasamentul PISA indică faptul că, dintre toate țările OCDE, Suedia s-a confruntat în ultimul deceniu cu cea mai dramatică scădere a rezultatelor școlare ale elevilor cu vârsta de 15 ani, în prezent rezultatele sale situându-se sub media din țările UE și OCDE. Nivelul tot mai scăzut de instruire a elevilor la terminarea școlii riscă să pună presiune pe termen lung pe competitivitatea și capacitatea de inovare a Suediei. O altă problemă în materie de educație cu care se confruntă Suedia o reprezintă decalajul semnificativ din punctul de vedere al rezultatelor școlare între elevii proveniți din familii de migranți și cei autohtoni. Acest aspect merită o atenție deosebită având în vedere numărul mare de migranți tineri nou-sosiți în Suedia, care urmează să fie integrați în sistemul de învățământ. Mecanismele neclare de finanțare a școlilor, conjugate cu monitorizarea nesistematică a utilizării fondurilor la diferite niveluri ale sistemului școlar împiedică utilizarea eficientă a resurselor. Guvernul a pus la dispoziție fonduri suplimentare în vederea îmbunătățirii rezultatelor școlare și a echității și întreprinde măsuri pentru integrarea migranților nou-sosiți în sistemul de învățământ.

| (10) | Afluxul mare de refugiați din ultimul an comportă o serie de consecințe sociale și economice pentru Suedia. Chiar dacă se preconizează că, pe termen scurt, sosirea refugiaților va avea drept efect creșterea cheltuielilor publice și crearea unei cereri interne suplimentare, antrenând astfel creșterea PIB, efectele pe termen mediu asupra ocupării forței de muncă și a creșterii sunt condiționate de succesul integrării sociale și pe piața muncii a refugiaților, inclusiv prin acordarea de sprijin educațional. Aceasta este una dintre preocupările centrale de pe agenda politică a UE și a statelor membre și va fi monitorizată și analizată cu atenție, inclusiv în raportul de țară pe 2017. |
| --- | --- |

(10)

Afluxul mare de refugiați din ultimul an comportă o serie de consecințe sociale și economice pentru Suedia. Chiar dacă se preconizează că, pe termen scurt, sosirea refugiaților va avea drept efect creșterea cheltuielilor publice și crearea unei cereri interne suplimentare, antrenând astfel creșterea PIB, efectele pe termen mediu asupra ocupării forței de muncă și a creșterii sunt condiționate de succesul integrării sociale și pe piața muncii a refugiaților, inclusiv prin acordarea de sprijin educațional. Aceasta este una dintre preocupările centrale de pe agenda politică a UE și a statelor membre și va fi monitorizată și analizată cu atenție, inclusiv în raportul de țară pe 2017.

| (11) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Suediei, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Suediei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru sustenabilitatea politicii bugetare și socioeconomice a Suediei, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(11)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Suediei, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Suediei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru sustenabilitatea politicii bugetare și socioeconomice a Suediei, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandarea 1 de mai jos.

| (12) | În lumina acestei evaluări, Comisia a examinat Programul de convergență și a emis un aviz (4) conform căruia este de așteptat ca Suedia să respecte Pactul de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(12)

În lumina acestei evaluări, Comisia a examinat Programul de convergență și a emis un aviz (4) conform căruia este de așteptat ca Suedia să respecte Pactul de stabilitate și de creștere.

| (13) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 sunt reflectate în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(13)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 sunt reflectate în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Suedia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să contracareze creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor prin ajustarea stimulentelor fiscale, în special prin limitarea treptată a deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare sau prin majorarea impozitelor periodice pe proprietate. Să se asigure că autoritatea macroprudențială are mandatul legal de a pune în aplicare măsuri pentru protejarea stabilității financiare în timp util. Să încurajeze investițiile în locuințe și să sporească eficiența pieței locuințelor, inclusiv prin introducerea unui grad mai mare de flexibilitate în ceea ce privește stabilirea prețurilor chiriilor și prin revizuirea formei actuale a impozitului pe câștigurile de capital pentru a facilita încheierea unui număr mai mare de tranzacții imobiliare. |
| --- | --- |

1.

Să contracareze creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor prin ajustarea stimulentelor fiscale, în special prin limitarea treptată a deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare sau prin majorarea impozitelor periodice pe proprietate. Să se asigure că autoritatea macroprudențială are mandatul legal de a pune în aplicare măsuri pentru protejarea stabilității financiare în timp util. Să încurajeze investițiile în locuințe și să sporească eficiența pieței locuințelor, inclusiv prin introducerea unui grad mai mare de flexibilitate în ceea ce privește stabilirea prețurilor chiriilor și prin revizuirea formei actuale a impozitului pe câștigurile de capital pentru a facilita încheierea unui număr mai mare de tranzacții imobiliare.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

3

(4)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

4

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/57 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/57

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2016

(2016/C 299/14)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Austria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economiile din cadrul uniunii economice și monetare, Austria ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Austria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economiile din cadrul uniunii economice și monetare, Austria ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării.

| (2) | Raportul de țară privind Austria pentru 2016 a fost publicat la Acesta a evaluat atât progresele realizate de Austria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, cât și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei pe care a efectuat-o, Comisia concluzionează că Austria nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Austria pentru 2016 a fost publicat la Acesta a evaluat atât progresele realizate de Austria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, cât și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei pe care a efectuat-o, Comisia concluzionează că Austria nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice.

| (3) | La 26 aprilie 2016, Austria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, iar la 27 aprilie 2016 – Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 26 aprilie 2016, Austria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, iar la 27 aprilie 2016 – Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare a eficacității fondurilor structurale și de investiții europene cu buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare a eficacității fondurilor structurale și de investiții europene cu buna guvernanță economică.

| (5) | Din Programul de stabilitate reiese faptul că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ, prezentându-se dovezi suficiente privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat la 0,09 % din PIB în 2015 și actualmente sunt estimate la 0,26 % din PIB pentru 2016. Aceste cifre reprezintă o revizuire în sens crescător în ceea ce privește estimările prevăzute în proiectul de plan bugetar pentru 2016, care preconiza cheltuieli suplimentare de aproximativ 0,08 % din PIB în 2015, respectiv de 0,16 % din PIB în 2016. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 acoperă aceste cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați este un eveniment excepțional, impactul acestuia asupra finanțelor publice din Austria este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei abateri de la traiectoria de ajustare în direcția obiectivului bugetar pe termen mediu. În 2015, întrucât și-a îndeplinit obiectivul bugetar pe termen mediu, Austria nu a utilizat posibilitatea abaterii temporare. Pentru a se asigura faptul că Austria beneficiază de aceeași abatere temporară de care au beneficiat țări care nu și-au atins încă obiectivul bugetar pe termen mediu, Austria se va putea abate, în 2016 și 2017, de la obiectivul său bugetar pe termen mediu cu suma considerată eligibilă pentru 2015. În ceea ce privește eventuala abatere suplimentară din 2016, în primăvara lui 2017 se va efectua o evaluare finală, inclusiv în ceea ce privește sumele eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile austriece. |
| --- | --- |

(5)

Din Programul de stabilitate reiese faptul că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ, prezentându-se dovezi suficiente privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat la 0,09 % din PIB în 2015 și actualmente sunt estimate la 0,26 % din PIB pentru 2016. Aceste cifre reprezintă o revizuire în sens crescător în ceea ce privește estimările prevăzute în proiectul de plan bugetar pentru 2016, care preconiza cheltuieli suplimentare de aproximativ 0,08 % din PIB în 2015, respectiv de 0,16 % din PIB în 2016. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 acoperă aceste cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați este un eveniment excepțional, impactul acestuia asupra finanțelor publice din Austria este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei abateri de la traiectoria de ajustare în direcția obiectivului bugetar pe termen mediu. În 2015, întrucât și-a îndeplinit obiectivul bugetar pe termen mediu, Austria nu a utilizat posibilitatea abaterii temporare. Pentru a se asigura faptul că Austria beneficiază de aceeași abatere temporară de care au beneficiat țări care nu și-au atins încă obiectivul bugetar pe termen mediu, Austria se va putea abate, în 2016 și 2017, de la obiectivul său bugetar pe termen mediu cu suma considerată eligibilă pentru 2015. În ceea ce privește eventuala abatere suplimentară din 2016, în primăvara lui 2017 se va efectua o evaluare finală, inclusiv în ceea ce privește sumele eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile austriece.

| (6) | În prezent, Austria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2016, guvernul preconizează o deteriorare a deficitului global, până la 1,6 % din PIB în 2016, urmată de o îmbunătățire treptată, până la 0,4 % din PIB în 2020. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,45 % din PIB până în 2016 și revizuit până la 0,5 % din PIB începând din 2017 – va fi îndeplinit începând din 2018. Având însă în vedere soldul structural recalculat, obiectivul bugetar pe termen mediu ar urma să fie atins doar începând din 2019. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB a atins un nivel maxim de 86,2 % în 2015, urmând să scadă treptat până la 76,6 % în 2020. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. În același timp însă, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există riscul unei abateri în 2016. Cu toate acestea, dacă impactul suplimentar al afluxului excepțional de refugiați prevăzut pentru 2016 este exclus din evaluare, se preconizează că Austria va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2016. În condițiile în care politicile rămân neschimbate, în 2017 există un risc de abatere semnificativă de la ajustarea recomandată. Abaterea prevăzută pentru 2017 nu va mai fi însă semnificativă după ce se va lua în considerare marja suplimentară permisă pentru impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați care ar putea fi acordată în 2016. Se preconizează că Austria va îndeplini regula tranzitorie privind datoria în 2016 și, după încheierea perioadei de tranziție, criteriul de referință privind reducerea datoriei în 2017. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Austria să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017. |
| --- | --- |

(6)

În prezent, Austria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2016, guvernul preconizează o deteriorare a deficitului global, până la 1,6 % din PIB în 2016, urmată de o îmbunătățire treptată, până la 0,4 % din PIB în 2020. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,45 % din PIB până în 2016 și revizuit până la 0,5 % din PIB începând din 2017 – va fi îndeplinit începând din 2018. Având însă în vedere soldul structural recalculat, obiectivul bugetar pe termen mediu ar urma să fie atins doar începând din 2019. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB a atins un nivel maxim de 86,2 % în 2015, urmând să scadă treptat până la 76,6 % în 2020. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. În același timp însă, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există riscul unei abateri în 2016. Cu toate acestea, dacă impactul suplimentar al afluxului excepțional de refugiați prevăzut pentru 2016 este exclus din evaluare, se preconizează că Austria va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2016. În condițiile în care politicile rămân neschimbate, în 2017 există un risc de abatere semnificativă de la ajustarea recomandată. Abaterea prevăzută pentru 2017 nu va mai fi însă semnificativă după ce se va lua în considerare marja suplimentară permisă pentru impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați care ar putea fi acordată în 2016. Se preconizează că Austria va îndeplini regula tranzitorie privind datoria în 2016 și, după încheierea perioadei de tranziție, criteriul de referință privind reducerea datoriei în 2017. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Austria să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017.

| (7) | Efectul bugetar al reformei fiscale, adoptată recent, reprezintă încă un element de incertitudine. Atunci când se iau măsuri menite să asigure sustenabilitatea finanțelor publice, ar trebui să se țină cont de faptul că, în ciuda reformelor recente, sarcina fiscală asupra forței de muncă rămâne ridicată, Austria având o sarcină fiscală mare comparativ cu alte țări europene. Totodată, se utilizează prea puțin surse de impozitare mai favorabile creșterii, care permit reducerea sarcinii fiscale asupra forței de muncă. Adoptarea de măsuri menite să reducă sarcina fiscală asupra forței de muncă prin transferarea presiunii fiscale către alte surse, cu efecte mai puțin dăunătoare pentru creștere, ar contribui la soluționarea acestei probleme. |
| --- | --- |

(7)

Efectul bugetar al reformei fiscale, adoptată recent, reprezintă încă un element de incertitudine. Atunci când se iau măsuri menite să asigure sustenabilitatea finanțelor publice, ar trebui să se țină cont de faptul că, în ciuda reformelor recente, sarcina fiscală asupra forței de muncă rămâne ridicată, Austria având o sarcină fiscală mare comparativ cu alte țări europene. Totodată, se utilizează prea puțin surse de impozitare mai favorabile creșterii, care permit reducerea sarcinii fiscale asupra forței de muncă. Adoptarea de măsuri menite să reducă sarcina fiscală asupra forței de muncă prin transferarea presiunii fiscale către alte surse, cu efecte mai puțin dăunătoare pentru creștere, ar contribui la soluționarea acestei probleme.

| (8) | În 2015, rata șomajului în rândul persoanelor cu vârsta cuprinsă între 55 și 64 de ani era de 46,3 % (comparativ cu media de 53,3 % la nivelul UE), Austria ocupând locul 19 la nivelul UE. Din 2014 sunt în vigoare măsuri suplimentare de creștere a vârstei efective de pensionare, și acestea au avut anumite efecte. Rămâne de văzut dacă aceste măsuri vor inversa tendința existentă, prin care vârsta efectivă de pensionare se situează sub media Uniunii pe termen mediu. În plus, durata perioadei de pensie crește, odată cu creșterea speranței de viață. Vârsta legală de pensionare pentru femei va crește, pentru a se alinia treptat – din 2024 până în 2033 – la vârsta legală de pensionare pentru bărbați. În Austria, vârsta legală de pensionare nu corespunde creșterii speranței de viață. Comisia estimează că, în 2040, cheltuielile cu pensiile vor crește cu 0,8 % din PIB comparativ cu 2013. Pe termen lung (2060), se preconizează o creștere cu 0,5 % din PIB a cheltuielilor cu pensiile. Comparativ cu 2013, se așteaptă, de asemenea, o creștere a cheltuielilor de sănătate cu 1 % din PIB până în 2040 și cu 1,3 % din PIB până în 2060. Acest lucru, împreună cu creșterea prevăzută a cheltuielilor aferente îngrijirii pe termen lung, reprezintă un risc mediu pentru sustenabilitatea finanțelor publice ale Austriei. |
| --- | --- |

(8)

În 2015, rata șomajului în rândul persoanelor cu vârsta cuprinsă între 55 și 64 de ani era de 46,3 % (comparativ cu media de 53,3 % la nivelul UE), Austria ocupând locul 19 la nivelul UE. Din 2014 sunt în vigoare măsuri suplimentare de creștere a vârstei efective de pensionare, și acestea au avut anumite efecte. Rămâne de văzut dacă aceste măsuri vor inversa tendința existentă, prin care vârsta efectivă de pensionare se situează sub media Uniunii pe termen mediu. În plus, durata perioadei de pensie crește, odată cu creșterea speranței de viață. Vârsta legală de pensionare pentru femei va crește, pentru a se alinia treptat – din 2024 până în 2033 – la vârsta legală de pensionare pentru bărbați. În Austria, vârsta legală de pensionare nu corespunde creșterii speranței de viață. Comisia estimează că, în 2040, cheltuielile cu pensiile vor crește cu 0,8 % din PIB comparativ cu 2013. Pe termen lung (2060), se preconizează o creștere cu 0,5 % din PIB a cheltuielilor cu pensiile. Comparativ cu 2013, se așteaptă, de asemenea, o creștere a cheltuielilor de sănătate cu 1 % din PIB până în 2040 și cu 1,3 % din PIB până în 2060. Acest lucru, împreună cu creșterea prevăzută a cheltuielilor aferente îngrijirii pe termen lung, reprezintă un risc mediu pentru sustenabilitatea finanțelor publice ale Austriei.

| (9) | Regimurile bugetare existente la diferitele niveluri de guvernare (federal, statal și local) sunt complexe, iar în multe domenii de politică, cum ar fi cel al sănătății, responsabilitățile în materie de venituri și cele în materie de cheltuieli nu sunt aliniate. Deși, potrivit datelor OCDE din 2014, guvernele subnaționale au responsabilități în materie de politici care corespund unor cheltuieli publice generale în valoare de 16 % din PIB, ponderea impozitelor subnaționale este de doar aproximativ 2 % din PIB. Complexitatea acestei situații este costisitoare și poate duce la o scădere a disciplinei bugetare. Sunt în curs negocieri privind alocarea veniturilor între cele trei niveluri de guvernare începând din 2017, ocazie cu care s-ar putea rezolva această situație. |
| --- | --- |

(9)

Regimurile bugetare existente la diferitele niveluri de guvernare (federal, statal și local) sunt complexe, iar în multe domenii de politică, cum ar fi cel al sănătății, responsabilitățile în materie de venituri și cele în materie de cheltuieli nu sunt aliniate. Deși, potrivit datelor OCDE din 2014, guvernele subnaționale au responsabilități în materie de politici care corespund unor cheltuieli publice generale în valoare de 16 % din PIB, ponderea impozitelor subnaționale este de doar aproximativ 2 % din PIB. Complexitatea acestei situații este costisitoare și poate duce la o scădere a disciplinei bugetare. Sunt în curs negocieri privind alocarea veniturilor între cele trei niveluri de guvernare începând din 2017, ocazie cu care s-ar putea rezolva această situație.

| (10) | În mod tradițional, Austria are una dintre cele mai mici rate ale șomajului din UE. Din 2011 această rată este însă în creștere, ajungând la 5,7 % în 2015. Și rata șomajului în rândul tinerilor este mică: 10,6 % din tinerii activi în vârstă de 15-24 de ani în 2015. Austria are, de asemenea, o rată de ocupare ridicată. Cu toate acestea, deși rata de ocupare în rândul femeilor este de 70,2 %, adică peste media UE, comparativ, o mare parte dintre femei lucrează cu timp parțial, din cauza obligațiilor de îngrijire a copiilor sau a persoanelor în vârstă. Acest lucru contribuie la una dintre cele mai mari diferențe de remunerare între femei și bărbați din Uniune și la un mare decalaj de pensii între femei și bărbați. Rata de ocupare în rândul lucrătorilor în vârstă (55-64 de ani) este sub media UE. |
| --- | --- |

(10)

În mod tradițional, Austria are una dintre cele mai mici rate ale șomajului din UE. Din 2011 această rată este însă în creștere, ajungând la 5,7 % în 2015. Și rata șomajului în rândul tinerilor este mică: 10,6 % din tinerii activi în vârstă de 15-24 de ani în 2015. Austria are, de asemenea, o rată de ocupare ridicată. Cu toate acestea, deși rata de ocupare în rândul femeilor este de 70,2 %, adică peste media UE, comparativ, o mare parte dintre femei lucrează cu timp parțial, din cauza obligațiilor de îngrijire a copiilor sau a persoanelor în vârstă. Acest lucru contribuie la una dintre cele mai mari diferențe de remunerare între femei și bărbați din Uniune și la un mare decalaj de pensii între femei și bărbați. Rata de ocupare în rândul lucrătorilor în vârstă (55-64 de ani) este sub media UE.

| (11) | Austria a depășit deja obiectivele naționale din cadrul Strategiei Europa 2020 în materie de educație. În 2015 rata abandonului școlar timpuriu a fost de 7,3 %, iar rata de absolvire a învățământului terțiar de 38,7 %. Cu toate acestea, rezultatele școlare depind în mare măsură de mediul socioeconomic. Nivelul mobilității intergeneraționale în educație este unul dintre cele mai scăzute dintre toate țările OCDE pentru care sunt disponibile date. Rata de abandon în rândul elevilor proveniți din familii de migranți este de peste trei ori mai mare decât în rândul elevilor care nu provin din familii de migranți; iar la aceasta se adaugă o nouă provocare: integrarea tinerilor refugiați și migranți cu vârsta de școlarizare obligatorie și a celor mai mari în sistemul de educație și formare. |
| --- | --- |

(11)

Austria a depășit deja obiectivele naționale din cadrul Strategiei Europa 2020 în materie de educație. În 2015 rata abandonului școlar timpuriu a fost de 7,3 %, iar rata de absolvire a învățământului terțiar de 38,7 %. Cu toate acestea, rezultatele școlare depind în mare măsură de mediul socioeconomic. Nivelul mobilității intergeneraționale în educație este unul dintre cele mai scăzute dintre toate țările OCDE pentru care sunt disponibile date. Rata de abandon în rândul elevilor proveniți din familii de migranți este de peste trei ori mai mare decât în rândul elevilor care nu provin din familii de migranți; iar la aceasta se adaugă o nouă provocare: integrarea tinerilor refugiați și migranți cu vârsta de școlarizare obligatorie și a celor mai mari în sistemul de educație și formare.

| (12) | Deși băncile austriece se confruntă cu probleme atât pe piața internă, cât și pe piețele externe, acțiunile de supraveghere la nivel național și european au contribuit la atenuarea riscurilor legate de deteriorarea calității activelor în Europa Centrală, Europa de Est și Europa de Sud-Est. În ceea ce privește restructurarea și lichidarea instituțiilor financiare aflate în dificultate, riscurile bugetare au fost deja luate în calcul în conturile publice. Deși nu se poate exclude apariția unor noi riscuri, pentru un număr limitat de instituții, acestea par să se limiteze la problemele moștenite din trecut. |
| --- | --- |

(12)

Deși băncile austriece se confruntă cu probleme atât pe piața internă, cât și pe piețele externe, acțiunile de supraveghere la nivel național și european au contribuit la atenuarea riscurilor legate de deteriorarea calității activelor în Europa Centrală, Europa de Est și Europa de Sud-Est. În ceea ce privește restructurarea și lichidarea instituțiilor financiare aflate în dificultate, riscurile bugetare au fost deja luate în calcul în conturile publice. Deși nu se poate exclude apariția unor noi riscuri, pentru un număr limitat de instituții, acestea par să se limiteze la problemele moștenite din trecut.

| (13) | Austria are o rată a investițiilor care depășește media UE pentru toate componentele PIB-ului, cu excepția locuințelor. Începând din 2012, în Austria, nivelul investițiilor a fost unul scăzut, în ciuda lichidităților solide de care dispun întreprinderile și existenței unor condiții de finanțare a economiei favorabile. Pentru a se stimula investițiile și creșterea, ar trebui simplificate procedurile administrative și ar trebui înlăturate obstacolele administrative. De exemplu, obstacolele existente în materie de reglementare și sarcina administrativă în domeniul furnizării de servicii nu sunt favorabile creării de noi întreprinderi. În ceea ce privește obstacolele în calea înființării de societăți interdisciplinare, la care s-a făcut referire în recomandările specifice fiecărei țări adoptate în 2015, Austria a început să ia în considerare adoptarea unor măsuri pentru îmbunătățirea situației, însă nu s-au luat încă decizii în acest sens. În ceea ce privește serviciile pentru întreprinderi, provocările specifice constau în cerințe restrictive legate de autorizare și, în cazul anumitor profesii, în restricții privind forma juridică și participarea la capital, care au ca rezultat o scădere a dinamismului pieței și o creștere negativă a productivității. Planul de acțiune prezentat de Austria în urma evaluării reciproce privind accesul la profesiile reglementate și exercitarea acestora propune un număr limitat de acțiuni, dar în mod cert există loc de propuneri mai ambițioase. |
| --- | --- |

(13)

Austria are o rată a investițiilor care depășește media UE pentru toate componentele PIB-ului, cu excepția locuințelor. Începând din 2012, în Austria, nivelul investițiilor a fost unul scăzut, în ciuda lichidităților solide de care dispun întreprinderile și existenței unor condiții de finanțare a economiei favorabile. Pentru a se stimula investițiile și creșterea, ar trebui simplificate procedurile administrative și ar trebui înlăturate obstacolele administrative. De exemplu, obstacolele existente în materie de reglementare și sarcina administrativă în domeniul furnizării de servicii nu sunt favorabile creării de noi întreprinderi. În ceea ce privește obstacolele în calea înființării de societăți interdisciplinare, la care s-a făcut referire în recomandările specifice fiecărei țări adoptate în 2015, Austria a început să ia în considerare adoptarea unor măsuri pentru îmbunătățirea situației, însă nu s-au luat încă decizii în acest sens. În ceea ce privește serviciile pentru întreprinderi, provocările specifice constau în cerințe restrictive legate de autorizare și, în cazul anumitor profesii, în restricții privind forma juridică și participarea la capital, care au ca rezultat o scădere a dinamismului pieței și o creștere negativă a productivității. Planul de acțiune prezentat de Austria în urma evaluării reciproce privind accesul la profesiile reglementate și exercitarea acestora propune un număr limitat de acțiuni, dar în mod cert există loc de propuneri mai ambițioase.

| (14) | Afluxul mare de refugiați din ultimul an are consecințe sociale și economice pentru Austria. Se estimează că, pe termen scurt, afluxul de refugiați va duce la o creștere a cheltuielilor publice și va genera o creștere a cererii interne și, implicit, o creștere a PIB-ului; pe termen mediu însă, efectul asupra ocupării forței de muncă și a creșterii depinde de integrarea cu succes a refugiaților pe piața muncii și de integrarea socială a acestora, inclusiv prin sprijin în domeniul educației. Acest aspect ocupă un loc important pe agenda politică, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statului membru, și va fi monitorizat și analizat cu atenție, inclusiv în raportul de țară din 2017. |
| --- | --- |

(14)

Afluxul mare de refugiați din ultimul an are consecințe sociale și economice pentru Austria. Se estimează că, pe termen scurt, afluxul de refugiați va duce la o creștere a cheltuielilor publice și va genera o creștere a cererii interne și, implicit, o creștere a PIB-ului; pe termen mediu însă, efectul asupra ocupării forței de muncă și a creșterii depinde de integrarea cu succes a refugiaților pe piața muncii și de integrarea socială a acestora, inclusiv prin sprijin în domeniul educației. Acest aspect ocupă un loc important pe agenda politică, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statului membru, și va fi monitorizat și analizat cu atenție, inclusiv în raportul de țară din 2017.

| (15) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Austriei, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Austriei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin asigurarea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos. |
| --- | --- |

(15)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Austriei, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Austriei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin asigurarea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

| (16) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(16)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Austria să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să se asigure că abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și 2017 se limitează la marja permisă pentru impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați din 2015 și, în acest scop, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,3 % din PIB în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul bugetar pe termen mediu este respectat printr-un efort mai redus. Să asigure sustenabilitatea sistemului de sănătate și a sistemului de pensii prin corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață. Să simplifice, să raționalizeze și să eficientizeze relațiile și responsabilitățile bugetare la diferitele niveluri de guvernare. |
| --- | --- |

1.

Să se asigure că abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și 2017 se limitează la marja permisă pentru impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați din 2015 și, în acest scop, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,3 % din PIB în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul bugetar pe termen mediu este respectat printr-un efort mai redus. Să asigure sustenabilitatea sistemului de sănătate și a sistemului de pensii prin corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață. Să simplifice, să raționalizeze și să eficientizeze relațiile și responsabilitățile bugetare la diferitele niveluri de guvernare.

| 2. | Să îmbunătățească participarea femeilor la piața muncii. Să ia măsuri pentru îmbunătățirea nivelului de educație al tinerilor defavorizați, în special a celor care provin din familii de migranți. |
| --- | --- |

2.

Să îmbunătățească participarea femeilor la piața muncii. Să ia măsuri pentru îmbunătățirea nivelului de educație al tinerilor defavorizați, în special a celor care provin din familii de migranți.

| 3. | Să reducă, în domeniul serviciilor, atât barierele administrative și de reglementare din calea investițiilor, de exemplu cerințele restrictive legate de autorizare și restricțiile privind forma juridică și participarea la capital, cât și impedimentele în calea înființării de societăți interdisciplinare. |
| --- | --- |

3.

Să reducă, în domeniul serviciilor, atât barierele administrative și de reglementare din calea investițiilor, de exemplu cerințele restrictive legate de autorizare și restricțiile privind forma juridică și participarea la capital, cât și impedimentele în calea înființării de societăți interdisciplinare.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/61

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2016

(2016/C 299/15)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Slovacia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Slovacia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Slovacia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Slovacia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate.

| (2) | Raportul de țară privind Slovacia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. În raport s-au evaluat progresele realizate de Slovacia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Slovacia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. În raport s-au evaluat progresele realizate de Slovacia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

| (3) | La 29 aprilie 2016, Slovacia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 29 aprilie 2016, Slovacia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost luate în considerare în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare dintre eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost luate în considerare în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare dintre eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Slovacia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2016, guvernul își propune să îmbunătățească soldul global, reducându-l la – 1,9 % din PIB în 2016 și apoi, treptat, la – 1,3 % din PIB în 2017. Conform Programului de stabilitate, obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – ar urma să fie atins în 2019. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va fi de 52,9 % în 2016 și va continua să scadă până la 47,3 % în 2019. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru a sprijini țintele de deficit preconizate pentru 2017 și pentru anii următori nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, Slovacia este expusă riscului unei abateri de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016, deși se estimează că va respecta ajustarea recomandată în 2017, în cazul menținerii politicilor actuale. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este de așteptat ca Slovacia să respecte, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Totuși, în 2016, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se asigura respectarea pactului. În acest scop, adoptarea îndelung amânată a unor plafoane de cheltuieli obligatorii și punerea în aplicare a programului de optimizare a randamentului pentru a spori eficiența cheltuielilor publice, însoțit de analize ale cheltuielilor planificate în domeniile selecționate, vor fi de o importanță crucială. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Slovacia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2016, guvernul își propune să îmbunătățească soldul global, reducându-l la – 1,9 % din PIB în 2016 și apoi, treptat, la – 1,3 % din PIB în 2017. Conform Programului de stabilitate, obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – ar urma să fie atins în 2019. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va fi de 52,9 % în 2016 și va continua să scadă până la 47,3 % în 2019. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru a sprijini țintele de deficit preconizate pentru 2017 și pentru anii următori nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, Slovacia este expusă riscului unei abateri de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016, deși se estimează că va respecta ajustarea recomandată în 2017, în cazul menținerii politicilor actuale. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este de așteptat ca Slovacia să respecte, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Totuși, în 2016, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se asigura respectarea pactului. În acest scop, adoptarea îndelung amânată a unor plafoane de cheltuieli obligatorii și punerea în aplicare a programului de optimizare a randamentului pentru a spori eficiența cheltuielilor publice, însoțit de analize ale cheltuielilor planificate în domeniile selecționate, vor fi de o importanță crucială.

| (6) | În Slovacia, sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice continuă să reprezinte o provocare. Acest lucru se datorează în principal creșterii estimate a costurilor din domeniul asistenței medicale și al pensiilor, legate de îmbătrânirea populației. Se estimează că Slovacia este unul dintre statele Uniunii în care cheltuielile cu pensiile vor înregistra cele mai mari creșteri până în 2060, din cauza îmbătrânirii populației. Vârsta legală de pensionare în Slovacia este relativ redusă, fapt ce se explică parțial prin factori legați de speranța de viață. Cheltuielile de sănătate sunt principalul factor care determină creșterea costurilor legate de îmbătrânirea populației. Conform estimărilor, cheltuielile de sănătate publică vor crește considerabil pe termen lung, însă această creștere pornește de la un nivel relativ scăzut. În pofida anumitor îmbunătățiri, în Slovacia, indicatorii de sănătate se situează la niveluri foarte scăzute. Pentru a mări raportul costuri-eficacitate din sectorul sănătății, guvernul a luat măsuri atât în ceea ce privește serviciile de îngrijire medicală cu internare, cât și cele de asistență medicală ambulatorie. Se depun în continuare eforturi în vederea introducerii unui model integrat de servicii medicale. Succesul acestei reforme depinde, probabil, de asumarea responsabilității de către principalele părți interesate, de integrarea unităților medicale și a spitalelor și de dotarea cu personal adecvat. Deși s-au adoptat măsuri menite să limiteze creșterea gradului de îndatorare a spitalelor publice, multe dintre acestea se confruntă în continuare cu o situație financiară precară. Există în continuare provocări care împiedică inversarea definitivă a tendințelor negative în materie de cheltuieli, cum ar fi restructurarea capacității spitalicești, introducerea unui sistem de rambursare ulterioară și creșterea concurenței achizițiilor publice din domeniul asistenței medicale. În ceea ce privește serviciile de îngrijire medicală ambulatorie, medicii generaliști nu își asumă suficient rolul de filtrare a accesului la medici specialiști, fapt ce se explică parțial prin repartizarea sub nivelul optim a competențelor între medicii generaliști și cei specialiști, ceea ce favorizează recurgerea la asistență medicală specializată mai costisitoare. În ceea ce privește impozitarea, măsurile guvernamentale de combatere a fraudei fiscale au contribuit la îmbunătățirea colectării impozitelor, în special a taxei pe valoarea adăugată (TVA). Cu toate acestea, deficitul de încasare a TVA-ului rămâne ridicat, ceea ce indică faptul că respectarea obligațiilor fiscale continuă să reprezinte o provocare. Deoarece în ultimii ani s-a pus un accent deosebit pe colectarea TVA-ului, s-a acordat mai puțină atenție unor domenii importante ale fiscalității, cum ar fi impozitarea veniturilor. În plus, deoarece accentul a fost pus pe auditare, celelalte roluri ale administrației fiscale, cum ar fi colectarea datoriilor fiscale, nu au fost suficient îndeplinite. Acest fapt sugerează că există posibilități de îmbunătățire a alocării resurselor în cadrul sistemului de impozitare. Nu s-a elaborat încă nicio strategie care să stabilească obiective în materie de respectare a obligațiilor fiscale. |
| --- | --- |

(6)

În Slovacia, sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice continuă să reprezinte o provocare. Acest lucru se datorează în principal creșterii estimate a costurilor din domeniul asistenței medicale și al pensiilor, legate de îmbătrânirea populației. Se estimează că Slovacia este unul dintre statele Uniunii în care cheltuielile cu pensiile vor înregistra cele mai mari creșteri până în 2060, din cauza îmbătrânirii populației. Vârsta legală de pensionare în Slovacia este relativ redusă, fapt ce se explică parțial prin factori legați de speranța de viață. Cheltuielile de sănătate sunt principalul factor care determină creșterea costurilor legate de îmbătrânirea populației. Conform estimărilor, cheltuielile de sănătate publică vor crește considerabil pe termen lung, însă această creștere pornește de la un nivel relativ scăzut. În pofida anumitor îmbunătățiri, în Slovacia, indicatorii de sănătate se situează la niveluri foarte scăzute. Pentru a mări raportul costuri-eficacitate din sectorul sănătății, guvernul a luat măsuri atât în ceea ce privește serviciile de îngrijire medicală cu internare, cât și cele de asistență medicală ambulatorie. Se depun în continuare eforturi în vederea introducerii unui model integrat de servicii medicale. Succesul acestei reforme depinde, probabil, de asumarea responsabilității de către principalele părți interesate, de integrarea unităților medicale și a spitalelor și de dotarea cu personal adecvat. Deși s-au adoptat măsuri menite să limiteze creșterea gradului de îndatorare a spitalelor publice, multe dintre acestea se confruntă în continuare cu o situație financiară precară. Există în continuare provocări care împiedică inversarea definitivă a tendințelor negative în materie de cheltuieli, cum ar fi restructurarea capacității spitalicești, introducerea unui sistem de rambursare ulterioară și creșterea concurenței achizițiilor publice din domeniul asistenței medicale. În ceea ce privește serviciile de îngrijire medicală ambulatorie, medicii generaliști nu își asumă suficient rolul de filtrare a accesului la medici specialiști, fapt ce se explică parțial prin repartizarea sub nivelul optim a competențelor între medicii generaliști și cei specialiști, ceea ce favorizează recurgerea la asistență medicală specializată mai costisitoare. În ceea ce privește impozitarea, măsurile guvernamentale de combatere a fraudei fiscale au contribuit la îmbunătățirea colectării impozitelor, în special a taxei pe valoarea adăugată (TVA). Cu toate acestea, deficitul de încasare a TVA-ului rămâne ridicat, ceea ce indică faptul că respectarea obligațiilor fiscale continuă să reprezinte o provocare. Deoarece în ultimii ani s-a pus un accent deosebit pe colectarea TVA-ului, s-a acordat mai puțină atenție unor domenii importante ale fiscalității, cum ar fi impozitarea veniturilor. În plus, deoarece accentul a fost pus pe auditare, celelalte roluri ale administrației fiscale, cum ar fi colectarea datoriilor fiscale, nu au fost suficient îndeplinite. Acest fapt sugerează că există posibilități de îmbunătățire a alocării resurselor în cadrul sistemului de impozitare. Nu s-a elaborat încă nicio strategie care să stabilească obiective în materie de respectare a obligațiilor fiscale.

| (7) | Deși situația de pe piața muncii a înregistrat îmbunătățiri ca urmare a redresării economice și a recentelor măsuri de politică, șomajul de lungă durată rămâne o problemă. Rata șomajului de lungă durată se numără în continuare printre cele mai ridicate din Uniune (7,6 %, față de 4,3 % în Uniune în ansamblul său, în al treilea trimestru al anului 2015). Principalele categorii afectate de această situație sunt: romii marginalizați, mâna de lucru slab calificată și tinerii. Pentru a aborda problema șomajului, s-au adoptat măsuri privind educația și formarea profesională, locurile de muncă subvenționate și consilierea profesională. Cu toate acestea, reușita punerii în aplicare a majorității acestor reforme va depinde de capacitatea serviciului public de ocupare a forței de muncă. În pofida reorganizării Oficiului Central pentru Ocuparea Forței de Muncă și îmbunătățirii accesului la formare, există încă dificultăți în ceea ce privește introducerea sprijinului individualizat pentru șomerii de lungă durată și grupurile vulnerabile. Participarea romilor la piața slovacă a muncii rămâne foarte scăzută, iar progresele înregistrate în ceea ce privește creșterea ratei de ocupare a forței de muncă în rândul romilor sunt lente. Nivelul scăzut de educație și de competențe și discriminarea se numără printre factorii care influențează slaba participare a romilor pe piața muncii. Rata scăzută de ocupare profesională în rândul femeilor aflate la vârsta maternității se explică prin durata îndelungată a concediului parental (până la trei ani), prin insuficiența structurilor de îngrijire a copiilor, în special a celor cu vârste sub trei ani, prin costurile ridicate de îngrijire a copiilor și prin utilizarea limitată a dispozițiilor privind programul de lucru flexibil. În plus, persistă diferențele între regiuni, în estul Slovaciei rata șomajului fiind în continuare de două ori mai mare decât cea din Bratislava. În ceea ce privește guvernanța serviciilor de pe piața muncii, măsurile luate în ultimele luni nu prevăd o abordare adaptată care să permită soluționarea provocărilor structurale de pe piața forței de muncă din Slovacia. |
| --- | --- |

(7)

Deși situația de pe piața muncii a înregistrat îmbunătățiri ca urmare a redresării economice și a recentelor măsuri de politică, șomajul de lungă durată rămâne o problemă. Rata șomajului de lungă durată se numără în continuare printre cele mai ridicate din Uniune (7,6 %, față de 4,3 % în Uniune în ansamblul său, în al treilea trimestru al anului 2015). Principalele categorii afectate de această situație sunt: romii marginalizați, mâna de lucru slab calificată și tinerii. Pentru a aborda problema șomajului, s-au adoptat măsuri privind educația și formarea profesională, locurile de muncă subvenționate și consilierea profesională. Cu toate acestea, reușita punerii în aplicare a majorității acestor reforme va depinde de capacitatea serviciului public de ocupare a forței de muncă. În pofida reorganizării Oficiului Central pentru Ocuparea Forței de Muncă și îmbunătățirii accesului la formare, există încă dificultăți în ceea ce privește introducerea sprijinului individualizat pentru șomerii de lungă durată și grupurile vulnerabile. Participarea romilor la piața slovacă a muncii rămâne foarte scăzută, iar progresele înregistrate în ceea ce privește creșterea ratei de ocupare a forței de muncă în rândul romilor sunt lente. Nivelul scăzut de educație și de competențe și discriminarea se numără printre factorii care influențează slaba participare a romilor pe piața muncii. Rata scăzută de ocupare profesională în rândul femeilor aflate la vârsta maternității se explică prin durata îndelungată a concediului parental (până la trei ani), prin insuficiența structurilor de îngrijire a copiilor, în special a celor cu vârste sub trei ani, prin costurile ridicate de îngrijire a copiilor și prin utilizarea limitată a dispozițiilor privind programul de lucru flexibil. În plus, persistă diferențele între regiuni, în estul Slovaciei rata șomajului fiind în continuare de două ori mai mare decât cea din Bratislava. În ceea ce privește guvernanța serviciilor de pe piața muncii, măsurile luate în ultimele luni nu prevăd o abordare adaptată care să permită soluționarea provocărilor structurale de pe piața forței de muncă din Slovacia.

| (8) | Sistemul de învățământ este insuficient orientat către creșterea potențialului economic al Slovaciei. Rezultatele școlare, scăzute în raport cu standardele internaționale, s-au deteriorat și mai mult. În mare măsură, acest fapt este legat de nivelul insuficient de instruire al cadrelor didactice și de atractivitatea redusă a profesiei de cadru didactic. În ciuda majorării cu 4 % a salariilor cadrelor didactice în 2016, nivelul scăzut de salarizare și formarea practică insuficientă se numără printre factorii care fac ca această profesie să fie neatractivă pentru tineri. Recent s-a adoptat un act legislativ de combatere a segregării, dar mai rămâne ca acesta să fie pus în aplicare și astfel să aducă schimbări pozitive și să genereze o creștere a numărului de romi care urmează o formă de învățământ de bază, inclusiv învățământul preșcolar. |
| --- | --- |

(8)

Sistemul de învățământ este insuficient orientat către creșterea potențialului economic al Slovaciei. Rezultatele școlare, scăzute în raport cu standardele internaționale, s-au deteriorat și mai mult. În mare măsură, acest fapt este legat de nivelul insuficient de instruire al cadrelor didactice și de atractivitatea redusă a profesiei de cadru didactic. În ciuda majorării cu 4 % a salariilor cadrelor didactice în 2016, nivelul scăzut de salarizare și formarea practică insuficientă se numără printre factorii care fac ca această profesie să fie neatractivă pentru tineri. Recent s-a adoptat un act legislativ de combatere a segregării, dar mai rămâne ca acesta să fie pus în aplicare și astfel să aducă schimbări pozitive și să genereze o creștere a numărului de romi care urmează o formă de învățământ de bază, inclusiv învățământul preșcolar.

| (9) | Administrația publică este în continuare grevată de ineficiență. Coordonarea eficace este insuficientă din cauza organizării fragmentate și rigide a administrației publice. Adoptarea, în octombrie 2015, a Strategiei privind managementul resurselor umane reprezintă o evoluție pozitivă. Cu toate acestea, nu a fost încă adoptată noua lege privind funcția publică, care constituie o condiție prealabilă necesară pentru punerea în aplicare cu succes a strategiei. Guvernul a luat mai multe măsuri de combatere a corupției, însă impactul lor este deocamdată limitat. În special, Slovacia a înregistrat rezultate limitate în ceea ce privește începerea urmăririi penale și urmărirea în justiție a cazurilor de corupție, inclusiv a practicilor ilicite din domeniul achizițiilor publice. Termenul de acordare a autorizațiilor de construire pentru proiectele de investiții și de infrastructură de mare anvergură a fost redus. Guvernanța neconsolidată, lipsa unor proceduri de achiziții publice bazate pe elemente concrete, nivelul scăzut de profesionalism, conflictele de interese, caietele de sarcini adaptate și utilizarea excesivă a criteriilor de atribuire la prețul cel mai scăzut au ca rezultat o concurență prea puțin bazată pe calitate. Se semnalează în mod repetat că deficiențele din domeniul achizițiilor publice afectează eficiența alocării resurselor publice. Modificările frecvente aduse legislației și procedurile și cerințele administrative greoaie afectează activitatea întreprinderilor slovace. Barierele administrative și de reglementare ridicate impuse anumitor servicii profesionale și industrii de rețea, deficiențele existente în anumite domenii, precum executarea contractelor și desfășurarea procedurilor de insolvență, și preocupările constante legate de calitatea sistemului judiciar afectează mediul de afaceri și descurajează investițiile. S-au luat măsuri pentru a facilita desfășurarea activităților economice, precum înființarea, în octombrie 2015, a Centrului pentru o mai bună legiferare și lansarea centrelor naționale de afaceri la începutul anului 2016. Totuși, adoptarea unei inițiative legislative în favoarea întreprinderilor mici (Small Business Act) în cadrul strategiei de dezvoltare a IMM-urilor a fost amânată. |
| --- | --- |

(9)

Administrația publică este în continuare grevată de ineficiență. Coordonarea eficace este insuficientă din cauza organizării fragmentate și rigide a administrației publice. Adoptarea, în octombrie 2015, a Strategiei privind managementul resurselor umane reprezintă o evoluție pozitivă. Cu toate acestea, nu a fost încă adoptată noua lege privind funcția publică, care constituie o condiție prealabilă necesară pentru punerea în aplicare cu succes a strategiei. Guvernul a luat mai multe măsuri de combatere a corupției, însă impactul lor este deocamdată limitat. În special, Slovacia a înregistrat rezultate limitate în ceea ce privește începerea urmăririi penale și urmărirea în justiție a cazurilor de corupție, inclusiv a practicilor ilicite din domeniul achizițiilor publice. Termenul de acordare a autorizațiilor de construire pentru proiectele de investiții și de infrastructură de mare anvergură a fost redus. Guvernanța neconsolidată, lipsa unor proceduri de achiziții publice bazate pe elemente concrete, nivelul scăzut de profesionalism, conflictele de interese, caietele de sarcini adaptate și utilizarea excesivă a criteriilor de atribuire la prețul cel mai scăzut au ca rezultat o concurență prea puțin bazată pe calitate. Se semnalează în mod repetat că deficiențele din domeniul achizițiilor publice afectează eficiența alocării resurselor publice. Modificările frecvente aduse legislației și procedurile și cerințele administrative greoaie afectează activitatea întreprinderilor slovace. Barierele administrative și de reglementare ridicate impuse anumitor servicii profesionale și industrii de rețea, deficiențele existente în anumite domenii, precum executarea contractelor și desfășurarea procedurilor de insolvență, și preocupările constante legate de calitatea sistemului judiciar afectează mediul de afaceri și descurajează investițiile. S-au luat măsuri pentru a facilita desfășurarea activităților economice, precum înființarea, în octombrie 2015, a Centrului pentru o mai bună legiferare și lansarea centrelor naționale de afaceri la începutul anului 2016. Totuși, adoptarea unei inițiative legislative în favoarea întreprinderilor mici (Small Business Act) în cadrul strategiei de dezvoltare a IMM-urilor a fost amânată.

| (10) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Slovaciei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Slovaciei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovacia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin asigurarea unei contribuții la nivelul UE cu privire la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-3 de mai jos. |
| --- | --- |

(10)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Slovaciei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Slovaciei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovacia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin asigurarea unei contribuții la nivelul UE cu privire la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-3 de mai jos.

| (11) | Prin prisma evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul (5) său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(11)

Prin prisma evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul (5) său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Slovacia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,25 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și, respectiv, de 0,5 % din PIB în 2017. Să îmbunătățească raportul costuri-eficacitate al sistemului de sănătate. Să ia măsuri menite să asigure creșterea nivelului de conformitate fiscală. |
| --- | --- |

1.

Să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,25 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și, respectiv, de 0,5 % din PIB în 2017. Să îmbunătățească raportul costuri-eficacitate al sistemului de sănătate. Să ia măsuri menite să asigure creșterea nivelului de conformitate fiscală.

| 2. | Să îmbunătățească măsurile de activare adresate șomerilor de lungă durată și altor grupuri defavorizate, inclusiv serviciile individualizate și activitățile de formare specializate. Să faciliteze încadrarea în muncă a femeilor, în special prin mărirea ofertei de servicii de îngrijire a copiilor accesibile și de calitate. Să îmbunătățească nivelul învățământului, crescând atractivitatea profesiei de cadru didactic și sporind participarea copiilor romi la învățământul de bază încă de la vârste fragede. |
| --- | --- |

2.

Să îmbunătățească măsurile de activare adresate șomerilor de lungă durată și altor grupuri defavorizate, inclusiv serviciile individualizate și activitățile de formare specializate. Să faciliteze încadrarea în muncă a femeilor, în special prin mărirea ofertei de servicii de îngrijire a copiilor accesibile și de calitate. Să îmbunătățească nivelul învățământului, crescând atractivitatea profesiei de cadru didactic și sporind participarea copiilor romi la învățământul de bază încă de la vârste fragede.

| 3. | Să consolideze guvernanța, să sprijine tranziția de la o concurență bazată exclusiv pe preț la una bazată pe calitate și să îmbunătățească urmărirea în justiție a practicilor ilicite din domeniul achizițiilor publice. Să îmbunătățească transparența, calitatea și eficacitatea managementului resurselor umane din administrația publică, în special prin adoptarea unei noi legi privind funcția publică, și să amelioreze eficacitatea sistemului de justiție. Să adopte un plan global de eliminare a barierelor administrative și de reglementare cu care se confruntă întreprinderile. |
| --- | --- |

3.

Să consolideze guvernanța, să sprijine tranziția de la o concurență bazată exclusiv pe preț la una bazată pe calitate și să îmbunătățească urmărirea în justiție a practicilor ilicite din domeniul achizițiilor publice. Să îmbunătățească transparența, calitatea și eficacitatea managementului resurselor umane din administrația publică, în special prin adoptarea unei noi legi privind funcția publică, și să amelioreze eficacitatea sistemului de justiție. Să adopte un plan global de eliminare a barierelor administrative și de reglementare cu care se confruntă întreprinderile.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/65 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/65

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Irlandei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Irlandei pentru 2016

(2016/C 299/16)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La data de 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Irlanda ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Irlanda ar trebui să asigure punerea în aplicare deplină și în timp util a recomandării. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La data de 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Irlanda ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Irlanda ar trebui să asigure punerea în aplicare deplină și în timp util a recomandării.

| (2) | Raportul de țară privind Irlanda pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Irlanda în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Irlanda se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, este esențial să se remedieze nivelurile ridicate ale datoriei externe nete și ale datoriei publice și private care reprezintă puncte vulnerabile, în pofida îmbunătățirilor. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Irlanda pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Irlanda în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Irlanda se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, este esențial să se remedieze nivelurile ridicate ale datoriei externe nete și ale datoriei publice și private care reprezintă puncte vulnerabile, în pofida îmbunătățirilor.

| (3) | La 29 aprilie 2016, Irlanda și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 29 aprilie 2016, Irlanda și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În urma abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive, Irlanda se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. În Programul său de stabilitate pentru 2016, care se bazează pe ipoteza că politicile rămân neschimbate, guvernul își propune îmbunătățirea treptată a soldului global, până la atingerea unui surplus de 0,4 % din PIB în 2018. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu revizuit – un deficit structural de 0,5 % din PIB – va fi atins în 2018. Cu toate acestea, variația anuală a soldului structural recalculat (5) de 0,1 % din PIB în 2016 nu asigură suficiente progrese în vederea îndeplinirii obiectivului bugetar pe termen mediu. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 88,2 % în 2016 și va continua să scadă la 85,5 % în 2017. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru a sprijini, începând cu 2017, țintele de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, în 2016 există riscul unei devieri de la ajustarea bugetară recomandată, pe care se estimează că Irlanda o va respecta în 2017, în ipoteza în care politicile rămân neschimbate. Se preconizează că Irlanda va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2016 și în 2017. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este de așteptat ca Irlanda să respecte, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016. |
| --- | --- |

(5)

În urma abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive, Irlanda se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. În Programul său de stabilitate pentru 2016, care se bazează pe ipoteza că politicile rămân neschimbate, guvernul își propune îmbunătățirea treptată a soldului global, până la atingerea unui surplus de 0,4 % din PIB în 2018. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu revizuit – un deficit structural de 0,5 % din PIB – va fi atins în 2018. Cu toate acestea, variația anuală a soldului structural recalculat (5) de 0,1 % din PIB în 2016 nu asigură suficiente progrese în vederea îndeplinirii obiectivului bugetar pe termen mediu. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 88,2 % în 2016 și va continua să scadă la 85,5 % în 2017. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru a sprijini, începând cu 2017, țintele de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, în 2016 există riscul unei devieri de la ajustarea bugetară recomandată, pe care se estimează că Irlanda o va respecta în 2017, în ipoteza în care politicile rămân neschimbate. Se preconizează că Irlanda va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2016 și în 2017. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este de așteptat ca Irlanda să respecte, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016.

| (6) | Eforturile în vederea lărgirii bazei de impozitare au fost limitate și măsurile fiscale recente s-au axat pe reduceri și scutiri. Ar trebui să se realizate progrese suplimentare pentru ca regimul fiscal să fie mai eficient și mai favorabil creșterii. Autoritățile irlandeze desfășoară un program continuu de analiză a cheltuielilor fiscale, rezultatele acestuia fiind publicate într-un raport anual. Cu toate acestea, procesul de analiză nu acoperă cheltuielile fiscale legate de TVA și încă se mai poate lărgi baza de impozitare prin creșterea taxelor care generează în cea mai mică măsură denaturări. |
| --- | --- |

(6)

Eforturile în vederea lărgirii bazei de impozitare au fost limitate și măsurile fiscale recente s-au axat pe reduceri și scutiri. Ar trebui să se realizate progrese suplimentare pentru ca regimul fiscal să fie mai eficient și mai favorabil creșterii. Autoritățile irlandeze desfășoară un program continuu de analiză a cheltuielilor fiscale, rezultatele acestuia fiind publicate într-un raport anual. Cu toate acestea, procesul de analiză nu acoperă cheltuielile fiscale legate de TVA și încă se mai poate lărgi baza de impozitare prin creșterea taxelor care generează în cea mai mică măsură denaturări.

| (7) | Raportul cost-eficacitate, accesul egal și sustenabilitatea rămân provocări majore pentru sistemul de sănătate. Anumite componente ale reformelor înregistrează progrese, dar cheltuielile cu produsele farmaceutice, în special din cauza costului ridicat al medicamentelor cu un singur furnizor, continuă să afecteze raportul cost-eficacitate. Gestiunea financiară și sistemele de informații rămân deficitare și accesul inegal la asistența medicală primară constituie în continuare o problemă. Aproximativ 40 % din populație are acces gratuit la medici generaliști, restul suportând costurile integral. Există incertitudini semnificative în ceea ce privește reforma globală a sistemului de sănătate, deoarece modelul de asigurare universală în materie de sănătate se află într-un impas. |
| --- | --- |

(7)

Raportul cost-eficacitate, accesul egal și sustenabilitatea rămân provocări majore pentru sistemul de sănătate. Anumite componente ale reformelor înregistrează progrese, dar cheltuielile cu produsele farmaceutice, în special din cauza costului ridicat al medicamentelor cu un singur furnizor, continuă să afecteze raportul cost-eficacitate. Gestiunea financiară și sistemele de informații rămân deficitare și accesul inegal la asistența medicală primară constituie în continuare o problemă. Aproximativ 40 % din populație are acces gratuit la medici generaliști, restul suportând costurile integral. Există incertitudini semnificative în ceea ce privește reforma globală a sistemului de sănătate, deoarece modelul de asigurare universală în materie de sănătate se află într-un impas.

| (8) | Ar trebui să se satisfacă nevoile în materie de infrastructură pentru a promova creșterea durabilă și echilibrată în viitor. După înregistrarea unei valori de vârf de 5,2 % din PIB în 2008, investițiile publice au scăzut la un nivel minim de 1,8 % din PIB în 2013, înainte de a se redresa ușor în 2014, când erau în continuare cu mult sub media UE. În plus, criza pare să fi condus la o redirecționare structurală a componenței cheltuielilor publice, de la investiții către cheltuieli curente. În perioada 2010-2013, cheltuielile de capital au fost, în medie, de numai 4,8 % din total, mai puțin de jumătate din media pe termen lung din perioada 1995-2008. Reducerea drastică a investițiilor guvernamentale timp de șapte ani a avut un impact negativ asupra calității și a caracterului adecvat al infrastructurii și asupra sprijinului guvernamental acordat investițiilor intangibile. Există deficiențe-cheie în ceea ce privește locuințele, apa, transportul public și capacitatea de atenuare a efectelor schimbărilor climatice. În prezent, cererea de locuințe noi este mai mare decât oferta, cu o marjă largă în principalele zone urbane ale țării. În consecință, prețurile proprietăților imobiliare rezidențiale și ale chiriilor din zonele urbane au crescut puternic în 2014, înainte de încetinirea creșterii în 2015. În prezent, nu există nicio dovadă a supraevaluării, dar constrângerile care limitează sectorul construcțiilor și oferta de locuințe, inclusiv unele având legătură cu infrastructura publică, ar putea genera riscuri de dezechilibre, dacă nu sunt soluționate. Reorientarea cheltuielilor guvernamentale a afectat, de asemenea, sprijinul acordat de sectorul public cercetării, dezvoltării și inovării, care în 2014 s-a situat sub nivelurile din 2007. În prezent, din perspectiva sumelor alocate cercetării și dezvoltării ca procent din PIB, Irlanda ocupă locul 22 în Uniune. Acest lucru are un impact negativ asupra competitivității IMM-urilor. |
| --- | --- |

(8)

Ar trebui să se satisfacă nevoile în materie de infrastructură pentru a promova creșterea durabilă și echilibrată în viitor. După înregistrarea unei valori de vârf de 5,2 % din PIB în 2008, investițiile publice au scăzut la un nivel minim de 1,8 % din PIB în 2013, înainte de a se redresa ușor în 2014, când erau în continuare cu mult sub media UE. În plus, criza pare să fi condus la o redirecționare structurală a componenței cheltuielilor publice, de la investiții către cheltuieli curente. În perioada 2010-2013, cheltuielile de capital au fost, în medie, de numai 4,8 % din total, mai puțin de jumătate din media pe termen lung din perioada 1995-2008. Reducerea drastică a investițiilor guvernamentale timp de șapte ani a avut un impact negativ asupra calității și a caracterului adecvat al infrastructurii și asupra sprijinului guvernamental acordat investițiilor intangibile. Există deficiențe-cheie în ceea ce privește locuințele, apa, transportul public și capacitatea de atenuare a efectelor schimbărilor climatice. În prezent, cererea de locuințe noi este mai mare decât oferta, cu o marjă largă în principalele zone urbane ale țării. În consecință, prețurile proprietăților imobiliare rezidențiale și ale chiriilor din zonele urbane au crescut puternic în 2014, înainte de încetinirea creșterii în 2015. În prezent, nu există nicio dovadă a supraevaluării, dar constrângerile care limitează sectorul construcțiilor și oferta de locuințe, inclusiv unele având legătură cu infrastructura publică, ar putea genera riscuri de dezechilibre, dacă nu sunt soluționate. Reorientarea cheltuielilor guvernamentale a afectat, de asemenea, sprijinul acordat de sectorul public cercetării, dezvoltării și inovării, care în 2014 s-a situat sub nivelurile din 2007. În prezent, din perspectiva sumelor alocate cercetării și dezvoltării ca procent din PIB, Irlanda ocupă locul 22 în Uniune. Acest lucru are un impact negativ asupra competitivității IMM-urilor.

| (9) | Rata șomajului a scăzut sub media UE, iar în martie 2016 a fost de 8,6 %. Cu toate acestea, șomajul de lungă durată și gospodăriile cu o intensitate scăzută a muncii rămân surse de îngrijorare. În special, deși rata șomajului de lungă durată a scăzut în ultimii ani, șomajul de lungă durată ca procent din șomajul total rămâne ridicat, atingând 56,3 % în al patrulea trimestru din 2015, peste media UE de 48,3 %. În 2014 (ultimele date comparabile), 21,1 % din populație trăia în gospodării cu o intensitate foarte scăzută a muncii, acesta fiind cel mai ridicat procent din UE. Intensitatea foarte scăzută a muncii afecta în special gospodăriile monoparentale. Procentul copiilor (cu vârste cuprinse între 0 și 17 ani) expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială (AROPE) a scăzut la 30,3 % în 2014, însă rămâne mai ridicat decât media UE de 27,8 %. Cifra AROPE corespunzătoare gospodăriilor monoparentale (62,5 % în 2014) este cu mult peste media UE (48,2 %). |
| --- | --- |

(9)

Rata șomajului a scăzut sub media UE, iar în martie 2016 a fost de 8,6 %. Cu toate acestea, șomajul de lungă durată și gospodăriile cu o intensitate scăzută a muncii rămân surse de îngrijorare. În special, deși rata șomajului de lungă durată a scăzut în ultimii ani, șomajul de lungă durată ca procent din șomajul total rămâne ridicat, atingând 56,3 % în al patrulea trimestru din 2015, peste media UE de 48,3 %. În 2014 (ultimele date comparabile), 21,1 % din populație trăia în gospodării cu o intensitate foarte scăzută a muncii, acesta fiind cel mai ridicat procent din UE. Intensitatea foarte scăzută a muncii afecta în special gospodăriile monoparentale. Procentul copiilor (cu vârste cuprinse între 0 și 17 ani) expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială (AROPE) a scăzut la 30,3 % în 2014, însă rămâne mai ridicat decât media UE de 27,8 %. Cifra AROPE corespunzătoare gospodăriilor monoparentale (62,5 % în 2014) este cu mult peste media UE (48,2 %).

| (10) | Irlanda a început punerea în aplicare a programului JobPath pentru a răspunde nevoilor șomerilor de lungă durată și elaborează în domeniul activării o abordare menită să-i încurajeze pe cei care au potențialul și dorința de a juca un rol mai activ pe piața forței de muncă. Persistă provocarea de a extinde serviciile de sprijin pentru găsirea unui loc de muncă la persoanele excluse în mod tradițional de pe piața forței de muncă, inclusiv la persoanele cu handicap și la cele cu responsabilități familiale. În general, sistemul de protecție socială a avut rezultate bune în ceea ce privește limitarea efectelor crizei în privința sărăciei și a inegalităților, însă există în continuare obstacole în calea unei creșteri favorabile incluziunii. S-au realizat unele progrese în retragerea treptată a prestațiilor, însă persistă preocupări cu privire la capcanele inactivității pentru anumite gospodării. Ca procent din salarii, costurile nete de îngrijire a copiilor în Irlanda sunt printre cele mai ridicate din Uniune, ocupând locul al doilea în ceea ce privește cheltuielile suportate de cupluri și, respectiv, primul loc în cazul părinților singuri. Persistă îngrijorări cu privire la calitatea serviciilor de îngrijire a copiilor. De exemplu, în 2014, procentul absolvenților de studii superioare care lucrează în sectorul educației și îngrijirii copiilor preșcolari (15 %) a rămas cu mult sub nivelul recomandat. Există în continuare necorelări ale competențelor și unele domenii se confruntă cu lipsa de personal calificat, în timp ce oportunitățile de perfecționare și recalificare profesională rămân insuficiente, iar scăderea cheltuielilor din domeniul educației ar putea avea un impact negativ asupra rezultatelor educaționale în viitor. |
| --- | --- |

(10)

Irlanda a început punerea în aplicare a programului JobPath pentru a răspunde nevoilor șomerilor de lungă durată și elaborează în domeniul activării o abordare menită să-i încurajeze pe cei care au potențialul și dorința de a juca un rol mai activ pe piața forței de muncă. Persistă provocarea de a extinde serviciile de sprijin pentru găsirea unui loc de muncă la persoanele excluse în mod tradițional de pe piața forței de muncă, inclusiv la persoanele cu handicap și la cele cu responsabilități familiale. În general, sistemul de protecție socială a avut rezultate bune în ceea ce privește limitarea efectelor crizei în privința sărăciei și a inegalităților, însă există în continuare obstacole în calea unei creșteri favorabile incluziunii. S-au realizat unele progrese în retragerea treptată a prestațiilor, însă persistă preocupări cu privire la capcanele inactivității pentru anumite gospodării. Ca procent din salarii, costurile nete de îngrijire a copiilor în Irlanda sunt printre cele mai ridicate din Uniune, ocupând locul al doilea în ceea ce privește cheltuielile suportate de cupluri și, respectiv, primul loc în cazul părinților singuri. Persistă îngrijorări cu privire la calitatea serviciilor de îngrijire a copiilor. De exemplu, în 2014, procentul absolvenților de studii superioare care lucrează în sectorul educației și îngrijirii copiilor preșcolari (15 %) a rămas cu mult sub nivelul recomandat. Există în continuare necorelări ale competențelor și unele domenii se confruntă cu lipsa de personal calificat, în timp ce oportunitățile de perfecționare și recalificare profesională rămân insuficiente, iar scăderea cheltuielilor din domeniul educației ar putea avea un impact negativ asupra rezultatelor educaționale în viitor.

| (11) | Gradul ridicat de îndatorare a sectorului privat reflectă problemele în curs legate de deprecierea împrumuturilor. La sfârșitul lunii iunie 2015, datoria neconsolidată a sectorului privat s-a situat la 266,3 % din PIB, cu mult peste media zonei euro. Deși rata creditelor neperformante a scăzut ca urmare a redresării economice și a activităților de restructurare, la sfârșitul anului 2015 aceasta era în continuare una dintre cele mai ridicate din zona euro, situându-se la peste 16 % din totalul împrumuturilor acordate de băncile interne. În plus, 14,7 % din stocul de credite ipotecare înregistrau restanțe de plată la sfârșitul anului 2015, în timp ce conturile cu întârzieri de peste doi ani reprezentau aproape 10 % din totalul soldului de credite ipotecare. Cu toate că se înregistrează progrese, majoritatea restructurărilor creditelor ipotecare au un caracter temporar, ceea ce evidențiază un risc de revenire la o situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată, în special în cazul unei deteriorări macroeconomice sau al unui șoc extern. Creditele imobiliare comerciale deținute de bănci locale și împrumuturile pentru IMM-uri și pentru afaceri rămân, de asemenea, domenii care constituie motive de îngrijorare, înregistrând o rată a creditelor neperformante de 37,3 % și, respectiv, de 13,8 %. Cu toate că se înregistrează progrese, va fi nevoie de mult mai mult timp și de eforturi suplimentare pentru a restructura aceste conturi în mod durabil. Procedurile de insolvență a persoanelor fizice, falimentul, examinership-ul (protecție jurisdicțională acordată în temeiul dreptului irlandez societăților aflate în dificultate) și alte mijloace de reducere parțială a datoriilor care vizează restabilirea viabilității gospodăriilor și a întreprinderilor rămân insuficient utilizate. Introducerea unui registru central al creditelor a fost lentă, în pofida faptului că acesta este esențial pentru sprijinirea creditării prudente. |
| --- | --- |

(11)

Gradul ridicat de îndatorare a sectorului privat reflectă problemele în curs legate de deprecierea împrumuturilor. La sfârșitul lunii iunie 2015, datoria neconsolidată a sectorului privat s-a situat la 266,3 % din PIB, cu mult peste media zonei euro. Deși rata creditelor neperformante a scăzut ca urmare a redresării economice și a activităților de restructurare, la sfârșitul anului 2015 aceasta era în continuare una dintre cele mai ridicate din zona euro, situându-se la peste 16 % din totalul împrumuturilor acordate de băncile interne. În plus, 14,7 % din stocul de credite ipotecare înregistrau restanțe de plată la sfârșitul anului 2015, în timp ce conturile cu întârzieri de peste doi ani reprezentau aproape 10 % din totalul soldului de credite ipotecare. Cu toate că se înregistrează progrese, majoritatea restructurărilor creditelor ipotecare au un caracter temporar, ceea ce evidențiază un risc de revenire la o situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată, în special în cazul unei deteriorări macroeconomice sau al unui șoc extern. Creditele imobiliare comerciale deținute de bănci locale și împrumuturile pentru IMM-uri și pentru afaceri rămân, de asemenea, domenii care constituie motive de îngrijorare, înregistrând o rată a creditelor neperformante de 37,3 % și, respectiv, de 13,8 %. Cu toate că se înregistrează progrese, va fi nevoie de mult mai mult timp și de eforturi suplimentare pentru a restructura aceste conturi în mod durabil. Procedurile de insolvență a persoanelor fizice, falimentul, examinership-ul (protecție jurisdicțională acordată în temeiul dreptului irlandez societăților aflate în dificultate) și alte mijloace de reducere parțială a datoriilor care vizează restabilirea viabilității gospodăriilor și a întreprinderilor rămân insuficient utilizate. Introducerea unui registru central al creditelor a fost lentă, în pofida faptului că acesta este esențial pentru sprijinirea creditării prudente.

| (12) | Legea din 2015 privind reglementarea serviciilor juridice (Legal Services Regulation Act) a fost promulgată, însă, într-o etapă ulterioară în cadrul procesului, profesiilor juridice li s-au făcut concesii care au redus în mod semnificativ nivelul inițial de ambiție al reformei. Punerea în aplicare a noului cadru se află de abia la început și este prea devreme pentru a fi pe deplin încrezători că acesta va stimula concurența și va reduce costurile. Serviciile juridice sunt utilizate în toate sectoarele economiei, iar costul lor are o incidență asupra competitivității Irlandei. O reducere reală a costurilor poate fi obținută numai dacă dispozițiile cadrului de reglementare planificat referitoare la consolidarea concurenței și reducerea costurilor devin acte legislative în urma proceselor de consultare publică sau sunt incluse în reglementările care vor fi emise de Autoritatea de Reglementare a Serviciilor Juridice. |
| --- | --- |

(12)

Legea din 2015 privind reglementarea serviciilor juridice (Legal Services Regulation Act) a fost promulgată, însă, într-o etapă ulterioară în cadrul procesului, profesiilor juridice li s-au făcut concesii care au redus în mod semnificativ nivelul inițial de ambiție al reformei. Punerea în aplicare a noului cadru se află de abia la început și este prea devreme pentru a fi pe deplin încrezători că acesta va stimula concurența și va reduce costurile. Serviciile juridice sunt utilizate în toate sectoarele economiei, iar costul lor are o incidență asupra competitivității Irlandei. O reducere reală a costurilor poate fi obținută numai dacă dispozițiile cadrului de reglementare planificat referitoare la consolidarea concurenței și reducerea costurilor devin acte legislative în urma proceselor de consultare publică sau sunt incluse în reglementările care vor fi emise de Autoritatea de Reglementare a Serviciilor Juridice.

| (13) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Irlandei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Irlandei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Irlanda, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos. |
| --- | --- |

(13)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Irlandei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Irlandei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Irlanda, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

| (14) | În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(14)

În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (15) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1 și 3 de mai jos, |
| --- | --- |

(15)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1 și 3 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2016 și în 2017, Irlanda să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | După corectarea deficitului excesiv, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Să utilizeze veniturile excepționale determinate de condițiile economice și financiare puternice, precum și cele obținute din vânzarea activelor, pentru a accelera reducerea datoriei. Să reducă vulnerabilitatea la fluctuațiile și șocurile economice, printre altele prin lărgirea bazei de impozitare. Să amelioreze calitatea cheltuielilor, în special prin îmbunătățirea raportului cost-eficacitate al asistenței medicale și prin acordarea de prioritate cheltuielilor guvernamentale de capital în cercetare și dezvoltare și în infrastructura publică, în special în transporturi, servicii legate de utilizarea apei și locuințe. |
| --- | --- |

1.

După corectarea deficitului excesiv, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Să utilizeze veniturile excepționale determinate de condițiile economice și financiare puternice, precum și cele obținute din vânzarea activelor, pentru a accelera reducerea datoriei. Să reducă vulnerabilitatea la fluctuațiile și șocurile economice, printre altele prin lărgirea bazei de impozitare. Să amelioreze calitatea cheltuielilor, în special prin îmbunătățirea raportului cost-eficacitate al asistenței medicale și prin acordarea de prioritate cheltuielilor guvernamentale de capital în cercetare și dezvoltare și în infrastructura publică, în special în transporturi, servicii legate de utilizarea apei și locuințe.

| 2. | Să extindă și să accelereze punerea în aplicare a politicilor de activare pentru a spori intensitatea muncii la nivel de gospodării și să combată riscul de sărăcie în rândul copiilor. Să continue măsurile de stimulare a ocupării forței de muncă, prin retragerea treptată a prestațiilor și a plăților suplimentare. Să îmbunătățească furnizarea unor servicii de îngrijire a copiilor de calitate, accesibile ca preț și cu program prelungit. |
| --- | --- |

2.

Să extindă și să accelereze punerea în aplicare a politicilor de activare pentru a spori intensitatea muncii la nivel de gospodării și să combată riscul de sărăcie în rândul copiilor. Să continue măsurile de stimulare a ocupării forței de muncă, prin retragerea treptată a prestațiilor și a plăților suplimentare. Să îmbunătățească furnizarea unor servicii de îngrijire a copiilor de calitate, accesibile ca preț și cu program prelungit.

| 3. | Să finalizeze soluțiile de restructurare durabilă pentru reducerea creditelor neperformante, să asigurare sustenabilitatea datoriei gospodăriilor și să încurajeze creditorii să reducă datoria întreprinderilor cu un grad excesiv de îndatorare, dar încă viabile. Să accelereze introducerea progresivă a unui registru central al creditelor pe deplin operațional care să includă toate categoriile de creditori și debitori. |
| --- | --- |

3.

Să finalizeze soluțiile de restructurare durabilă pentru reducerea creditelor neperformante, să asigurare sustenabilitatea datoriei gospodăriilor și să încurajeze creditorii să reducă datoria întreprinderilor cu un grad excesiv de îndatorare, dar încă viabile. Să accelereze introducerea progresivă a unui registru central al creditelor pe deplin operațional care să includă toate categoriile de creditori și debitori.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de convergență, urmând metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/69 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/69

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2016

(2016/C 299/17)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Lituania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Lituania ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandărilor formulate. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Lituania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Lituania ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandărilor formulate.

| (2) | Raportul de țară privind Lituania a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Lituania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate de această țară în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Lituania a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Lituania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate de această țară în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

| (3) | La 29 aprilie 2016, Lituania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 29 aprilie 2016, Lituania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În Programul său de stabilitate pentru 2016, Lituania a solicitat o abatere temporară, de 0,6 % din PIB, de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2017, pentru a lua în considerare reformele structurale majore cu impact pozitiv asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. În așteptarea unui acord final, continuă să existe însă incertitudini în ceea ce privește setul de măsuri de reformă și punerea în aplicare a acestora. Se pare, așadar, că, deși dispune de suficientă marjă de manevră fiscal-bugetară pentru a beneficia de o abatere temporară, Lituania nu îndeplinește criteriul de eligibilitate referitor la realizarea reformei pentru a se folosi de clauza privind reforma structurală. Mai mult, în prezent nu este posibil să se evalueze dacă impactul pe care guvernul estimează că îl va avea reforma este plauzibil. Prin urmare, impactul respectivelor reforme nu se reflectă încă în ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2017. |
| --- | --- |

(5)

În Programul său de stabilitate pentru 2016, Lituania a solicitat o abatere temporară, de 0,6 % din PIB, de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2017, pentru a lua în considerare reformele structurale majore cu impact pozitiv asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. În așteptarea unui acord final, continuă să existe însă incertitudini în ceea ce privește setul de măsuri de reformă și punerea în aplicare a acestora. Se pare, așadar, că, deși dispune de suficientă marjă de manevră fiscal-bugetară pentru a beneficia de o abatere temporară, Lituania nu îndeplinește criteriul de eligibilitate referitor la realizarea reformei pentru a se folosi de clauza privind reforma structurală. Mai mult, în prezent nu este posibil să se evalueze dacă impactul pe care guvernul estimează că îl va avea reforma este plauzibil. Prin urmare, impactul respectivelor reforme nu se reflectă încă în ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2017.

| (6) | În prezent, Lituania face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2016, guvernul își propune o îmbunătățire a soldului global de la un deficit de 0,8 % din PIB în 2016 la un excedent de 0,9 % din PIB în 2019. Soldul structural (recalculat (5)) urmează să se mențină deasupra nivelului obiectivului bugetar pe termen mediu – un deficit de 1 % din PIB în termeni structurali – în 2016 și ulterior. Traiectoria de ajustare cuprinde și reforma sistemică a pensiilor din 2016, dar nu reflectă reforma structurală planificată pentru 2017. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea de la 39,9 % din PIB în 2016 la 35,7 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Nu s-au oferit încă suficiente detalii privind măsurile necesare pentru atingerea țintelor de deficit bugetar planificate pentru 2018 și anii următori. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, soldul structural ar urma să fie de – 1,2 % din PIB în 2016, putându-se considera că se apropie de obiectivul bugetar pe termen mediu, și de – 0,8 % din PIB în 2017, depășind obiectivul bugetar pe termen mediu. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că Lituania va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(6)

În prezent, Lituania face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2016, guvernul își propune o îmbunătățire a soldului global de la un deficit de 0,8 % din PIB în 2016 la un excedent de 0,9 % din PIB în 2019. Soldul structural (recalculat (5)) urmează să se mențină deasupra nivelului obiectivului bugetar pe termen mediu – un deficit de 1 % din PIB în termeni structurali – în 2016 și ulterior. Traiectoria de ajustare cuprinde și reforma sistemică a pensiilor din 2016, dar nu reflectă reforma structurală planificată pentru 2017. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea de la 39,9 % din PIB în 2016 la 35,7 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Nu s-au oferit încă suficiente detalii privind măsurile necesare pentru atingerea țintelor de deficit bugetar planificate pentru 2018 și anii următori. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, soldul structural ar urma să fie de – 1,2 % din PIB în 2016, putându-se considera că se apropie de obiectivul bugetar pe termen mediu, și de – 0,8 % din PIB în 2017, depășind obiectivul bugetar pe termen mediu. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că Lituania va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

| (7) | O eventuală scădere a numărului de persoane în vârstă de muncă, având drept cauze îmbătrânirea, capacitatea modestă a sistemului de sănătate și emigrația netă semnificativă, poate afecta potențialul de creștere economică al Lituaniei și, în cele din urmă, viitoarea traiectorie de convergență a acesteia, amenințând sustenabilitatea sistemului de pensii și a sistemului de îngrijire pe termen lung. Se estimează că în 2030 se va înregistra o pierdere cumulativă de 35 % din numărul persoanelor în vârstă de muncă. Dacă nu este inversată, această tendință va periclita disponibilitatea resurselor corespunzătoare de forță de muncă, sustenabilitatea creșterii economice pe termen lung și sistemele de asigurări sociale, în special sistemul de pensii. |
| --- | --- |

(7)

O eventuală scădere a numărului de persoane în vârstă de muncă, având drept cauze îmbătrânirea, capacitatea modestă a sistemului de sănătate și emigrația netă semnificativă, poate afecta potențialul de creștere economică al Lituaniei și, în cele din urmă, viitoarea traiectorie de convergență a acesteia, amenințând sustenabilitatea sistemului de pensii și a sistemului de îngrijire pe termen lung. Se estimează că în 2030 se va înregistra o pierdere cumulativă de 35 % din numărul persoanelor în vârstă de muncă. Dacă nu este inversată, această tendință va periclita disponibilitatea resurselor corespunzătoare de forță de muncă, sustenabilitatea creșterii economice pe termen lung și sistemele de asigurări sociale, în special sistemul de pensii.

| (8) | Actualele tendințe demografice subliniază nevoia unei reforme ample a pensiilor în Lituania, prin care să se abordeze riscurile pentru sustenabilitatea pe termen mediu și pentru adecvarea sistemului existent de pensii. Nivelul de sărăcie în rândul persoanelor în vârstă din Lituania este unul dintre cele mai ridicate din Uniune. Cu toate acestea, în prezent nu există niciun mecanism de indexare a pensiilor acordate de stat, iar cheltuielile cu pensiile acordate prin sistemul asigurărilor sociale de stat sunt relativ scăzute. Parlamentul nu a adoptat încă proiectul de lege propus de guvern pentru introducerea unui mecanism de indexare, pentru corelarea vârstei de pensionare cu modificările survenite în ceea ce privește nivelul speranței de viață după 2026, și nici pentru îmbunătățirea modului în care este finanțată partea de bază a pensiilor acordate prin sistemul asigurărilor sociale de stat. |
| --- | --- |

(8)

Actualele tendințe demografice subliniază nevoia unei reforme ample a pensiilor în Lituania, prin care să se abordeze riscurile pentru sustenabilitatea pe termen mediu și pentru adecvarea sistemului existent de pensii. Nivelul de sărăcie în rândul persoanelor în vârstă din Lituania este unul dintre cele mai ridicate din Uniune. Cu toate acestea, în prezent nu există niciun mecanism de indexare a pensiilor acordate de stat, iar cheltuielile cu pensiile acordate prin sistemul asigurărilor sociale de stat sunt relativ scăzute. Parlamentul nu a adoptat încă proiectul de lege propus de guvern pentru introducerea unui mecanism de indexare, pentru corelarea vârstei de pensionare cu modificările survenite în ceea ce privește nivelul speranței de viață după 2026, și nici pentru îmbunătățirea modului în care este finanțată partea de bază a pensiilor acordate prin sistemul asigurărilor sociale de stat.

| (9) | Capacitatea sistemului de sănătate din Lituania este una dintre cele mai modeste din Uniunea Europeană. Mai concret, rata mortalității populației cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani este cea mai ridicată din Uniune și are un impact important asupra disponibilității forței de muncă potențiale și asupra productivității muncii. Printre punctele slabe ale sistemului de sănătate se numără recurgerea într-o măsură prea mare la asistența medicală spitalicească și cheltuielile scăzute cu prevenirea și sănătatea publică. Este necesar să se abordeze tendința demografică negativă. |
| --- | --- |

(9)

Capacitatea sistemului de sănătate din Lituania este una dintre cele mai modeste din Uniunea Europeană. Mai concret, rata mortalității populației cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani este cea mai ridicată din Uniune și are un impact important asupra disponibilității forței de muncă potențiale și asupra productivității muncii. Printre punctele slabe ale sistemului de sănătate se numără recurgerea într-o măsură prea mare la asistența medicală spitalicească și cheltuielile scăzute cu prevenirea și sănătatea publică. Este necesar să se abordeze tendința demografică negativă.

| (10) | Este important ca Lituania să își intensifice investițiile în capitalul uman pentru a contracara unele dintre efectele negative ale scăderii numărului de persoane în vârstă de muncă și pentru a sprijini tranziția către o economie cu o mai mare valoare adăugată. Deși nivelul de instruire a crescut, proporția de elevi cu insuficiente competențe de bază este ridicată. Ar trebui continuate eforturile de asigurare a unei predări de înaltă calitate, ceea ce reprezintă un factor crucial pentru combaterea rezultatelor slabe la învățătură și a lipsurilor din domeniul învățământului. În plus, există deficiențe în ceea ce privește calitatea predării din învățământul superior și capacitatea acestuia de a încuraja inovarea. Nivelul de participare la programele de educație și formare pentru adulți se menține scăzut, ceea ce subminează eforturile de îmbunătățire a capitalului uman și de sporire a productivității. În anumite sectoare ale economiei există semne de apariție a unei lipse de personal calificat. Se estimează că această lipsă de personal calificat se va acutiza în viitor. Creșterea puternică a salariilor și o anumită încetinire a creșterii productivității ar putea diminua competitivitatea la nivelul costurilor. Este important, așadar, să se sporească relevanța educației pe piața forței de muncă, să se raționalizeze structura și finanțarea sistemului de învățământ, să se dezvolte programe de învățare pe tot parcursul vieții, să se îmbunătățească orientarea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și să se sporească eficacitatea respectivelor politici. Lituania a luat măsuri pentru îmbunătățirea politicilor sale active în domeniul pieței forței de muncă și a altor servicii de sprijinire a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, dar s-ar mai putea aduce îmbunătățiri în ceea ce privește orientarea respectivelor politici și servicii către anumite grupuri, în special către persoanele care se află de foarte multă vreme în șomaj și persoanele care nu dispun de calificările necesare. Cheltuielile cu măsurile eficace de politică activă în domeniul pieței forței de muncă continuă să fie limitate, iar sistemele de protecție socială din Lituania sunt fragile. Aproximativ 27 % din populația Lituaniei este expusă riscului de sărăcie sau de excluziune socială, iar inegalitatea veniturilor este una dintre cele mai ridicate din Uniune. Guvernul intenționează să mărească nivelul de acoperire și de adecvare a indemnizațiilor de șomaj și a celor de asistență socială, dar nu a fost adoptată încă legislația relevantă. |
| --- | --- |

(10)

Este important ca Lituania să își intensifice investițiile în capitalul uman pentru a contracara unele dintre efectele negative ale scăderii numărului de persoane în vârstă de muncă și pentru a sprijini tranziția către o economie cu o mai mare valoare adăugată. Deși nivelul de instruire a crescut, proporția de elevi cu insuficiente competențe de bază este ridicată. Ar trebui continuate eforturile de asigurare a unei predări de înaltă calitate, ceea ce reprezintă un factor crucial pentru combaterea rezultatelor slabe la învățătură și a lipsurilor din domeniul învățământului. În plus, există deficiențe în ceea ce privește calitatea predării din învățământul superior și capacitatea acestuia de a încuraja inovarea. Nivelul de participare la programele de educație și formare pentru adulți se menține scăzut, ceea ce subminează eforturile de îmbunătățire a capitalului uman și de sporire a productivității. În anumite sectoare ale economiei există semne de apariție a unei lipse de personal calificat. Se estimează că această lipsă de personal calificat se va acutiza în viitor. Creșterea puternică a salariilor și o anumită încetinire a creșterii productivității ar putea diminua competitivitatea la nivelul costurilor. Este important, așadar, să se sporească relevanța educației pe piața forței de muncă, să se raționalizeze structura și finanțarea sistemului de învățământ, să se dezvolte programe de învățare pe tot parcursul vieții, să se îmbunătățească orientarea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și să se sporească eficacitatea respectivelor politici. Lituania a luat măsuri pentru îmbunătățirea politicilor sale active în domeniul pieței forței de muncă și a altor servicii de sprijinire a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, dar s-ar mai putea aduce îmbunătățiri în ceea ce privește orientarea respectivelor politici și servicii către anumite grupuri, în special către persoanele care se află de foarte multă vreme în șomaj și persoanele care nu dispun de calificările necesare. Cheltuielile cu măsurile eficace de politică activă în domeniul pieței forței de muncă continuă să fie limitate, iar sistemele de protecție socială din Lituania sunt fragile. Aproximativ 27 % din populația Lituaniei este expusă riscului de sărăcie sau de excluziune socială, iar inegalitatea veniturilor este una dintre cele mai ridicate din Uniune. Guvernul intenționează să mărească nivelul de acoperire și de adecvare a indemnizațiilor de șomaj și a celor de asistență socială, dar nu a fost adoptată încă legislația relevantă.

| (11) | În parlament se află în discuție o revizuire amplă a Codului muncii și a modelului social. Intenția este aceea de a se mări flexibilitatea relațiilor de pe piața forței de muncă și de a se oferi mai multă securitate, dar nu a fost adoptată încă legislația relevantă. Este important ca în realizarea reformei să fie implicați partenerii sociali și ca dialogul social să fie intensificat. |
| --- | --- |

(11)

În parlament se află în discuție o revizuire amplă a Codului muncii și a modelului social. Intenția este aceea de a se mări flexibilitatea relațiilor de pe piața forței de muncă și de a se oferi mai multă securitate, dar nu a fost adoptată încă legislația relevantă. Este important ca în realizarea reformei să fie implicați partenerii sociali și ca dialogul social să fie intensificat.

| (12) | Investițiile și-au revenit încet de la declanșarea crizei economice și vor fi sprijinite, în anii următori, cu fonduri structurale și de investiții din partea UE. Cu toate acestea, preluarea și integrarea noilor tehnologii nu s-au răspândit în întreaga economie, iar inovarea prezintă un nivel scăzut, ceea ce stânjenește creșterea productivității. Investițiile private în cercetare și inovare au fost, la rândul lor, scăzute, probabil ca urmare a insuficienței stimulentelor pentru cercetare și inovare în cadrul întreprinderilor și pentru cooperare între sectorul public și cel privat. Sporirea investițiilor private ar putea atenua riscurile rezultate din dependența investițiilor publice în cercetare și inovare din Lituania față de fondurile structurale și de investiții din partea UE. Sistemul de învățământ terțiar prezintă lipsuri în ceea ce privește calitatea și capacitatea de inovare, iar cooperarea cu universitățile și centrele de cercetare din străinătate este limitată. Sistemul de cercetare și inovare este fragmentat și caracterizat de suprapuneri și repetiții inutile. Lituania nu poate, astfel, să atingă masa critică în ceea ce privește capacitatea de cercetare și de dezvoltare de care are nevoie pentru a-și spori cunoștințele inovatoare. Este necesar să existe mai multe stimulente pentru inovare și pentru cooperare între universități și întreprinderi, între altele prin dezvoltarea capitalului uman și prin realizarea de investiții în acest capital, ceea ce ar putea mări nivelul transferului de tehnologie în economia reală. Inovarea ar putea fi îmbunătățită prin mărirea capacității, limitată în prezent, a întreprinderilor lituaniene de a absorbi cunoștințe externe și de a le aplica în scopuri comerciale. |
| --- | --- |

(12)

Investițiile și-au revenit încet de la declanșarea crizei economice și vor fi sprijinite, în anii următori, cu fonduri structurale și de investiții din partea UE. Cu toate acestea, preluarea și integrarea noilor tehnologii nu s-au răspândit în întreaga economie, iar inovarea prezintă un nivel scăzut, ceea ce stânjenește creșterea productivității. Investițiile private în cercetare și inovare au fost, la rândul lor, scăzute, probabil ca urmare a insuficienței stimulentelor pentru cercetare și inovare în cadrul întreprinderilor și pentru cooperare între sectorul public și cel privat. Sporirea investițiilor private ar putea atenua riscurile rezultate din dependența investițiilor publice în cercetare și inovare din Lituania față de fondurile structurale și de investiții din partea UE. Sistemul de învățământ terțiar prezintă lipsuri în ceea ce privește calitatea și capacitatea de inovare, iar cooperarea cu universitățile și centrele de cercetare din străinătate este limitată. Sistemul de cercetare și inovare este fragmentat și caracterizat de suprapuneri și repetiții inutile. Lituania nu poate, astfel, să atingă masa critică în ceea ce privește capacitatea de cercetare și de dezvoltare de care are nevoie pentru a-și spori cunoștințele inovatoare. Este necesar să existe mai multe stimulente pentru inovare și pentru cooperare între universități și întreprinderi, între altele prin dezvoltarea capitalului uman și prin realizarea de investiții în acest capital, ceea ce ar putea mări nivelul transferului de tehnologie în economia reală. Inovarea ar putea fi îmbunătățită prin mărirea capacității, limitată în prezent, a întreprinderilor lituaniene de a absorbi cunoștințe externe și de a le aplica în scopuri comerciale.

| (13) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Lituaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Lituaniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Lituania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos. |
| --- | --- |

(13)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Lituaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Lituaniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Lituania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

| (14) | În lumina evaluării menționate, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă în special în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(14)

În lumina evaluării menționate, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă în special în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Lituania să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să se asigure că abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu se limitează la marja permisă pentru reforma sistemică a pensiilor în 2016 și 2017. Să reducă sarcina fiscală asupra persoanelor cu venituri reduse prin deplasarea sarcinii fiscale asupra altor surse, mai puțin defavorabile creșterii economice, și să amelioreze conformarea fiscală, în special în domeniul TVA. |
| --- | --- |

1.

Să se asigure că abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu se limitează la marja permisă pentru reforma sistemică a pensiilor în 2016 și 2017. Să reducă sarcina fiscală asupra persoanelor cu venituri reduse prin deplasarea sarcinii fiscale asupra altor surse, mai puțin defavorabile creșterii economice, și să amelioreze conformarea fiscală, în special în domeniul TVA.

| 2. | Să mărească investițiile în capitalul uman și să rezolve lipsa de personal calificat, prin sporirea relevanței educației pe piața forței de muncă, prin îmbunătățirea calității predării și a învățării în rândul adulților. Să sporească nivelul de acoperire și eficacitatea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă. Să consolideze rolul mecanismelor de dialog social. Să îmbunătățească funcționarea sistemului de sănătate prin extinderea asistenței medicale ambulatorii și prin intensificarea componentelor de prevenire a bolilor și de promovare a sănătății. Să mărească nivelul de acoperire și de adecvare a indemnizațiilor de șomaj și a celor de asistență socială. |
| --- | --- |

2.

Să mărească investițiile în capitalul uman și să rezolve lipsa de personal calificat, prin sporirea relevanței educației pe piața forței de muncă, prin îmbunătățirea calității predării și a învățării în rândul adulților. Să sporească nivelul de acoperire și eficacitatea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă. Să consolideze rolul mecanismelor de dialog social. Să îmbunătățească funcționarea sistemului de sănătate prin extinderea asistenței medicale ambulatorii și prin intensificarea componentelor de prevenire a bolilor și de promovare a sănătății. Să mărească nivelul de acoperire și de adecvare a indemnizațiilor de șomaj și a celor de asistență socială.

| 3. | Să ia măsuri de mărire a productivității și să îmbunătățească preluarea și integrarea noilor tehnologii în întreaga economie. Să asigure o mai bună coordonare a politicilor din domeniul inovării și să încurajeze investițiile private, între altele prin dezvoltarea unor mijloace alternative de finanțare. |
| --- | --- |

3.

Să ia măsuri de mărire a productivității și să îmbunătățească preluarea și integrarea noilor tehnologii în întreaga economie. Să asigure o mai bună coordonare a politicilor din domeniul inovării și să încurajeze investițiile private, între altele prin dezvoltarea unor mijloace alternative de finanțare.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Soldul structural astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de stabilitate, urmând metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/73

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al României pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2016

(2016/C 299/18)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat România ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat România ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară privind România pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de România în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că România nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind România pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de România în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că România nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice.

| (3) | La 28 aprilie 2016, România și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 28 aprilie 2016, România și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | Cel de al treilea program de asistență financiară pentru balanța de plăți (2013-2015) s-a încheiat în septembrie 2015 fără nicio evaluare finalizată. Cea de a treia misiune de evaluare formală (16-30 iunie 2015) menită să evalueze punerea în aplicare a condițiilor programului nu a fost finalizată. Deși s-au înregistrat unele progrese în mai multe domenii, au fost compromise o serie de realizări actuale și anterioare ale programului în domenii de politică esențiale. Supravegherea ulterioară aplicării programului a început la 1 octombrie 2015 și va continua până la rambursarea a cel puțin 70 % din împrumutul acordat în cadrul primului program privind balanța de plăți, adică cel puțin până în primăvara anului 2018. |
| --- | --- |

(5)

Cel de al treilea program de asistență financiară pentru balanța de plăți (2013-2015) s-a încheiat în septembrie 2015 fără nicio evaluare finalizată. Cea de a treia misiune de evaluare formală (16-30 iunie 2015) menită să evalueze punerea în aplicare a condițiilor programului nu a fost finalizată. Deși s-au înregistrat unele progrese în mai multe domenii, au fost compromise o serie de realizări actuale și anterioare ale programului în domenii de politică esențiale. Supravegherea ulterioară aplicării programului a început la 1 octombrie 2015 și va continua până la rambursarea a cel puțin 70 % din împrumutul acordat în cadrul primului program privind balanța de plăți, adică cel puțin până în primăvara anului 2018.

| (6) | În prezent, România face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2016, guvernul are în vedere o deteriorare a soldului global de la – 0,7 % în 2015 la – 2,9 % din PIB în 2016 și 2017. Se preconizează că soldul structural se va deteriora, de asemenea. Programul urmărește să se îndepărteze de la obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 1 % din PIB – care a fost atins în 2014 și 2015 și nu prevede revenirea la acesta în cursul perioadei acoperite de program. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va rămâne sub 40 % pe durata programului. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil pentru 2016 și ușor favorabil pentru 2017. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există riscul unei abateri semnificative atât în 2016, cât și, în condițiile menținerii politicilor actuale, în 2017. În plus, previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 preconizează un deficit public de 3,4 % din PIB în 2017, depășind astfel valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza evaluării Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca România să nu respecte prevederile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017. |
| --- | --- |

(6)

În prezent, România face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2016, guvernul are în vedere o deteriorare a soldului global de la – 0,7 % în 2015 la – 2,9 % din PIB în 2016 și 2017. Se preconizează că soldul structural se va deteriora, de asemenea. Programul urmărește să se îndepărteze de la obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 1 % din PIB – care a fost atins în 2014 și 2015 și nu prevede revenirea la acesta în cursul perioadei acoperite de program. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va rămâne sub 40 % pe durata programului. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil pentru 2016 și ușor favorabil pentru 2017. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există riscul unei abateri semnificative atât în 2016, cât și, în condițiile menținerii politicilor actuale, în 2017. În plus, previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 preconizează un deficit public de 3,4 % din PIB în 2017, depășind astfel valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza evaluării Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca România să nu respecte prevederile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017.

| (7) | Cadrul bugetar din România este solid din punct de vedere al dispozițiilor sale, însă nu este aplicat în mod eficace în practică. Niciuna dintre măsurile fiscale recente cu efect de creștere a deficitului nu au fost inițiate și adoptate în cadrul procesului bugetar obișnuit. În 2015, nu au fost respectate cerințele privind includerea unei evaluări a impactului avizată de Ministerul Finanțelor pentru noi inițiative legislative care conduc la o majorare a cheltuielilor publice sau la o reducere a veniturilor publice, nici cele privind respectarea plafoanelor de cheltuieli și propunerea unor măsuri compensatorii pentru reducerea veniturilor. În practică, Consiliul Fiscal are la dispoziție foarte puțin timp pentru a reacționa la propunerile bugetare, iar opiniile și recomandările sale nu sunt suficient luate în considerare. Legea bugetului din 2016 urmărește un deficit bugetar de 2,95 % din PIB, ceea ce conduce la o abatere semnificativă de la obiectivul pe termen mediu. Aceasta reprezintă o îndepărtare de la cadrul bugetar național. |
| --- | --- |

(7)

Cadrul bugetar din România este solid din punct de vedere al dispozițiilor sale, însă nu este aplicat în mod eficace în practică. Niciuna dintre măsurile fiscale recente cu efect de creștere a deficitului nu au fost inițiate și adoptate în cadrul procesului bugetar obișnuit. În 2015, nu au fost respectate cerințele privind includerea unei evaluări a impactului avizată de Ministerul Finanțelor pentru noi inițiative legislative care conduc la o majorare a cheltuielilor publice sau la o reducere a veniturilor publice, nici cele privind respectarea plafoanelor de cheltuieli și propunerea unor măsuri compensatorii pentru reducerea veniturilor. În practică, Consiliul Fiscal are la dispoziție foarte puțin timp pentru a reacționa la propunerile bugetare, iar opiniile și recomandările sale nu sunt suficient luate în considerare. Legea bugetului din 2016 urmărește un deficit bugetar de 2,95 % din PIB, ceea ce conduce la o abatere semnificativă de la obiectivul pe termen mediu. Aceasta reprezintă o îndepărtare de la cadrul bugetar național.

| (8) | O serie de măsuri sunt puse în aplicare pentru a îmbunătăți colectarea impozitelor și pentru o mai bună conformare fiscală. Acestea includ obligativitatea caselor de marcat, norme consolidate privind plățile în numerar, o nouă procedură de înregistrare în scopuri de TVA, intensificarea auditurilor efectuate de către autoritatea fiscală (ANAF) și reorganizarea în curs a ANAF. Cu toate acestea, nivelul ridicat de evaziune fiscală și nivelul scăzut de conformare fiscală rămân o provocare. Munca fără forme legale și veniturile declarate la o valoare mai mică decât cea reală continuă să aibă un efect negativ asupra veniturilor fiscale, conducând la denaturarea economiei. Eficacitatea măsurilor, inclusiv cele luate de Inspecția Muncii, pentru a combate munca fără forme legale rămâne limitată. |
| --- | --- |

(8)

O serie de măsuri sunt puse în aplicare pentru a îmbunătăți colectarea impozitelor și pentru o mai bună conformare fiscală. Acestea includ obligativitatea caselor de marcat, norme consolidate privind plățile în numerar, o nouă procedură de înregistrare în scopuri de TVA, intensificarea auditurilor efectuate de către autoritatea fiscală (ANAF) și reorganizarea în curs a ANAF. Cu toate acestea, nivelul ridicat de evaziune fiscală și nivelul scăzut de conformare fiscală rămân o provocare. Munca fără forme legale și veniturile declarate la o valoare mai mică decât cea reală continuă să aibă un efect negativ asupra veniturilor fiscale, conducând la denaturarea economiei. Eficacitatea măsurilor, inclusiv cele luate de Inspecția Muncii, pentru a combate munca fără forme legale rămâne limitată.

| (9) | Legea privind egalizarea vârstei de pensionare pentru bărbați și femei este depusă la Parlament încă din 2013. Adoptarea sa ar spori în mod considerabil rata de activitate a femeilor în vârstă, având ca rezultat reducerea disparităților de gen în ceea ce privește pensiile și atenuarea riscului sărăciei în rândul persoanelor în vârstă. |
| --- | --- |

(9)

Legea privind egalizarea vârstei de pensionare pentru bărbați și femei este depusă la Parlament încă din 2013. Adoptarea sa ar spori în mod considerabil rata de activitate a femeilor în vârstă, având ca rezultat reducerea disparităților de gen în ceea ce privește pensiile și atenuarea riscului sărăciei în rândul persoanelor în vârstă.

| (10) | Condițiile de pe piața forței de muncă s-au îmbunătățit în 2015. Rata șomajului este scăzută, iar rata ocupării forței de muncă a continuat să crească. Șomajul de lungă durată este sub media UE. Cu toate acestea, există în continuare provocări semnificative, în special în ceea ce privește rata ridicată a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, iar măsurile pentru activarea eficientă a acestora sunt limitate. |
| --- | --- |

(10)

Condițiile de pe piața forței de muncă s-au îmbunătățit în 2015. Rata șomajului este scăzută, iar rata ocupării forței de muncă a continuat să crească. Șomajul de lungă durată este sub media UE. Cu toate acestea, există în continuare provocări semnificative, în special în ceea ce privește rata ridicată a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, iar măsurile pentru activarea eficientă a acestora sunt limitate.

| (11) | Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă înregistrează întârzieri în ceea ce privește oferirea de servicii personalizate persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și oferă servicii limitate pentru angajatori, în ciuda comunicării obligatorii a posturilor vacante către Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă. A fost adoptată o procedură menită să ofere un sprijin personalizat diferitelor categorii de șomeri, însă aceasta nu a fost încă pusă în aplicare. Cooperarea dintre serviciile de ocupare a forței de muncă și cele sociale este foarte limitată, ceea ce face și mai dificilă activarea beneficiarilor de asistență socială. |
| --- | --- |

(11)

Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă înregistrează întârzieri în ceea ce privește oferirea de servicii personalizate persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și oferă servicii limitate pentru angajatori, în ciuda comunicării obligatorii a posturilor vacante către Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă. A fost adoptată o procedură menită să ofere un sprijin personalizat diferitelor categorii de șomeri, însă aceasta nu a fost încă pusă în aplicare. Cooperarea dintre serviciile de ocupare a forței de muncă și cele sociale este foarte limitată, ceea ce face și mai dificilă activarea beneficiarilor de asistență socială.

| (12) | Salariul minim, care este printre cele mai scăzute din Uniune, a crescut în mod semnificativ începând cu 2013, însă lipsa unor criterii obiective pentru stabilirea acestuia generează incertitudine. A fost înființat un grup de lucru tripartit care să lucreze la reforma stabilirii salariului minim, însă nu există în continuare orientări clare sau criterii care să ia în considerare impactul acestuia asupra creării de locuri de muncă, a condițiilor sociale și a competitivității. În ansamblu, dialogul social rămâne deficitar. |
| --- | --- |

(12)

Salariul minim, care este printre cele mai scăzute din Uniune, a crescut în mod semnificativ începând cu 2013, însă lipsa unor criterii obiective pentru stabilirea acestuia generează incertitudine. A fost înființat un grup de lucru tripartit care să lucreze la reforma stabilirii salariului minim, însă nu există în continuare orientări clare sau criterii care să ia în considerare impactul acestuia asupra creării de locuri de muncă, a condițiilor sociale și a competitivității. În ansamblu, dialogul social rămâne deficitar.

| (13) | România se confruntă cu unul dintre cele mai ridicate riscuri de sărăcie și de excluziune socială din Uniune. Activarea pe piața forței de muncă a persoanelor care beneficiază de asistență socială este foarte limitată, în special în zonele rurale. Indicele social de referință, pe care se bazează valorile prestațiilor sociale, nu este actualizat în mod periodic în conformitate cu contextul economic, ceea ce poate afecta în timp caracterul adecvat al prestațiilor. Legea venitului minim de incluziune, prin care se preconizează îmbunătățirea direcționării și a caracterului adecvat al prestațiilor, precum și activarea pe piața forței de muncă a beneficiarilor venitului minim de incluziune, a fost transmisă Parlamentului spre adoptare. Cu toate acestea, o serie de măsuri din „pachetul de combatere a sărăciei” elaborat de guvern au ca scop soluționarea acestei chestiuni printr-o abordare integrată (educație, sănătate, locuințe, protecție socială, transport). |
| --- | --- |

(13)

România se confruntă cu unul dintre cele mai ridicate riscuri de sărăcie și de excluziune socială din Uniune. Activarea pe piața forței de muncă a persoanelor care beneficiază de asistență socială este foarte limitată, în special în zonele rurale. Indicele social de referință, pe care se bazează valorile prestațiilor sociale, nu este actualizat în mod periodic în conformitate cu contextul economic, ceea ce poate afecta în timp caracterul adecvat al prestațiilor. Legea venitului minim de incluziune, prin care se preconizează îmbunătățirea direcționării și a caracterului adecvat al prestațiilor, precum și activarea pe piața forței de muncă a beneficiarilor venitului minim de incluziune, a fost transmisă Parlamentului spre adoptare. Cu toate acestea, o serie de măsuri din „pachetul de combatere a sărăciei” elaborat de guvern au ca scop soluționarea acestei chestiuni printr-o abordare integrată (educație, sănătate, locuințe, protecție socială, transport).

| (14) | România se confruntă în continuare cu provocări în domeniul educației. Există mai multe strategii care vizează învățarea pe tot parcursul vieții, educația și formarea profesională, învățământul terțiar și părăsirea timpurie a școlii. Cu toate acestea, rata părăsirii timpurii a școlii rămâne cu mult peste media UE, în parte din cauza întârzierilor semnificative privind punerea în aplicare a strategiei aprobate în 2015. Programele de prevenire și de remediere sunt limitate. Grupurile vulnerabile precum romii și copiii proveniți din familii sărace se confruntă în continuare cu obstacole în ceea ce privește accesul la un învățământ de calitate și absolvirea acestui tip de învățământ, în special în zonele rurale. În sectorul educației și al îngrijirii copiilor preșcolari, România a întreprins acțiuni de sprijinire a înscrierii copiilor defavorizați la grădiniță (3-6 ani). Furnizarea de servicii de îngrijire a copiilor preșcolari cu vârsta cuprinsă între 0 și 3 ani este în continuare limitată. Legislația adoptată recent privind extinderea posibilităților de concediu pentru creșterea copilului, precum și insuficiența stimulentelor pentru integrarea în muncă pot conduce la creșterea obstacolelor în calea participării femeilor pe piața forței de muncă. Rata înscrierii în învățământul profesional și tehnic secundar superior este peste media UE, însă există în continuare rate ridicate de părăsire timpurie a școlii. Rata de absolvire a învățământului terțiar este în creștere, însă calitatea și relevanța pentru piața forței de muncă a programelor din învățământul superior este limitată. Participarea la formele de învățământ pentru adulți este foarte scăzută. |
| --- | --- |

(14)

România se confruntă în continuare cu provocări în domeniul educației. Există mai multe strategii care vizează învățarea pe tot parcursul vieții, educația și formarea profesională, învățământul terțiar și părăsirea timpurie a școlii. Cu toate acestea, rata părăsirii timpurii a școlii rămâne cu mult peste media UE, în parte din cauza întârzierilor semnificative privind punerea în aplicare a strategiei aprobate în 2015. Programele de prevenire și de remediere sunt limitate. Grupurile vulnerabile precum romii și copiii proveniți din familii sărace se confruntă în continuare cu obstacole în ceea ce privește accesul la un învățământ de calitate și absolvirea acestui tip de învățământ, în special în zonele rurale. În sectorul educației și al îngrijirii copiilor preșcolari, România a întreprins acțiuni de sprijinire a înscrierii copiilor defavorizați la grădiniță (3-6 ani). Furnizarea de servicii de îngrijire a copiilor preșcolari cu vârsta cuprinsă între 0 și 3 ani este în continuare limitată. Legislația adoptată recent privind extinderea posibilităților de concediu pentru creșterea copilului, precum și insuficiența stimulentelor pentru integrarea în muncă pot conduce la creșterea obstacolelor în calea participării femeilor pe piața forței de muncă. Rata înscrierii în învățământul profesional și tehnic secundar superior este peste media UE, însă există în continuare rate ridicate de părăsire timpurie a școlii. Rata de absolvire a învățământului terțiar este în creștere, însă calitatea și relevanța pentru piața forței de muncă a programelor din învățământul superior este limitată. Participarea la formele de învățământ pentru adulți este foarte scăzută.

| (15) | Starea de sănătate a populației din România este deficitară. Speranța de viață la naștere este cu mult sub media UE, atât pentru bărbați, cât și pentru femei. Accesul la asistență medicală și dependența excesivă de serviciile medicale spitalicești rămân preocupări majore. Plățile informale practicate pe scară largă reduc posibilitatea accesului la asistență medicală pentru persoanele cu venituri mici. România a adoptat măsuri de îmbunătățire a accesului la asistență medicală pentru pensionarii cu venituri mici și pentru persoanele din comunitățile îndepărtate și izolate. Este în curs de înființare o rețea de mediatori sociali și în materie de sănătate și a fost propus un proiect de lege privind serviciile comunitare. Dezinstituționalizarea persoanelor cu handicap rămâne o provocare. |
| --- | --- |

(15)

Starea de sănătate a populației din România este deficitară. Speranța de viață la naștere este cu mult sub media UE, atât pentru bărbați, cât și pentru femei. Accesul la asistență medicală și dependența excesivă de serviciile medicale spitalicești rămân preocupări majore. Plățile informale practicate pe scară largă reduc posibilitatea accesului la asistență medicală pentru persoanele cu venituri mici. România a adoptat măsuri de îmbunătățire a accesului la asistență medicală pentru pensionarii cu venituri mici și pentru persoanele din comunitățile îndepărtate și izolate. Este în curs de înființare o rețea de mediatori sociali și în materie de sănătate și a fost propus un proiect de lege privind serviciile comunitare. Dezinstituționalizarea persoanelor cu handicap rămâne o provocare.

| (16) | România a întreprins acțiuni menite să abordeze nivelul scăzut de finanțare a sistemului de sănătate și utilizarea ineficientă a resurselor publice. Aceste reforme au inclus lichidarea arieratelor din sectorul sănătății, creșterea sustenabilității cheltuielilor farmaceutice, punerea în aplicare a unor soluții de e-sănătate, îmbunătățirea finanțării sistemului de sănătate, elaborarea unei strategii pentru transferarea resurselor de la asistența medicală spitalicească spre asistența medicală preventivă și primară, precum și proceduri de achiziții centralizate. Cu toate acestea, lipsa capacității administrative întârzie punerea în aplicare a strategiei naționale în materie de sănătate pentru perioada 2014-2020. În special, eficiența sistemului de sănătate este îngreunată de întârzierile în raționalizarea sectorului spitalicesc și în trecerea de la servicii de asistență medicală acordată pacienților internați la servicii de îngrijire ambulatorie mai rentabile. |
| --- | --- |

(16)

România a întreprins acțiuni menite să abordeze nivelul scăzut de finanțare a sistemului de sănătate și utilizarea ineficientă a resurselor publice. Aceste reforme au inclus lichidarea arieratelor din sectorul sănătății, creșterea sustenabilității cheltuielilor farmaceutice, punerea în aplicare a unor soluții de e-sănătate, îmbunătățirea finanțării sistemului de sănătate, elaborarea unei strategii pentru transferarea resurselor de la asistența medicală spitalicească spre asistența medicală preventivă și primară, precum și proceduri de achiziții centralizate. Cu toate acestea, lipsa capacității administrative întârzie punerea în aplicare a strategiei naționale în materie de sănătate pentru perioada 2014-2020. În special, eficiența sistemului de sănătate este îngreunată de întârzierile în raționalizarea sectorului spitalicesc și în trecerea de la servicii de asistență medicală acordată pacienților internați la servicii de îngrijire ambulatorie mai rentabile.

| (17) | Diferențele de dezvoltare cele mai semnificative cu care se confruntă România sunt cele dintre zonele urbane și cele rurale. Rezultatele în materie de ocupare a forței de muncă, afaceri sociale, asistență medicală și educație sunt mai scăzute în zonele rurale, iar populația beneficiază de un acces mai redus la educație, servicii medicale, utilități de bază și servicii publice din cauza unei capacități administrative locale reduse și fragmentate. În același timp, dezvoltarea socioeconomică a zonelor rurale este limitată de infrastructura de transport slab dezvoltată și de transportul public și privat limitate, la care se adaugă costuri de deplasare ridicate și un acces limitat la infrastructura de comunicații în bandă largă. Valoarea adăugată scăzută în sectorul agricol și lipsa diversificării economice în zonele rurale îngreunează dezvoltarea unei economii rurale durabile. O mare parte din forța de muncă rurală lucrează în agricultura de subzistență sau de semisubzistență asociate cu șomajul ascuns sau munca neremunerată desfășurată în cadrul familiei, productivitatea scăzută și sărăcia. Pachetul destinat combaterii sărăciei, care urmează să fie finanțat în principal din fonduri UE, asigură o abordare integrată în combaterea sărăciei, inclusiv în zonele rurale. Există planuri de creare a unor echipe comunitare integrate care să ofere mai multe servicii integrate comunităților defavorizate, însă acestea nu au fost încă puse în aplicare. |
| --- | --- |

(17)

Diferențele de dezvoltare cele mai semnificative cu care se confruntă România sunt cele dintre zonele urbane și cele rurale. Rezultatele în materie de ocupare a forței de muncă, afaceri sociale, asistență medicală și educație sunt mai scăzute în zonele rurale, iar populația beneficiază de un acces mai redus la educație, servicii medicale, utilități de bază și servicii publice din cauza unei capacități administrative locale reduse și fragmentate. În același timp, dezvoltarea socioeconomică a zonelor rurale este limitată de infrastructura de transport slab dezvoltată și de transportul public și privat limitate, la care se adaugă costuri de deplasare ridicate și un acces limitat la infrastructura de comunicații în bandă largă. Valoarea adăugată scăzută în sectorul agricol și lipsa diversificării economice în zonele rurale îngreunează dezvoltarea unei economii rurale durabile. O mare parte din forța de muncă rurală lucrează în agricultura de subzistență sau de semisubzistență asociate cu șomajul ascuns sau munca neremunerată desfășurată în cadrul familiei, productivitatea scăzută și sărăcia. Pachetul destinat combaterii sărăciei, care urmează să fie finanțat în principal din fonduri UE, asigură o abordare integrată în combaterea sărăciei, inclusiv în zonele rurale. Există planuri de creare a unor echipe comunitare integrate care să ofere mai multe servicii integrate comunităților defavorizate, însă acestea nu au fost încă puse în aplicare.

| (18) | Cadrul strategic privind reforma administrației publice este instituit încă din anul 2014, însă punerea sa în aplicare a fost lentă în 2015. O serie de inițiative-cheie au fost adoptate în 2016 pentru a spori transparența și eficacitatea funcționării administrației publice. Cu toate acestea, întârzierile în adoptarea unei abordări privind gestionarea generală și transparentă a resurselor umane, în special în ceea ce privește recrutarea/numirea, evaluarea, remunerațiile, evoluția carierei în cazul tuturor categoriilor de personal și formarea lasă loc pentru o abordare arbitrară a procedurilor și a deciziilor importante. Aceasta, împreună cu structurile organizaționale instabile, are un impact negativ asupra independenței și a profesionalismului funcției publice și, prin urmare, asupra eficacității și a eficienței acesteia. Procedurile administrative complicate, un sistem de achiziții publice ineficient și corupția larg răspândită limitează furnizarea de servicii (inclusiv servicii de e-guvernare) atât pentru cetățeni, cât și pentru întreprinderi. Planificarea strategică, întocmirea bugetului pe programe, practicile de consultare și elaborarea de politici bazate pe date concrete sunt în continuare insuficient utilizate. Aceste provocări împiedică punerea în aplicare a unor politici importante în multe domenii, inclusiv buna utilizare a fondurilor UE și a altor tipuri de sprijin financiar disponibile. |
| --- | --- |

(18)

Cadrul strategic privind reforma administrației publice este instituit încă din anul 2014, însă punerea sa în aplicare a fost lentă în 2015. O serie de inițiative-cheie au fost adoptate în 2016 pentru a spori transparența și eficacitatea funcționării administrației publice. Cu toate acestea, întârzierile în adoptarea unei abordări privind gestionarea generală și transparentă a resurselor umane, în special în ceea ce privește recrutarea/numirea, evaluarea, remunerațiile, evoluția carierei în cazul tuturor categoriilor de personal și formarea lasă loc pentru o abordare arbitrară a procedurilor și a deciziilor importante. Aceasta, împreună cu structurile organizaționale instabile, are un impact negativ asupra independenței și a profesionalismului funcției publice și, prin urmare, asupra eficacității și a eficienței acesteia. Procedurile administrative complicate, un sistem de achiziții publice ineficient și corupția larg răspândită limitează furnizarea de servicii (inclusiv servicii de e-guvernare) atât pentru cetățeni, cât și pentru întreprinderi. Planificarea strategică, întocmirea bugetului pe programe, practicile de consultare și elaborarea de politici bazate pe date concrete sunt în continuare insuficient utilizate. Aceste provocări împiedică punerea în aplicare a unor politici importante în multe domenii, inclusiv buna utilizare a fondurilor UE și a altor tipuri de sprijin financiar disponibile.

| (19) | Întreprinderile de stat care domină sectoare economice cruciale tind să fie mai puțin performante. Acestea sunt prezente cu precădere în sectoarele de infrastructură esențiale, reprezentând 44 % din cifra de afaceri și 77 % din gradul de ocupare a forței de muncă în sectorul energetic, precum și 24 % și, respectiv, 28 % în sectorul transporturilor. La 10 mai 2016, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 109/2011 privind guvernanța corporativă a întreprinderilor de stat a fost transformată în lege, cu modificări care sporesc gradul său de aliniere la bunele practici internaționale. România a reluat angajarea de manageri profesioniști care să înlocuiască conducerea interimară din mai multe întreprinderi de stat, însă progresele înregistrate au fost mai scăzute decât cele anunțate inițial. Transparența și responsabilitatea întreprinderilor de stat ar beneficia de pe urma accelerării adoptării bugetelor anuale și a aprobării și publicării conturilor anuale auditate. Este în curs de elaborare o nouă lege a privatizării. Cu toate acestea, legea poate să includă dispoziții care intră în conflict cu legislația privind guvernanța corporativă. Aspecte deosebit de preocupante sunt reprezentate de posibilele suprapuneri ale responsabilităților administratorului special în materie de privatizare cu cele ale conducerii societății. |
| --- | --- |

(19)

Întreprinderile de stat care domină sectoare economice cruciale tind să fie mai puțin performante. Acestea sunt prezente cu precădere în sectoarele de infrastructură esențiale, reprezentând 44 % din cifra de afaceri și 77 % din gradul de ocupare a forței de muncă în sectorul energetic, precum și 24 % și, respectiv, 28 % în sectorul transporturilor. La 10 mai 2016, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 109/2011 privind guvernanța corporativă a întreprinderilor de stat a fost transformată în lege, cu modificări care sporesc gradul său de aliniere la bunele practici internaționale. România a reluat angajarea de manageri profesioniști care să înlocuiască conducerea interimară din mai multe întreprinderi de stat, însă progresele înregistrate au fost mai scăzute decât cele anunțate inițial. Transparența și responsabilitatea întreprinderilor de stat ar beneficia de pe urma accelerării adoptării bugetelor anuale și a aprobării și publicării conturilor anuale auditate. Este în curs de elaborare o nouă lege a privatizării. Cu toate acestea, legea poate să includă dispoziții care intră în conflict cu legislația privind guvernanța corporativă. Aspecte deosebit de preocupante sunt reprezentate de posibilele suprapuneri ale responsabilităților administratorului special în materie de privatizare cu cele ale conducerii societății.

| (20) | În pofida eforturilor instituțiilor judiciare destinate combaterii corupției la nivel înalt, acest fenomen este încă prezent în numeroase sectoare economice și implică funcționari numiți și aleși de la toate nivelurile de guvernare, precum și funcționari publici și angajați ai instituțiilor publice. Sunt puse în aplicare reforme judiciare majore, însă există în continuare preocupări cu privire la volumul mare de muncă din instanțe, previzibilitatea și aplicarea corectă a hotărârilor judecătorești, precum și presiunea externă asupra sistemului judiciar. România primește recomandări în domeniul reformei judiciare și al luptei împotriva corupției în temeiul mecanismului de cooperare și de verificare. Aceste domenii nu sunt, prin urmare, abordate în recomandările specifice fiecărei țări adresate României. |
| --- | --- |

(20)

În pofida eforturilor instituțiilor judiciare destinate combaterii corupției la nivel înalt, acest fenomen este încă prezent în numeroase sectoare economice și implică funcționari numiți și aleși de la toate nivelurile de guvernare, precum și funcționari publici și angajați ai instituțiilor publice. Sunt puse în aplicare reforme judiciare majore, însă există în continuare preocupări cu privire la volumul mare de muncă din instanțe, previzibilitatea și aplicarea corectă a hotărârilor judecătorești, precum și presiunea externă asupra sistemului judiciar. România primește recomandări în domeniul reformei judiciare și al luptei împotriva corupției în temeiul mecanismului de cooperare și de verificare. Aceste domenii nu sunt, prin urmare, abordate în recomandările specifice fiecărei țări adresate României.

| (21) | Soliditatea sectorului financiar s-a îmbunătățit. Cu toate acestea, sectorul rămâne vulnerabil la inițiativele legislative naționale. Legea privind darea în plată adoptată recent cu aplicare retroactivă asupra creditelor existente poate constitui o provocare pentru mai multe instituții de credit și poate conduce la scăderea activității de creditare. Aceasta poate spori riscurile pentru stabilitatea sectorului financiar cu implicații pentru întreaga economie. Alte aspecte care ar putea avea un impact negativ asupra băncilor includ propunerea de a converti în monedă locală împrumuturile în valută și unele hotărâri judecătorești privind clauzele contractuale abuzive în contractele de împrumut. |
| --- | --- |

(21)

Soliditatea sectorului financiar s-a îmbunătățit. Cu toate acestea, sectorul rămâne vulnerabil la inițiativele legislative naționale. Legea privind darea în plată adoptată recent cu aplicare retroactivă asupra creditelor existente poate constitui o provocare pentru mai multe instituții de credit și poate conduce la scăderea activității de creditare. Aceasta poate spori riscurile pentru stabilitatea sectorului financiar cu implicații pentru întreaga economie. Alte aspecte care ar putea avea un impact negativ asupra băncilor includ propunerea de a converti în monedă locală împrumuturile în valută și unele hotărâri judecătorești privind clauzele contractuale abuzive în contractele de împrumut.

| (22) | Infrastructura insuficientă sau de calitate scăzută reprezintă unul dintre factorii cei mai problematici pentru dezvoltarea unei afaceri în România, constituind o barieră în calea schimburilor comerciale și a dezvoltării economice. În pofida unei ușoare ameliorări recente, România rămâne în continuare pe ultimul loc între țările cu caracteristici similare din regiune în ceea ce privește calitatea percepută a infrastructurii de transport și comunicații. Rețeaua sa de șosele și autostrăzi este redusă în comparație cu cea a țărilor cu caracteristici similare și în raport cu mărimea țării. Adoptarea Master Planului General de Transport al României și reforma conexă a sectorului feroviar au fost amânate în mod repetat. |
| --- | --- |

(22)

Infrastructura insuficientă sau de calitate scăzută reprezintă unul dintre factorii cei mai problematici pentru dezvoltarea unei afaceri în România, constituind o barieră în calea schimburilor comerciale și a dezvoltării economice. În pofida unei ușoare ameliorări recente, România rămâne în continuare pe ultimul loc între țările cu caracteristici similare din regiune în ceea ce privește calitatea percepută a infrastructurii de transport și comunicații. Rețeaua sa de șosele și autostrăzi este redusă în comparație cu cea a țărilor cu caracteristici similare și în raport cu mărimea țării. Adoptarea Master Planului General de Transport al României și reforma conexă a sectorului feroviar au fost amânate în mod repetat.

| (23) | Investițiile publice au scăzut din 2008 în pofida disponibilității crescute a finanțării, în special din fonduri ale UE. Această tendință a fost inversată în 2015, dar se preconizează o scădere a investițiilor publice din 2016, având în vedere că punerea în aplicare a programului pentru perioada 2014-2020 nu a demarat pe deplin și nu există în așteptare suficiente proiecte în stare avansată de elaborare. România a depus recent eforturi privind consolidarea cooperării interministeriale, reorganizarea sistemului de achiziții publice și îmbunătățirea planificării și a punerii în aplicare a proiectelor de investiții. Cu toate acestea, pregătirea proiectelor de investiții publice este încă insuficientă și rămâne vulnerabilă la influențe externe. Selecția proiectelor este îngreunată în continuare de lipsa de planificare pe termen mediu și lung, de lipsa priorităților strategice, de necesitatea de a ajunge la un acord între numeroșii factori de decizie, de competențele limitate în materie de asigurare a respectării legii deținute de Unitatea de evaluare a investițiilor publice din cadrul Ministerului Finanțelor Publice, precum și de lipsa unor criterii de selecție în cadrul programului național pentru dezvoltare locală. |
| --- | --- |

(23)

Investițiile publice au scăzut din 2008 în pofida disponibilității crescute a finanțării, în special din fonduri ale UE. Această tendință a fost inversată în 2015, dar se preconizează o scădere a investițiilor publice din 2016, având în vedere că punerea în aplicare a programului pentru perioada 2014-2020 nu a demarat pe deplin și nu există în așteptare suficiente proiecte în stare avansată de elaborare. România a depus recent eforturi privind consolidarea cooperării interministeriale, reorganizarea sistemului de achiziții publice și îmbunătățirea planificării și a punerii în aplicare a proiectelor de investiții. Cu toate acestea, pregătirea proiectelor de investiții publice este încă insuficientă și rămâne vulnerabilă la influențe externe. Selecția proiectelor este îngreunată în continuare de lipsa de planificare pe termen mediu și lung, de lipsa priorităților strategice, de necesitatea de a ajunge la un acord între numeroșii factori de decizie, de competențele limitate în materie de asigurare a respectării legii deținute de Unitatea de evaluare a investițiilor publice din cadrul Ministerului Finanțelor Publice, precum și de lipsa unor criterii de selecție în cadrul programului național pentru dezvoltare locală.

| (24) | În pofida unor îmbunătățiri semnificative ale competitivității costurilor și ale performanțelor comerciale, competitivitatea care nu se bazează pe costuri a României rămâne o provocare. Barierele structurale împiedică tranziția către o economie cu o valoare adăugată mai ridicată, ceea ce limitează capacitatea României de a promova o creștere durabilă. Complexitatea procedurilor administrative, volatilitatea politicilor fiscale și de impozitare, precum și mediul de afaceri slab dezvoltat continuă să afecteze deciziile în materie de investiții. Nivelul ridicat al evaziunii fiscale și munca fără forme legale reduc veniturile fiscale și denaturează economia. Accesul la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii rămâne limitat. |
| --- | --- |

(24)

În pofida unor îmbunătățiri semnificative ale competitivității costurilor și ale performanțelor comerciale, competitivitatea care nu se bazează pe costuri a României rămâne o provocare. Barierele structurale împiedică tranziția către o economie cu o valoare adăugată mai ridicată, ceea ce limitează capacitatea României de a promova o creștere durabilă. Complexitatea procedurilor administrative, volatilitatea politicilor fiscale și de impozitare, precum și mediul de afaceri slab dezvoltat continuă să afecteze deciziile în materie de investiții. Nivelul ridicat al evaziunii fiscale și munca fără forme legale reduc veniturile fiscale și denaturează economia. Accesul la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii rămâne limitat.

| (25) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a României, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2016. De asemenea, aceasta a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate României în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în România, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos. |
| --- | --- |

(25)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a României, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2016. De asemenea, aceasta a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate României în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în România, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos.

| (26) | Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul său (4) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(26)

Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul său (4) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, România să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să limiteze abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul bugetar pe termen mediu este respectat printr-un efort mai redus. Să asigure aplicarea cadrului bugetar și să consolideze și mai mult conformarea fiscală și colectarea impozitelor. Să se asigure că inițiativele legislative nu subminează securitatea juridică și nu pun în pericol stabilitatea financiară. În cazul în care este necesar, să adopte măsuri menite să atenueze astfel de riscuri. |
| --- | --- |

1.

Să limiteze abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul bugetar pe termen mediu este respectat printr-un efort mai redus. Să asigure aplicarea cadrului bugetar și să consolideze și mai mult conformarea fiscală și colectarea impozitelor. Să se asigure că inițiativele legislative nu subminează securitatea juridică și nu pun în pericol stabilitatea financiară. În cazul în care este necesar, să adopte măsuri menite să atenueze astfel de riscuri.

| 2. | Să consolideze serviciile oferite de Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă angajatorilor și persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, în special prin adaptarea serviciilor la profilurile persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, printr-o mai bună corelare a acestor servicii cu serviciile de asistență socială, inclusiv servicii sociale, și prin acordarea unei atenții speciale tinerilor neînregistrați. Să definească, în consultare cu partenerii sociali, criterii obiective pentru stabilirea salariului minim. Să ia măsuri pentru a preveni părăsirea timpurie a școlii și să extindă oferirea unei educații de calitate, în special în rândul romilor. Să adopte legea privind egalizarea vârstei de pensionare pentru bărbați și femei. |
| --- | --- |

2.

Să consolideze serviciile oferite de Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă angajatorilor și persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, în special prin adaptarea serviciilor la profilurile persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, printr-o mai bună corelare a acestor servicii cu serviciile de asistență socială, inclusiv servicii sociale, și prin acordarea unei atenții speciale tinerilor neînregistrați. Să definească, în consultare cu partenerii sociali, criterii obiective pentru stabilirea salariului minim. Să ia măsuri pentru a preveni părăsirea timpurie a școlii și să extindă oferirea unei educații de calitate, în special în rândul romilor. Să adopte legea privind egalizarea vârstei de pensionare pentru bărbați și femei.

| 3. | Să combată plățile informale din sistemul sanitar și să crească disponibilitatea serviciilor de îngrijire medicală ambulatorie. Să consolideze independența și transparența gestionării resurselor umane în administrația publică. Să simplifice procedurile administrative pentru întreprinderi și populație. Să consolideze guvernanța corporativă a întreprinderilor de stat. |
| --- | --- |

3.

Să combată plățile informale din sistemul sanitar și să crească disponibilitatea serviciilor de îngrijire medicală ambulatorie. Să consolideze independența și transparența gestionării resurselor umane în administrația publică. Să simplifice procedurile administrative pentru întreprinderi și populație. Să consolideze guvernanța corporativă a întreprinderilor de stat.

| 4. | Să îmbunătățească accesul la servicii publice integrate, să extindă infrastructura de bază și să încurajeze diversificarea economică, în special în zonele rurale. Să adopte și să pună în aplicare Master Planul General de Transport. Să consolideze stabilirea priorităților privind proiectele de investiții publice și pregătirea acestora. |
| --- | --- |

4.

Să îmbunătățească accesul la servicii publice integrate, să extindă infrastructura de bază și să încurajeze diversificarea economică, în special în zonele rurale. Să adopte și să pună în aplicare Master Planul General de Transport. Să consolideze stabilirea priorităților privind proiectele de investiții publice și pregătirea acestora.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

3

(4)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

4

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/79 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/79

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2016

(2016/C 299/19)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Finlanda ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Finlanda ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Finlanda ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Finlanda ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate.

| (2) | Raportul de țară privind Finlanda pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Finlanda în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și pe cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Finlanda se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În particular, este esențial să se abordeze problema pierderii competitivității la nivelul costurilor, acumulate în ultimii ani, care provine în principal din faptul că salariile au înregistrat o creștere mai mare decât productivitatea în cursul unei perioade îndelungate, ceea ce a condus la o deteriorare abruptă a contului curent între anii 2008 și 2012. Analiza a relevat și riscuri semnificative pe termen mediu și lung la adresa sustenabilității finanțelor publice, care sunt deja foarte solicitate. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Finlanda pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Finlanda în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și pe cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Finlanda se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În particular, este esențial să se abordeze problema pierderii competitivității la nivelul costurilor, acumulate în ultimii ani, care provine în principal din faptul că salariile au înregistrat o creștere mai mare decât productivitatea în cursul unei perioade îndelungate, ceea ce a condus la o deteriorare abruptă a contului curent între anii 2008 și 2012. Analiza a relevat și riscuri semnificative pe termen mediu și lung la adresa sustenabilității finanțelor publice, care sunt deja foarte solicitate.

| (3) | La 14 aprilie 2016, Finlanda și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 14 aprilie 2016, Finlanda și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | Din Programul de stabilitate pentru 2016 reiese că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ, prezentându-se dovezi convingătoare privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat la 0,05 % din PIB în 2015 și sunt actualmente estimate la 0,2 % din PIB în 2016. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 permit luarea în calcul a acestor cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați este un eveniment excepțional, impactul acestuia asupra finanțelor publice din Finlanda este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei devieri temporare de la traiectoria de ajustare în direcția obiectivului bugetar pe termen mediu. Prin urmare, ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2015 a fost redusă pentru a se lua în calcul aceste costuri. În primăvara lui 2017 se va efectua o evaluare finală privind anul 2016, inclusiv în ceea ce privește sumele eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile din Finlanda. |
| --- | --- |

(5)

Din Programul de stabilitate pentru 2016 reiese că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ, prezentându-se dovezi convingătoare privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat la 0,05 % din PIB în 2015 și sunt actualmente estimate la 0,2 % din PIB în 2016. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 permit luarea în calcul a acestor cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați este un eveniment excepțional, impactul acestuia asupra finanțelor publice din Finlanda este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei devieri temporare de la traiectoria de ajustare în direcția obiectivului bugetar pe termen mediu. Prin urmare, ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2015 a fost redusă pentru a se lua în calcul aceste costuri. În primăvara lui 2017 se va efectua o evaluare finală privind anul 2016, inclusiv în ceea ce privește sumele eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile din Finlanda.

| (6) | În prezent, Finlanda face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. La 18 mai 2016, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE, deoarece datoria publică a Finlandei a depășit valoarea de referință, de 60 % din PIB, în 2015. Concluzia analizei a fost că criteriul datoriei ar trebui considerat ca fiind respectat. În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2016, guvernul își propune o îmbunătățire a deficitului global până la valoarea de – 2,5 % din PIB în 2016 și apoi până la – 1,3 % din PIB în 2020. Guvernul își propune să își atingă obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit de 0,5 % din PIB în termeni structurali – până în 2019. Conform Programului de stabilitate, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge nivelul maxim de 67,4 % în 2019, urmând să scadă până la 67,2 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Măsurile necesare pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu până în 2019 nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există riscul ca în 2016 să apară o abatere de la ajustarea recomandată. Concluzia privind anul 2016 nu s-ar modifica dacă s-ar exclude din evaluare impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați. În condițiile în care politicile rămân neschimbate, în 2017 există un risc de abatere semnificativă de la ajustarea recomandată. Se preconizează că ponderea datoriei în PIB își va continua tendința crescătoare, atingând 66,9 % în 2017. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Finlanda să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017. |
| --- | --- |

(6)

În prezent, Finlanda face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. La 18 mai 2016, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE, deoarece datoria publică a Finlandei a depășit valoarea de referință, de 60 % din PIB, în 2015. Concluzia analizei a fost că criteriul datoriei ar trebui considerat ca fiind respectat. În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2016, guvernul își propune o îmbunătățire a deficitului global până la valoarea de – 2,5 % din PIB în 2016 și apoi până la – 1,3 % din PIB în 2020. Guvernul își propune să își atingă obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit de 0,5 % din PIB în termeni structurali – până în 2019. Conform Programului de stabilitate, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge nivelul maxim de 67,4 % în 2019, urmând să scadă până la 67,2 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Măsurile necesare pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu până în 2019 nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există riscul ca în 2016 să apară o abatere de la ajustarea recomandată. Concluzia privind anul 2016 nu s-ar modifica dacă s-ar exclude din evaluare impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați. În condițiile în care politicile rămân neschimbate, în 2017 există un risc de abatere semnificativă de la ajustarea recomandată. Se preconizează că ponderea datoriei în PIB își va continua tendința crescătoare, atingând 66,9 % în 2017. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Finlanda să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017.

| (7) | Din cauza îmbătrânirii populației și reducerii forței de muncă, se așteaptă o creștere a cheltuielilor cu pensiile, sănătatea și îngrijirea pe termen lung, de la 23,1 % din PIB în 2013 la 26,9 % în 2030. În ianuarie 2016, Finlanda a adoptat o reformă a pensiilor, prin care, începând din 2027, vârsta legală de pensionare va fi corelată cu schimbarea realităților legate de speranța de viață. Serviciile sociale și de sănătate, furnizate de administrațiile locale, se ridică la 10 % din PIB. În absența unei reforme a sistemului, se preconizează ca aceste cheltuieli să crească cu 2,4 % în fiecare an în termeni nominali și să își mărească ponderea în PIB. S-a convenit asupra principiilor generale ale unei reforme administrative de amploare și asupra restructurării serviciilor sociale și de sănătate. Printre principalele obiective ale reformei se numără reducerea decalajului de sustenabilitate pe termen lung cu 3 miliarde EUR, printr-un control mai bun al costurilor. Acest obiectiv se va realiza prin integrarea serviciilor, furnizarea serviciilor de către entități de mai mari dimensiuni și digitalizare. Detaliile nu au fost încă stabilite, iar planurile de gestionare a schimbărilor instituite înainte de reformă pot fi aplicate începând cu 2019, așa cum se prevăzuse. Guvernul a anunțat că la sfârșitul lui 2016 vor fi prezentate măsuri de punere în aplicare a reformelor. Magnitudinea și calendarul reformelor fac ca punerea în aplicare să reprezinte o provocare. Prin urmare, este importantă adoptarea la timp a propunerilor legislative. |
| --- | --- |

(7)

Din cauza îmbătrânirii populației și reducerii forței de muncă, se așteaptă o creștere a cheltuielilor cu pensiile, sănătatea și îngrijirea pe termen lung, de la 23,1 % din PIB în 2013 la 26,9 % în 2030. În ianuarie 2016, Finlanda a adoptat o reformă a pensiilor, prin care, începând din 2027, vârsta legală de pensionare va fi corelată cu schimbarea realităților legate de speranța de viață. Serviciile sociale și de sănătate, furnizate de administrațiile locale, se ridică la 10 % din PIB. În absența unei reforme a sistemului, se preconizează ca aceste cheltuieli să crească cu 2,4 % în fiecare an în termeni nominali și să își mărească ponderea în PIB. S-a convenit asupra principiilor generale ale unei reforme administrative de amploare și asupra restructurării serviciilor sociale și de sănătate. Printre principalele obiective ale reformei se numără reducerea decalajului de sustenabilitate pe termen lung cu 3 miliarde EUR, printr-un control mai bun al costurilor. Acest obiectiv se va realiza prin integrarea serviciilor, furnizarea serviciilor de către entități de mai mari dimensiuni și digitalizare. Detaliile nu au fost încă stabilite, iar planurile de gestionare a schimbărilor instituite înainte de reformă pot fi aplicate începând cu 2019, așa cum se prevăzuse. Guvernul a anunțat că la sfârșitul lui 2016 vor fi prezentate măsuri de punere în aplicare a reformelor. Magnitudinea și calendarul reformelor fac ca punerea în aplicare să reprezinte o provocare. Prin urmare, este importantă adoptarea la timp a propunerilor legislative.

| (8) | Pentru a restabili competitivitatea Finlandei, trebuie ameliorată în mai multe moduri funcționarea pieței muncii. La nivel agregat, creșterile salariale au fost moderate de la sfârșitul lui 2013, când s-a convenit la nivel central asupra unui acord privind salariile. Potrivit acestui acord, creșterea de la an la an a salariilor negociate a scăzut de la 1,3 % în ultimul trimestru din 2013 la 0,5 % în ultimul trimestru din 2015. În iunie 2015, partenerii sociali au hotărât să nu prelungească acordul în 2016. Cu toate acestea, creșterea productivității muncii nu a revenit încă la nivelurile anterioare și, în consecință, se preconizează o creștere a costului unitar al muncii, chiar dacă într-un ritm mai lent. S-au desfășurat negocieri pentru restabilirea competitivității la nivelul costurilor. Partenerii sociali au convenit în privința unui pact privind competitivitatea la 29 februarie 2016. Înainte să poată fi pus în aplicare, acordul trebuie să se traducă în acorduri sectoriale. Pactul privind competitivitatea va fi completat de măsuri convenite între partenerii sociali pentru a asigura o mai mare flexibilitate a pieței muncii și un nou model de creștere salarială, prin corelarea salariilor cu cele ale sectoarelor care se confruntă cu o concurență externă. Este important ca măsurile de pe piața muncii să fie puse în aplicare cu respectarea deplină a rolului partenerilor sociali. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a restabili competitivitatea Finlandei, trebuie ameliorată în mai multe moduri funcționarea pieței muncii. La nivel agregat, creșterile salariale au fost moderate de la sfârșitul lui 2013, când s-a convenit la nivel central asupra unui acord privind salariile. Potrivit acestui acord, creșterea de la an la an a salariilor negociate a scăzut de la 1,3 % în ultimul trimestru din 2013 la 0,5 % în ultimul trimestru din 2015. În iunie 2015, partenerii sociali au hotărât să nu prelungească acordul în 2016. Cu toate acestea, creșterea productivității muncii nu a revenit încă la nivelurile anterioare și, în consecință, se preconizează o creștere a costului unitar al muncii, chiar dacă într-un ritm mai lent. S-au desfășurat negocieri pentru restabilirea competitivității la nivelul costurilor. Partenerii sociali au convenit în privința unui pact privind competitivitatea la 29 februarie 2016. Înainte să poată fi pus în aplicare, acordul trebuie să se traducă în acorduri sectoriale. Pactul privind competitivitatea va fi completat de măsuri convenite între partenerii sociali pentru a asigura o mai mare flexibilitate a pieței muncii și un nou model de creștere salarială, prin corelarea salariilor cu cele ale sectoarelor care se confruntă cu o concurență externă. Este important ca măsurile de pe piața muncii să fie puse în aplicare cu respectarea deplină a rolului partenerilor sociali.

| (9) | Din cauza reducerii populației în vârstă de muncă, este importantă creșterea ratei de participare la forța de muncă. Pentru aceasta este nevoie de eforturi continue pentru integrarea pe piața muncii a lucrătorilor în vârstă, a tinerilor, a șomerilor de lungă durată și a lucrătorilor slab calificați. Rata ocupării forței de muncă a scăzut cu peste două puncte procentuale, de la un vârf de 70,6 % atins în 2008, înainte de declanșarea crizei, la 68,5 % în 2015, în timp ce șomajul a crescut de la 6,4 % la 9,4 %. Rata de ocupare a vârstnicilor a crescut treptat, dar rămân în continuare disponibile modalități de ieșire anticipată de pe piața muncii, sub forma indemnizațiilor de șomaj prelungite până la vârsta pensionării pentru lucrătorii în vârstă (așa-numitul „tunel al șomajului”), care, dacă nu vor fi reduse ca amploare, ar putea limita impactul pozitiv al reformei pensiilor adoptate în 2016. Efectele modificărilor parametrilor „tunelului șomajului” în cadrul reformei anterioare a pensiilor vor fi evaluate în 2019. Șomajul de lungă durată a crescut considerabil între 2008 și 2014, de la 1,2 % la 1,9 % din totalul forței de muncă, în pofida faptului că multe dintre persoanele aflate în șomaj de lungă durată părăsesc în cele din urmă populația activă. Șomajul în rândul tinerilor a crescut în 2015 la 22,4 %. Persoanele slab calificate sunt cel mai afectate de funcționarea deficitară a pieței muncii. Reducerea bugetului dedicat politicilor active din domeniul pieței forței de muncă într-un moment în care cererea de astfel de măsuri este tot mai mare ar putea avea un efect negativ asupra oportunităților grupurilor sus-menționate de a reveni în activitate. Sub aspectul activării, sistemul complex de securitate socială, cu diversele sale tipuri de indemnizații și alocații, poate conduce la niveluri semnificative ale inactivității și ale capcanelor salariului mic. Abordarea acestor probleme și introducerea de stimulente pentru acceptarea locurilor de muncă oferite, cum ar fi ameliorarea posibilităților de a combina activitatea profesională cu ajutoarele sociale, sunt deosebit de importante în contextul reducerii bugetului destinat politicilor active din domeniul pieței forței de muncă. Sosirea unui număr relativ ridicat de migranți și refugiați în Finlanda în 2015 ar putea contribui la compensarea îmbătrânirii populației, însă numai dacă aceștia vor fi integrați cu succes pe piața muncii și în sistemul educațional. Există probleme de corelare pe piața muncii, cauzate în parte de modificările structurale ale economiei, care implică crearea de noi locuri de muncă în zone geografice și domenii diferite de cele în care dispar locuri de muncă. Este nevoie de măsuri care să facă locuințele mai abordabile în zona Helsinki, precum și de politici care să îi poată ajuta pe oameni să își actualizeze competențele și să găsească un loc de muncă. |
| --- | --- |

(9)

Din cauza reducerii populației în vârstă de muncă, este importantă creșterea ratei de participare la forța de muncă. Pentru aceasta este nevoie de eforturi continue pentru integrarea pe piața muncii a lucrătorilor în vârstă, a tinerilor, a șomerilor de lungă durată și a lucrătorilor slab calificați. Rata ocupării forței de muncă a scăzut cu peste două puncte procentuale, de la un vârf de 70,6 % atins în 2008, înainte de declanșarea crizei, la 68,5 % în 2015, în timp ce șomajul a crescut de la 6,4 % la 9,4 %. Rata de ocupare a vârstnicilor a crescut treptat, dar rămân în continuare disponibile modalități de ieșire anticipată de pe piața muncii, sub forma indemnizațiilor de șomaj prelungite până la vârsta pensionării pentru lucrătorii în vârstă (așa-numitul „tunel al șomajului”), care, dacă nu vor fi reduse ca amploare, ar putea limita impactul pozitiv al reformei pensiilor adoptate în 2016. Efectele modificărilor parametrilor „tunelului șomajului” în cadrul reformei anterioare a pensiilor vor fi evaluate în 2019. Șomajul de lungă durată a crescut considerabil între 2008 și 2014, de la 1,2 % la 1,9 % din totalul forței de muncă, în pofida faptului că multe dintre persoanele aflate în șomaj de lungă durată părăsesc în cele din urmă populația activă. Șomajul în rândul tinerilor a crescut în 2015 la 22,4 %. Persoanele slab calificate sunt cel mai afectate de funcționarea deficitară a pieței muncii. Reducerea bugetului dedicat politicilor active din domeniul pieței forței de muncă într-un moment în care cererea de astfel de măsuri este tot mai mare ar putea avea un efect negativ asupra oportunităților grupurilor sus-menționate de a reveni în activitate. Sub aspectul activării, sistemul complex de securitate socială, cu diversele sale tipuri de indemnizații și alocații, poate conduce la niveluri semnificative ale inactivității și ale capcanelor salariului mic. Abordarea acestor probleme și introducerea de stimulente pentru acceptarea locurilor de muncă oferite, cum ar fi ameliorarea posibilităților de a combina activitatea profesională cu ajutoarele sociale, sunt deosebit de importante în contextul reducerii bugetului destinat politicilor active din domeniul pieței forței de muncă. Sosirea unui număr relativ ridicat de migranți și refugiați în Finlanda în 2015 ar putea contribui la compensarea îmbătrânirii populației, însă numai dacă aceștia vor fi integrați cu succes pe piața muncii și în sistemul educațional. Există probleme de corelare pe piața muncii, cauzate în parte de modificările structurale ale economiei, care implică crearea de noi locuri de muncă în zone geografice și domenii diferite de cele în care dispar locuri de muncă. Este nevoie de măsuri care să facă locuințele mai abordabile în zona Helsinki, precum și de politici care să îi poată ajuta pe oameni să își actualizeze competențele și să găsească un loc de muncă.

| (10) | Mediul de afaceri din Finlanda este cel puțin la fel de bun ca cel din alte economii avansate. Cu toate acestea, lipsa concurenței, în special la nivelul serviciilor care vizează în principal piața națională, cum ar fi serviciile cu amănuntul sau de transport, afectează competitivitatea globală a economiei finlandeze. Pe anumite piețe, întreprinderile au identificat cerințele de reglementare excesive drept obstacole în calea intrării pe piață și a creșterii. Problema acestor cerințe excesive trebuie abordată, pentru a promova spiritul antreprenorial și investițiile. În sectorul cu amănuntul, reforma reglementărilor în materie de urbanism va stabili norme mai flexibile în ceea ce privește dimensiunea și amplasarea magazinelor. Continuă restructurarea în sectorul bunurilor și serviciilor comercializabile, iar acesta ar avea de câștigat de pe urma dezvoltării unor noi piețe și noi produse și servicii, în special dintre cele cu valoare adăugată mare. Modificările structurale ar putea fi facilitate prin politici de sprijinire a extinderii, a internaționalizării și a inovării în rândul întreprinderilor. În toamna lui 2015 au fost adoptate modificări legislative, dar se preconizează că cele mai multe dintre acestea vor fi puse în aplicare abia între 2016 și 2018. Guvernul a anunțat că vor fi întreprinse și alte reforme structurale pentru a stimula concurența de pe piață. |
| --- | --- |

(10)

Mediul de afaceri din Finlanda este cel puțin la fel de bun ca cel din alte economii avansate. Cu toate acestea, lipsa concurenței, în special la nivelul serviciilor care vizează în principal piața națională, cum ar fi serviciile cu amănuntul sau de transport, afectează competitivitatea globală a economiei finlandeze. Pe anumite piețe, întreprinderile au identificat cerințele de reglementare excesive drept obstacole în calea intrării pe piață și a creșterii. Problema acestor cerințe excesive trebuie abordată, pentru a promova spiritul antreprenorial și investițiile. În sectorul cu amănuntul, reforma reglementărilor în materie de urbanism va stabili norme mai flexibile în ceea ce privește dimensiunea și amplasarea magazinelor. Continuă restructurarea în sectorul bunurilor și serviciilor comercializabile, iar acesta ar avea de câștigat de pe urma dezvoltării unor noi piețe și noi produse și servicii, în special dintre cele cu valoare adăugată mare. Modificările structurale ar putea fi facilitate prin politici de sprijinire a extinderii, a internaționalizării și a inovării în rândul întreprinderilor. În toamna lui 2015 au fost adoptate modificări legislative, dar se preconizează că cele mai multe dintre acestea vor fi puse în aplicare abia între 2016 și 2018. Guvernul a anunțat că vor fi întreprinse și alte reforme structurale pentru a stimula concurența de pe piață.

| (11) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Finlandei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Finlandei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Finlanda, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos. |
| --- | --- |

(11)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Finlandei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Finlandei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Finlanda, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

| (12) | În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul (5) său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(12)

În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul (5) său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (13) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 2 și 3 de mai jos, |
| --- | --- |

(13)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 2 și 3 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Finlanda să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să realizeze, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în 2016 și de 0,6 % din PIB în 2017. Să utilizeze orice profit excepțional pentru a accelera reducerea ratei datoriei publice. Să asigure adoptarea și punerea în aplicare în timp util a reformei administrative, în vederea ameliorării raportului cost-eficacitate al serviciilor sociale și de sănătate. |
| --- | --- |

1.

Să realizeze, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în 2016 și de 0,6 % din PIB în 2017. Să utilizeze orice profit excepțional pentru a accelera reducerea ratei datoriei publice. Să asigure adoptarea și punerea în aplicare în timp util a reformei administrative, în vederea ameliorării raportului cost-eficacitate al serviciilor sociale și de sănătate.

| 2. | Să se asigure, cu respectarea rolului partenerilor sociali, că sistemul de stabilire a salariilor stimulează negocierea salariilor la nivel local și elimină rigiditățile, contribuind la competitivitate și la o abordare axată în mai mare măsură pe sectoarele exportatoare. Să asigure creșterea stimulentelor pentru acceptarea locurilor de muncă oferite și să asigure măsuri active de ocupare cu țintă precisă și suficiente, inclusiv pentru persoanele provenite din familii de migranți. Să ia măsuri pentru a reduce decalajele regionale și decalajele în materie de competențe. |
| --- | --- |

2.

Să se asigure, cu respectarea rolului partenerilor sociali, că sistemul de stabilire a salariilor stimulează negocierea salariilor la nivel local și elimină rigiditățile, contribuind la competitivitate și la o abordare axată în mai mare măsură pe sectoarele exportatoare. Să asigure creșterea stimulentelor pentru acceptarea locurilor de muncă oferite și să asigure măsuri active de ocupare cu țintă precisă și suficiente, inclusiv pentru persoanele provenite din familii de migranți. Să ia măsuri pentru a reduce decalajele regionale și decalajele în materie de competențe.

| 3. | Să continue eforturile de creștere a concurenței în sectorul serviciilor, inclusiv în cel al serviciilor cu amănuntul. Să promoveze spiritul antreprenorial și investițiile, inclusiv prin reducerea sarcinii administrative și de reglementare, pentru a stimula dezvoltarea producției cu valoare adăugată mare. |
| --- | --- |

3.

Să continue eforturile de creștere a concurenței în sectorul serviciilor, inclusiv în cel al serviciilor cu amănuntul. Să promoveze spiritul antreprenorial și investițiile, inclusiv prin reducerea sarcinii administrative și de reglementare, pentru a stimula dezvoltarea producției cu valoare adăugată mare.

Adoptată la Bruxelles,12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/83

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2016

(2016/C 299/20)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Letonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Letonia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Letonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Letonia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate.

| (2) | Raportul de țară privind Letonia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Letonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, și pe cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Letonia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Letonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, și pe cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

| (3) | La 14 aprilie 2016, Letonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 14 aprilie 2016, Letonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În Programul său de stabilitate pentru 2016, Letonia a solicitat o abatere temporară de 0,5 % din PIB de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017, pentru a lua în considerare reformele structurale majore cu impact pozitiv asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, în special reforma sectorului sănătății, bazată pe strategia în materie de sănătate pentru perioada 2014-2020 și aflată în curs de desfășurare. Detaliile reformei sunt rezumate în Programul de stabilitate. Obiectivul este majorarea la 4 % din PIB a finanțării publice pentru sectorul sănătății până în 2020, de la 3 % din PIB în 2015. Se estimează că punerea în aplicare integrală a reformei va face să crească ocuparea forței de muncă cu 0,6 % și nivelul PIB-ului cu 2,2 % până în 2023, ceea ce va avea un impact pozitiv asupra sustenabilității finanțelor publice pe termen lung. Se consideră că impactul pozitiv asupra creșterii și sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice sunt plauzibile. În prezent, se poate considera că Letonia îndeplinește condițiile pentru a beneficia în 2017 de abaterea temporară solicitată, cu condiția să pună în aplicare în mod adecvat reformele convenite, care vor fi monitorizate în cadrul semestrului european. Cu toate acestea, valoarea abaterii temporare permise depinde de respectarea criteriului de referință minim (și anume un deficit structural de 1,7 % din PIB). În acest sens, previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 indică posibilitatea acordării, în 2017, a unei abateri temporare suplimentare de 0,1 % din PIB. |
| --- | --- |

(5)

În Programul său de stabilitate pentru 2016, Letonia a solicitat o abatere temporară de 0,5 % din PIB de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017, pentru a lua în considerare reformele structurale majore cu impact pozitiv asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, în special reforma sectorului sănătății, bazată pe strategia în materie de sănătate pentru perioada 2014-2020 și aflată în curs de desfășurare. Detaliile reformei sunt rezumate în Programul de stabilitate. Obiectivul este majorarea la 4 % din PIB a finanțării publice pentru sectorul sănătății până în 2020, de la 3 % din PIB în 2015. Se estimează că punerea în aplicare integrală a reformei va face să crească ocuparea forței de muncă cu 0,6 % și nivelul PIB-ului cu 2,2 % până în 2023, ceea ce va avea un impact pozitiv asupra sustenabilității finanțelor publice pe termen lung. Se consideră că impactul pozitiv asupra creșterii și sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice sunt plauzibile. În prezent, se poate considera că Letonia îndeplinește condițiile pentru a beneficia în 2017 de abaterea temporară solicitată, cu condiția să pună în aplicare în mod adecvat reformele convenite, care vor fi monitorizate în cadrul semestrului european. Cu toate acestea, valoarea abaterii temporare permise depinde de respectarea criteriului de referință minim (și anume un deficit structural de 1,7 % din PIB). În acest sens, previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 indică posibilitatea acordării, în 2017, a unei abateri temporare suplimentare de 0,1 % din PIB.

| (6) | În prezent, Letonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede o îmbunătățire treptată a soldului global, până la 0,5 % din PIB în 2019. Traiectoria de ajustare planificată pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu – un deficit de 1 % din PIB în termeni structurali – ține cont de abaterile solicitate aferente reformei sistemice a pensiilor din 2017 și 2018 și reformei structurale majore a sectorului asistenței medicale din perioada 2017-2019. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește până la 40 % în 2016, urmând să scadă apoi la 38 % în 2018. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a atingerii țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, evaluarea globală indică riscul unei anumite abateri în 2016, precum și, în condițiile în care politicile rămân neschimbate, în anii 2016 și 2017 luați împreună. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că Letonia va respecta probabil, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016. |
| --- | --- |

(6)

În prezent, Letonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede o îmbunătățire treptată a soldului global, până la 0,5 % din PIB în 2019. Traiectoria de ajustare planificată pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu – un deficit de 1 % din PIB în termeni structurali – ține cont de abaterile solicitate aferente reformei sistemice a pensiilor din 2017 și 2018 și reformei structurale majore a sectorului asistenței medicale din perioada 2017-2019. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește până la 40 % în 2016, urmând să scadă apoi la 38 % în 2018. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a atingerii țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, evaluarea globală indică riscul unei anumite abateri în 2016, precum și, în condițiile în care politicile rămân neschimbate, în anii 2016 și 2017 luați împreună. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că Letonia va respecta probabil, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016.

| (7) | Oferta de forță de muncă este limitată de reducerea populației în vârstă de muncă, iar creșterea salariilor depășește productivitatea, ceea ce reprezintă o amenințare la adresa competitivității de la nivelul costurilor. Prin urmare, pentru sprijinirea competitivității sunt necesare măsuri de sporire a capacității de inserție profesională și de ameliorare a capitalului uman. |
| --- | --- |

(7)

Oferta de forță de muncă este limitată de reducerea populației în vârstă de muncă, iar creșterea salariilor depășește productivitatea, ceea ce reprezintă o amenințare la adresa competitivității de la nivelul costurilor. Prin urmare, pentru sprijinirea competitivității sunt necesare măsuri de sporire a capacității de inserție profesională și de ameliorare a capitalului uman.

| (8) | Rata persoanelor supuse riscului de sărăcie și rata excluziunii sociale din Letonia sunt printre cele mai ridicate din UE. Sunt în curs de desfășurare activități pregătitoare pentru introducerea unui venit minim, dar punerea în aplicare a acestei măsuri este incertă, iar aplicarea sa universală nu este asigurată, din cauza costurilor bugetare. În plus, adecvarea prestațiilor sociale nu s-a ameliorat din 2009 încoace, ceea ce împiedică reducerea efectivă a sărăciei. Se așteaptă ca reforma valorii venitului minim să reducă fragmentarea actuală a asistenței sociale și să reprezinte un stimulent pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(8)

Rata persoanelor supuse riscului de sărăcie și rata excluziunii sociale din Letonia sunt printre cele mai ridicate din UE. Sunt în curs de desfășurare activități pregătitoare pentru introducerea unui venit minim, dar punerea în aplicare a acestei măsuri este incertă, iar aplicarea sa universală nu este asigurată, din cauza costurilor bugetare. În plus, adecvarea prestațiilor sociale nu s-a ameliorat din 2009 încoace, ceea ce împiedică reducerea efectivă a sărăciei. Se așteaptă ca reforma valorii venitului minim să reducă fragmentarea actuală a asistenței sociale și să reprezinte un stimulent pentru ocuparea forței de muncă.

| (9) | Domeniul de aplicare al măsurilor de activare rămâne scăzut, în special pentru șomerii de lungă durată. Corelată cu servicii de sănătate precare și cu servicii sociale insuficiente, această situație reprezintă un obstacol în calea reintegrării efective în piața muncii. Recurgerea în mai mare măsură la măsuri de activare ar stimula ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(9)

Domeniul de aplicare al măsurilor de activare rămâne scăzut, în special pentru șomerii de lungă durată. Corelată cu servicii de sănătate precare și cu servicii sociale insuficiente, această situație reprezintă un obstacol în calea reintegrării efective în piața muncii. Recurgerea în mai mare măsură la măsuri de activare ar stimula ocuparea forței de muncă.

| (10) | Nivelul redus al finanțării publice a asistenței medicale, deficiențele structurale inerente, nivelul ridicat al plăților directe și raportul cost-eficacitate suboptim fac ca nevoile în materie de asistență medicală ale unei mari părți din populație să rămână nesatisfăcute. S-a acordat prioritate accesului la asistență medicală pentru cazurile medicale critice, însă constrângerile financiare limitează în general prestarea acestor servicii. |
| --- | --- |

(10)

Nivelul redus al finanțării publice a asistenței medicale, deficiențele structurale inerente, nivelul ridicat al plăților directe și raportul cost-eficacitate suboptim fac ca nevoile în materie de asistență medicală ale unei mari părți din populație să rămână nesatisfăcute. S-a acordat prioritate accesului la asistență medicală pentru cazurile medicale critice, însă constrângerile financiare limitează în general prestarea acestor servicii.

| (11) | Letonia a înregistrat progrese în materie de reformare a sistemului de educație superioară, prin introducerea de stimulente pentru calitate și prin instituirea unui sistem independent de acreditare, dar sunt necesare îmbunătățiri ale învățământului și ale formării profesionale, în special în ceea ce privește reformarea programelor și instituirea unui cadru de reglementare pentru învățarea la locul de muncă, pentru a îmbunătăți calitatea și disponibilitatea acestora. Partenerii sociali pot juca un rol în dezvoltarea sistemelor de tip ucenicie, după cum se arată în legea învățământului profesional. |
| --- | --- |

(11)

Letonia a înregistrat progrese în materie de reformare a sistemului de educație superioară, prin introducerea de stimulente pentru calitate și prin instituirea unui sistem independent de acreditare, dar sunt necesare îmbunătățiri ale învățământului și ale formării profesionale, în special în ceea ce privește reformarea programelor și instituirea unui cadru de reglementare pentru învățarea la locul de muncă, pentru a îmbunătăți calitatea și disponibilitatea acestora. Partenerii sociali pot juca un rol în dezvoltarea sistemelor de tip ucenicie, după cum se arată în legea învățământului profesional.

| (12) | Investițiile sunt frânate de problemele din domeniul inovării, de deficitele mediului de afaceri și de reducerea populației active. Lipsa de dinamism a inovării și un sector al cercetării fragmentat reprezintă obstacole în calea tranziției rapide și eficiente a Letoniei către activități cu valoare ridicată mai mare și cu un grad de cunoștințe mai ridicat. Protecția redusă de care beneficiază investitorii în ceea ce privește aplicarea sistemului de insolvabilitate, combinată cu ineficiența administrației publice, frânează și mai mult investițiile. |
| --- | --- |

(12)

Investițiile sunt frânate de problemele din domeniul inovării, de deficitele mediului de afaceri și de reducerea populației active. Lipsa de dinamism a inovării și un sector al cercetării fragmentat reprezintă obstacole în calea tranziției rapide și eficiente a Letoniei către activități cu valoare ridicată mai mare și cu un grad de cunoștințe mai ridicat. Protecția redusă de care beneficiază investitorii în ceea ce privește aplicarea sistemului de insolvabilitate, combinată cu ineficiența administrației publice, frânează și mai mult investițiile.

| (13) | Guvernul a întreprins măsuri pentru a reduce actuala fragmentare a sectorului public al cercetării, pentru a ameliora calitatea acesteia și pentru a stimula capacitatea de inovare a sectorului de afaceri. În pofida progreselor înregistrate, atât investițiile publice, cât și cele private în cercetare și inovare rămân la un nivel scăzut în comparație cu media UE. Trebuie continuată consolidarea sectorului cercetării și trebuie majorat numărul de cercetători, în paralel cu creșterea calității cercetării. Punerea în aplicare integrală a reformelor bazate pe strategia de specializare inteligentă și utilizarea pe deplin a tuturor instrumentelor de politică existente ar stimula investițiile private în inovare. |
| --- | --- |

(13)

Guvernul a întreprins măsuri pentru a reduce actuala fragmentare a sectorului public al cercetării, pentru a ameliora calitatea acesteia și pentru a stimula capacitatea de inovare a sectorului de afaceri. În pofida progreselor înregistrate, atât investițiile publice, cât și cele private în cercetare și inovare rămân la un nivel scăzut în comparație cu media UE. Trebuie continuată consolidarea sectorului cercetării și trebuie majorat numărul de cercetători, în paralel cu creșterea calității cercetării. Punerea în aplicare integrală a reformelor bazate pe strategia de specializare inteligentă și utilizarea pe deplin a tuturor instrumentelor de politică existente ar stimula investițiile private în inovare.

| (14) | Întreprinderile consideră că regimul insolvabilității reprezintă un obstacol în calea investițiilor, întrucât rata de recuperare a activelor este scăzută, iar administratorii judiciari nu fac obiectul unei supravegheri suficiente. |
| --- | --- |

(14)

Întreprinderile consideră că regimul insolvabilității reprezintă un obstacol în calea investițiilor, întrucât rata de recuperare a activelor este scăzută, iar administratorii judiciari nu fac obiectul unei supravegheri suficiente.

| (15) | Letonia a introdus o serie de inițiative încununate de succes pentru a îmbunătăți eficiența și calitatea sistemului judiciar. Cu toate acestea, reglementările privind împiedicarea conflictului de interese în cazul funcționarilor publici, deși cuprinzătoare, sunt complexe și rigide, acordând prioritate respectării formale a normelor în detrimentul analizării fiecărui caz în parte. În plus, Biroul de combatere și de prevenire a corupției a fost slăbit de tensiuni interne care l-au destabilizat și au redus încrederea publicului în activitatea acestuia și în intenția sa de a acorda prioritate cazurilor de anvergură. |
| --- | --- |

(15)

Letonia a introdus o serie de inițiative încununate de succes pentru a îmbunătăți eficiența și calitatea sistemului judiciar. Cu toate acestea, reglementările privind împiedicarea conflictului de interese în cazul funcționarilor publici, deși cuprinzătoare, sunt complexe și rigide, acordând prioritate respectării formale a normelor în detrimentul analizării fiecărui caz în parte. În plus, Biroul de combatere și de prevenire a corupției a fost slăbit de tensiuni interne care l-au destabilizat și au redus încrederea publicului în activitatea acestuia și în intenția sa de a acorda prioritate cazurilor de anvergură.

| (16) | Ineficiența generală a administrației publice, cauzată în mare măsură de schimbarea relativ frecventă a personalului, întârzierile înregistrate de reforma administrației publice și un management de proiect deficitar nu sunt de natură că conducă la un mediu favorabil investițiilor. Remunerațiile din sectorul public nu sunt corelate în mod adecvat cu responsabilitățile. |
| --- | --- |

(16)

Ineficiența generală a administrației publice, cauzată în mare măsură de schimbarea relativ frecventă a personalului, întârzierile înregistrate de reforma administrației publice și un management de proiect deficitar nu sunt de natură că conducă la un mediu favorabil investițiilor. Remunerațiile din sectorul public nu sunt corelate în mod adecvat cu responsabilitățile.

| (17) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Letoniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Letoniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Letonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos. |
| --- | --- |

(17)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Letoniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Letoniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Letonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

| (18) | În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul (5) său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(18)

În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul (5) său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Letonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să se asigure că abaterea de la traiectoria de ajustare pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și 2017 se limitează la marja permisă pentru reforma sistemică a pensiilor și reforma structurală majoră a sectorului asistenței medicale. Să reducă sarcina fiscală asupra costului forței de muncă aferentă persoanelor cu venituri mici, prin privilegierea unui transfer al impozitării către taxele de mediu și impozitele pe proprietate, de natură să stimuleze creșterea, și prin îmbunătățirea respectării obligațiilor fiscale. |
| --- | --- |

1.

Să se asigure că abaterea de la traiectoria de ajustare pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și 2017 se limitează la marja permisă pentru reforma sistemică a pensiilor și reforma structurală majoră a sectorului asistenței medicale. Să reducă sarcina fiscală asupra costului forței de muncă aferentă persoanelor cu venituri mici, prin privilegierea unui transfer al impozitării către taxele de mediu și impozitele pe proprietate, de natură să stimuleze creșterea, și prin îmbunătățirea respectării obligațiilor fiscale.

| 2. | Să amelioreze adecvarea prestațiilor sociale și să intensifice măsurile menite să îi sprijine pe beneficiari în vederea găsirii și a păstrării unui loc de muncă, inclusiv printr-un domeniu de aplicare mai vast al măsurilor de activare. Să accelereze reforma programei de învățământ profesional, să instituie, împreună cu partenerii sociali, un cadru de reglementare pentru învățarea la locul de muncă și să sporească oferta acestora. Să îmbunătățească accesibilitatea, calitatea și raportul cost-eficacitate ale sistemului de sănătate. |
| --- | --- |

2.

Să amelioreze adecvarea prestațiilor sociale și să intensifice măsurile menite să îi sprijine pe beneficiari în vederea găsirii și a păstrării unui loc de muncă, inclusiv printr-un domeniu de aplicare mai vast al măsurilor de activare. Să accelereze reforma programei de învățământ profesional, să instituie, împreună cu partenerii sociali, un cadru de reglementare pentru învățarea la locul de muncă și să sporească oferta acestora. Să îmbunătățească accesibilitatea, calitatea și raportul cost-eficacitate ale sistemului de sănătate.

| 3. | Să urmărească o consolidare a instituțiilor de cercetare și să asigure stimulente pentru investițiile private în inovare. Să consolideze reglementările pentru prevenirea conflictelor de interese și să instituie un cadru juridic comun pentru toți angajații din administrația publică. Să sporească gradul de răspundere al administratorilor judiciari și supravegherea publică la care sunt supuși aceștia. |
| --- | --- |

3.

Să urmărească o consolidare a instituțiilor de cercetare și să asigure stimulente pentru investițiile private în inovare. Să consolideze reglementările pentru prevenirea conflictelor de interese și să instituie un cadru juridic comun pentru toți angajații din administrația publică. Să sporească gradul de răspundere al administratorilor judiciari și supravegherea publică la care sunt supuși aceștia.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/87 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/87

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2016

(2016/C 299/21)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Danemarca ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Danemarca ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară privind Danemarca pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Danemarca în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Danemarca pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Danemarca în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

| (3) | La 26 aprilie 2016, Danemarca și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 26 aprilie 2016, Danemarca și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Danemarca face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2016, guvernul prevede o ameliorare a soldului global, cu atingerea unui echilibru în 2020. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 0,5 % din PIB, va fi atins în 2016. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge 35,1 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Potrivit previziunilor efectuate de Comisie în primăvara anului 2016, Danemarca va respecta, în 2016 și 2017, ajustările bugetare recomandate. Pe baza evaluării Programului de convergență pe care a efectuat-o și a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul se așteaptă ca Danemarca să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Danemarca face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2016, guvernul prevede o ameliorare a soldului global, cu atingerea unui echilibru în 2020. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 0,5 % din PIB, va fi atins în 2016. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge 35,1 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Potrivit previziunilor efectuate de Comisie în primăvara anului 2016, Danemarca va respecta, în 2016 și 2017, ajustările bugetare recomandate. Pe baza evaluării Programului de convergență pe care a efectuat-o și a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul se așteaptă ca Danemarca să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

| (6) | În Danemarca, creșterea durabilă este condiționată de asigurarea unei forțe de muncă adecvate pe măsură ce populația îmbătrânește. O serie de reforme substanțiale ale pieței muncii din ultimii ani au vizat în special creșterea stimulentelor pentru muncă și îmbunătățirea eficienței politicilor active din domeniul pieței forței de muncă. Aceste reforme ar putea contribui la atingerea obiectivului în materie de ocupare a forței de muncă asumat de Danemarca în cadrul Strategiei Europa 2020 și la sustenabilitatea sistemului danez de protecție socială. Cu toate acestea, obiectivul național în materie de incluziune socială din cadrul Strategiei Europa 2020, vizând reducerea numărului de persoane care trăiesc în gospodării cu o intensitate foarte scăzută a muncii, este departe de a fi fost atins. Incluziunea pe piața muncii și ameliorarea capacității de inserție profesională a grupurilor dezavantajate rămân o provocare. Acest lucru este valabil în special în cazul persoanelor provenite din familii de migranți din afara UE, chiar și al celor care locuiesc de mult timp în Danemarca, și în cazul tinerilor cu un nivel de instruire scăzut. Măsurile de integrare pe piața muncii convenite în cadrul negocierilor tripartite din 2016 ar putea ameliora situația refugiaților și a migranților nou-sosiți. Cu toate acestea, ar trebui luate măsuri suplimentare pentru inserția mai eficace pe piața muncii a altor grupuri marginalizate. |
| --- | --- |

(6)

În Danemarca, creșterea durabilă este condiționată de asigurarea unei forțe de muncă adecvate pe măsură ce populația îmbătrânește. O serie de reforme substanțiale ale pieței muncii din ultimii ani au vizat în special creșterea stimulentelor pentru muncă și îmbunătățirea eficienței politicilor active din domeniul pieței forței de muncă. Aceste reforme ar putea contribui la atingerea obiectivului în materie de ocupare a forței de muncă asumat de Danemarca în cadrul Strategiei Europa 2020 și la sustenabilitatea sistemului danez de protecție socială. Cu toate acestea, obiectivul național în materie de incluziune socială din cadrul Strategiei Europa 2020, vizând reducerea numărului de persoane care trăiesc în gospodării cu o intensitate foarte scăzută a muncii, este departe de a fi fost atins. Incluziunea pe piața muncii și ameliorarea capacității de inserție profesională a grupurilor dezavantajate rămân o provocare. Acest lucru este valabil în special în cazul persoanelor provenite din familii de migranți din afara UE, chiar și al celor care locuiesc de mult timp în Danemarca, și în cazul tinerilor cu un nivel de instruire scăzut. Măsurile de integrare pe piața muncii convenite în cadrul negocierilor tripartite din 2016 ar putea ameliora situația refugiaților și a migranților nou-sosiți. Cu toate acestea, ar trebui luate măsuri suplimentare pentru inserția mai eficace pe piața muncii a altor grupuri marginalizate.

| (7) | Pentru a se păstra nivelul relativ ridicat de protecție socială existent în Danemarca, este esențial ca productivitatea muncii să crească. Această creștere a fost însă lentă în ultimele două decenii. Unul dintre factorii care contribuie la această situație este lipsa continuă a concurenței în sectorul serviciilor interne, în special în cazul serviciilor cu amănuntul și al construcțiilor. Prin urmare, Danemarca trebuie să își intensifice eforturile pentru ameliorarea productivității în sectorul construcțiilor prin eliminarea barierelor și asigurarea unor sisteme de autorizare proporționale în cazurile în care astfel de sisteme sunt considerate necesare. Este, de asemenea, nevoie să fie relaxate restricțiile impuse unităților din sectorul comerțului cu amănuntul, în special prin aplicarea reformelor prezentate de guvern. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a se păstra nivelul relativ ridicat de protecție socială existent în Danemarca, este esențial ca productivitatea muncii să crească. Această creștere a fost însă lentă în ultimele două decenii. Unul dintre factorii care contribuie la această situație este lipsa continuă a concurenței în sectorul serviciilor interne, în special în cazul serviciilor cu amănuntul și al construcțiilor. Prin urmare, Danemarca trebuie să își intensifice eforturile pentru ameliorarea productivității în sectorul construcțiilor prin eliminarea barierelor și asigurarea unor sisteme de autorizare proporționale în cazurile în care astfel de sisteme sunt considerate necesare. Este, de asemenea, nevoie să fie relaxate restricțiile impuse unităților din sectorul comerțului cu amănuntul, în special prin aplicarea reformelor prezentate de guvern.

| (8) | Nivelul general al investițiilor din Danemarca a scăzut începând cu prăbușirea investițiilor private care a avut loc în perioada crizei economice. Această situație este în parte o consecință a nivelului scăzut al investițiilor din sectorul rezidențial care a urmat exploziei bulei imobiliare, precum și a capacității neutilizate din sectorul întreprinderilor. Stimularea investițiilor ar ajuta Danemarca să își consolideze creșterea economică și să își sporească productivitatea. S-au identificat bariere în calea investițiilor în sectorul serviciilor și în cel al cercetării. Sectorul bunurilor și serviciilor cu amănuntul și cel al construcțiilor se confruntă cu bariere la intrarea pe piață, care la rândul lor afectează creșterea concurenței și a productivității. Eforturile de transformare a rezultatelor cercetărilor universitare în inovații comerciale ar putea fi consolidate. |
| --- | --- |

(8)

Nivelul general al investițiilor din Danemarca a scăzut începând cu prăbușirea investițiilor private care a avut loc în perioada crizei economice. Această situație este în parte o consecință a nivelului scăzut al investițiilor din sectorul rezidențial care a urmat exploziei bulei imobiliare, precum și a capacității neutilizate din sectorul întreprinderilor. Stimularea investițiilor ar ajuta Danemarca să își consolideze creșterea economică și să își sporească productivitatea. S-au identificat bariere în calea investițiilor în sectorul serviciilor și în cel al cercetării. Sectorul bunurilor și serviciilor cu amănuntul și cel al construcțiilor se confruntă cu bariere la intrarea pe piață, care la rândul lor afectează creșterea concurenței și a productivității. Eforturile de transformare a rezultatelor cercetărilor universitare în inovații comerciale ar putea fi consolidate.

| (9) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Danemarcei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Danemarcei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1 și 2 de mai jos. |
| --- | --- |

(9)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Danemarcei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Danemarcei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1 și 2 de mai jos.

| (10) | În lumina evaluării menționate, Consiliul a examinat Programul de convergență al Danemarcei, iar avizul său (4) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(10)

În lumina evaluării menționate, Consiliul a examinat Programul de convergență al Danemarcei, iar avizul său (4) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Danemarca să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să respecte obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și să efectueze o ajustare bugetară anuală de 0,25 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. |
| --- | --- |

1.

Să respecte obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și să efectueze o ajustare bugetară anuală de 0,25 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017.

| 2. | Să consolideze productivitatea și investițiile în sectorul privat, prin sporirea concurenței în sectorul serviciilor interne, în special prin facilitarea intrării pe piața bunurilor și serviciilor cu amănuntul și pe cea a construcțiilor. Să stimuleze cooperarea dintre întreprinderi și universități. |
| --- | --- |

2.

Să consolideze productivitatea și investițiile în sectorul privat, prin sporirea concurenței în sectorul serviciilor interne, în special prin facilitarea intrării pe piața bunurilor și serviciilor cu amănuntul și pe cea a construcțiilor. Să stimuleze cooperarea dintre întreprinderi și universități.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

3

(4)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

4

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/90 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/90

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2016

(2016/C 299/22)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Slovenia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Slovenia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandărilor formulate. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Slovenia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Slovenia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandărilor formulate.

| (2) | Raportul de țară privind Slovenia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Slovenia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate de această țară în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Slovenia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Deficiențele sectorului bancar, îndatorarea întreprinderilor, lipsa investițiilor și riscurile pe termen lung la adresa sustenabilității finanțelor publice reprezintă vulnerabilități care vor trebui abordate. În sectorul bancar din Slovenia s-a restaurat încrederea. Cu toate acestea, creșterea creditării rămâne negativă, iar nivelul creditelor neperformante rămâne relativ ridicat. Este esențial ca Slovenia să abordeze riscurile la adresa sustenabilității finanțelor publice care decurg din presiunea tot mai mare asupra sistemelor sale de sănătate și de pensii și să reducă datoria publică, aflată în creștere. Este nevoie de reducerea în continuare a obstacolelor din calea investițiilor, în special în domeniul administrației publice. Trebuie consolidată implicarea partenerilor sociali în formularea politicilor și în punerea în aplicare a reformelor structurale, în special în ceea ce privește politicile în materie de pensii, sănătate, îngrijire de lungă durată și piața muncii. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Slovenia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Slovenia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate de această țară în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Slovenia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Deficiențele sectorului bancar, îndatorarea întreprinderilor, lipsa investițiilor și riscurile pe termen lung la adresa sustenabilității finanțelor publice reprezintă vulnerabilități care vor trebui abordate. În sectorul bancar din Slovenia s-a restaurat încrederea. Cu toate acestea, creșterea creditării rămâne negativă, iar nivelul creditelor neperformante rămâne relativ ridicat. Este esențial ca Slovenia să abordeze riscurile la adresa sustenabilității finanțelor publice care decurg din presiunea tot mai mare asupra sistemelor sale de sănătate și de pensii și să reducă datoria publică, aflată în creștere. Este nevoie de reducerea în continuare a obstacolelor din calea investițiilor, în special în domeniul administrației publice. Trebuie consolidată implicarea partenerilor sociali în formularea politicilor și în punerea în aplicare a reformelor structurale, în special în ceea ce privește politicile în materie de pensii, sănătate, îngrijire de lungă durată și piața muncii.

| (3) | La 15 aprilie 2016, Slovenia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 15 aprilie 2016, Slovenia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | Din Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2016 reiese că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ, prezentându-se dovezi adecvate privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat la 0,06 % din PIB în 2015 și sunt actualmente estimate la 0,07 % din PIB în 2016. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 acoperă aceste cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați este un eveniment excepțional, impactul acestuia asupra finanțelor publice din Slovenia este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei abateri temporare de la traiectoria de ajustare în direcția atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Aceste dispoziții nu sunt aplicabile pentru 2015, an în care Slovenia a făcut obiectul procedurii aplicabile deficitelor excesive, dar în primăvara anului 2017 se va efectua o evaluare finală privind anul 2016, inclusiv în ceea ce privește sumele eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile slovene. |
| --- | --- |

(5)

Din Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2016 reiese că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ, prezentându-se dovezi adecvate privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat la 0,06 % din PIB în 2015 și sunt actualmente estimate la 0,07 % din PIB în 2016. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 acoperă aceste cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați este un eveniment excepțional, impactul acestuia asupra finanțelor publice din Slovenia este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei abateri temporare de la traiectoria de ajustare în direcția atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Aceste dispoziții nu sunt aplicabile pentru 2015, an în care Slovenia a făcut obiectul procedurii aplicabile deficitelor excesive, dar în primăvara anului 2017 se va efectua o evaluare finală privind anul 2016, inclusiv în ceea ce privește sumele eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile slovene.

| (6) | În urma abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive, Slovenia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede o îmbunătățire treptată a soldului global, de la 2,2 % din PIB în 2016 la 0,4 % din PIB în 2019. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un buget echilibrat la nivel structural, care nu respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere – va fi atins în 2020, dată situată în afara orizontului de timp al programului. Cu toate acestea, soldul structural recalculat (5) indică un deficit structural de 1,2 % din PIB în 2019. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 80,2 % din PIB în 2016, urmând să scadă în continuare pentru a atinge 73,8 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a atingerii țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, deviația PIB a Sloveniei este estimată la 1,8 % pentru 2017, în timp ce creșterea potențială se preconizează că va atinge 1,1 %, iar creșterea PIB-ului real va fi de 2,3 % din PIB. Având în vedere aceste elemente, se apreciază că Slovenia va traversa o perioadă favorabilă în 2017, care va necesita o ajustare structurală de 1 % din PIB. Cu toate acestea, există incertitudini semnificative privind calcularea creșterii potențiale și a deviației PIB în cazul specific al Sloveniei, din cauza situației particulare a pieței muncii, a contracției economice deosebit de mari din perioada 2008-2013 și a reformelor structurale în curs de a fi puse în aplicare. Estimări alternative ale deviației PIB, care acoperă un orizont de timp mai lung și reflectă revizuirea metodei de estimare, aflată în curs de desfășurare, sugerează un profil mai puțin abrupt al deviației PIB pentru Slovenia, ceea ce ar presupune că este prematur să se concluzioneze că economia Sloveniei va traversa o perioadă favorabilă în 2017. Prin urmare, în conjunctura actuală pare mai adecvată impunerea, în 2017, a unor eforturi structurale care să fie adaptate unor împrejurări normale. Se pare că există riscul unei anumite abateri de la ajustarea recomandată în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2016 și, în condițiile menținerii politicilor actuale, riscul unei abateri semnificative în 2017. Concluzia privind anul 2016 nu s-ar modifica dacă s-ar exclude din evaluare impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați. Se preconizează că Slovenia va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2016 și că se va conforma acesteia, în linii mari, în 2017. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Slovenia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017. |
| --- | --- |

(6)

În urma abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive, Slovenia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede o îmbunătățire treptată a soldului global, de la 2,2 % din PIB în 2016 la 0,4 % din PIB în 2019. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un buget echilibrat la nivel structural, care nu respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere – va fi atins în 2020, dată situată în afara orizontului de timp al programului. Cu toate acestea, soldul structural recalculat (5) indică un deficit structural de 1,2 % din PIB în 2019. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 80,2 % din PIB în 2016, urmând să scadă în continuare pentru a atinge 73,8 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a atingerii țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, deviația PIB a Sloveniei este estimată la 1,8 % pentru 2017, în timp ce creșterea potențială se preconizează că va atinge 1,1 %, iar creșterea PIB-ului real va fi de 2,3 % din PIB. Având în vedere aceste elemente, se apreciază că Slovenia va traversa o perioadă favorabilă în 2017, care va necesita o ajustare structurală de 1 % din PIB. Cu toate acestea, există incertitudini semnificative privind calcularea creșterii potențiale și a deviației PIB în cazul specific al Sloveniei, din cauza situației particulare a pieței muncii, a contracției economice deosebit de mari din perioada 2008-2013 și a reformelor structurale în curs de a fi puse în aplicare. Estimări alternative ale deviației PIB, care acoperă un orizont de timp mai lung și reflectă revizuirea metodei de estimare, aflată în curs de desfășurare, sugerează un profil mai puțin abrupt al deviației PIB pentru Slovenia, ceea ce ar presupune că este prematur să se concluzioneze că economia Sloveniei va traversa o perioadă favorabilă în 2017. Prin urmare, în conjunctura actuală pare mai adecvată impunerea, în 2017, a unor eforturi structurale care să fie adaptate unor împrejurări normale. Se pare că există riscul unei anumite abateri de la ajustarea recomandată în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2016 și, în condițiile menținerii politicilor actuale, riscul unei abateri semnificative în 2017. Concluzia privind anul 2016 nu s-ar modifica dacă s-ar exclude din evaluare impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați. Se preconizează că Slovenia va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2016 și că se va conforma acesteia, în linii mari, în 2017. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Slovenia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017.

| (7) | În iulie 2015, Parlamentul a adoptat legea privind regulile fiscal-bugetare. Cu toate acestea, nu a fost încă numit un consiliu bugetar independent care să supravegheze punerea în aplicare a regulilor respective. În plus, nu a fost încă efectuată revizuirea legii finanțelor publice, de care este nevoie pentru ca legea privind regulile fiscal-bugetare să devină pe deplin operațională și care vizează oficializarea abordării multianuale a stabilirii bugetului. |
| --- | --- |

(7)

În iulie 2015, Parlamentul a adoptat legea privind regulile fiscal-bugetare. Cu toate acestea, nu a fost încă numit un consiliu bugetar independent care să supravegheze punerea în aplicare a regulilor respective. În plus, nu a fost încă efectuată revizuirea legii finanțelor publice, de care este nevoie pentru ca legea privind regulile fiscal-bugetare să devină pe deplin operațională și care vizează oficializarea abordării multianuale a stabilirii bugetului.

| (8) | Nivelul ridicat al datoriei publice, care depășește cu mult valoarea de 60 % din PIB, face ca Slovenia să fie vulnerabilă la șocurile legate de creșterea nominală și de rata dobânzii. În același timp, populația Sloveniei îmbătrânește mai rapid decât cea a majorității statelor membre. Slovenia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, având cel mai ridicat decalaj de sustenabilitate pe termen lung dintre toate statele membre, care provine din creșterea preconizată a cheltuielilor publice legate de pensii, sănătate și îngrijirea pe termen lung. Cheltuielile publice preconizate în domeniul pensiilor sunt cele mai ridicate dintre toate statele membre și se estimează că acestea vor crește de la 11,8 % din PIB în 2013 la 15,3 % în 2060. Se preconizează că raportul de dependență a persoanelor în vârstă va deveni de cel puțin două ori mai mare între 2013 și 2060, exercitând o presiune considerabilă asupra sistemelor de pensii. Previziunile privind datoriile implicite aferente costului îmbătrânirii reflectă provocările pe termen lung asociate îmbătrânirii populației. În plus, în viitor pot apărea probleme de adecvare pentru lucrătorii care nu au o carieră profesională completă, în condițiile existenței unui număr tot mai mare de persoane cu cariere incomplete sau scurte, situație provocată în parte de intrarea tardivă a acestora pe piața muncii, de locurile de muncă intermitente și de locurile de muncă cu rate de contribuție scăzute. În aprilie 2016 a fost publicată o carte albă privind pensiile, care va reprezenta baza unei ample consultări publice. Rezultatele consultării vor fi integrate într-o nouă reformă a pensiilor, care ar trebui adoptată în cursul actualului mandat legislativ; procesul ar trebui să demareze imediat după ajungerea la un acord cu partenerii sociali privind elemente-cheie ale reformei, și anume vârsta de pensionare, nivelul pensiilor, indexarea și optimizarea celui de al doilea pilon. |
| --- | --- |

(8)

Nivelul ridicat al datoriei publice, care depășește cu mult valoarea de 60 % din PIB, face ca Slovenia să fie vulnerabilă la șocurile legate de creșterea nominală și de rata dobânzii. În același timp, populația Sloveniei îmbătrânește mai rapid decât cea a majorității statelor membre. Slovenia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, având cel mai ridicat decalaj de sustenabilitate pe termen lung dintre toate statele membre, care provine din creșterea preconizată a cheltuielilor publice legate de pensii, sănătate și îngrijirea pe termen lung. Cheltuielile publice preconizate în domeniul pensiilor sunt cele mai ridicate dintre toate statele membre și se estimează că acestea vor crește de la 11,8 % din PIB în 2013 la 15,3 % în 2060. Se preconizează că raportul de dependență a persoanelor în vârstă va deveni de cel puțin două ori mai mare între 2013 și 2060, exercitând o presiune considerabilă asupra sistemelor de pensii. Previziunile privind datoriile implicite aferente costului îmbătrânirii reflectă provocările pe termen lung asociate îmbătrânirii populației. În plus, în viitor pot apărea probleme de adecvare pentru lucrătorii care nu au o carieră profesională completă, în condițiile existenței unui număr tot mai mare de persoane cu cariere incomplete sau scurte, situație provocată în parte de intrarea tardivă a acestora pe piața muncii, de locurile de muncă intermitente și de locurile de muncă cu rate de contribuție scăzute. În aprilie 2016 a fost publicată o carte albă privind pensiile, care va reprezenta baza unei ample consultări publice. Rezultatele consultării vor fi integrate într-o nouă reformă a pensiilor, care ar trebui adoptată în cursul actualului mandat legislativ; procesul ar trebui să demareze imediat după ajungerea la un acord cu partenerii sociali privind elemente-cheie ale reformei, și anume vârsta de pensionare, nivelul pensiilor, indexarea și optimizarea celui de al doilea pilon.

| (9) | Cheltuielile publice consacrate îngrijirii pe termen lung sunt preconizate să crească de cel puțin două ori până în 2060, din cauza îmbătrânirii populației. Această situație comportă o provocare semnificativă în materie de sustenabilitate a finanțelor publice pentru Slovenia. Se preconizează că proporția populației în vârstă de cel puțin 80 de ani va crește de trei ori, de la 4,6 % în 2013 la 12,4 % în 2060. Între 2003 și 2013, cheltuielile globale cu îngrijirea pe termen lung au crescut cu 85 %, cheltuielile private crescând într-un ritm mai susținut decât cele publice. În Slovenia nu există un sistem integrat de îngrijire pe termen lung. Cheltuielile efectuate de Slovenia se axează pe prestațiile în natură formale, dintre care majoritatea corespund îngrijirii în cadre instituționalizate, în detrimentul îngrijirii la domiciliu, deși ambele valori se situează sub media UE. Există o marjă considerabilă pentru creșterea raportului cost-eficacitate al sistemului de sănătate, și anume prin consolidarea măsurilor de ameliorare a îngrijirii primare, în calitate de factor de limitare a costurilor, prin trecerea de la îngrijirea cu spitalizare la cea ambulatorie, prin îmbunătățirea eficienței și a guvernanței spitalelor, prin îmbunătățirea procedurilor de contractare și plată pentru serviciile de sănătate, prin elaborarea unor informații mai bune privind costurile pentru adaptarea grupurilor omogene de bolnavi importați și pentru dezvoltarea în continuare a unui cadru de monitorizare a calității. Proporția achizițiilor comune este scăzută, iar criteriul referitor la prețul cel mai scăzut joacă un rol important în stabilirea furnizorilor. A fost finalizată o revizuire cuprinzătoare a sistemului de sănătate, iar Rezoluția privind planul național în domeniul sănătății pentru perioada 2016-2025 a fost adoptată de guvern la sfârșitul lui 2015 și de parlament în martie 2016. Rezoluția reprezintă un plan strategic pentru dezvoltarea sistemului de sănătate. Unele măsuri prevăzute în cadrul rezoluției sunt în curs de aplicare, în vreme ce propunerile privind alte măsuri obligatorii de punere în aplicare esențiale sunt în curs de elaborare și urmează să fie prezentate. Rămâne, de asemenea, neclar dacă reforma va viza aspecte esențiale, cum ar fi sistemele de stabilizatori automați integrați, care ar atenua fluctuațiile veniturilor pe parcursul unui ciclu economic sau ale accesului la servicii și ale calității acestora. Adoptarea legii privind îngrijirea pe termen lung și a legii asigurărilor de sănătate a suferit întârzieri repetate, iar foaia de parcurs actuală privind adoptarea acestora, care are drept țintă al doilea semestru din 2016, pare optimistă. |
| --- | --- |

(9)

Cheltuielile publice consacrate îngrijirii pe termen lung sunt preconizate să crească de cel puțin două ori până în 2060, din cauza îmbătrânirii populației. Această situație comportă o provocare semnificativă în materie de sustenabilitate a finanțelor publice pentru Slovenia. Se preconizează că proporția populației în vârstă de cel puțin 80 de ani va crește de trei ori, de la 4,6 % în 2013 la 12,4 % în 2060. Între 2003 și 2013, cheltuielile globale cu îngrijirea pe termen lung au crescut cu 85 %, cheltuielile private crescând într-un ritm mai susținut decât cele publice. În Slovenia nu există un sistem integrat de îngrijire pe termen lung. Cheltuielile efectuate de Slovenia se axează pe prestațiile în natură formale, dintre care majoritatea corespund îngrijirii în cadre instituționalizate, în detrimentul îngrijirii la domiciliu, deși ambele valori se situează sub media UE. Există o marjă considerabilă pentru creșterea raportului cost-eficacitate al sistemului de sănătate, și anume prin consolidarea măsurilor de ameliorare a îngrijirii primare, în calitate de factor de limitare a costurilor, prin trecerea de la îngrijirea cu spitalizare la cea ambulatorie, prin îmbunătățirea eficienței și a guvernanței spitalelor, prin îmbunătățirea procedurilor de contractare și plată pentru serviciile de sănătate, prin elaborarea unor informații mai bune privind costurile pentru adaptarea grupurilor omogene de bolnavi importați și pentru dezvoltarea în continuare a unui cadru de monitorizare a calității. Proporția achizițiilor comune este scăzută, iar criteriul referitor la prețul cel mai scăzut joacă un rol important în stabilirea furnizorilor. A fost finalizată o revizuire cuprinzătoare a sistemului de sănătate, iar Rezoluția privind planul național în domeniul sănătății pentru perioada 2016-2025 a fost adoptată de guvern la sfârșitul lui 2015 și de parlament în martie 2016. Rezoluția reprezintă un plan strategic pentru dezvoltarea sistemului de sănătate. Unele măsuri prevăzute în cadrul rezoluției sunt în curs de aplicare, în vreme ce propunerile privind alte măsuri obligatorii de punere în aplicare esențiale sunt în curs de elaborare și urmează să fie prezentate. Rămâne, de asemenea, neclar dacă reforma va viza aspecte esențiale, cum ar fi sistemele de stabilizatori automați integrați, care ar atenua fluctuațiile veniturilor pe parcursul unui ciclu economic sau ale accesului la servicii și ale calității acestora. Adoptarea legii privind îngrijirea pe termen lung și a legii asigurărilor de sănătate a suferit întârzieri repetate, iar foaia de parcurs actuală privind adoptarea acestora, care are drept țintă al doilea semestru din 2016, pare optimistă.

| (10) | Performanțele pieței muncii se îmbunătățesc treptat, iar condițiile sociale s-au stabilizat. Crearea de locuri de muncă s-a accelerat considerabil, iar șomajul este în scădere. Cu toate acestea, rata de participare a lucrătorilor mai vârstnici sau slab calificați rămâne o problemă. Șomerii de lungă durată reprezintă în continuare peste jumătate din totalul șomerilor, o proporție semnificativă a persoanelor aflate în șomaj de lungă durată fiind slab calificate sau având peste 50 de ani. Orientările privind măsurile de politică activă în domeniul pieței forței de muncă pentru perioada 2016-2020 reprezintă o continuare a abordării de până acum, în timp ce cheltuielile pentru acest domeniu de politică rămân scăzute. În noiembrie 2015 au fost adoptate scutiri temporare ale angajatorilor de la contribuțiile sociale aferente lucrătorilor nou angajați având o vârstă mai mare de 55 de ani. Măsuri suplimentare de prelungire a vieții active, inclusiv adaptarea mediului de lucru, care sunt relevante și pentru sustenabilitatea sistemului de pensii, sunt așteptate pentru 2016. Creșterea salarială a rămas corelată cu ameliorarea productivității și a continuat să sprijine competitivitatea pe plan extern. În noiembrie 2015, parlamentul a adoptat, la propunerea uniunilor sindicale, o lege prin care salariul minim a fost redefinit astfel încât să nu fie incluse anumite prime. Drept urmare, organizațiile patronale s-au retras din acordul social, ceea ce a condus la o deteriorare considerabilă a dialogului social. |
| --- | --- |

(10)

Performanțele pieței muncii se îmbunătățesc treptat, iar condițiile sociale s-au stabilizat. Crearea de locuri de muncă s-a accelerat considerabil, iar șomajul este în scădere. Cu toate acestea, rata de participare a lucrătorilor mai vârstnici sau slab calificați rămâne o problemă. Șomerii de lungă durată reprezintă în continuare peste jumătate din totalul șomerilor, o proporție semnificativă a persoanelor aflate în șomaj de lungă durată fiind slab calificate sau având peste 50 de ani. Orientările privind măsurile de politică activă în domeniul pieței forței de muncă pentru perioada 2016-2020 reprezintă o continuare a abordării de până acum, în timp ce cheltuielile pentru acest domeniu de politică rămân scăzute. În noiembrie 2015 au fost adoptate scutiri temporare ale angajatorilor de la contribuțiile sociale aferente lucrătorilor nou angajați având o vârstă mai mare de 55 de ani. Măsuri suplimentare de prelungire a vieții active, inclusiv adaptarea mediului de lucru, care sunt relevante și pentru sustenabilitatea sistemului de pensii, sunt așteptate pentru 2016. Creșterea salarială a rămas corelată cu ameliorarea productivității și a continuat să sprijine competitivitatea pe plan extern. În noiembrie 2015, parlamentul a adoptat, la propunerea uniunilor sindicale, o lege prin care salariul minim a fost redefinit astfel încât să nu fie incluse anumite prime. Drept urmare, organizațiile patronale s-au retras din acordul social, ceea ce a condus la o deteriorare considerabilă a dialogului social.

| (11) | S-au înregistrat progrese în materie de soluționare a problemei creditelor neperformante, dar acestea rămân la niveluri ridicate comparativ cu perioada anterioară crizei. Slovenia a pus în aplicare o serie de măsuri de politică pentru a ameliora sustenabilitatea sectorului bancar. Printre acestea se numără consolidarea capacității băncilor de a-și soluționa problemele și introducerea de acțiuni prin care se stabilesc obiective specifice pentru reducerea creditelor neperformante. Slovenia a introdus, de asemenea, o serie de măsuri pentru gestionarea riscului de credit. Se așteaptă obținerea unor rezultate pozitive până la mijlocul lui 2016. Cu toate acestea, prioritățile de politică pe termen scurt rămân soluționarea în continuare a problemei creditelor neperformante și gestionarea riscului de credit. Restructurarea operațională și financiară a societăților majore s-a încheiat, iar acordurile-cadru de restructurare sunt monitorizate continuu. Societatea de administrare a investițiilor bancare (BAMC) este pe deplin operațională și a fost stabilită strategia acesteia pentru perioada 2017-2022. Deși BAMC a înregistrat progrese în materie de soluționare a portofoliului său de credite, persistă un risc semnificativ la adresa sustenabilității finanțelor publice. În 2015, activitățile acesteia au contribuit cu 1 % din PIB la deficitul public de 2,9 %. Supravegherea activităților BAMC pare insuficientă, întrucât autoritățile subestimaseră considerabil – cu 0,7 % din PIB – deficitul acesteia în 2015 și par să nu fi fost la curent cu nivelul eliminărilor din bilanț (write-offs) efectuate de BAMC. Sunt, de asemenea, disponibile instrumente de restructurare suplimentare. În urma înregistrării unor progrese considerabile în materie de restructurare a unor societăți majore, Slovenia a demarat restructurarea mai multor IMM-uri. Sunt în curs de punere în aplicare de către bănci orientări privind restructurarea IMM-urilor. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește accesul la finanțare al IMM-urilor și al microîntreprinderilor. Cu toate acestea, accesul la surse alternative de finanțare, cum ar fi capitalul de risc, este limitat. Întreprinderile mici depind în mod excesiv de creditele bancare, în pofida disponibilității crescânde pe piață a instrumentelor de datorie și de capital. Prin urmare, acest segment este foarte vulnerabil la evoluțiile de pe piața creditării. |
| --- | --- |

(11)

S-au înregistrat progrese în materie de soluționare a problemei creditelor neperformante, dar acestea rămân la niveluri ridicate comparativ cu perioada anterioară crizei. Slovenia a pus în aplicare o serie de măsuri de politică pentru a ameliora sustenabilitatea sectorului bancar. Printre acestea se numără consolidarea capacității băncilor de a-și soluționa problemele și introducerea de acțiuni prin care se stabilesc obiective specifice pentru reducerea creditelor neperformante. Slovenia a introdus, de asemenea, o serie de măsuri pentru gestionarea riscului de credit. Se așteaptă obținerea unor rezultate pozitive până la mijlocul lui 2016. Cu toate acestea, prioritățile de politică pe termen scurt rămân soluționarea în continuare a problemei creditelor neperformante și gestionarea riscului de credit. Restructurarea operațională și financiară a societăților majore s-a încheiat, iar acordurile-cadru de restructurare sunt monitorizate continuu. Societatea de administrare a investițiilor bancare (BAMC) este pe deplin operațională și a fost stabilită strategia acesteia pentru perioada 2017-2022. Deși BAMC a înregistrat progrese în materie de soluționare a portofoliului său de credite, persistă un risc semnificativ la adresa sustenabilității finanțelor publice. În 2015, activitățile acesteia au contribuit cu 1 % din PIB la deficitul public de 2,9 %. Supravegherea activităților BAMC pare insuficientă, întrucât autoritățile subestimaseră considerabil – cu 0,7 % din PIB – deficitul acesteia în 2015 și par să nu fi fost la curent cu nivelul eliminărilor din bilanț (write-offs) efectuate de BAMC. Sunt, de asemenea, disponibile instrumente de restructurare suplimentare. În urma înregistrării unor progrese considerabile în materie de restructurare a unor societăți majore, Slovenia a demarat restructurarea mai multor IMM-uri. Sunt în curs de punere în aplicare de către bănci orientări privind restructurarea IMM-urilor. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește accesul la finanțare al IMM-urilor și al microîntreprinderilor. Cu toate acestea, accesul la surse alternative de finanțare, cum ar fi capitalul de risc, este limitat. Întreprinderile mici depind în mod excesiv de creditele bancare, în pofida disponibilității crescânde pe piață a instrumentelor de datorie și de capital. Prin urmare, acest segment este foarte vulnerabil la evoluțiile de pe piața creditării.

| (12) | Creșterea investițiilor a fost atenuată în ultimii ani, ceea ce a limitat producția economică și perspectivele de creștere ale Sloveniei. Investițiile private s-au redus drastic pe perioada crizei economice, iar de atunci proporția acestora în PIB este în scădere. În condițiile în care investițiile publice depind în mare măsură de dinamica fondurilor UE, este nevoie de mai multe investiții productive pentru a stimula și a susține creșterea economică. Investițiile străine directe în Slovenia au crescut semnificativ în ultimii doi ani, în principal datorită intensificării eforturilor de privatizare. Cu toate acestea, reducerea permanentă a efectului de levier și nivelul mare al sarcinii administrative constituie în continuare obstacole pentru mediul de afaceri din Slovenia, în special în domeniile construcțiilor, amenajării teritoriului și conformității fiscale; același efect îl au reglementările restrictive privind accesul la profesiile reglementate și exercitarea acestora, care împiedică afluxul de investiții. Facilitarea activităților economice în Slovenia depinde de creșterea încrederii în acestea și de eliminarea în continuare a ineficiențelor din administrația publică, precum și a birocrației derivate din numărul mare de legi și reglementări și din modificarea frecventă a legislației. Au fost puse în aplicare aproximativ jumătate din măsurile de reducere a sarcinii administrative prevăzute în documentul administrativ unic al guvernului, dar o serie de măsuri utile, în special cele privind autorizațiile de construire și amenajarea teritoriului, au suferit întârzieri. |
| --- | --- |

(12)

Creșterea investițiilor a fost atenuată în ultimii ani, ceea ce a limitat producția economică și perspectivele de creștere ale Sloveniei. Investițiile private s-au redus drastic pe perioada crizei economice, iar de atunci proporția acestora în PIB este în scădere. În condițiile în care investițiile publice depind în mare măsură de dinamica fondurilor UE, este nevoie de mai multe investiții productive pentru a stimula și a susține creșterea economică. Investițiile străine directe în Slovenia au crescut semnificativ în ultimii doi ani, în principal datorită intensificării eforturilor de privatizare. Cu toate acestea, reducerea permanentă a efectului de levier și nivelul mare al sarcinii administrative constituie în continuare obstacole pentru mediul de afaceri din Slovenia, în special în domeniile construcțiilor, amenajării teritoriului și conformității fiscale; același efect îl au reglementările restrictive privind accesul la profesiile reglementate și exercitarea acestora, care împiedică afluxul de investiții. Facilitarea activităților economice în Slovenia depinde de creșterea încrederii în acestea și de eliminarea în continuare a ineficiențelor din administrația publică, precum și a birocrației derivate din numărul mare de legi și reglementări și din modificarea frecventă a legislației. Au fost puse în aplicare aproximativ jumătate din măsurile de reducere a sarcinii administrative prevăzute în documentul administrativ unic al guvernului, dar o serie de măsuri utile, în special cele privind autorizațiile de construire și amenajarea teritoriului, au suferit întârzieri.

| (13) | Strategia pentru perioada 2015-2020 vizând dezvoltarea administrației publice, adoptată ca parte a respectării de către Slovenia a condițiilor prealabile pentru accesarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020, vizează diverse portofolii, ceea ce face ca pentru punerea în aplicare corectă și la timp a acesteia să fie esențială coordonarea între ministere. În februarie 2016, guvernul a adoptat al doilea raport interimar privind punerea în aplicare a programului vizând „Toleranța zero față de corupție”. S-au înregistrat anumite progrese privind punerea în aplicare a acestui program. Cu toate acestea, anumite măsuri ale programului (achizițiile publice comune pentru domeniul sănătății, investigarea criminalității din sectorul bancar și adoptarea legii privind integritatea și prevenirea corupției) au fost amânate. Modificarea legii privind integritatea și prevenirea corupției, avută în vedere, va reprezenta o ocazie de a ameliora funcționarea Comisiei pentru prevenirea corupției, prin abordarea problemelor de credibilitate și a celor legate de eficiența activității acesteia. În sistemul de justiție, durata proceselor s-a redus în continuare, iar numărul de cauze pendinte, care era foarte mare, a scăzut, în parte mulțumită unui număr mai mic de cauze noi. Scăderea a fost provocată, într-o anumită măsură, și de modificarea tratamentului procedural și statistic al cauzelor privind executarea hotărârilor judecătorești. Curtea supremă continuă să actualizeze procedurile comerciale din instanțe și să reformeze sistemele de gestionare a cauzelor. În pofida îmbunătățirii cadrului privind insolvabilitatea, care le oferă firmelor mai multe posibilități de reorganizare, procedurile de lichidare rămân lungi și ineficace. |
| --- | --- |

(13)

Strategia pentru perioada 2015-2020 vizând dezvoltarea administrației publice, adoptată ca parte a respectării de către Slovenia a condițiilor prealabile pentru accesarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020, vizează diverse portofolii, ceea ce face ca pentru punerea în aplicare corectă și la timp a acesteia să fie esențială coordonarea între ministere. În februarie 2016, guvernul a adoptat al doilea raport interimar privind punerea în aplicare a programului vizând „Toleranța zero față de corupție”. S-au înregistrat anumite progrese privind punerea în aplicare a acestui program. Cu toate acestea, anumite măsuri ale programului (achizițiile publice comune pentru domeniul sănătății, investigarea criminalității din sectorul bancar și adoptarea legii privind integritatea și prevenirea corupției) au fost amânate. Modificarea legii privind integritatea și prevenirea corupției, avută în vedere, va reprezenta o ocazie de a ameliora funcționarea Comisiei pentru prevenirea corupției, prin abordarea problemelor de credibilitate și a celor legate de eficiența activității acesteia. În sistemul de justiție, durata proceselor s-a redus în continuare, iar numărul de cauze pendinte, care era foarte mare, a scăzut, în parte mulțumită unui număr mai mic de cauze noi. Scăderea a fost provocată, într-o anumită măsură, și de modificarea tratamentului procedural și statistic al cauzelor privind executarea hotărârilor judecătorești. Curtea supremă continuă să actualizeze procedurile comerciale din instanțe și să reformeze sistemele de gestionare a cauzelor. În pofida îmbunătățirii cadrului privind insolvabilitatea, care le oferă firmelor mai multe posibilități de reorganizare, procedurile de lichidare rămân lungi și ineficace.

| (14) | Implicarea statului în economie rămâne ridicată. Statul este cel mai mare angajator, administrator de active și deținător de titluri de creanțe emise de societăți comerciale din Slovenia. Ca reacție la recomandările transmise Sloveniei între 2012 și 2015 pe această temă, țara a elaborat un nou cadru privind Societatea slovenă de gestionare a obligațiunilor suverane. Acesta include o strategie privind gestionarea activelor statului, un set de criterii privind performanța activelor și un plan de administrare pentru 2016. Acest sistem completează noul cod privind guvernanța corporativă a întreprinderilor de stat, adoptat la sfârșitul anului 2014. Strategia confirmă amploarea implicării actuale a statului în economie și deplasează accentul către creșterea performanțelor întreprinderilor de stat. Prin urmare, punerea în aplicare a cadrului revizuit de către Societatea slovenă de gestionare a obligațiunilor suverane este cu atât mai importantă, pentru a asigura separarea dintre rolurile de proprietar și de autoritate de reglementare ale statului, pe de o parte, și gestionarea profesionistă a întreprinderilor de stat, pe de altă parte. Alături de privatizarea în continuare a anumitor active, acest lucru ar trebui să reducă datoriile contingente din acest domeniu care grevează bugetul. Privatizarea băncii Nova Ljubljanska Banka (NLB) urmează să fie lansată în 2016, în conformitate cu planul de administrare al Societății slovene de gestionare a obligațiunilor suverane. |
| --- | --- |

(14)

Implicarea statului în economie rămâne ridicată. Statul este cel mai mare angajator, administrator de active și deținător de titluri de creanțe emise de societăți comerciale din Slovenia. Ca reacție la recomandările transmise Sloveniei între 2012 și 2015 pe această temă, țara a elaborat un nou cadru privind Societatea slovenă de gestionare a obligațiunilor suverane. Acesta include o strategie privind gestionarea activelor statului, un set de criterii privind performanța activelor și un plan de administrare pentru 2016. Acest sistem completează noul cod privind guvernanța corporativă a întreprinderilor de stat, adoptat la sfârșitul anului 2014. Strategia confirmă amploarea implicării actuale a statului în economie și deplasează accentul către creșterea performanțelor întreprinderilor de stat. Prin urmare, punerea în aplicare a cadrului revizuit de către Societatea slovenă de gestionare a obligațiunilor suverane este cu atât mai importantă, pentru a asigura separarea dintre rolurile de proprietar și de autoritate de reglementare ale statului, pe de o parte, și gestionarea profesionistă a întreprinderilor de stat, pe de altă parte. Alături de privatizarea în continuare a anumitor active, acest lucru ar trebui să reducă datoriile contingente din acest domeniu care grevează bugetul. Privatizarea băncii Nova Ljubljanska Banka (NLB) urmează să fie lansată în 2016, în conformitate cu planul de administrare al Societății slovene de gestionare a obligațiunilor suverane.

| (15) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Sloveniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovenia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos. |
| --- | --- |

(15)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Sloveniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovenia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos.

| (16) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(16)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (17) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1, 3 și 4 de mai jos, |
| --- | --- |

(17)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1, 3 și 4 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Slovenia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | După corectarea deficitului excesiv, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Să stabilească un obiectiv bugetar pe termen mediu care să respecte cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Să consolideze cadrul bugetar prin numirea unui consiliu bugetar independent și prin modificarea legii finanțelor publice. Să completeze și să pună în aplicare reforma sistemului de îngrijire pe termen lung și a sistemului de sănătate, pentru ca acestea să devină mai eficiente din punctul de vedere al costurilor, asigurând astfel sustenabilitatea pe termen lung a unei îngrijiri accesibile și de calitate. Să adopte, până la sfârșitul anului 2017, măsurile necesare pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung și caracterul adecvat al sistemului de pensii. |
| --- | --- |

1.

După corectarea deficitului excesiv, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Să stabilească un obiectiv bugetar pe termen mediu care să respecte cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Să consolideze cadrul bugetar prin numirea unui consiliu bugetar independent și prin modificarea legii finanțelor publice. Să completeze și să pună în aplicare reforma sistemului de îngrijire pe termen lung și a sistemului de sănătate, pentru ca acestea să devină mai eficiente din punctul de vedere al costurilor, asigurând astfel sustenabilitatea pe termen lung a unei îngrijiri accesibile și de calitate. Să adopte, până la sfârșitul anului 2017, măsurile necesare pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung și caracterul adecvat al sistemului de pensii.

| 2. | În consultare cu partenerii sociali, să amelioreze capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor slab calificați și a celor în vârstă, inclusiv prin învățare pe tot parcursul vieții și măsuri de activare cu țintă precisă. |
| --- | --- |

2.

În consultare cu partenerii sociali, să amelioreze capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor slab calificați și a celor în vârstă, inclusiv prin învățare pe tot parcursul vieții și măsuri de activare cu țintă precisă.

| 3. | Să amelioreze condițiile de finanțare pentru întreprinderile cu bonitate ridicată, inclusiv prin facilitarea rezoluției durabile a creditelor neperformante și prin acordarea de acces la surse de finanțare alternative. Să asigure punerea în aplicare adecvată a strategiei privind societățile de administrare a investițiilor bancare. |
| --- | --- |

3.

Să amelioreze condițiile de finanțare pentru întreprinderile cu bonitate ridicată, inclusiv prin facilitarea rezoluției durabile a creditelor neperformante și prin acordarea de acces la surse de finanțare alternative. Să asigure punerea în aplicare adecvată a strategiei privind societățile de administrare a investițiilor bancare.

| 4. | Să adopte măsuri pentru modernizarea administrației publice și pentru reducerea sarcinii administrative suportate de întreprinderi. Să amelioreze guvernanța și performanțele întreprinderilor de stat. |
| --- | --- |

4.

Să adopte măsuri pentru modernizarea administrației publice și pentru reducerea sarcinii administrative suportate de întreprinderi. Să amelioreze guvernanța și performanțele întreprinderilor de stat.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de stabilitate, urmând metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/96 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/96

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Croației pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2016

(2016/C 299/23)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Croația ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Croația ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară privind Croația pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Croația în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Croația se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. Este esențial să se abordeze în special vulnerabilitățile legate de nivelul ridicat al datoriei publice, al datoriei întreprinderilor și al datoriei externe în contextul unei rate ridicate a șomajului. Printre celelalte deficiențe care necesită măsuri de politică specifice se numără guvernanța fiscal-bugetară, guvernanța întreprinderilor de stat, eficiența administrației publice și rezoluția creditelor neperformante. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Croația pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Croația în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Croația se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. Este esențial să se abordeze în special vulnerabilitățile legate de nivelul ridicat al datoriei publice, al datoriei întreprinderilor și al datoriei externe în contextul unei rate ridicate a șomajului. Printre celelalte deficiențe care necesită măsuri de politică specifice se numără guvernanța fiscal-bugetară, guvernanța întreprinderilor de stat, eficiența administrației publice și rezoluția creditelor neperformante.

| (3) | La 28 aprilie 2016, Croația și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Programul național de reformă prezintă o agendă de reforme relativ ambițioase, care, dacă sunt pe deplin puse în aplicare în termenele indicate, vor contribui la remedierea dezechilibrelor macroeconomice cu care se confruntă Croația. Acesta prezintă măsuri relevante pentru a îmbunătăți gestionarea finanțelor publice, sectorul sănătății și mediul de afaceri și reprezintă un angajament privind realizarea unor reforme ambițioase în ceea ce privește administrația publică, sistemul de pensii, protecția socială și îmbunătățirea guvernanței întreprinderilor de stat. Pe baza evaluării angajamentelor de politică pe care Croația și le-a asumat, în acest stadiu nu este necesar să se accelereze procedura privind dezechilibrele macroeconomice. |
| --- | --- |

(3)

La 28 aprilie 2016, Croația și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Programul național de reformă prezintă o agendă de reforme relativ ambițioase, care, dacă sunt pe deplin puse în aplicare în termenele indicate, vor contribui la remedierea dezechilibrelor macroeconomice cu care se confruntă Croația. Acesta prezintă măsuri relevante pentru a îmbunătăți gestionarea finanțelor publice, sectorul sănătății și mediul de afaceri și reprezintă un angajament privind realizarea unor reforme ambițioase în ceea ce privește administrația publică, sistemul de pensii, protecția socială și îmbunătățirea guvernanței întreprinderilor de stat. Pe baza evaluării angajamentelor de politică pe care Croația și le-a asumat, în acest stadiu nu este necesar să se accelereze procedura privind dezechilibrele macroeconomice.

| (4) | Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Croația face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului de convergență pentru 2016, guvernul preconizează că deficitul global va fi mai mic de 3 % din PIB, mai precis de 2,6 % din PIB în 2016, și va continua să scadă, urmând să ajungă la 1,0 % din PIB până în 2019. În plus, guvernul se așteaptă să își atingă obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit de 1,75 % din PIB în termeni structurali – pe toată durata programului. Ponderea datoriei publice în PIB a atins un nivel maxim de 86,7 % în 2015, dar, conform Programului de convergență, se preconizează că va scădea treptat, urmând să ajungă la 80,0 % din PIB în 2019. În valoare nominală, previziunile din program referitoare la nivelul datoriei în PIB respectă criteriul de referință privind reducerea datoriei. Cu toate acestea, deși scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil în termeni reali, creșterea nominală a PIB-ului este mai mare decât se estimase în previziunile Comisiei, în special pentru 2016. Reducerea previzionată a ponderii datoriei în PIB se bazează, prin urmare, pe previziuni de creștere nominală favorabile; în plus, aceasta ține seama de ajustări considerabile stoc-flux care au ca efect reducerea datoriei, rezultate din vânzarea de active financiare, care nu sunt suficient de bine specificate. De asemenea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu sunt, în mare parte, precizate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, deficitul public ar urma să atingă 2,7 % din PIB în 2016, ceea ce concordă cu ținta de deficit global fixată în recomandarea Consiliului din 21 ianuarie 2014 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE. Conform proiecțiilor, efortul bugetar recomandat în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive ar trebui să fie atins. În schimb, din previziunile Comisiei nu reiese faptul că s-ar fi respectat criteriul de referință previzional privind reducerea datoriei. O ajustare structurală de 0,2 % din PIB în 2017 ar fi suficientă pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu, însă pentru a asigura respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei ar fi necesară o ajustare structurală mai mare. Mai precis, o ajustare mai mare decât valoarea de referință de 0,5 % din PIB pare adecvată având în vedere nivelul ridicat al datoriei și condițiile ciclice actuale din Croația. În prezent, se estimează că soldul structural se va deteriora cu 0,2 % din PIB în 2017. Pe baza evaluării Programului de convergență pe care a efectuat-o și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Croația să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se asigura respectarea dispozițiilor în 2017. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Croația face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului de convergență pentru 2016, guvernul preconizează că deficitul global va fi mai mic de 3 % din PIB, mai precis de 2,6 % din PIB în 2016, și va continua să scadă, urmând să ajungă la 1,0 % din PIB până în 2019. În plus, guvernul se așteaptă să își atingă obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit de 1,75 % din PIB în termeni structurali – pe toată durata programului. Ponderea datoriei publice în PIB a atins un nivel maxim de 86,7 % în 2015, dar, conform Programului de convergență, se preconizează că va scădea treptat, urmând să ajungă la 80,0 % din PIB în 2019. În valoare nominală, previziunile din program referitoare la nivelul datoriei în PIB respectă criteriul de referință privind reducerea datoriei. Cu toate acestea, deși scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil în termeni reali, creșterea nominală a PIB-ului este mai mare decât se estimase în previziunile Comisiei, în special pentru 2016. Reducerea previzionată a ponderii datoriei în PIB se bazează, prin urmare, pe previziuni de creștere nominală favorabile; în plus, aceasta ține seama de ajustări considerabile stoc-flux care au ca efect reducerea datoriei, rezultate din vânzarea de active financiare, care nu sunt suficient de bine specificate. De asemenea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu sunt, în mare parte, precizate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, deficitul public ar urma să atingă 2,7 % din PIB în 2016, ceea ce concordă cu ținta de deficit global fixată în recomandarea Consiliului din 21 ianuarie 2014 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE. Conform proiecțiilor, efortul bugetar recomandat în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive ar trebui să fie atins. În schimb, din previziunile Comisiei nu reiese faptul că s-ar fi respectat criteriul de referință previzional privind reducerea datoriei. O ajustare structurală de 0,2 % din PIB în 2017 ar fi suficientă pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu, însă pentru a asigura respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei ar fi necesară o ajustare structurală mai mare. Mai precis, o ajustare mai mare decât valoarea de referință de 0,5 % din PIB pare adecvată având în vedere nivelul ridicat al datoriei și condițiile ciclice actuale din Croația. În prezent, se estimează că soldul structural se va deteriora cu 0,2 % din PIB în 2017. Pe baza evaluării Programului de convergență pe care a efectuat-o și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Croația să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se asigura respectarea dispozițiilor în 2017.

| (6) | Planificarea bugetară a Croației prezintă în continuare deficiențe majore, în pofida unor îmbunătățiri rezultate în urma modificării din 2015 a Legii privind bugetul. Legăturile dintre cadrul bugetar multianual și bugetele anuale rămân la un nivel scăzut și nu există reguli clare privind modificarea planurilor bugetare în cursul exercițiului. Planificarea strategică a diferitelor unități bugetare nu face obiectul unui control sistematic și nu asigură suficient alinierea priorităților politice la obiectivele fiscal-bugetare pe termen mediu. Procesul bugetar ține cont în mică măsură de operațiunile extrabugetare și de ajustările contabile semnificative care afectează deficitul public și datoria publică. Normele bugetare numerice sunt în curs de revizuire. Una dintre principalele provocări este aceea de a le face mai operaționale și de a le alinia mai bine la Pactul de stabilitate și de creștere. Sunt necesare, de asemenea, eforturi pentru a îmbunătăți baza statistică necesară pentru planificarea bugetară. |
| --- | --- |

(6)

Planificarea bugetară a Croației prezintă în continuare deficiențe majore, în pofida unor îmbunătățiri rezultate în urma modificării din 2015 a Legii privind bugetul. Legăturile dintre cadrul bugetar multianual și bugetele anuale rămân la un nivel scăzut și nu există reguli clare privind modificarea planurilor bugetare în cursul exercițiului. Planificarea strategică a diferitelor unități bugetare nu face obiectul unui control sistematic și nu asigură suficient alinierea priorităților politice la obiectivele fiscal-bugetare pe termen mediu. Procesul bugetar ține cont în mică măsură de operațiunile extrabugetare și de ajustările contabile semnificative care afectează deficitul public și datoria publică. Normele bugetare numerice sunt în curs de revizuire. Una dintre principalele provocări este aceea de a le face mai operaționale și de a le alinia mai bine la Pactul de stabilitate și de creștere. Sunt necesare, de asemenea, eforturi pentru a îmbunătăți baza statistică necesară pentru planificarea bugetară.

| (7) | Comisia pentru politica fiscal-bugetară, care este responsabilă de monitorizarea respectării normelor bugetare la nivel național, care este în strânsă legătură cu autoritățile fiscale naționale și care se confruntă cu o lipsă de personal. În aceste condiții, independența sa politică și funcțională nu este asigurată. Revizuirea structurii instituționale și a mandatului Comisiei pentru politica fiscal-bugetară este anunțată pentru al treilea trimestru al anului 2016. |
| --- | --- |

(7)

Comisia pentru politica fiscal-bugetară, care este responsabilă de monitorizarea respectării normelor bugetare la nivel național, care este în strânsă legătură cu autoritățile fiscale naționale și care se confruntă cu o lipsă de personal. În aceste condiții, independența sa politică și funcțională nu este asigurată. Revizuirea structurii instituționale și a mandatului Comisiei pentru politica fiscal-bugetară este anunțată pentru al treilea trimestru al anului 2016.

| (8) | Croația a demarat o reformă a sistemului de taxe comunale, prezentată ca parte a reformei mai vaste a impozitării proprietăților imobiliare. Veniturile cumulate obținute din impozitele recurente pe proprietăți imobiliare și din taxele comunale sunt relativ scăzute ca procent din PIB. |
| --- | --- |

(8)

Croația a demarat o reformă a sistemului de taxe comunale, prezentată ca parte a reformei mai vaste a impozitării proprietăților imobiliare. Veniturile cumulate obținute din impozitele recurente pe proprietăți imobiliare și din taxele comunale sunt relativ scăzute ca procent din PIB.

| (9) | Nivelul ridicat al arieratelor fiscale, frauda în domeniul TVA și economia subterană reprezintă principalele provocări. Se iau măsuri prin care să se îmbunătățească respectarea obligațiilor fiscale, printre care se numără și dezvoltarea unui sistem de gestionare a riscurilor din acest domeniu. Cu toate acestea, rămâne de văzut dacă măsurile adoptate se vor dovedi eficace. |
| --- | --- |

(9)

Nivelul ridicat al arieratelor fiscale, frauda în domeniul TVA și economia subterană reprezintă principalele provocări. Se iau măsuri prin care să se îmbunătățească respectarea obligațiilor fiscale, printre care se numără și dezvoltarea unui sistem de gestionare a riscurilor din acest domeniu. Cu toate acestea, rămâne de văzut dacă măsurile adoptate se vor dovedi eficace.

| (10) | Nivelul datoriei publice este mare și continuă să crească, fapt care face indispensabilă adoptarea unei abordări proactive în ceea ce privește gestionarea datoriei publice. Urmează să se adopte în curând o strategie de gestionare a datoriei pentru perioada 2016-2018. Cu toate acestea, Croația nu a adoptat încă o abordare mai cuprinzătoare privind gestionarea datoriilor care să cuprindă, printre altele, revizuiri anuale în funcție de evoluția pieței, o strategie corespunzătoare de gestionare a riscurilor, precum și o consolidare a funcțiilor necesare pentru îndeplinirea sarcinilor conexe. |
| --- | --- |

(10)

Nivelul datoriei publice este mare și continuă să crească, fapt care face indispensabilă adoptarea unei abordări proactive în ceea ce privește gestionarea datoriei publice. Urmează să se adopte în curând o strategie de gestionare a datoriei pentru perioada 2016-2018. Cu toate acestea, Croația nu a adoptat încă o abordare mai cuprinzătoare privind gestionarea datoriilor care să cuprindă, printre altele, revizuiri anuale în funcție de evoluția pieței, o strategie corespunzătoare de gestionare a riscurilor, precum și o consolidare a funcțiilor necesare pentru îndeplinirea sarcinilor conexe.

| (11) | O mare parte din populația de vârstă activă nu participă pe piața muncii. Acest fapt se datorează în principal pensionărilor anticipate, inclusiv în rândul bărbaților din grupa adultă. Se poate obține pensionarea anticipată cu cinci ani compleți înainte de vârsta legală de pensionare, iar stimulentele pentru a lucra până la această vârstă (și după) sunt slabe. În plus, sistemul de pensii se caracterizează printr-o serie de dispoziții speciale pentru anumite categorii de lucrători și posibilități avantajoase de pensionare anticipată pentru anumite profesii. Procesul de aliniere a vârstei legale de pensionare pentru bărbați și a celei pentru femei și de creștere a vârstei de pensionare la 67 de ani este în curs, dar avansează lent. Caracterul adecvat al pensiilor, atât al celor actuale, cât și al celor viitoare este scăzut; crește astfel riscul de sărăcie în rândul persoanelor în vârstă, în special în rândul celor cu o viață activă scurtă. |
| --- | --- |

(11)

O mare parte din populația de vârstă activă nu participă pe piața muncii. Acest fapt se datorează în principal pensionărilor anticipate, inclusiv în rândul bărbaților din grupa adultă. Se poate obține pensionarea anticipată cu cinci ani compleți înainte de vârsta legală de pensionare, iar stimulentele pentru a lucra până la această vârstă (și după) sunt slabe. În plus, sistemul de pensii se caracterizează printr-o serie de dispoziții speciale pentru anumite categorii de lucrători și posibilități avantajoase de pensionare anticipată pentru anumite profesii. Procesul de aliniere a vârstei legale de pensionare pentru bărbați și a celei pentru femei și de creștere a vârstei de pensionare la 67 de ani este în curs, dar avansează lent. Caracterul adecvat al pensiilor, atât al celor actuale, cât și al celor viitoare este scăzut; crește astfel riscul de sărăcie în rândul persoanelor în vârstă, în special în rândul celor cu o viață activă scurtă.

| (12) | La problema pe care o reprezintă gradul ridicat de inactivitate se adaugă o rată ridicată a șomajului; nivelul scăzut de utilizare a potențialului forței de muncă frânează creșterea economică. Șomajul în rândul tinerilor rămâne o preocupare majoră; acesta reflectă deficiențele din sistemul de învățământ. Există încă posibilități de îmbunătățire a eficienței, a monitorizării și a evaluării garanției pentru tineret. Rata șomajului de lungă durată a scăzut în ultima vreme, dar rămâne de două ori mai mare decât media UE. Participarea la formarea pe tot parcursul vieții rămâne foarte scăzută, din cauza faptului că sistemul de învățământ pentru adulți este subdezvoltat. |
| --- | --- |

(12)

La problema pe care o reprezintă gradul ridicat de inactivitate se adaugă o rată ridicată a șomajului; nivelul scăzut de utilizare a potențialului forței de muncă frânează creșterea economică. Șomajul în rândul tinerilor rămâne o preocupare majoră; acesta reflectă deficiențele din sistemul de învățământ. Există încă posibilități de îmbunătățire a eficienței, a monitorizării și a evaluării garanției pentru tineret. Rata șomajului de lungă durată a scăzut în ultima vreme, dar rămâne de două ori mai mare decât media UE. Participarea la formarea pe tot parcursul vieții rămâne foarte scăzută, din cauza faptului că sistemul de învățământ pentru adulți este subdezvoltat.

| (13) | La nivel de regiuni există diferențe în ceea ce privește cheltuielile pentru protecția socială pe cap de locuitor, precum și inconsecvențe în ceea ce privește criteriile de eligibilitate pentru sistemele generale de protecție socială și pentru cele care se adresează unor anumite categorii socioprofesionale. În plus, doar o mică parte din totalul bugetului de protecție socială este folosită pentru schema de asigurare a venitului minim la nivel național. Acest lucru conduce la ineficiență și la o protecție insuficientă a celor mai săraci. Reforma sistemului de protecție socială a suferit întârzieri în ceea ce privește consolidarea diferitelor prestații și instituirea ghișeelor administrative unice pentru furnizarea de servicii de protecție socială. |
| --- | --- |

(13)

La nivel de regiuni există diferențe în ceea ce privește cheltuielile pentru protecția socială pe cap de locuitor, precum și inconsecvențe în ceea ce privește criteriile de eligibilitate pentru sistemele generale de protecție socială și pentru cele care se adresează unor anumite categorii socioprofesionale. În plus, doar o mică parte din totalul bugetului de protecție socială este folosită pentru schema de asigurare a venitului minim la nivel național. Acest lucru conduce la ineficiență și la o protecție insuficientă a celor mai săraci. Reforma sistemului de protecție socială a suferit întârzieri în ceea ce privește consolidarea diferitelor prestații și instituirea ghișeelor administrative unice pentru furnizarea de servicii de protecție socială.

| (14) | Repartizarea funcțională a competențelor administrației publice între nivelul central și cel local este complexă, iar sistemul este fragmentat. Alocarea funcțiilor administrative descentralizate nu corespunde capacității fiscale a unităților locale responsabile. Unitățile locale sunt astfel puternic dependente de transferurile efectuate de administrația centrală, iar între regiuni persistă disparități considerabile în ceea ce privește furnizarea de servicii publice. Fragmentarea administrației publice afectează furnizarea serviciilor, mediul de afaceri și eficiența cheltuielilor publice. Reforma administrației publice nu a înregistrat progrese substanțiale. S-a introdus un cadru juridic pentru comasarea voluntară a administrațiilor publice locale, dar nu s-au luat măsuri pentru a stimula aceste administrații să recurgă la această posibilitate. Procesul de raționalizare a sistemului agențiilor de stat avansează cu pași mici. |
| --- | --- |

(14)

Repartizarea funcțională a competențelor administrației publice între nivelul central și cel local este complexă, iar sistemul este fragmentat. Alocarea funcțiilor administrative descentralizate nu corespunde capacității fiscale a unităților locale responsabile. Unitățile locale sunt astfel puternic dependente de transferurile efectuate de administrația centrală, iar între regiuni persistă disparități considerabile în ceea ce privește furnizarea de servicii publice. Fragmentarea administrației publice afectează furnizarea serviciilor, mediul de afaceri și eficiența cheltuielilor publice. Reforma administrației publice nu a înregistrat progrese substanțiale. S-a introdus un cadru juridic pentru comasarea voluntară a administrațiilor publice locale, dar nu s-au luat măsuri pentru a stimula aceste administrații să recurgă la această posibilitate. Procesul de raționalizare a sistemului agențiilor de stat avansează cu pași mici.

| (15) | Dispozițiile referitoare la salariile din sectorul public sunt diferite de la o instituție publică la alta în ceea ce privește definiția complexității locului de muncă, avantajele extra-salariale și suplimentele salariale. Acest lucru limitează controlul guvernului asupra masei salariale și afectează eficiența sectorului public. Având în vedere ponderea relativ mare a angajaților din sectorul public în raport cu populația totală încadrată în muncă, evoluțiile salariale din sectorul public sunt, de asemenea, relevante pentru întreaga economie. |
| --- | --- |

(15)

Dispozițiile referitoare la salariile din sectorul public sunt diferite de la o instituție publică la alta în ceea ce privește definiția complexității locului de muncă, avantajele extra-salariale și suplimentele salariale. Acest lucru limitează controlul guvernului asupra masei salariale și afectează eficiența sectorului public. Având în vedere ponderea relativ mare a angajaților din sectorul public în raport cu populația totală încadrată în muncă, evoluțiile salariale din sectorul public sunt, de asemenea, relevante pentru întreaga economie.

| (16) | Întreprinderile de stat sunt foarte prezente în economie. Deficiențele în ceea ce privește guvernanța, inclusiv lipsa monitorizării corecte a performanțelor, se traduc în continuare printr-o rentabilitate a întreprinderilor de stat cu mult mai scăzută decât cea a întreprinderilor private comparabile, cu consecințe negative asupra finanțelor publice. Cotarea la bursă a acțiunilor întreprinderilor deținute de stat poate contribui la îmbunătățirea guvernanței acestora, în special prin promovarea mecanismelor de raportare și de control intern. În cursul anului trecut, s-au înregistrat puține progrese pe calea spre privatizarea întreprinderilor de stat. |
| --- | --- |

(16)

Întreprinderile de stat sunt foarte prezente în economie. Deficiențele în ceea ce privește guvernanța, inclusiv lipsa monitorizării corecte a performanțelor, se traduc în continuare printr-o rentabilitate a întreprinderilor de stat cu mult mai scăzută decât cea a întreprinderilor private comparabile, cu consecințe negative asupra finanțelor publice. Cotarea la bursă a acțiunilor întreprinderilor deținute de stat poate contribui la îmbunătățirea guvernanței acestora, în special prin promovarea mecanismelor de raportare și de control intern. În cursul anului trecut, s-au înregistrat puține progrese pe calea spre privatizarea întreprinderilor de stat.

| (17) | Banca națională de promovare – „Banca Croată pentru Reconstrucție și Dezvoltare” (HBOR) – care este o entitate aflată în proprietatea statului, ar putea juca un rol crucial în redresarea economică a Croației. Activitățile sale de creditare ar putea avea un impact semnificativ asupra promovării investițiilor, remediind, în același timp, disfuncționalitățile pieței. Un cadru de reglementare adecvat și o bună guvernanță a întreprinderii sunt necesare pentru a limita riscul asociat activității pe care o desfășoară, în special deoarece HBOR acordă tot mai mult împrumuturi directe. |
| --- | --- |

(17)

Banca națională de promovare – „Banca Croată pentru Reconstrucție și Dezvoltare” (HBOR) – care este o entitate aflată în proprietatea statului, ar putea juca un rol crucial în redresarea economică a Croației. Activitățile sale de creditare ar putea avea un impact semnificativ asupra promovării investițiilor, remediind, în același timp, disfuncționalitățile pieței. Un cadru de reglementare adecvat și o bună guvernanță a întreprinderii sunt necesare pentru a limita riscul asociat activității pe care o desfășoară, în special deoarece HBOR acordă tot mai mult împrumuturi directe.

| (18) | Evaluarea independentă a calității activelor din portofoliul de credite al HBOR, pe care autoritățile intenționează să o realizeze în 2017, reprezintă un prim pas în abordarea provocărilor sus-menționate. Între timp, este necesară consolidarea mecanismelor de monitorizare și de răspundere aplicabile HBOR. |
| --- | --- |

(18)

Evaluarea independentă a calității activelor din portofoliul de credite al HBOR, pe care autoritățile intenționează să o realizeze în 2017, reprezintă un prim pas în abordarea provocărilor sus-menționate. Între timp, este necesară consolidarea mecanismelor de monitorizare și de răspundere aplicabile HBOR.

| (19) | Rata de absorbție a fondurilor structurale și de investiții europene a fost, până în prezent, scăzută din cauza unor factori precum: capacitate administrativă insuficientă, proceduri greoaie și numărul limitat de proiecte gata de a fi puse în aplicare. |
| --- | --- |

(19)

Rata de absorbție a fondurilor structurale și de investiții europene a fost, până în prezent, scăzută din cauza unor factori precum: capacitate administrativă insuficientă, proceduri greoaie și numărul limitat de proiecte gata de a fi puse în aplicare.

| (20) | În Croația, mediul de afaceri prezintă în continuare deficiențe majore care afectează climatul de investiții. Numeroasele taxe parafiscale impuse firmelor afectează încă mediul de afaceri. Cadrul de reglementare aplicabil prestatorilor de servicii și profesiilor reglementate rămâne restrictiv. Există restricții privind accesul la anumite profesii reglementate și exercitarea acestora, printre care se numără și profesiile juridice și consultanții fiscali. Croația a analizat necesitatea și proporționalitatea acestor restricții, însă adoptarea unor măsuri în acest sens a fost întârziată. În plus, profesiile reglementate și întreprinderile se confruntă cu un nivel ridicat al sarcinii administrative. |
| --- | --- |

(20)

În Croația, mediul de afaceri prezintă în continuare deficiențe majore care afectează climatul de investiții. Numeroasele taxe parafiscale impuse firmelor afectează încă mediul de afaceri. Cadrul de reglementare aplicabil prestatorilor de servicii și profesiilor reglementate rămâne restrictiv. Există restricții privind accesul la anumite profesii reglementate și exercitarea acestora, printre care se numără și profesiile juridice și consultanții fiscali. Croația a analizat necesitatea și proporționalitatea acestor restricții, însă adoptarea unor măsuri în acest sens a fost întârziată. În plus, profesiile reglementate și întreprinderile se confruntă cu un nivel ridicat al sarcinii administrative.

| (21) | Instabilitatea reglementărilor și impresia de proastă calitate pe care o oferă legislația afectează mediul de afaceri. Calitatea și eficiența sistemului judiciar, în special a instanțelor comerciale, sunt afectate de durata procedurilor, de numărul mare de cauze restante aflate pe rolul instanțelor și de incoerența jurisprudenței. Sistemele informatice sunt prea puțin dezvoltate, în special în ceea ce privește comunicarea cu părțile în cadrul procedurilor judiciare și transmiterea electronică a documentelor de procedură. |
| --- | --- |

(21)

Instabilitatea reglementărilor și impresia de proastă calitate pe care o oferă legislația afectează mediul de afaceri. Calitatea și eficiența sistemului judiciar, în special a instanțelor comerciale, sunt afectate de durata procedurilor, de numărul mare de cauze restante aflate pe rolul instanțelor și de incoerența jurisprudenței. Sistemele informatice sunt prea puțin dezvoltate, în special în ceea ce privește comunicarea cu părțile în cadrul procedurilor judiciare și transmiterea electronică a documentelor de procedură.

| (22) | Rezoluția creditelor neperformante este esențială pentru soluționarea problemei îndatorării excesive în economie. În acest sens, s-au înregistrat progrese importante, prin consolidarea cadrelor în materie de pre-insolvență și de insolvență pentru întreprinderi și prin adoptarea unei proceduri de insolvență pentru persoanele fizice. Impactul acestor noi cadre necesită o monitorizare detaliată. Cu toate acestea, insecuritatea juridică în ceea ce privește tratamentul fiscal al creanțelor anulate constituie încă un obstacol în calea lichidării rapide a împrumuturilor neproductive acordate de bănci. |
| --- | --- |

(22)

Rezoluția creditelor neperformante este esențială pentru soluționarea problemei îndatorării excesive în economie. În acest sens, s-au înregistrat progrese importante, prin consolidarea cadrelor în materie de pre-insolvență și de insolvență pentru întreprinderi și prin adoptarea unei proceduri de insolvență pentru persoanele fizice. Impactul acestor noi cadre necesită o monitorizare detaliată. Cu toate acestea, insecuritatea juridică în ceea ce privește tratamentul fiscal al creanțelor anulate constituie încă un obstacol în calea lichidării rapide a împrumuturilor neproductive acordate de bănci.

| (23) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Croației, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Croației în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Croația, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos. |
| --- | --- |

(23)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Croației, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Croației în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Croația, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos.

| (24) | În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul (4) său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(24)

În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul (4) său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (25) | Prin prisma bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos, |
| --- | --- |

(25)

Prin prisma bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Croația să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să asigure o corectare durabilă a deficitului excesiv în 2016. Apoi, să realizeze o ajustare bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB în 2017. Să utilizeze eventualele venituri excepționale pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice în produsul intern brut. Până în septembrie 2016, să consolideze atât regulile fiscale numerice, cât și independența și mandatul Comisiei pentru politica fiscal-bugetară. Până la sfârșitul anului 2016, să îmbunătățească planificarea bugetară și să consolideze cadrul bugetar multianual. Până la sfârșitul anului 2016, să demareze o reformă a impozitării recurente a proprietăților imobiliare. Să consolideze cadrul de gestionare a datoriei publice. Să adopte și să inițieze punerea în aplicare a unei strategii de gestionare a datoriei pentru perioada 2016-2018. |
| --- | --- |

1.

Să asigure o corectare durabilă a deficitului excesiv în 2016. Apoi, să realizeze o ajustare bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB în 2017. Să utilizeze eventualele venituri excepționale pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice în produsul intern brut. Până în septembrie 2016, să consolideze atât regulile fiscale numerice, cât și independența și mandatul Comisiei pentru politica fiscal-bugetară. Până la sfârșitul anului 2016, să îmbunătățească planificarea bugetară și să consolideze cadrul bugetar multianual. Până la sfârșitul anului 2016, să demareze o reformă a impozitării recurente a proprietăților imobiliare. Să consolideze cadrul de gestionare a datoriei publice. Să adopte și să inițieze punerea în aplicare a unei strategii de gestionare a datoriei pentru perioada 2016-2018.

| 2. | Până la sfârșitul anului 2016, să ia măsuri pentru a descuraja pensionarea anticipată, să accelereze procesul de tranziție către creșterea vârstei legale de pensionare și să alinieze sistemul de pensii pentru anumite categorii la normele sistemului general de pensii. Să adopte măsuri corespunzătoare de perfecționare și recalificare menite să îmbunătățească capacitatea de inserție profesională a populației în vârstă de muncă, acordând o atenție specială persoanelor cu un nivel scăzut de calificare și șomerilor de lungă durată. Să consolideze prestațiile de protecție socială, inclusiv regimurile speciale, prin alinierea criteriilor de eligibilitate și prin integrarea gestionării lor și concentrarea ajutorului asupra celor care au cea mai mare nevoie de sprijin. |
| --- | --- |

2.

Până la sfârșitul anului 2016, să ia măsuri pentru a descuraja pensionarea anticipată, să accelereze procesul de tranziție către creșterea vârstei legale de pensionare și să alinieze sistemul de pensii pentru anumite categorii la normele sistemului general de pensii. Să adopte măsuri corespunzătoare de perfecționare și recalificare menite să îmbunătățească capacitatea de inserție profesională a populației în vârstă de muncă, acordând o atenție specială persoanelor cu un nivel scăzut de calificare și șomerilor de lungă durată. Să consolideze prestațiile de protecție socială, inclusiv regimurile speciale, prin alinierea criteriilor de eligibilitate și prin integrarea gestionării lor și concentrarea ajutorului asupra celor care au cea mai mare nevoie de sprijin.

| 3. | Până la sfârșitul anului 2016, să înceapă reducerea fragmentării și să îmbunătățească repartizarea funcțională a competențelor în administrația publică pentru a spori eficiența și pentru a reduce disparitățile teritoriale în furnizarea serviciilor publice. În urma unor consultări cu partenerii sociali, să armonizeze cadrele de stabilire a salariilor din administrația publică și din serviciile publice. Să continue procesul de cesionare a activelor statului și să consolideze monitorizarea performanței întreprinderilor deținute de stat și responsabilitatea consiliilor de administrație, inclusiv prin înregistrarea de progrese în ceea ce privește cotarea la bursă a acțiunilor întreprinderilor de stat. |
| --- | --- |

3.

Până la sfârșitul anului 2016, să înceapă reducerea fragmentării și să îmbunătățească repartizarea funcțională a competențelor în administrația publică pentru a spori eficiența și pentru a reduce disparitățile teritoriale în furnizarea serviciilor publice. În urma unor consultări cu partenerii sociali, să armonizeze cadrele de stabilire a salariilor din administrația publică și din serviciile publice. Să continue procesul de cesionare a activelor statului și să consolideze monitorizarea performanței întreprinderilor deținute de stat și responsabilitatea consiliilor de administrație, inclusiv prin înregistrarea de progrese în ceea ce privește cotarea la bursă a acțiunilor întreprinderilor de stat.

| 4. | Să reducă semnificativ taxele parafiscale. Să elimine restricțiile de reglementare nejustificate care împiedică accesul la profesiile reglementate și practicarea acestora. Să reducă sarcina administrativă asupra întreprinderilor. |
| --- | --- |

4.

Să reducă semnificativ taxele parafiscale. Să elimine restricțiile de reglementare nejustificate care împiedică accesul la profesiile reglementate și practicarea acestora. Să reducă sarcina administrativă asupra întreprinderilor.

| 5. | Să ia măsuri pentru a îmbunătăți calitatea și eficiența sistemului judiciar în instanțele comerciale și administrative. Să faciliteze găsirea unor soluții în cazul creditelor neperformante, în special prin îmbunătățirea tratamentului fiscal al acestora. |
| --- | --- |

5.

Să ia măsuri pentru a îmbunătăți calitatea și eficiența sistemului judiciar în instanțele comerciale și administrative. Să faciliteze găsirea unor soluții în cazul creditelor neperformante, în special prin îmbunătățirea tratamentului fiscal al acestora.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

3

(4)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

4

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/101

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Luxemburgului pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2016

(2016/C 299/24)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Luxemburgul ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European la 18-19 februarie 2016 și adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Luxemburgul ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Luxemburgul ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European la 18-19 februarie 2016 și adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Luxemburgul ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării.

| (2) | Raportul de țară pentru Luxemburg a fost publicat la 26 februarie 2016. În raport s-au evaluat progresele realizate de Luxemburg în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Luxemburg a fost publicat la 26 februarie 2016. În raport s-au evaluat progresele realizate de Luxemburg în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

| (3) | La 29 aprilie 2016, Luxemburgul și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 29 aprilie 2016, Luxemburgul și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare dintre eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare dintre eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Luxemburgul face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2016, guvernul își propune să atingă echilibrul bugetar în 2017 și să obțină ulterior excedente modeste, care ar urma să atingă 0,4 % din PIB până în 2020. Obiectivul bugetar pe termen mediu va fi respectat în continuare pe toată durata programului. Cu toate acestea, în Programul său de stabilitate, Luxemburgul anunță că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un excedent structural de 0,5 % din PIB până în 2016, va fi înlocuit cu un deficit structural de 0,5 % din PIB începând din 2017. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește treptat, ajungând la 23,5 % din PIB în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil, cu excepția anilor 2017 și 2018, pentru care proiecțiile sunt favorabile. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că excedentul structural va scădea, ajungând la 1,4 % din PIB în 2016 și, ulterior, la 0,3 % din PIB în 2017, obiectivul bugetar pe termen mediu fiind astfel în continuare depășit. Eventualele abateri viitoare ar urma să fie evaluate în raport cu cerința de a menține echilibrul structural la nivelul obiectivului bugetar pe termen mediu, ținându-se seama de necesitatea de a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, în special în sectorul pensiilor. Pe baza evaluării Programului de stabilitate pe care a efectuat-o și a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul se așteaptă ca Luxemburgul să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Luxemburgul face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2016, guvernul își propune să atingă echilibrul bugetar în 2017 și să obțină ulterior excedente modeste, care ar urma să atingă 0,4 % din PIB până în 2020. Obiectivul bugetar pe termen mediu va fi respectat în continuare pe toată durata programului. Cu toate acestea, în Programul său de stabilitate, Luxemburgul anunță că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un excedent structural de 0,5 % din PIB până în 2016, va fi înlocuit cu un deficit structural de 0,5 % din PIB începând din 2017. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește treptat, ajungând la 23,5 % din PIB în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil, cu excepția anilor 2017 și 2018, pentru care proiecțiile sunt favorabile. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că excedentul structural va scădea, ajungând la 1,4 % din PIB în 2016 și, ulterior, la 0,3 % din PIB în 2017, obiectivul bugetar pe termen mediu fiind astfel în continuare depășit. Eventualele abateri viitoare ar urma să fie evaluate în raport cu cerința de a menține echilibrul structural la nivelul obiectivului bugetar pe termen mediu, ținându-se seama de necesitatea de a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, în special în sectorul pensiilor. Pe baza evaluării Programului de stabilitate pe care a efectuat-o și a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul se așteaptă ca Luxemburgul să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

| (6) | Autoritățile luxemburgheze au anunțat liniile principale ale unei ample reforme fiscale, care ar urma să intre în vigoare în 2017. Reforma prevede modificări mai ales în domeniul impozitării directe, atât pentru persoanele fizice, cât și pentru societăți. Aceasta urmărește o reducere treptată a ratei impozitului pe profit (cu scopul de a spori competitivitatea) și creșterea progresivității impozitului pe venit (cu scopul de a spori echitatea). În același timp, creșterea anumitor cheltuieli fiscale, în special în ceea ce privește locuințele, riscă să restrângă baza de impozitare. Unele evoluții internaționale ar putea afecta, la rândul lor, structura sistemului de impozitare al Luxemburgului, evidențiind fragilitatea ce caracterizează cel puțin o parte din veniturile bugetare. Pentru a asigura o mai mare previzibilitate a acestor venituri, există soluții pentru extinderea bazei de impozitare, îndeosebi prin revizuirea impozitelor percepute pentru proprietățile imobiliare, care sunt scăzute în prezent, și prin utilizarea pe scară mai largă a unor surse alternative, inclusiv a taxelor de mediu. În acest sens, abrogarea regimului fiscal special aplicat drepturilor de proprietate intelectuală permite o extindere relativă a bazei de impozitare pentru întreprinderi. Adoptarea și punerea în aplicare a reformelor fiscale vor face în continuare obiectul unei monitorizări riguroase în cadrul semestrului european. |
| --- | --- |

(6)

Autoritățile luxemburgheze au anunțat liniile principale ale unei ample reforme fiscale, care ar urma să intre în vigoare în 2017. Reforma prevede modificări mai ales în domeniul impozitării directe, atât pentru persoanele fizice, cât și pentru societăți. Aceasta urmărește o reducere treptată a ratei impozitului pe profit (cu scopul de a spori competitivitatea) și creșterea progresivității impozitului pe venit (cu scopul de a spori echitatea). În același timp, creșterea anumitor cheltuieli fiscale, în special în ceea ce privește locuințele, riscă să restrângă baza de impozitare. Unele evoluții internaționale ar putea afecta, la rândul lor, structura sistemului de impozitare al Luxemburgului, evidențiind fragilitatea ce caracterizează cel puțin o parte din veniturile bugetare. Pentru a asigura o mai mare previzibilitate a acestor venituri, există soluții pentru extinderea bazei de impozitare, îndeosebi prin revizuirea impozitelor percepute pentru proprietățile imobiliare, care sunt scăzute în prezent, și prin utilizarea pe scară mai largă a unor surse alternative, inclusiv a taxelor de mediu. În acest sens, abrogarea regimului fiscal special aplicat drepturilor de proprietate intelectuală permite o extindere relativă a bazei de impozitare pentru întreprinderi. Adoptarea și punerea în aplicare a reformelor fiscale vor face în continuare obiectul unei monitorizări riguroase în cadrul semestrului european.

| (7) | Autoritățile luxemburgheze au încercat să găsească soluții pentru diversificarea economiei, recunoscând riscurile pe care le prezintă dependența puternică de sectorul financiar. Având în vedere nivelul ridicat al costurilor aferente forței de muncă din această țară, activitățile cu o valoare adăugată mai mare oferă posibilitatea de a debloca surse alternative de creștere. Diversificarea cu succes a economiei Luxemburgului depinde, așadar, într-o mare măsură de sectoarele care sunt mai puțin influențate de nivelurile costului forței de muncă. Aceste sectoare se bazează în mare măsură pe cercetare și inovare și tind să fie puternic axate pe tehnologie și cunoștințe. Extinderea în continuare a sectorului serviciilor nefinanciare, care se bucură deja de succes, ar putea contribui, la rândul său, la diversificarea economiei. Reducerea sau eliminarea barierelor care îngreunează investițiile și inovarea și limitează dezvoltarea economică ar elibera potențialul de inovare și ar contribui la diversificare. Deși investițiile publice se situează peste media zonei euro, investițiile private înregistrează rezultate slabe. Menținerea unui nivel ridicat al investițiilor este esențială pentru ca perspectivele de creștere economică să rămână neschimbate. Analiza prezentată în raportul de țară arată că Luxemburgul este țara care are cea mai restrictivă reglementare din Uniune pentru serviciile comerciale și unitățile de vânzare cu amănuntul. Principalele restricții se referă la cerințele privind participarea la capitalul unei întreprinderi, la drepturile de vot și la limitările multidisciplinare în sectorul serviciilor pentru întreprinderi, precum și la cerințele operaționale și la cele privind înființarea din sectorul comerțului cu amănuntul. |
| --- | --- |

(7)

Autoritățile luxemburgheze au încercat să găsească soluții pentru diversificarea economiei, recunoscând riscurile pe care le prezintă dependența puternică de sectorul financiar. Având în vedere nivelul ridicat al costurilor aferente forței de muncă din această țară, activitățile cu o valoare adăugată mai mare oferă posibilitatea de a debloca surse alternative de creștere. Diversificarea cu succes a economiei Luxemburgului depinde, așadar, într-o mare măsură de sectoarele care sunt mai puțin influențate de nivelurile costului forței de muncă. Aceste sectoare se bazează în mare măsură pe cercetare și inovare și tind să fie puternic axate pe tehnologie și cunoștințe. Extinderea în continuare a sectorului serviciilor nefinanciare, care se bucură deja de succes, ar putea contribui, la rândul său, la diversificarea economiei. Reducerea sau eliminarea barierelor care îngreunează investițiile și inovarea și limitează dezvoltarea economică ar elibera potențialul de inovare și ar contribui la diversificare. Deși investițiile publice se situează peste media zonei euro, investițiile private înregistrează rezultate slabe. Menținerea unui nivel ridicat al investițiilor este esențială pentru ca perspectivele de creștere economică să rămână neschimbate. Analiza prezentată în raportul de țară arată că Luxemburgul este țara care are cea mai restrictivă reglementare din Uniune pentru serviciile comerciale și unitățile de vânzare cu amănuntul. Principalele restricții se referă la cerințele privind participarea la capitalul unei întreprinderi, la drepturile de vot și la limitările multidisciplinare în sectorul serviciilor pentru întreprinderi, precum și la cerințele operaționale și la cele privind înființarea din sectorul comerțului cu amănuntul.

| (8) | Creșterea continuă a prețurilor locuințelor din ultimele decenii, la care se adaugă puternica dinamică demografică și de ocupare a forței de muncă prevăzută pentru anii următori, ar putea deveni un obstacol în calea creșterii estimate a populației și a forței de muncă. Această perspectivă este cu atât mai probabilă cu cât economia depinde în mare măsură de aportul de lucrători înalt calificați din țările învecinate, care reprezintă aproximativ o treime din totalul forței de muncă. Dinamismul prețurilor proprietăților imobiliare de tip rezidențial este determinat de decalajul dintre cerere și ofertă, în special de lipsa de locuințe disponibile și la prețuri abordabile. Insuficiența terenurilor pentru construcții noi și performanța administrativă suboptimală în ceea ce privește procedurile de acordare a autorizațiilor de construire afectează flexibilitatea ofertei de locuințe. Este probabil ca o parte importantă a subvențiilor fiscale disponibile în cadrul politicilor în vigoare să fie, de asemenea, capitalizate în prețurile locuințelor, având în vedere rigiditatea ofertei de locuințe. De asemenea, s-ar putea intensifica eforturile depuse pentru a furniza locuințe sociale la prețuri accesibile. Actuala piață a locuințelor nu numai că descurajează gospodăriile să își stabilească reședința în Luxemburg, ci și agravează problema congestionării traficului și cea a poluării. În urma noilor proiecții demografice din raportul din 2015 privind îmbătrânirea populației, eliminarea blocajelor din calea investițiilor în sectoarele transporturilor și locuințelor este și mai presantă și ar trebui să se reflecte în viitoarele patru planuri sectoriale privind locuințele, transporturile, zonele de activitate economică și spațiile verzi. |
| --- | --- |

(8)

Creșterea continuă a prețurilor locuințelor din ultimele decenii, la care se adaugă puternica dinamică demografică și de ocupare a forței de muncă prevăzută pentru anii următori, ar putea deveni un obstacol în calea creșterii estimate a populației și a forței de muncă. Această perspectivă este cu atât mai probabilă cu cât economia depinde în mare măsură de aportul de lucrători înalt calificați din țările învecinate, care reprezintă aproximativ o treime din totalul forței de muncă. Dinamismul prețurilor proprietăților imobiliare de tip rezidențial este determinat de decalajul dintre cerere și ofertă, în special de lipsa de locuințe disponibile și la prețuri abordabile. Insuficiența terenurilor pentru construcții noi și performanța administrativă suboptimală în ceea ce privește procedurile de acordare a autorizațiilor de construire afectează flexibilitatea ofertei de locuințe. Este probabil ca o parte importantă a subvențiilor fiscale disponibile în cadrul politicilor în vigoare să fie, de asemenea, capitalizate în prețurile locuințelor, având în vedere rigiditatea ofertei de locuințe. De asemenea, s-ar putea intensifica eforturile depuse pentru a furniza locuințe sociale la prețuri accesibile. Actuala piață a locuințelor nu numai că descurajează gospodăriile să își stabilească reședința în Luxemburg, ci și agravează problema congestionării traficului și cea a poluării. În urma noilor proiecții demografice din raportul din 2015 privind îmbătrânirea populației, eliminarea blocajelor din calea investițiilor în sectoarele transporturilor și locuințelor este și mai presantă și ar trebui să se reflecte în viitoarele patru planuri sectoriale privind locuințele, transporturile, zonele de activitate economică și spațiile verzi.

| (9) | Realizarea diversificării economice ar putea fi îngrădită de faptul că este posibil ca, în anumite sectoare, evoluția salariilor să nu fie în concordanță cu evoluția productivității. Acest lucru limitează și mai mult sectoarele care pot fi avute în vedere, în special la cele cu valoare adăugată ridicată. În ultimul deceniu, costurile unitare ale forței de muncă au crescut mai rapid în Luxemburg decât în majoritatea statelor membre din zona euro. Indexarea automată a salariilor la nivelul întregii economii joacă un rol important în limitarea variației salariilor de la un sector la altul și ar putea împiedica luarea în considerare a diferențialului de productivitate a muncii. Cu toate acestea, menținerea ratei inflației la un nivel scăzut a întârziat declanșarea procedurii de ajustare automată a salariilor și a contribuit la creșteri salariale moderate. În paralel cu creșterea moderată a salariilor și cu creșterea accentuată a producției, s-a atenuat scăderea competitivității în materie de costuri. În acest context se justifică monitorizarea evoluțiilor salariale. |
| --- | --- |

(9)

Realizarea diversificării economice ar putea fi îngrădită de faptul că este posibil ca, în anumite sectoare, evoluția salariilor să nu fie în concordanță cu evoluția productivității. Acest lucru limitează și mai mult sectoarele care pot fi avute în vedere, în special la cele cu valoare adăugată ridicată. În ultimul deceniu, costurile unitare ale forței de muncă au crescut mai rapid în Luxemburg decât în majoritatea statelor membre din zona euro. Indexarea automată a salariilor la nivelul întregii economii joacă un rol important în limitarea variației salariilor de la un sector la altul și ar putea împiedica luarea în considerare a diferențialului de productivitate a muncii. Cu toate acestea, menținerea ratei inflației la un nivel scăzut a întârziat declanșarea procedurii de ajustare automată a salariilor și a contribuit la creșteri salariale moderate. În paralel cu creșterea moderată a salariilor și cu creșterea accentuată a producției, s-a atenuat scăderea competitivității în materie de costuri. În acest context se justifică monitorizarea evoluțiilor salariale.

| (10) | Cheltuielile legate de îmbătrânirea populației reprezintă în continuare un risc pe termen lung, în special în ceea ce privește costurile cu pensiile. Luxemburgul a înregistrat progrese limitate în ceea ce privește eliminarea decalajului dintre vârsta legală și vârsta efectivă de pensionare prin limitarea regimurilor de pensionare anticipată. În iulie 2015 a fost prezentat în parlament un proiect de lege de modificare a regimurilor de pensionare anticipată. Cu toate acestea, deși va fi abolit un regim de pensionare anticipată, se vor facilita parțial condițiile de acces la alte regimuri de acest tip. În iulie 2015 a fost adoptată o lege privind reclasificarea lucrătorilor cu dizabilități care le afectează capacitatea de muncă, iar din 1 ianuarie 2016 a intrat în vigoare. Această lege a sporit posibilitățile oferite lucrătorilor cu dizabilități de a rămâne pe piața muncii și conduce, prin urmare, la reducerea numărului de persoane care solicită pensionarea anticipată în cadrul regimurilor respective. Pensionarea anticipată continuă să fie larg răspândită, iar stimulentele în favoarea rămânerii în câmpul muncii până la o vârstă mai înaintată sunt limitate. Lipsește în continuare o strategie completă privind politica în materie de vârstă care să urmărească menținerea pe piața muncii a lucrătorilor mai în vârstă și care să furnizeze stimulente și competențele care să le permită acestor lucrători să se reintegreze pe piața muncii. „Pactul privind lucrătorii în pragul pensionării”, menit să încurajeze menținerea lucrătorilor mai în vârstă de către întreprinderile cu peste 150 de angajați, este încă în curs de dezbatere în parlament. |
| --- | --- |

(10)

Cheltuielile legate de îmbătrânirea populației reprezintă în continuare un risc pe termen lung, în special în ceea ce privește costurile cu pensiile. Luxemburgul a înregistrat progrese limitate în ceea ce privește eliminarea decalajului dintre vârsta legală și vârsta efectivă de pensionare prin limitarea regimurilor de pensionare anticipată. În iulie 2015 a fost prezentat în parlament un proiect de lege de modificare a regimurilor de pensionare anticipată. Cu toate acestea, deși va fi abolit un regim de pensionare anticipată, se vor facilita parțial condițiile de acces la alte regimuri de acest tip. În iulie 2015 a fost adoptată o lege privind reclasificarea lucrătorilor cu dizabilități care le afectează capacitatea de muncă, iar din 1 ianuarie 2016 a intrat în vigoare. Această lege a sporit posibilitățile oferite lucrătorilor cu dizabilități de a rămâne pe piața muncii și conduce, prin urmare, la reducerea numărului de persoane care solicită pensionarea anticipată în cadrul regimurilor respective. Pensionarea anticipată continuă să fie larg răspândită, iar stimulentele în favoarea rămânerii în câmpul muncii până la o vârstă mai înaintată sunt limitate. Lipsește în continuare o strategie completă privind politica în materie de vârstă care să urmărească menținerea pe piața muncii a lucrătorilor mai în vârstă și care să furnizeze stimulente și competențele care să le permită acestor lucrători să se reintegreze pe piața muncii. „Pactul privind lucrătorii în pragul pensionării”, menit să încurajeze menținerea lucrătorilor mai în vârstă de către întreprinderile cu peste 150 de angajați, este încă în curs de dezbatere în parlament.

| (11) | În conformitate cu reforma din 2012 a sistemului de pensii, un exercițiu de monitorizare și evaluare a sustenabilității sistemului de pensii ar trebui să aibă loc o dată la cinci ani de la adoptarea reformei. Guvernul și-a confirmat intenția de a realiza în mod anticipat evaluarea în 2016, în loc de 2017, cum era prevăzut inițial, și a creat un grup de lucru pentru pensii, însărcinat cu efectuarea evaluării. Nu s-au realizat progrese privind corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață, conform recomandărilor anterioare ale Consiliului. Luxemburgul se distinge ca fiind singurul stat membru care nu a prevăzut o nouă creștere a vârstei legale de pensionare și a vârstei de pensionare anticipată pentru perioada 2013-2060. În raportul din 2015 privind îmbătrânirea populației, proiecțiile privind creșterea cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației au fost revizuite în scădere, dar această revizuire este justificată aproape exclusiv prin proiecții demografice mai favorabile, într-un context în care nu a fost adoptată nicio reformă nouă. Chiar și după revizuire, creșterea estimată a cheltuielilor cu pensiile rămâne cea mai ridicată din Uniune. În plus, Luxemburgul se confruntă cu riscuri legate de creșterea estimată a cheltuielilor aferente îngrijirilor pe termen lung, a căror pondere în PIB este printre cele mai ridicate din toate statele membre. La rândul său, aceasta pare să fie determinată de faptul că proporția populației dependente va înregistra până în 2060 cea mai rapidă creștere din Uniune, conform previziunilor. S-au luat măsuri pregătitoare în vederea unei reforme care să asigure sustenabilitatea pe termen lung a asigurărilor pentru serviciile de îngrijire pe termen lung. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu reforma din 2012 a sistemului de pensii, un exercițiu de monitorizare și evaluare a sustenabilității sistemului de pensii ar trebui să aibă loc o dată la cinci ani de la adoptarea reformei. Guvernul și-a confirmat intenția de a realiza în mod anticipat evaluarea în 2016, în loc de 2017, cum era prevăzut inițial, și a creat un grup de lucru pentru pensii, însărcinat cu efectuarea evaluării. Nu s-au realizat progrese privind corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață, conform recomandărilor anterioare ale Consiliului. Luxemburgul se distinge ca fiind singurul stat membru care nu a prevăzut o nouă creștere a vârstei legale de pensionare și a vârstei de pensionare anticipată pentru perioada 2013-2060. În raportul din 2015 privind îmbătrânirea populației, proiecțiile privind creșterea cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației au fost revizuite în scădere, dar această revizuire este justificată aproape exclusiv prin proiecții demografice mai favorabile, într-un context în care nu a fost adoptată nicio reformă nouă. Chiar și după revizuire, creșterea estimată a cheltuielilor cu pensiile rămâne cea mai ridicată din Uniune. În plus, Luxemburgul se confruntă cu riscuri legate de creșterea estimată a cheltuielilor aferente îngrijirilor pe termen lung, a căror pondere în PIB este printre cele mai ridicate din toate statele membre. La rândul său, aceasta pare să fie determinată de faptul că proporția populației dependente va înregistra până în 2060 cea mai rapidă creștere din Uniune, conform previziunilor. S-au luat măsuri pregătitoare în vederea unei reforme care să asigure sustenabilitatea pe termen lung a asigurărilor pentru serviciile de îngrijire pe termen lung.

| (12) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Luxemburgului, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Luxemburgului în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Luxemburg, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin asigurarea unei contribuții la nivelul UE cu privire la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1 și 2 de mai jos. |
| --- | --- |

(12)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Luxemburgului, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Luxemburgului în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Luxemburg, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin asigurarea unei contribuții la nivelul UE cu privire la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1 și 2 de mai jos.

| (13) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Luxemburgului și a emis un aviz (5) conform căruia este de așteptat ca Luxemburgul să respecte Pactul de stabilitate și de creștere, |
| --- | --- |

(13)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Luxemburgului și a emis un aviz (5) conform căruia este de așteptat ca Luxemburgul să respecte Pactul de stabilitate și de creștere,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Luxemburgul să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să asigure sustenabilitatea pe termen lung a pensiilor publice prin creșterea vârstei efective de pensionare, prin limitarea regimurilor de pensionare anticipată și prin sporirea stimulentelor în favoarea rămânerii în câmpul muncii până la o vârstă mai înaintată, precum și prin corelarea vârstei legale de pensionare cu modificările survenite în ceea ce privește nivelul speranței de viață. |
| --- | --- |

1.

Să asigure sustenabilitatea pe termen lung a pensiilor publice prin creșterea vârstei efective de pensionare, prin limitarea regimurilor de pensionare anticipată și prin sporirea stimulentelor în favoarea rămânerii în câmpul muncii până la o vârstă mai înaintată, precum și prin corelarea vârstei legale de pensionare cu modificările survenite în ceea ce privește nivelul speranței de viață.

| 2. | Să înlăture barierele din calea investițiilor și a inovării care limitează dezvoltarea economică în sectorul serviciilor pentru întreprinderi. Să elimine blocajele care îngrădesc investițiile din sectorul locuințelor. |
| --- | --- |

2.

Să înlăture barierele din calea investițiilor și a inovării care limitează dezvoltarea economică în sectorul serviciilor pentru întreprinderi. Să elimine blocajele care îngrădesc investițiile din sectorul locuințelor.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/105 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/105

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2016

(2016/C 299/25)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Malta ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Malta ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandărilor formulate. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Malta ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Malta ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandărilor formulate.

| (2) | Raportul de țară privind Malta pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Malta în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate de această țară în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Malta pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Malta în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate de această țară în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

| (3) | La 15 aprilie 2016, Malta și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 15 aprilie 2016, Malta și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Malta se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. În Programul său de stabilitate pentru 2016, guvernul își propune îmbunătățirea soldului global, care să ajungă la un excedent de 0,1 % din PIB până în 2019. Soldul structural se va îmbunătăți treptat, astfel încât obiectivul bugetar pe termen mediu al Maltei – o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali – să fie atins până în 2019. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 62,6 % în 2016 și va continua să scadă la 55,5 % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil pentru 2016 și prudent pentru perioada 2017-2019. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există un risc ridicat de deviere semnificativă de la ajustarea recomandată în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în anii 2015 și 2016, luați împreună, care rezultă în principal din derapajul din 2015, care trebuie să fie corectat în 2016, și în ipoteza în care politicile rămân neschimbate în 2017. Derapajul din 2015 se explică parțial prin intensificarea investițiilor, în mare parte ca urmare a ratelor excepțional de ridicate de absorbție a fondurilor UE în intervalul rămas până la încheierea perioadei de programare 2007-2013. Pentru reducerea devierii în decursul celor doi ani, 2015 și 2016, Programul de stabilitate pentru 2016 include măsuri suplimentare pentru 2016 care nu au putut fi încă incluse în previziunile Comisiei din primăvara anului 2016. Aceste măsuri vizează reducerea cheltuielilor primare (cu 0,16 % din PIB), în special în domeniile remunerării salariaților, consumului intermediar și transferurilor de capital. În plus, estimările unor măsuri în materie de venituri aferente perioadei 2016-2019 au fost revizuite în scopul de a reflecta informații mai actualizate, precum și impactul efectiv al măsurilor pentru 2015. Luate împreună, aceste măsuri au un impact de reducere a deficitului net de 0,2 % din PIB. În comparație cu previziunile Comisiei, luarea în calcul a acestor măsuri ar îmbunătăți efortul structural, iar pilonul soldului structural ar arăta o deviere medie în cei doi ani 2015-2016, în timp ce riscul de deviere semnificativă s-ar menține în 2017. Se preconizează că Malta va îndeplini criteriul de referință privind reducerea datoriei atât în 2016, cât și în 2017. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Malta să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Malta se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. În Programul său de stabilitate pentru 2016, guvernul își propune îmbunătățirea soldului global, care să ajungă la un excedent de 0,1 % din PIB până în 2019. Soldul structural se va îmbunătăți treptat, astfel încât obiectivul bugetar pe termen mediu al Maltei – o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali – să fie atins până în 2019. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 62,6 % în 2016 și va continua să scadă la 55,5 % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil pentru 2016 și prudent pentru perioada 2017-2019. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există un risc ridicat de deviere semnificativă de la ajustarea recomandată în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în anii 2015 și 2016, luați împreună, care rezultă în principal din derapajul din 2015, care trebuie să fie corectat în 2016, și în ipoteza în care politicile rămân neschimbate în 2017. Derapajul din 2015 se explică parțial prin intensificarea investițiilor, în mare parte ca urmare a ratelor excepțional de ridicate de absorbție a fondurilor UE în intervalul rămas până la încheierea perioadei de programare 2007-2013. Pentru reducerea devierii în decursul celor doi ani, 2015 și 2016, Programul de stabilitate pentru 2016 include măsuri suplimentare pentru 2016 care nu au putut fi încă incluse în previziunile Comisiei din primăvara anului 2016. Aceste măsuri vizează reducerea cheltuielilor primare (cu 0,16 % din PIB), în special în domeniile remunerării salariaților, consumului intermediar și transferurilor de capital. În plus, estimările unor măsuri în materie de venituri aferente perioadei 2016-2019 au fost revizuite în scopul de a reflecta informații mai actualizate, precum și impactul efectiv al măsurilor pentru 2015. Luate împreună, aceste măsuri au un impact de reducere a deficitului net de 0,2 % din PIB. În comparație cu previziunile Comisiei, luarea în calcul a acestor măsuri ar îmbunătăți efortul structural, iar pilonul soldului structural ar arăta o deviere medie în cei doi ani 2015-2016, în timp ce riscul de deviere semnificativă s-ar menține în 2017. Se preconizează că Malta va îndeplini criteriul de referință privind reducerea datoriei atât în 2016, cât și în 2017. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Malta să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017.

| (6) | Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice rămâne o provocare în Malta. Aceasta este generată în principal de impactul bugetar al cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, cum ar fi asistența medicală, îngrijirea pe termen lung și pensiile. Sistemul de pensii se confruntă cu o dublă provocare: realizarea sustenabilității, asigurând, în același timp, venituri adecvate din pensii. Cheltuielile cu pensiile, care au reprezentat 9,6 % din PIB, au fost mai mici decât media UE în 2013, însă se preconizează că acestea vor crește până în 2060 la 12,8 %, unul dintre cele mai ridicate procente din Uniune. În martie 2016, guvernul a adoptat o serie de măsuri menite să îmbunătățească sustenabilitatea și gradul de adecvare al sistemului de pensii, însă impactul bugetar nu a fost încă evaluat. Pentru a îmbunătăți caracterul adecvat al sistemului, pensia minimă națională contributivă va continua să evolueze în 2016, în vederea atingerii procentului de 60 % din venitul median până în 2027 și a extinderii acoperirii sale. Eficacitatea reformei va depinde de protejarea capacității de inserție profesională a generațiilor mai în vârstă. În afară de pensii, cheltuielile publice pentru asistența medicală și îngrijirea pe termen lung urmează să crească, conform previziunilor, mai repede decât media UE și să ajungă la 2,1 % și, respectiv, la 1,2 % din PIB. Autoritățile au adoptat o strategie națională privind sistemele de sănătate și efectuează o analiză a cheltuielilor medicale în vederea îmbunătățirii eficienței cheltuielilor. Totuși, economiile în urma acestor eforturi nu s-au materializat încă. Sustenabilitatea pe termen lung ar avea de câștigat de pe urma utilizării economiilor potențiale pentru a face față preconizatei creșteri a cheltuielilor. |
| --- | --- |

(6)

Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice rămâne o provocare în Malta. Aceasta este generată în principal de impactul bugetar al cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, cum ar fi asistența medicală, îngrijirea pe termen lung și pensiile. Sistemul de pensii se confruntă cu o dublă provocare: realizarea sustenabilității, asigurând, în același timp, venituri adecvate din pensii. Cheltuielile cu pensiile, care au reprezentat 9,6 % din PIB, au fost mai mici decât media UE în 2013, însă se preconizează că acestea vor crește până în 2060 la 12,8 %, unul dintre cele mai ridicate procente din Uniune. În martie 2016, guvernul a adoptat o serie de măsuri menite să îmbunătățească sustenabilitatea și gradul de adecvare al sistemului de pensii, însă impactul bugetar nu a fost încă evaluat. Pentru a îmbunătăți caracterul adecvat al sistemului, pensia minimă națională contributivă va continua să evolueze în 2016, în vederea atingerii procentului de 60 % din venitul median până în 2027 și a extinderii acoperirii sale. Eficacitatea reformei va depinde de protejarea capacității de inserție profesională a generațiilor mai în vârstă. În afară de pensii, cheltuielile publice pentru asistența medicală și îngrijirea pe termen lung urmează să crească, conform previziunilor, mai repede decât media UE și să ajungă la 2,1 % și, respectiv, la 1,2 % din PIB. Autoritățile au adoptat o strategie națională privind sistemele de sănătate și efectuează o analiză a cheltuielilor medicale în vederea îmbunătățirii eficienței cheltuielilor. Totuși, economiile în urma acestor eforturi nu s-au materializat încă. Sustenabilitatea pe termen lung ar avea de câștigat de pe urma utilizării economiilor potențiale pentru a face față preconizatei creșteri a cheltuielilor.

| (7) | Deși s-au realizat investiții semnificative, rezultatele înregistrate în domeniul educației și al formării se situează în continuare sub obiectivele-țintă. Acest fapt afectează calitatea ofertei de forță de muncă și rata de participare pe piața forței de muncă. Nivelul de instruire al forței de muncă din Malta este în continuare printre cele mai scăzute din Uniune. Malta pune în aplicare o strategie cuprinzătoare privind învățarea pe tot parcursul vieții, dar participarea la programele destinate acestui tip de învățare este încă limitată, în special în rândul persoanelor cu un nivel scăzut de instruire. Printre provocările din acest domeniu se numără activitățile de informare, îmbunătățirea accesului la formare și parteneriatele dintre instituțiile de educație și formare și angajatori. În 2015 s-a aprobat avizul juridic de înființare a Institutului pentru dezvoltarea profesională continuă a cadrelor didactice (Institutul pentru educație). Principalele obiective ale institutului sunt următoarele: (i) de a oferi cadrelor didactice competențele de care au nevoie în cadrul activităților lor profesionale zilnice; (ii) de a îndeplini rolul unei platforme destinate cadrelor didactice în cadrul căreia acestea să se întâlnească și să facă schimb de experiență; și (iii) de a promova leadership-ul în unitățile de învățământ. În prezent institutul se pregătește să devină operațional și se preconizează că acesta va avea rolul principal în soluționarea nevoilor cadrelor didactice în materie de dezvoltare profesională. Progresele înregistrate în acest domeniu vor trebui monitorizate. |
| --- | --- |

(7)

Deși s-au realizat investiții semnificative, rezultatele înregistrate în domeniul educației și al formării se situează în continuare sub obiectivele-țintă. Acest fapt afectează calitatea ofertei de forță de muncă și rata de participare pe piața forței de muncă. Nivelul de instruire al forței de muncă din Malta este în continuare printre cele mai scăzute din Uniune. Malta pune în aplicare o strategie cuprinzătoare privind învățarea pe tot parcursul vieții, dar participarea la programele destinate acestui tip de învățare este încă limitată, în special în rândul persoanelor cu un nivel scăzut de instruire. Printre provocările din acest domeniu se numără activitățile de informare, îmbunătățirea accesului la formare și parteneriatele dintre instituțiile de educație și formare și angajatori. În 2015 s-a aprobat avizul juridic de înființare a Institutului pentru dezvoltarea profesională continuă a cadrelor didactice (Institutul pentru educație). Principalele obiective ale institutului sunt următoarele: (i) de a oferi cadrelor didactice competențele de care au nevoie în cadrul activităților lor profesionale zilnice; (ii) de a îndeplini rolul unei platforme destinate cadrelor didactice în cadrul căreia acestea să se întâlnească și să facă schimb de experiență; și (iii) de a promova leadership-ul în unitățile de învățământ. În prezent institutul se pregătește să devină operațional și se preconizează că acesta va avea rolul principal în soluționarea nevoilor cadrelor didactice în materie de dezvoltare profesională. Progresele înregistrate în acest domeniu vor trebui monitorizate.

| (8) | În afară de proiectele la scară largă punctuale din perioada 2014-2015, investițiile în Malta au avut un nivel scăzut, reflectând schimbările structurale din economie și blocajele existente. Acest fapt are legătură, în principal, cu rolul tot mai mare pe care îl au sectoarele serviciilor cu o intensitate mai scăzută a capitalului, care reduce nevoile de investiții viitoare ale economiei. Cu toate acestea, persistă unele provocări care afectează activitatea de investiții în Malta, cum ar fi capacitatea insuficientă de a inova, blocajele în materie de competențe, ineficiențele din administrația publică și sistemul judiciar, sarcina de reglementare și congestionarea semnificativă a traficului. |
| --- | --- |

(8)

În afară de proiectele la scară largă punctuale din perioada 2014-2015, investițiile în Malta au avut un nivel scăzut, reflectând schimbările structurale din economie și blocajele existente. Acest fapt are legătură, în principal, cu rolul tot mai mare pe care îl au sectoarele serviciilor cu o intensitate mai scăzută a capitalului, care reduce nevoile de investiții viitoare ale economiei. Cu toate acestea, persistă unele provocări care afectează activitatea de investiții în Malta, cum ar fi capacitatea insuficientă de a inova, blocajele în materie de competențe, ineficiențele din administrația publică și sistemul judiciar, sarcina de reglementare și congestionarea semnificativă a traficului.

| (9) | Infrastructura de transport și logistică reprezintă unul dintre obstacolele majore în calea investițiilor străine. Costurile externe de transport suportate de economia Maltei sunt substanțiale. Acestea rezultă în principal din utilizarea ineficientă a rețelei de transport a țării și lipsa unor alternative reale la utilizarea autoturismelor personale. În plus, numărul mare de vehicule personale, poluarea și congestionarea traficului generează provocări pentru sustenabilitatea sectorului național al transporturilor. Până în prezent nu a fost pusă în aplicare o strategie cuprinzătoare în domeniul transporturilor, în pofida faptului că elaborarea unei strategii naționale în domeniul transporturilor și a unui plan general este o condiție prealabilă pentru accesarea fondurilor structurale și de investiții europene (2014-2020), care vor fi utilizate în scopul de a cofinanța investițiile în domeniul transporturilor. |
| --- | --- |

(9)

Infrastructura de transport și logistică reprezintă unul dintre obstacolele majore în calea investițiilor străine. Costurile externe de transport suportate de economia Maltei sunt substanțiale. Acestea rezultă în principal din utilizarea ineficientă a rețelei de transport a țării și lipsa unor alternative reale la utilizarea autoturismelor personale. În plus, numărul mare de vehicule personale, poluarea și congestionarea traficului generează provocări pentru sustenabilitatea sectorului național al transporturilor. Până în prezent nu a fost pusă în aplicare o strategie cuprinzătoare în domeniul transporturilor, în pofida faptului că elaborarea unei strategii naționale în domeniul transporturilor și a unui plan general este o condiție prealabilă pentru accesarea fondurilor structurale și de investiții europene (2014-2020), care vor fi utilizate în scopul de a cofinanța investițiile în domeniul transporturilor.

| (10) | Guvernul a luat mai multe măsuri pentru a îmbunătăți accesul la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). Aceste măsuri au fost direcționate către furnizarea de capitaluri proprii și de capital de risc, activitate care în ultimii ani se confrunta cu un blocaj. În plus, printre măsurile viitoare se numără înființarea unui registru central al creditelor și a unei bănci de dezvoltare, precum și lansarea de către Bursa din Malta a unei platforme special concepute pentru a ajuta IMM-urile să atragă fonduri prin intermediul pieței de capital. Există în continuare dificultăți în domeniul accesului la instrumentele nebancare, dar IMM-urile din Malta beneficiază de un mediu de finanțare mai bun decât multe dintre omoloagele lor din UE. |
| --- | --- |

(10)

Guvernul a luat mai multe măsuri pentru a îmbunătăți accesul la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). Aceste măsuri au fost direcționate către furnizarea de capitaluri proprii și de capital de risc, activitate care în ultimii ani se confrunta cu un blocaj. În plus, printre măsurile viitoare se numără înființarea unui registru central al creditelor și a unei bănci de dezvoltare, precum și lansarea de către Bursa din Malta a unei platforme special concepute pentru a ajuta IMM-urile să atragă fonduri prin intermediul pieței de capital. Există în continuare dificultăți în domeniul accesului la instrumentele nebancare, dar IMM-urile din Malta beneficiază de un mediu de finanțare mai bun decât multe dintre omoloagele lor din UE.

| (11) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Maltei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Maltei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Malta, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1 și 2 de mai jos. |
| --- | --- |

(11)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Maltei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Maltei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Malta, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1 și 2 de mai jos.

| (12) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(12)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Malta să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Având în vedere riscul ridicat de deviere semnificativă, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017, luând măsurile structurale necesare. Să intensifice măsurile de asigurare a sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

1.

Având în vedere riscul ridicat de deviere semnificativă, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017, luând măsurile structurale necesare. Să intensifice măsurile de asigurare a sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.

| 2. | Să ia măsuri de creștere a ofertei de forță de muncă, în special prin participarea în mai mare măsură a persoanelor cu un nivel scăzut de calificare la învățarea pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

2.

Să ia măsuri de creștere a ofertei de forță de muncă, în special prin participarea în mai mare măsură a persoanelor cu un nivel scăzut de calificare la învățarea pe tot parcursul vieții.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/109

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2016

(2016/C 299/26)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Portugalia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Portugalia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Portugalia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Portugalia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării.

| (2) | Raportul de țară privind Portugalia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Portugalia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma acestei analize, Comisia a concluzionat că Portugalia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, nivelurile ridicate ale datoriei externe nete, ale datoriei private și publice și procentul mare de credite neperformante constituie vulnerabilități în contextul unei rate înalte a șomajului. Persistă lacune în materie de politici în ceea ce privește piețele produselor și serviciilor, restructurarea datoriilor societăților comerciale, aspectele fiscal-bugetare și anumite domenii ale pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Portugalia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Portugalia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma acestei analize, Comisia a concluzionat că Portugalia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, nivelurile ridicate ale datoriei externe nete, ale datoriei private și publice și procentul mare de credite neperformante constituie vulnerabilități în contextul unei rate înalte a șomajului. Persistă lacune în materie de politici în ceea ce privește piețele produselor și serviciilor, restructurarea datoriilor societăților comerciale, aspectele fiscal-bugetare și anumite domenii ale pieței forței de muncă.

| (3) | La 29 aprilie 2016, Portugalia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Programul național de reformă al Portugaliei indică un nivel suficient de ambiție pentru a aborda dezechilibrele excesive, descrie măsuri relevante de promovare a competitivității și de reducere a datoriei private și abordează provocările identificate în raportul de țară pentru 2016 și în recomandările pentru zona euro care se axează pe necesitatea de a relansa investițiile și de a asigura sustenabilitatea finanțelor publice. Dacă sunt puse în aplicare integral și cu celeritate, aceste măsuri vor contribui la soluționarea dezechilibrelor macroeconomice ale Portugaliei. Pe baza evaluării angajamentelor de politică pe care și le-a asumat Portugalia, în acest stadiu nu este necesar să se accelereze procedura privind dezechilibrele macroeconomice. |
| --- | --- |

(3)

La 29 aprilie 2016, Portugalia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Programul național de reformă al Portugaliei indică un nivel suficient de ambiție pentru a aborda dezechilibrele excesive, descrie măsuri relevante de promovare a competitivității și de reducere a datoriei private și abordează provocările identificate în raportul de țară pentru 2016 și în recomandările pentru zona euro care se axează pe necesitatea de a relansa investițiile și de a asigura sustenabilitatea finanțelor publice. Dacă sunt puse în aplicare integral și cu celeritate, aceste măsuri vor contribui la soluționarea dezechilibrelor macroeconomice ale Portugaliei. Pe baza evaluării angajamentelor de politică pe care și le-a asumat Portugalia, în acest stadiu nu este necesar să se accelereze procedura privind dezechilibrele macroeconomice.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Portugalia face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta nu a corectat deficitul excesiv în termenul prevăzut, respectiv până în 2015, și nu a realizat efortul bugetar recomandat de Consiliu. În Programul de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede corectarea deficitului excesiv și atingerea unui deficit global de 2,2 % din PIB în 2016. Odată ce deficitul excesiv va fi fost corectat în mod durabil, Portugalia se va încadra în componenta preventivă și va face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. Se estimează că soldul structural (recalculat (5)) se va îmbunătăți doar cu aproximativ 0,35 % din PIB pe an, sub nivelul necesar de 0,6 % din PIB în perioada 2016-2020, și că obiectivul bugetar pe termen mediu – un excedent structural de 0,25 % din PIB – nu va fi realizat în orizontul de timp al programului. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 124,8 % în 2016 și va continua să scadă la 110,3 % în 2020. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este mai degrabă optimist. De asemenea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor de primăvară ale Comisiei din 2016, se preconizează că deficitul public va atinge nivelul de 2,7 % din PIB în 2016, sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută de tratat, și, respectiv, de 2,3 % din PIB în 2017. În condițiile în care, conform proiecțiilor, deficitul structural va crește ușor în 2016 și 2017, efortul bugetar nu respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. De asemenea, nu se preconizează că Portugalia va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2017. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Portugalia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Portugalia face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta nu a corectat deficitul excesiv în termenul prevăzut, respectiv până în 2015, și nu a realizat efortul bugetar recomandat de Consiliu. În Programul de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede corectarea deficitului excesiv și atingerea unui deficit global de 2,2 % din PIB în 2016. Odată ce deficitul excesiv va fi fost corectat în mod durabil, Portugalia se va încadra în componenta preventivă și va face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. Se estimează că soldul structural (recalculat (5)) se va îmbunătăți doar cu aproximativ 0,35 % din PIB pe an, sub nivelul necesar de 0,6 % din PIB în perioada 2016-2020, și că obiectivul bugetar pe termen mediu – un excedent structural de 0,25 % din PIB – nu va fi realizat în orizontul de timp al programului. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 124,8 % în 2016 și va continua să scadă la 110,3 % în 2020. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este mai degrabă optimist. De asemenea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor de primăvară ale Comisiei din 2016, se preconizează că deficitul public va atinge nivelul de 2,7 % din PIB în 2016, sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută de tratat, și, respectiv, de 2,3 % din PIB în 2017. În condițiile în care, conform proiecțiilor, deficitul structural va crește ușor în 2016 și 2017, efortul bugetar nu respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. De asemenea, nu se preconizează că Portugalia va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2017. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Portugalia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017.

| (6) | În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Comisia va monitoriza constant punerea în aplicare a acțiunilor întreprinse de Portugalia ca răspuns la recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE; prin urmare, Comisia va recomanda Consiliului măsurile adecvate care trebuie luate în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. |
| --- | --- |

(6)

În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Comisia va monitoriza constant punerea în aplicare a acțiunilor întreprinse de Portugalia ca răspuns la recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE; prin urmare, Comisia va recomanda Consiliului măsurile adecvate care trebuie luate în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive.

| (7) | Aplicarea în timp util și riguroasă a Legii privind cadrul bugetar reformat, a Legii privind controlul angajamentelor și îmbunătățirea în continuare a colectării veniturilor și a controlului cheltuielilor pot contribui în mod semnificativ la realizarea ajustării fiscal-bugetare necesare. Portugalia se confruntă cu o dublă provocare, și anume realizarea sustenabilității fiscale pe termen lung a sistemului de sănătate, concomitent cu menținerea nivelului de acces la sănătate prin îmbunătățirea eficienței sistemului. Deși în prezent Portugalia înregistrează una dintre cele mai mici ponderi ale cheltuielilor publice în totalul cheltuielilor cu sănătatea din Uniune, creșterea preconizată a cheltuielilor totale ale sistemului public de sănătate cu 2,5 % din PIB până în anul 2060 este cea mai mare. În vederea abordării provocărilor legate de sustenabilitatea pe termen lung din sectorul sănătății, nu s-au luat deocamdată măsuri cuprinzătoare cu scopul de a promova prevenirea bolilor și politicile de sănătate publică, precum și de a furniza servicii de sănătate primare într-o etapă timpurie și mai puțin costisitoare. Pe termen scurt, planificarea și execuția atentă a bugetului în spitale cu scopul de a asigura lichidarea arieratelor rămâne o provocare importantă. Dacă sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii a fost abordată prin reformele recente, în schimb provocările legate de sustenabilitatea pe termen scurt și mediu nu au fost soluționate. Sistemul public de pensii este caracterizat de dependența mare de transferurile bugetare și de inegalități între generații. Întârzierile în materie de executare și lacunele de politică afectează în continuare sustenabilitatea fiscală a întreprinderilor deținute de stat, în special în sectorul transporturilor. Consolidarea măsurilor de ameliorare a eficienței în planurile lor de restructurare rămâne esențială pentru realizarea economiilor bugetare. |
| --- | --- |

(7)

Aplicarea în timp util și riguroasă a Legii privind cadrul bugetar reformat, a Legii privind controlul angajamentelor și îmbunătățirea în continuare a colectării veniturilor și a controlului cheltuielilor pot contribui în mod semnificativ la realizarea ajustării fiscal-bugetare necesare. Portugalia se confruntă cu o dublă provocare, și anume realizarea sustenabilității fiscale pe termen lung a sistemului de sănătate, concomitent cu menținerea nivelului de acces la sănătate prin îmbunătățirea eficienței sistemului. Deși în prezent Portugalia înregistrează una dintre cele mai mici ponderi ale cheltuielilor publice în totalul cheltuielilor cu sănătatea din Uniune, creșterea preconizată a cheltuielilor totale ale sistemului public de sănătate cu 2,5 % din PIB până în anul 2060 este cea mai mare. În vederea abordării provocărilor legate de sustenabilitatea pe termen lung din sectorul sănătății, nu s-au luat deocamdată măsuri cuprinzătoare cu scopul de a promova prevenirea bolilor și politicile de sănătate publică, precum și de a furniza servicii de sănătate primare într-o etapă timpurie și mai puțin costisitoare. Pe termen scurt, planificarea și execuția atentă a bugetului în spitale cu scopul de a asigura lichidarea arieratelor rămâne o provocare importantă. Dacă sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii a fost abordată prin reformele recente, în schimb provocările legate de sustenabilitatea pe termen scurt și mediu nu au fost soluționate. Sistemul public de pensii este caracterizat de dependența mare de transferurile bugetare și de inegalități între generații. Întârzierile în materie de executare și lacunele de politică afectează în continuare sustenabilitatea fiscală a întreprinderilor deținute de stat, în special în sectorul transporturilor. Consolidarea măsurilor de ameliorare a eficienței în planurile lor de restructurare rămâne esențială pentru realizarea economiilor bugetare.

| (8) | S-au depus eforturi considerabile pentru reducerea evaziunii fiscale prin îmbunătățirea în continuare a eficienței administrației fiscale. Se iau măsuri de combatere a fraudei fiscale, de îmbunătățire a schimbului de informații cu instituțiile financiare și de consolidare a cadrului de combatere a spălării banilor. În ciuda progreselor înregistrate, consolidarea respectării normelor fiscale poate fi îmbunătățită în continuare. Reformarea administrației fiscale, astfel încât să devină mai eficientă, ar contribui, de asemenea, la stimularea investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

S-au depus eforturi considerabile pentru reducerea evaziunii fiscale prin îmbunătățirea în continuare a eficienței administrației fiscale. Se iau măsuri de combatere a fraudei fiscale, de îmbunătățire a schimbului de informații cu instituțiile financiare și de consolidare a cadrului de combatere a spălării banilor. În ciuda progreselor înregistrate, consolidarea respectării normelor fiscale poate fi îmbunătățită în continuare. Reformarea administrației fiscale, astfel încât să devină mai eficientă, ar contribui, de asemenea, la stimularea investițiilor.

| (9) | Evoluția globală a salariilor a fost moderată, în concordanță cu o rată ridicată a șomajului, cu necesitatea de a promova reechilibrarea externă, precum și cu creșterea productivității pe termen mediu. Negocierile colective la nivel sectorial au fost favorabile acestei tendințe, deși caracteristicile sistemului de negociere colectivă limitează în continuare sfera ajustării la nivel de firmă. În contextul unei inflații reduse și a unei rate ridicate a șomajului, salariul minim a fost majorat în ianuarie 2016 de la 505 EUR la 530 EUR pe lună și se preconizează majorarea treptată a acestuia până la 600 EUR pe lună în 2019 (plătit de 14 ori pe an). În clasamentul UE al salariilor minime ca procent din salariul mediu, Portugalia este la mijlocul clasamentului, însă se situează printre țările cu cel mai ridicat salariu minim ca procent din salariul median. Acest lucru sugerează că distribuția salariilor din Portugalia favorizează puternic salariile mai mici și că majorarea ulterioară a salariului minim ar putea extinde rapid proporția lucrătorilor vizați, care în 2016 este de aproape un sfert din totalul angajaților. Aceste măsuri ar putea contribui la reducerea intensității sărăciei persoanelor încadrate în muncă, însă conduc, de asemenea, la o mai mare comprimare a structurii salariale, ceea ce exercită o presiune de creștere a salariilor în general. În cazul în care creșterile salariale nu sunt corelate cu creșterea productivității, aceasta riscă să prejudicieze perspectivele privind ocuparea forței de muncă și competitivitatea, în special în cazul industriilor care utilizează intensiv forță de muncă. De asemenea, riscă să reducă stimulentele pentru investițiile în competențe. |
| --- | --- |

(9)

Evoluția globală a salariilor a fost moderată, în concordanță cu o rată ridicată a șomajului, cu necesitatea de a promova reechilibrarea externă, precum și cu creșterea productivității pe termen mediu. Negocierile colective la nivel sectorial au fost favorabile acestei tendințe, deși caracteristicile sistemului de negociere colectivă limitează în continuare sfera ajustării la nivel de firmă. În contextul unei inflații reduse și a unei rate ridicate a șomajului, salariul minim a fost majorat în ianuarie 2016 de la 505 EUR la 530 EUR pe lună și se preconizează majorarea treptată a acestuia până la 600 EUR pe lună în 2019 (plătit de 14 ori pe an). În clasamentul UE al salariilor minime ca procent din salariul mediu, Portugalia este la mijlocul clasamentului, însă se situează printre țările cu cel mai ridicat salariu minim ca procent din salariul median. Acest lucru sugerează că distribuția salariilor din Portugalia favorizează puternic salariile mai mici și că majorarea ulterioară a salariului minim ar putea extinde rapid proporția lucrătorilor vizați, care în 2016 este de aproape un sfert din totalul angajaților. Aceste măsuri ar putea contribui la reducerea intensității sărăciei persoanelor încadrate în muncă, însă conduc, de asemenea, la o mai mare comprimare a structurii salariale, ceea ce exercită o presiune de creștere a salariilor în general. În cazul în care creșterile salariale nu sunt corelate cu creșterea productivității, aceasta riscă să prejudicieze perspectivele privind ocuparea forței de muncă și competitivitatea, în special în cazul industriilor care utilizează intensiv forță de muncă. De asemenea, riscă să reducă stimulentele pentru investițiile în competențe.

| (10) | În 2014 și 2015, piața muncii din Portugalia a continuat să se redreseze și s-au depus importante eforturi de reformare a politicilor de activare, de modernizare a serviciului public de ocupare a forței de muncă și de extindere a sferei acțiunilor la tinerii neînregistrați, însă persistă unele provocări legate de punerea în aplicare. Având în vedere recenta deteriorare a situației sociale, mai ales în ceea ce privește creșterea nivelului de sărăcie în rândul copiilor, s-au luat, de asemenea, măsuri importante în vederea consolidării asistenței sociale, în special în domeniul sistemului de garantare a unui venit minim, al alocațiilor pentru copii și al pensiilor mici. Impactul acestor măsuri asupra reducerii intensității sărăciei trebuie evaluat. Cu toate acestea, absorbția numărului mare de șomeri de lungă durată rămâne o provocare, ceea ce afectează creșterea economică și situația socială. Se pot lua măsuri suplimentare de activare a șomerilor de lungă durată, prin intermediul unor politici bine definite privind piața muncii și prin consolidarea coordonării între serviciile de ocupare a forței de muncă și cele sociale. Odată cu redresarea economică, numărul locurilor de muncă pe durată nedeterminată a crescut, însă piața muncii este în continuare foarte segmentată. Ponderea angajaților pe durată determinată este în continuare una dintre cele mai ridicate din Europa, iar rata de trecere de la contractele pe durată determinată la cele pe durată nedeterminată este scăzută. |
| --- | --- |

(10)

În 2014 și 2015, piața muncii din Portugalia a continuat să se redreseze și s-au depus importante eforturi de reformare a politicilor de activare, de modernizare a serviciului public de ocupare a forței de muncă și de extindere a sferei acțiunilor la tinerii neînregistrați, însă persistă unele provocări legate de punerea în aplicare. Având în vedere recenta deteriorare a situației sociale, mai ales în ceea ce privește creșterea nivelului de sărăcie în rândul copiilor, s-au luat, de asemenea, măsuri importante în vederea consolidării asistenței sociale, în special în domeniul sistemului de garantare a unui venit minim, al alocațiilor pentru copii și al pensiilor mici. Impactul acestor măsuri asupra reducerii intensității sărăciei trebuie evaluat. Cu toate acestea, absorbția numărului mare de șomeri de lungă durată rămâne o provocare, ceea ce afectează creșterea economică și situația socială. Se pot lua măsuri suplimentare de activare a șomerilor de lungă durată, prin intermediul unor politici bine definite privind piața muncii și prin consolidarea coordonării între serviciile de ocupare a forței de muncă și cele sociale. Odată cu redresarea economică, numărul locurilor de muncă pe durată nedeterminată a crescut, însă piața muncii este în continuare foarte segmentată. Ponderea angajaților pe durată determinată este în continuare una dintre cele mai ridicate din Europa, iar rata de trecere de la contractele pe durată determinată la cele pe durată nedeterminată este scăzută.

| (11) | Nivelul ridicat de îndatorare a sectorului privat constituie în continuare o vulnerabilitate importantă pentru economia portugheză, iar întreprinderile mici și mijlocii au dificultăți în a obține finanțare, din cauza condițiilor impuse. S-au înregistrat unele progrese în reducerea îndatorării excesive a întreprinderilor și în facilitarea reducerii datoriei sectorului privat, însă sectorul privat din Portugalia este în continuare printre cele mai îndatorate din Uniune. Acesta este un impediment considerabil în calea investițiilor și a creșterii potențiale a producției. Societățile nefinanciare își ajustează bilanțurile, dar într-o măsură mai mică decât gospodăriile. Nivelul ridicat și în creștere al creditelor neperformante din sectorul întreprinderilor afectează atât bilanțurile sectorului nefinanciar, cât și pe cele ale sectorului financiar și reprezintă un obstacol major în calea investițiilor. S-au luat măsuri la diferite niveluri pentru a aborda gradul de îndatorare a întreprinderilor, dar rezultatele nu au fost notabile. Favorizarea îndatorării în cadrul sistemului de impozitare a societăților se menține la un nivel ridicat. În ultimii ani, guvernul a încercat să soluționeze această problemă prin introducerea unor norme de capitalizare redusă și a unei facilități pentru capitalurile proprii ale întreprinderilor. Cu toate acestea, în 2015, diferența în ceea ce privește costul capitalului (înainte și după impozitare) între investițiile finanțate prin îndatorare și cele finanțate prin capitaluri proprii a fost una dintre cele mai mari din Uniune. Accesul la credite este în continuare costisitor și dificil pentru întreprinderi, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii și întreprinderile nou înființate. Sursele alternative de finanțare precum capitalul privat, capitalul de risc, finanțarea participativă și investitorii providențiali sunt în continuare marginale și foarte puțin dezvoltate. |
| --- | --- |

(11)

Nivelul ridicat de îndatorare a sectorului privat constituie în continuare o vulnerabilitate importantă pentru economia portugheză, iar întreprinderile mici și mijlocii au dificultăți în a obține finanțare, din cauza condițiilor impuse. S-au înregistrat unele progrese în reducerea îndatorării excesive a întreprinderilor și în facilitarea reducerii datoriei sectorului privat, însă sectorul privat din Portugalia este în continuare printre cele mai îndatorate din Uniune. Acesta este un impediment considerabil în calea investițiilor și a creșterii potențiale a producției. Societățile nefinanciare își ajustează bilanțurile, dar într-o măsură mai mică decât gospodăriile. Nivelul ridicat și în creștere al creditelor neperformante din sectorul întreprinderilor afectează atât bilanțurile sectorului nefinanciar, cât și pe cele ale sectorului financiar și reprezintă un obstacol major în calea investițiilor. S-au luat măsuri la diferite niveluri pentru a aborda gradul de îndatorare a întreprinderilor, dar rezultatele nu au fost notabile. Favorizarea îndatorării în cadrul sistemului de impozitare a societăților se menține la un nivel ridicat. În ultimii ani, guvernul a încercat să soluționeze această problemă prin introducerea unor norme de capitalizare redusă și a unei facilități pentru capitalurile proprii ale întreprinderilor. Cu toate acestea, în 2015, diferența în ceea ce privește costul capitalului (înainte și după impozitare) între investițiile finanțate prin îndatorare și cele finanțate prin capitaluri proprii a fost una dintre cele mai mari din Uniune. Accesul la credite este în continuare costisitor și dificil pentru întreprinderi, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii și întreprinderile nou înființate. Sursele alternative de finanțare precum capitalul privat, capitalul de risc, finanțarea participativă și investitorii providențiali sunt în continuare marginale și foarte puțin dezvoltate.

| (12) | În pofida progreselor înregistrate, barierele de reglementare și capacitatea instituțională redusă împiedică în continuare creșterea întreprinderilor, competitivitatea și investițiile. Eficiența sistemului judiciar din Portugalia rămâne scăzută, în special în ceea ce privește litigiile fiscale. Achizițiile publice sunt în mare parte transparente în Portugalia. Cu toate acestea, conform datelor platformei online specifice, și anume „BASE”, autoritățile contractante din Portugalia utilizează adesea procedura de atribuire directă care în perioada 2013-2015 a constituit, în medie, 87,3 % din toate contractele de achiziții publice, reprezentând 47 % din sumele totale contractate. Transparența rămâne o provocare în cazul contractelor de concesiune și a parteneriatelor public-privat, în special la nivel local și regional. Grupul de lucru pentru parteneriatele public-privat din cadrul Ministerului de Finanțe supraveghează unele parteneriate public-privat gestionate de administrația centrală, însă concesiunile și parteneriatele public-privat de la nivel regional și local nu intră în sfera monitorizării. Se înregistrează în continuare întârzieri în punerea în aplicare a reformelor în sectorul portuar și există în continuare obstacole care împiedică intrarea de noi actori în acest sector. S-a simplificat demersul de înregistrare a unei întreprinderi, dar obținerea autorizațiilor este anevoioasă, iar procedurile administrative complexe afectează încrederea investitorilor. Există în continuare probleme în ceea ce privește procedurile de acces la piața construcțiilor, obținerea unei autorizații de construcție și în ceea ce privește punerea în aplicare efectivă a normelor simplificate de acordare a autorizațiilor de mediu. Barierele de reglementare din anumite sectoare de servicii pentru întreprinderi nu permit alocarea eficientă a resurselor, în special în ceea ce privește serviciile juridice. Reglementările privind organismele profesionale, în special cele referitoare la statutul și regulamentul intern al acestora, sunt restrictive și pot împiedica atât persoanele fizice, cât și persoanele juridice să aibă acces la profesiile relevante. Acest lucru afectează mai ales profesiile juridice, în cazul cărora prevalează, printre altele, restricții în materie de publicitate și activități multidisciplinare. |
| --- | --- |

(12)

În pofida progreselor înregistrate, barierele de reglementare și capacitatea instituțională redusă împiedică în continuare creșterea întreprinderilor, competitivitatea și investițiile. Eficiența sistemului judiciar din Portugalia rămâne scăzută, în special în ceea ce privește litigiile fiscale. Achizițiile publice sunt în mare parte transparente în Portugalia. Cu toate acestea, conform datelor platformei online specifice, și anume „BASE”, autoritățile contractante din Portugalia utilizează adesea procedura de atribuire directă care în perioada 2013-2015 a constituit, în medie, 87,3 % din toate contractele de achiziții publice, reprezentând 47 % din sumele totale contractate. Transparența rămâne o provocare în cazul contractelor de concesiune și a parteneriatelor public-privat, în special la nivel local și regional. Grupul de lucru pentru parteneriatele public-privat din cadrul Ministerului de Finanțe supraveghează unele parteneriate public-privat gestionate de administrația centrală, însă concesiunile și parteneriatele public-privat de la nivel regional și local nu intră în sfera monitorizării. Se înregistrează în continuare întârzieri în punerea în aplicare a reformelor în sectorul portuar și există în continuare obstacole care împiedică intrarea de noi actori în acest sector. S-a simplificat demersul de înregistrare a unei întreprinderi, dar obținerea autorizațiilor este anevoioasă, iar procedurile administrative complexe afectează încrederea investitorilor. Există în continuare probleme în ceea ce privește procedurile de acces la piața construcțiilor, obținerea unei autorizații de construcție și în ceea ce privește punerea în aplicare efectivă a normelor simplificate de acordare a autorizațiilor de mediu. Barierele de reglementare din anumite sectoare de servicii pentru întreprinderi nu permit alocarea eficientă a resurselor, în special în ceea ce privește serviciile juridice. Reglementările privind organismele profesionale, în special cele referitoare la statutul și regulamentul intern al acestora, sunt restrictive și pot împiedica atât persoanele fizice, cât și persoanele juridice să aibă acces la profesiile relevante. Acest lucru afectează mai ales profesiile juridice, în cazul cărora prevalează, printre altele, restricții în materie de publicitate și activități multidisciplinare.

| (13) | Portugalia înregistrează rezultate slabe în cooperarea dintre cercetători și mediul de afaceri, precum și în comercializarea cunoștințelor. Obstacolele în calea cooperării între universități și sectorul de afaceri sunt ridicate, atât din cauza barierelor de reglementare și a celor birocratice, cât și din cauza lipsei de stimulente pentru cooperare în sistemul academic. Acest lucru afectează capacitatea de inserție profesională a absolvenților, precum și inovarea. Lansarea noului ciclu de scurtă durată de cursuri tehnice de nivel superior (TeSP) a oferit noi oportunități de cooperare între institutele politehnice și actorii economici regionali, însă programele universitare rămân în afara procesului de modernizare. |
| --- | --- |

(13)

Portugalia înregistrează rezultate slabe în cooperarea dintre cercetători și mediul de afaceri, precum și în comercializarea cunoștințelor. Obstacolele în calea cooperării între universități și sectorul de afaceri sunt ridicate, atât din cauza barierelor de reglementare și a celor birocratice, cât și din cauza lipsei de stimulente pentru cooperare în sistemul academic. Acest lucru afectează capacitatea de inserție profesională a absolvenților, precum și inovarea. Lansarea noului ciclu de scurtă durată de cursuri tehnice de nivel superior (TeSP) a oferit noi oportunități de cooperare între institutele politehnice și actorii economici regionali, însă programele universitare rămân în afara procesului de modernizare.

| (14) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Portugaliei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Portugaliei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Portugalia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos. |
| --- | --- |

(14)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Portugaliei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Portugaliei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Portugalia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos.

| (15) | În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(15)

În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (16) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos, |
| --- | --- |

(16)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2016 și în 2017, Portugalia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să asigure o corectare durabilă a deficitului excesiv, în conformitate cu deciziile și recomandările relevante în cadrul procedurii de deficit excesiv, prin luarea măsurilor structurale necesare și prin utilizarea tuturor câștigurilor excepționale pentru a reduce deficitul și datoria, apoi, să realizeze o ajustare fiscal-bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB. Să efectueze, până în februarie 2017, o analiză cuprinzătoare a cheltuielilor și să consolideze controlul cheltuielilor, eficiența costurilor și elaborarea corespunzătoare a bugetului la toate nivelurile administrației publice. Să asigurare sustenabilitatea pe termen lung a sectorului sănătății, fără a compromite accesul la asistența medicală primară. Să reducă dependența sistemului de pensii de transferurile bugetare. Până la sfârșitul anului 2016, să redirecționeze planurile de restructurare a întreprinderilor de stat care sunt în derulare. |
| --- | --- |

1.

Să asigure o corectare durabilă a deficitului excesiv, în conformitate cu deciziile și recomandările relevante în cadrul procedurii de deficit excesiv, prin luarea măsurilor structurale necesare și prin utilizarea tuturor câștigurilor excepționale pentru a reduce deficitul și datoria, apoi, să realizeze o ajustare fiscal-bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB. Să efectueze, până în februarie 2017, o analiză cuprinzătoare a cheltuielilor și să consolideze controlul cheltuielilor, eficiența costurilor și elaborarea corespunzătoare a bugetului la toate nivelurile administrației publice. Să asigurare sustenabilitatea pe termen lung a sectorului sănătății, fără a compromite accesul la asistența medicală primară. Să reducă dependența sistemului de pensii de transferurile bugetare. Până la sfârșitul anului 2016, să redirecționeze planurile de restructurare a întreprinderilor de stat care sunt în derulare.

| 2. | În consultare cu partenerii sociali, să se asigure că salariul minim este în concordanță cu obiectivele de promovare a ocupării forței de muncă și a competitivității în toate sectoarele. |
| --- | --- |

2.

În consultare cu partenerii sociali, să se asigure că salariul minim este în concordanță cu obiectivele de promovare a ocupării forței de muncă și a competitivității în toate sectoarele.

| 3. | Să asigure activarea eficace a șomerilor de lungă durată și să îmbunătățească coordonarea între serviciile de ocupare a forței de muncă și cele sociale. Să consolideze stimulentele pentru ca întreprinderile să efectueze angajările în baza unor contracte pe durată nedeterminată. |
| --- | --- |

3.

Să asigure activarea eficace a șomerilor de lungă durată și să îmbunătățească coordonarea între serviciile de ocupare a forței de muncă și cele sociale. Să consolideze stimulentele pentru ca întreprinderile să efectueze angajările în baza unor contracte pe durată nedeterminată.

| 4. | Să ia măsuri, până în octombrie 2016, pentru a facilita curățarea bilanțurilor instituțiilor de credit și să abordeze nivelul ridicat al creditelor neperformante. Să reducă stimulentele pentru îndatorare în cadrul sistemului de impozitare a societăților și să îmbunătățească accesul la finanțare al întreprinderilor nou înființate și întreprinderilor mici și mijlocii prin intermediul pieței de capital. |
| --- | --- |

4.

Să ia măsuri, până în octombrie 2016, pentru a facilita curățarea bilanțurilor instituțiilor de credit și să abordeze nivelul ridicat al creditelor neperformante. Să reducă stimulentele pentru îndatorare în cadrul sistemului de impozitare a societăților și să îmbunătățească accesul la finanțare al întreprinderilor nou înființate și întreprinderilor mici și mijlocii prin intermediul pieței de capital.

| 5. | Să amelioreze transparența și eficiența achizițiilor publice în ceea ce privește parteneriatele public-privat și concesiunile. Până la sfârșitul anului 2016, să îmbunătățească și să accelereze procedurile administrative și de acordare a autorizațiilor, să accelereze tratarea cauzelor fiscale și să reducă barierele de reglementare, în special în cazul serviciilor pentru întreprinderi. Să stimuleze cooperarea dintre universități și mediul de afaceri. |
| --- | --- |

5.

Să amelioreze transparența și eficiența achizițiilor publice în ceea ce privește parteneriatele public-privat și concesiunile. Până la sfârșitul anului 2016, să îmbunătățească și să accelereze procedurile administrative și de acordare a autorizațiilor, să accelereze tratarea cauzelor fiscale și să reducă barierele de reglementare, în special în cazul serviciilor pentru întreprinderi. Să stimuleze cooperarea dintre universități și mediul de afaceri.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de stabilitate, urmând metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 299/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 299/114

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2016

privind Programul național de reformă al Franței pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Franței pentru 2016

(2016/C 299/27)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

întrucât:

| (1) | La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Franța ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Franța ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Franța ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Franța ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării.

| (2) | Raportul de țară privind Franța pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Franța în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma acestei analize, Comisia a concluzionat că Franța se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. Mai concret, Franța, care înregistrează o creștere moderată și o inflație scăzută, se confruntă cu o datorie publică ridicată și crescândă, însoțită de o deteriorare a competitivității. Este deosebit de importantă luarea unor măsuri pentru reducerea riscului apariției unor efecte adverse asupra economiei franceze și, având în vedere dimensiunea sa, a efectelor de propagare negative către uniunea economică și monetară. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Franța pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Franța în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma acestei analize, Comisia a concluzionat că Franța se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. Mai concret, Franța, care înregistrează o creștere moderată și o inflație scăzută, se confruntă cu o datorie publică ridicată și crescândă, însoțită de o deteriorare a competitivității. Este deosebit de importantă luarea unor măsuri pentru reducerea riscului apariției unor efecte adverse asupra economiei franceze și, având în vedere dimensiunea sa, a efectelor de propagare negative către uniunea economică și monetară.

| (3) | La 29 aprilie 2016, Franța și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(3)

La 29 aprilie 2016, Franța și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (4) | Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

(4)

Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

| (5) | În prezent, Franța face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede corectarea deficitului excesiv până în 2017, în concordanță cu recomandarea Consiliului din 10 martie 2015. Se prevede că deficitul global va scădea și mai mult, ajungând la 1,2 % din PIB în 2019. Se prevede că obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,4 % din PIB – va fi atins până în 2018. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge vârful de 96,5 % din PIB în 2017 și va descrește treptat la 93,3 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este, în linii mari, plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a atingerii țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, deficitul global ar urma să atingă 3,4 % din PIB în 2016, ceea ce concordă cu deficitul recomandat de Consiliu în 2015. În ceea ce privește anul 2017, se preconizează că, dacă politicile rămân neschimbate, deficitul global va atinge 3,2 % din PIB, periclitând respectarea termenului de corectare a deficitului excesiv. Se estimează că efortul bugetar recomandat nu va fi posibil în 2016 și 2017, deoarece strategia de consolidare urmată de Franța se bazează mai ales pe măsuri precum îmbunătățirea condițiilor ciclice și menținerea unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, măsuri care nu se află sub controlul autorităților și care, astfel, comportă riscuri de conformitate. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că, deși se estimează în prezent că Franța își va atinge obiectivul principal în 2016, există totuși riscul ca această țară să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Vor fi necesare, așadar, măsuri suplimentare prin care să se asigure corectarea durabilă a deficitului excesiv până în 2017. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Franța face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede corectarea deficitului excesiv până în 2017, în concordanță cu recomandarea Consiliului din 10 martie 2015. Se prevede că deficitul global va scădea și mai mult, ajungând la 1,2 % din PIB în 2019. Se prevede că obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,4 % din PIB – va fi atins până în 2018. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge vârful de 96,5 % din PIB în 2017 și va descrește treptat la 93,3 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este, în linii mari, plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a atingerii țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, deficitul global ar urma să atingă 3,4 % din PIB în 2016, ceea ce concordă cu deficitul recomandat de Consiliu în 2015. În ceea ce privește anul 2017, se preconizează că, dacă politicile rămân neschimbate, deficitul global va atinge 3,2 % din PIB, periclitând respectarea termenului de corectare a deficitului excesiv. Se estimează că efortul bugetar recomandat nu va fi posibil în 2016 și 2017, deoarece strategia de consolidare urmată de Franța se bazează mai ales pe măsuri precum îmbunătățirea condițiilor ciclice și menținerea unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, măsuri care nu se află sub controlul autorităților și care, astfel, comportă riscuri de conformitate. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că, deși se estimează în prezent că Franța își va atinge obiectivul principal în 2016, există totuși riscul ca această țară să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Vor fi necesare, așadar, măsuri suplimentare prin care să se asigure corectarea durabilă a deficitului excesiv până în 2017.

| (6) | Ponderea cheltuielilor publice în PIB înregistrată de Franța este una dintre cele mai ridicate din Uniune și, în ciuda unei ușoare scăderi în 2015, aceasta rămâne cu mult peste media zonei euro. Franța pune în aplicare un plan de reducere a cheltuielilor publice, între 2015 și 2017, cu 50 de miliarde EUR în raport cu tendința de creștere la toate nivelurile administrației publice, dar este posibil ca acest plan să nu conducă la o reducere semnificativă a cheltuielilor publice. Eficiența acestui plan ar putea fi sporită dacă s-ar detalia măsurile care stau la baza reducerii cheltuielilor și dacă în același timp s-ar asigura faptul că măsurile referitoare la economii țin seama de inflația aproape egală cu zero. |
| --- | --- |

(6)

Ponderea cheltuielilor publice în PIB înregistrată de Franța este una dintre cele mai ridicate din Uniune și, în ciuda unei ușoare scăderi în 2015, aceasta rămâne cu mult peste media zonei euro. Franța pune în aplicare un plan de reducere a cheltuielilor publice, între 2015 și 2017, cu 50 de miliarde EUR în raport cu tendința de creștere la toate nivelurile administrației publice, dar este posibil ca acest plan să nu conducă la o reducere semnificativă a cheltuielilor publice. Eficiența acestui plan ar putea fi sporită dacă s-ar detalia măsurile care stau la baza reducerii cheltuielilor și dacă în același timp s-ar asigura faptul că măsurile referitoare la economii țin seama de inflația aproape egală cu zero.

| (7) | Continuă să existe provocări în ceea ce privește reducerea într-o mai mare măsură a cotei cheltuielilor, astfel cum era prevăzut, deoarece procesul de identificare a unor domenii largi de potențiale economii nu a avut suficiente rezultate, iar revizuirile cheltuielilor au dat rezultate modeste până în prezent. În sectorul locuințelor, Franța cheltuiește de aproape două ori mai mult decât țările europene cu caracteristici similare, fără ca rezultatele de pe piața locuințelor să fie vădit mai bune. Aplicarea reducerii prevăzute în cazul granturilor acordate autorităților locale de către administrația centrală și un control mai strict al cheltuielilor administrației locale, în special prin limitarea creșterii costurilor administrative ale autorităților locale, ar putea, printr-un efect combinat, să protejeze capacitatea de investiții a acestora. Revizuirile cheltuielilor ar putea fi un instrument corespunzător de identificare a unor astfel de economii. De asemenea, recenta reformă a administrației locale are potențialul de a spori eficiența sistemului pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(7)

Continuă să existe provocări în ceea ce privește reducerea într-o mai mare măsură a cotei cheltuielilor, astfel cum era prevăzut, deoarece procesul de identificare a unor domenii largi de potențiale economii nu a avut suficiente rezultate, iar revizuirile cheltuielilor au dat rezultate modeste până în prezent. În sectorul locuințelor, Franța cheltuiește de aproape două ori mai mult decât țările europene cu caracteristici similare, fără ca rezultatele de pe piața locuințelor să fie vădit mai bune. Aplicarea reducerii prevăzute în cazul granturilor acordate autorităților locale de către administrația centrală și un control mai strict al cheltuielilor administrației locale, în special prin limitarea creșterii costurilor administrative ale autorităților locale, ar putea, printr-un efect combinat, să protejeze capacitatea de investiții a acestora. Revizuirile cheltuielilor ar putea fi un instrument corespunzător de identificare a unor astfel de economii. De asemenea, recenta reformă a administrației locale are potențialul de a spori eficiența sistemului pe termen mediu și lung.

| (8) | Nu pot fi realizate economii considerabile pe termen scurt fără o moderare semnificativă a creșterii cheltuielilor din domeniul securității sociale, care reprezintă peste jumătate din cheltuielile administrației publice. Sustenabilitatea sistemului de pensii s-a îmbunătățit prin acordul privind sistemele de pensii complementare din 2015, dar s-ar putea confrunta în continuare cu deficite pe termen scurt și mediu, în special în condiții macroeconomice nefavorabile. În plus, actuala cotă ridicată a cheltuielilor publice cu pensiile ar urma să fie redusă ca rezultat al reformelor anterioare întreprinse în domeniul pensiilor, însă abia după 2025. Franța și-a fixat obiective ambițioase pentru 2016 și 2017 în ceea ce privește limitarea creșterii cheltuielilor cu sănătatea. Aceste obiective ar putea fi completate de noi eforturi de identificare a unor sporuri de eficiență pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(8)

Nu pot fi realizate economii considerabile pe termen scurt fără o moderare semnificativă a creșterii cheltuielilor din domeniul securității sociale, care reprezintă peste jumătate din cheltuielile administrației publice. Sustenabilitatea sistemului de pensii s-a îmbunătățit prin acordul privind sistemele de pensii complementare din 2015, dar s-ar putea confrunta în continuare cu deficite pe termen scurt și mediu, în special în condiții macroeconomice nefavorabile. În plus, actuala cotă ridicată a cheltuielilor publice cu pensiile ar urma să fie redusă ca rezultat al reformelor anterioare întreprinse în domeniul pensiilor, însă abia după 2025. Franța și-a fixat obiective ambițioase pentru 2016 și 2017 în ceea ce privește limitarea creșterii cheltuielilor cu sănătatea. Aceste obiective ar putea fi completate de noi eforturi de identificare a unor sporuri de eficiență pe termen mediu și lung.

| (9) | Pentru reducerea costurilor forței de muncă și pentru îmbunătățirea marjelor de profit ale întreprinderilor au fost luate măsuri de politică, precum creditul fiscal pentru competitivitate și ocuparea forței de muncă, în valoare de 20 de miliarde EUR, și reducerea cu încă 10 miliarde EUR a contribuțiilor angajatorilor la asigurările sociale, conform pactului de responsabilitate și solidaritate. Eficacitatea acestor măsuri, care reprezintă 1,5 % din PIB și contribuie la reducerea decalajului dintre Franța și media zonei euro în ceea ce privește costul forței de muncă, ar putea fi afectată de modul în care ele sunt concepute. Rezultatele evaluărilor avute în vedere pentru aceste măsuri de reducere a costurilor vor fi utilizate pentru luarea unor eventuale decizii cu privire la viitoarea formă a schemelor respective, pentru a se asigura că aceste măsuri își ating obiectivele în materie de eficiență. De un interes deosebit pentru evaluările în chestiune este efectul asupra sistemului de stabilire a salariilor și asupra ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

(9)

Pentru reducerea costurilor forței de muncă și pentru îmbunătățirea marjelor de profit ale întreprinderilor au fost luate măsuri de politică, precum creditul fiscal pentru competitivitate și ocuparea forței de muncă, în valoare de 20 de miliarde EUR, și reducerea cu încă 10 miliarde EUR a contribuțiilor angajatorilor la asigurările sociale, conform pactului de responsabilitate și solidaritate. Eficacitatea acestor măsuri, care reprezintă 1,5 % din PIB și contribuie la reducerea decalajului dintre Franța și media zonei euro în ceea ce privește costul forței de muncă, ar putea fi afectată de modul în care ele sunt concepute. Rezultatele evaluărilor avute în vedere pentru aceste măsuri de reducere a costurilor vor fi utilizate pentru luarea unor eventuale decizii cu privire la viitoarea formă a schemelor respective, pentru a se asigura că aceste măsuri își ating obiectivele în materie de eficiență. De un interes deosebit pentru evaluările în chestiune este efectul asupra sistemului de stabilire a salariilor și asupra ocupării forței de muncă.

| (10) | În actualul context caracterizat de rate ridicate ale șomajului, există riscul ca ocuparea persoanelor slab calificate să fie afectată de costul forței de muncă aferent salariului minim. Deși salariul minim este ridicat în comparație cu salariul median, costul forței de muncă aferent salariului minim a fost redus prin intermediul unor scutiri de plata contribuțiilor la asigurările sociale. Majorările aduse salariului minim generează majorări salariale pentru majoritatea categoriilor de lucrători și riscă să creeze o comprimare a salariilor în sens ascendent. Din cauza mecanismului de indexare a salariului minim există efecte de reacție între majorările aduse salariului mediu și modificările aduse salariului minim, ceea ce întârzie ajustarea salariilor, necesară pentru a se face față unei situații economice precare. |
| --- | --- |

(10)

În actualul context caracterizat de rate ridicate ale șomajului, există riscul ca ocuparea persoanelor slab calificate să fie afectată de costul forței de muncă aferent salariului minim. Deși salariul minim este ridicat în comparație cu salariul median, costul forței de muncă aferent salariului minim a fost redus prin intermediul unor scutiri de plata contribuțiilor la asigurările sociale. Majorările aduse salariului minim generează majorări salariale pentru majoritatea categoriilor de lucrători și riscă să creeze o comprimare a salariilor în sens ascendent. Din cauza mecanismului de indexare a salariului minim există efecte de reacție între majorările aduse salariului mediu și modificările aduse salariului minim, ceea ce întârzie ajustarea salariilor, necesară pentru a se face față unei situații economice precare.

| (11) | Recentele reforme au creat o anumită flexibilitate pentru angajatori, care pot să se abată de la acordurile sectoriale, însă această flexibilitate este limitată. Respectivele acorduri reglementează toate aspectele ocupării forței de muncă, precum salariile, timpul de lucru și condițiile de angajare și de muncă, limitând posibilitatea întreprinderilor de a ajusta forța de muncă în funcție de nevoile lor. În prezent, sectoarele au posibilitatea de a nu le permite întreprinderilor să determine, de la caz la caz și după negocieri cu partenerii sociali, condițiile în care timpul de lucru s-ar putea abate de la acordurile sectoriale. În consultare cu partenerii sociali s-ar putea facilita aplicarea unor derogări de la acordurile sectoriale și de la prevederile juridice generale referitoare la condițiile de muncă, prin intermediul unor acorduri încheiate la nivel de întreprindere. |
| --- | --- |

(11)

Recentele reforme au creat o anumită flexibilitate pentru angajatori, care pot să se abată de la acordurile sectoriale, însă această flexibilitate este limitată. Respectivele acorduri reglementează toate aspectele ocupării forței de muncă, precum salariile, timpul de lucru și condițiile de angajare și de muncă, limitând posibilitatea întreprinderilor de a ajusta forța de muncă în funcție de nevoile lor. În prezent, sectoarele au posibilitatea de a nu le permite întreprinderilor să determine, de la caz la caz și după negocieri cu partenerii sociali, condițiile în care timpul de lucru s-ar putea abate de la acordurile sectoriale. În consultare cu partenerii sociali s-ar putea facilita aplicarea unor derogări de la acordurile sectoriale și de la prevederile juridice generale referitoare la condițiile de muncă, prin intermediul unor acorduri încheiate la nivel de întreprindere.

| (12) | În 2015, rata șomajului a crescut la 10,4 %. Șomajul este mai ridicat în rândul tinerilor, al resortisanților țărilor din afara UE și al lucrătorilor mai slab calificați. Structura pieței forței de muncă este caracterizată de o polarizare crescândă, lucrătorii înalt calificați fiind angajați pe bază de contracte cu durată nedeterminată, iar locurile de muncă pentru care nu sunt necesare calificări deosebite devenind, într-o proporție constantă, tot mai nesigure. Proporția reprezentată în totalul angajărilor de contractele cu o durată determinată de mai puțin de o lună a crescut, ajungând la aproape 70 % în 2015. Este posibil ca segmentarea puternică a pieței forței de muncă să fie determinată și de cadrul juridic aplicabil contractelor de muncă, în special de prevederile referitoare la concedierea angajaților care au contracte cu durată nedeterminată. Deteriorarea prezentă de mult timp pe piața forței de muncă exercită presiuni asupra capacității de susținere a sistemului de indemnizații de șomaj. În februarie 2016 s-a prevăzut că deficitul va fi de 4,5 miliarde EUR în 2015, de 4,2 miliarde EUR în 2016 și de 3,6 miliarde EUR în 2017, ceea ce ar însemna o nouă creștere a datoriilor sistemului, de la 25,8 miliarde EUR în 2015 la 30,0 miliarde EUR în 2016 și la 33,6 miliarde EUR în 2017. Modul în care sunt calculate indemnizațiile favorizează trecerea de la un loc de muncă cu normă întreagă pe termen scurt la altul, în detrimentul unor locuri de muncă cu fracțiune de normă pe termen lung, și îi stimulează pe angajatori să ofere locuri de muncă pe termen scurt care să fie completate cu indemnizații condiționate de încadrarea în muncă. În plus, modul în care este conceput sistemul de indemnizații de șomaj, în special în ceea ce privește condițiile de eligibilitate și degresivitatea indemnizațiilor, ar putea submina interesul pentru reîncadrarea în muncă. |
| --- | --- |

(12)

În 2015, rata șomajului a crescut la 10,4 %. Șomajul este mai ridicat în rândul tinerilor, al resortisanților țărilor din afara UE și al lucrătorilor mai slab calificați. Structura pieței forței de muncă este caracterizată de o polarizare crescândă, lucrătorii înalt calificați fiind angajați pe bază de contracte cu durată nedeterminată, iar locurile de muncă pentru care nu sunt necesare calificări deosebite devenind, într-o proporție constantă, tot mai nesigure. Proporția reprezentată în totalul angajărilor de contractele cu o durată determinată de mai puțin de o lună a crescut, ajungând la aproape 70 % în 2015. Este posibil ca segmentarea puternică a pieței forței de muncă să fie determinată și de cadrul juridic aplicabil contractelor de muncă, în special de prevederile referitoare la concedierea angajaților care au contracte cu durată nedeterminată. Deteriorarea prezentă de mult timp pe piața forței de muncă exercită presiuni asupra capacității de susținere a sistemului de indemnizații de șomaj. În februarie 2016 s-a prevăzut că deficitul va fi de 4,5 miliarde EUR în 2015, de 4,2 miliarde EUR în 2016 și de 3,6 miliarde EUR în 2017, ceea ce ar însemna o nouă creștere a datoriilor sistemului, de la 25,8 miliarde EUR în 2015 la 30,0 miliarde EUR în 2016 și la 33,6 miliarde EUR în 2017. Modul în care sunt calculate indemnizațiile favorizează trecerea de la un loc de muncă cu normă întreagă pe termen scurt la altul, în detrimentul unor locuri de muncă cu fracțiune de normă pe termen lung, și îi stimulează pe angajatori să ofere locuri de muncă pe termen scurt care să fie completate cu indemnizații condiționate de încadrarea în muncă. În plus, modul în care este conceput sistemul de indemnizații de șomaj, în special în ceea ce privește condițiile de eligibilitate și degresivitatea indemnizațiilor, ar putea submina interesul pentru reîncadrarea în muncă.

| (13) | Trecerea de la școală la viața profesională continuă să fie problematică, tinerii cu cele mai puține calificări fiind afectați în cea mai mare măsură. Numărul de persoane care recurg la stagii de ucenicie este tot mai scăzut în categoriile slab calificate, în contextul unor strategii regionale diferențiate și al unei capacități limitate a sistemului de a se adapta la noile nevoi ale economiei. Oferta de cursuri de formare pentru șomeri, lucrători mai slab calificați și angajați ai IMM-urilor continuă să fie insuficientă. Actualele reforme în domeniul formării profesionale, care vizează inclusiv guvernanța, stimulentele și consilierea, și noul plan de formare special conceput pentru șomeri nu au fost încă puse în aplicare pe deplin și ar trebui consolidate. Cooperarea nesatisfăcătoare dintre diferiții actori implicați în formarea profesională continuă împiedică alocarea eficientă a resurselor. Contul personal de activitate, care urmează să intre în vigoare, ar putea contribui la reechilibrarea accesului la formare. |
| --- | --- |

(13)

Trecerea de la școală la viața profesională continuă să fie problematică, tinerii cu cele mai puține calificări fiind afectați în cea mai mare măsură. Numărul de persoane care recurg la stagii de ucenicie este tot mai scăzut în categoriile slab calificate, în contextul unor strategii regionale diferențiate și al unei capacități limitate a sistemului de a se adapta la noile nevoi ale economiei. Oferta de cursuri de formare pentru șomeri, lucrători mai slab calificați și angajați ai IMM-urilor continuă să fie insuficientă. Actualele reforme în domeniul formării profesionale, care vizează inclusiv guvernanța, stimulentele și consilierea, și noul plan de formare special conceput pentru șomeri nu au fost încă puse în aplicare pe deplin și ar trebui consolidate. Cooperarea nesatisfăcătoare dintre diferiții actori implicați în formarea profesională continuă împiedică alocarea eficientă a resurselor. Contul personal de activitate, care urmează să intre în vigoare, ar putea contribui la reechilibrarea accesului la formare.

| (14) | Mediul de afaceri francez continuă să se situeze la jumătatea clasamentului, mai ales în ceea ce privește sarcina impusă de normele de stat, domeniu în care Franța nu ocupă o poziție bună în clasamentele internaționale. Programul de simplificare își urmează cursul prevăzut, dar progresele înregistrate cu implementarea sa sunt inegale, în special în ceea ce privește măsurile adresate întreprinderilor, și există în continuare provocări în mai multe domenii. |
| --- | --- |

(14)

Mediul de afaceri francez continuă să se situeze la jumătatea clasamentului, mai ales în ceea ce privește sarcina impusă de normele de stat, domeniu în care Franța nu ocupă o poziție bună în clasamentele internaționale. Programul de simplificare își urmează cursul prevăzut, dar progresele înregistrate cu implementarea sa sunt inegale, în special în ceea ce privește măsurile adresate întreprinderilor, și există în continuare provocări în mai multe domenii.

| (15) | Cota întreprinderilor mai mici în economia franceză este disproporționat de mare în comparație cu situația din alte state membre, ceea ce limitează nivelul de productivitate al acestei economii. Se estimează că recentele inițiative de atenuare a impactului produs de cerințele legate de dimensiune nu vor influența în mod semnificativ creșterea firmelor, în special având în vedere domeniul de aplicare limitat și caracterul temporar al anumitor măsuri. Drept consecință, efectele de prag vor continua să limiteze creșterea firmelor franceze. |
| --- | --- |

(15)

Cota întreprinderilor mai mici în economia franceză este disproporționat de mare în comparație cu situația din alte state membre, ceea ce limitează nivelul de productivitate al acestei economii. Se estimează că recentele inițiative de atenuare a impactului produs de cerințele legate de dimensiune nu vor influența în mod semnificativ creșterea firmelor, în special având în vedere domeniul de aplicare limitat și caracterul temporar al anumitor măsuri. Drept consecință, efectele de prag vor continua să limiteze creșterea firmelor franceze.

| (16) | Concurența la nivelul serviciilor s-a îmbunătățit în unele sectoare, dar în altele continuă să existe bariere, în special în sectorul serviciilor pentru întreprinderi – întrucât o proporție semnificativă a acestor servicii nu a fost influențată de recentele reforme – și în industriile de rețea. Activitatea economică a profesiilor reglementate este constrânsă de o serie de bariere la intrarea pe piață și de o serie de norme și tarife, ceea ce afectează productivitatea altor sectoare care utilizează respectivele servicii. Adoptarea Legii Macron în 2015 a redus unele constrângeri, însă sunt necesare eforturi suplimentare. Alte probleme derivă din aplicarea restrictivă a cerințelor în materie de autorizare. |
| --- | --- |

(16)

Concurența la nivelul serviciilor s-a îmbunătățit în unele sectoare, dar în altele continuă să existe bariere, în special în sectorul serviciilor pentru întreprinderi – întrucât o proporție semnificativă a acestor servicii nu a fost influențată de recentele reforme – și în industriile de rețea. Activitatea economică a profesiilor reglementate este constrânsă de o serie de bariere la intrarea pe piață și de o serie de norme și tarife, ceea ce afectează productivitatea altor sectoare care utilizează respectivele servicii. Adoptarea Legii Macron în 2015 a redus unele constrângeri, însă sunt necesare eforturi suplimentare. Alte probleme derivă din aplicarea restrictivă a cerințelor în materie de autorizare.

| (17) | Franța continuă să fie în urma liderilor inovației din UE, în ciuda sprijinului public generos din acest domeniu. În decursul ultimilor 15 ani, schemele publice de sprijin pentru inovație au fost caracterizate de inflație și instabilitate, ceea ce constituie un motiv de îngrijorare cu privire la coordonarea, coerența și eficiența de ansamblu ale acestor scheme. Sunt afectate în special IMM-urile. |
| --- | --- |

(17)

Franța continuă să fie în urma liderilor inovației din UE, în ciuda sprijinului public generos din acest domeniu. În decursul ultimilor 15 ani, schemele publice de sprijin pentru inovație au fost caracterizate de inflație și instabilitate, ceea ce constituie un motiv de îngrijorare cu privire la coordonarea, coerența și eficiența de ansamblu ale acestor scheme. Sunt afectate în special IMM-urile.

| (18) | Ponderea taxelor și a impozitelor în PIB este una dintre cele mai ridicate din Uniune. Componența acestui indicator nu este propice creșterii economice, întrucât are o influență semnificativă asupra factorilor de producție, dar o influență relativ scăzută asupra consumului. Impozitele aplicate întreprinderilor au cunoscut o modestă reducere în 2014 și Franța a început să elimine decalajul față de media UE în domeniul taxelor de mediu, dar veniturile din TVA continuă să fie scăzute, atât ca pondere din PIB, cât și ca procent din totalul taxelor și impozitelor, ca urmare a ratelor mici, a aplicării răspândite a reducerilor de rate și a numărului mare de scutiri în comparație cu media europeană. Pe lângă eliminarea treptată a suprataxei de solidaritate aplicate întreprinderilor, care este în curs, și eliminarea impozitului pe profit excepțional, trebuie să se precizeze în mod exhaustiv măsurile concrete în vederea atingerii obiectivului anunțat, și anume reducerea ratei legale a impozitului pe profit pentru întreprinderi la 28 % în 2020. |
| --- | --- |

(18)

Ponderea taxelor și a impozitelor în PIB este una dintre cele mai ridicate din Uniune. Componența acestui indicator nu este propice creșterii economice, întrucât are o influență semnificativă asupra factorilor de producție, dar o influență relativ scăzută asupra consumului. Impozitele aplicate întreprinderilor au cunoscut o modestă reducere în 2014 și Franța a început să elimine decalajul față de media UE în domeniul taxelor de mediu, dar veniturile din TVA continuă să fie scăzute, atât ca pondere din PIB, cât și ca procent din totalul taxelor și impozitelor, ca urmare a ratelor mici, a aplicării răspândite a reducerilor de rate și a numărului mare de scutiri în comparație cu media europeană. Pe lângă eliminarea treptată a suprataxei de solidaritate aplicate întreprinderilor, care este în curs, și eliminarea impozitului pe profit excepțional, trebuie să se precizeze în mod exhaustiv măsurile concrete în vederea atingerii obiectivului anunțat, și anume reducerea ratei legale a impozitului pe profit pentru întreprinderi la 28 % în 2020.

| (19) | Sistemul fiscal este foarte complex. Continuă să existe un număr ridicat de taxe și impozite ineficiente care generează venituri scăzute sau egale cu zero, iar impozitul pe veniturile personale este deosebit de complex, ceea ce antrenează costuri administrative semnificative. În ciuda faptului că în actul normativ referitor la programarea finanțelor publice pentru perioada 2014-2019 a fost introdusă cerința referitoare la evaluarea și monitorizarea cu regularitate a cheltuielilor fiscale, reducerea estimată a cheltuielilor fiscale pentru 2016 este modestă, după mai mulți ani de creștere. |
| --- | --- |

(19)

Sistemul fiscal este foarte complex. Continuă să existe un număr ridicat de taxe și impozite ineficiente care generează venituri scăzute sau egale cu zero, iar impozitul pe veniturile personale este deosebit de complex, ceea ce antrenează costuri administrative semnificative. În ciuda faptului că în actul normativ referitor la programarea finanțelor publice pentru perioada 2014-2019 a fost introdusă cerința referitoare la evaluarea și monitorizarea cu regularitate a cheltuielilor fiscale, reducerea estimată a cheltuielilor fiscale pentru 2016 este modestă, după mai mulți ani de creștere.

| (20) | În general, obstacolele din calea investițiilor private sunt moderate, principalele astfel de obstacole fiind sarcina de reglementare ridicată și ratele ridicate ale taxelor și impozitelor aplicabile întreprinderilor. Mediul de investiții ar putea fi îmbunătățit prin consolidarea mediului de afaceri, reducerea taxelor pe producție și a impozitului pe profit și prin simplificarea sistemului fiscal. Toate măsurile luate pentru îmbunătățirea competitivității firmelor franceze la nivelul costurilor și al altor factori au potențialul de a mări nivelurile de investiții și de a motiva firmele să investească în capital material și uman, în vederea sporirii productivității. Potențialul de creștere economică pe termen lung mai este limitat și de nivelul scăzut al investițiilor în activități de inovare. |
| --- | --- |

(20)

În general, obstacolele din calea investițiilor private sunt moderate, principalele astfel de obstacole fiind sarcina de reglementare ridicată și ratele ridicate ale taxelor și impozitelor aplicabile întreprinderilor. Mediul de investiții ar putea fi îmbunătățit prin consolidarea mediului de afaceri, reducerea taxelor pe producție și a impozitului pe profit și prin simplificarea sistemului fiscal. Toate măsurile luate pentru îmbunătățirea competitivității firmelor franceze la nivelul costurilor și al altor factori au potențialul de a mări nivelurile de investiții și de a motiva firmele să investească în capital material și uman, în vederea sporirii productivității. Potențialul de creștere economică pe termen lung mai este limitat și de nivelul scăzut al investițiilor în activități de inovare.

| (21) | În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Franței, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Franței în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Franța, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale, formulate în cadrul semestrului european, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos. |
| --- | --- |

(21)

În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Franței, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Franței în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Franța, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale, formulate în cadrul semestrului european, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos.

| (22) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Franței, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(22)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Franței, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (23) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos, |
| --- | --- |

(23)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Franța să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să asigure o corectare durabilă a deficitului excesiv până în 2017, prin luarea măsurilor structurale necesare și prin utilizarea tuturor câștigurilor excepționale pentru a reduce deficitul și datoria. Să indice reducerile de cheltuieli planificate pentru următorii ani și să intensifice eforturile de majorare a cuantumului economiilor generate de revizuirile cheltuielilor, inclusiv la nivelul cheltuielilor administrației locale, până la sfârșitul anului 2016. Să supună mai des politicile publice unor evaluări independente, în vederea identificării unor sporuri de eficiență în toate subsectoarele administrației publice. |
| --- | --- |

1.

Să asigure o corectare durabilă a deficitului excesiv până în 2017, prin luarea măsurilor structurale necesare și prin utilizarea tuturor câștigurilor excepționale pentru a reduce deficitul și datoria. Să indice reducerile de cheltuieli planificate pentru următorii ani și să intensifice eforturile de majorare a cuantumului economiilor generate de revizuirile cheltuielilor, inclusiv la nivelul cheltuielilor administrației locale, până la sfârșitul anului 2016. Să supună mai des politicile publice unor evaluări independente, în vederea identificării unor sporuri de eficiență în toate subsectoarele administrației publice.

| 2. | Să se asigure că reducerile costului forței de muncă sunt susținute și că evoluțiile salariului minim sunt compatibile cu crearea de locuri de muncă și cu competitivitatea. Să reformeze legislația muncii astfel încât să îi stimuleze într-o mai mare măsură pe angajatori să recurgă la contracte cu durată nedeterminată. |
| --- | --- |

2.

Să se asigure că reducerile costului forței de muncă sunt susținute și că evoluțiile salariului minim sunt compatibile cu crearea de locuri de muncă și cu competitivitatea. Să reformeze legislația muncii astfel încât să îi stimuleze într-o mai mare măsură pe angajatori să recurgă la contracte cu durată nedeterminată.

| 3. | Să îmbunătățească legăturile dintre sectorul educației și piața forței de muncă, în special prin reformarea stagiilor de ucenicie și a formării profesionale, acordând o atenție specială persoanelor slab calificate. Să ia măsuri, până la sfârșitul anului 2016, pentru reformarea sistemului de indemnizații de șomaj, în vederea restabilirii sustenabilității bugetare a sistemului, și să ofere mai multe stimulente pentru reîncadrarea în muncă. |
| --- | --- |

3.

Să îmbunătățească legăturile dintre sectorul educației și piața forței de muncă, în special prin reformarea stagiilor de ucenicie și a formării profesionale, acordând o atenție specială persoanelor slab calificate. Să ia măsuri, până la sfârșitul anului 2016, pentru reformarea sistemului de indemnizații de șomaj, în vederea restabilirii sustenabilității bugetare a sistemului, și să ofere mai multe stimulente pentru reîncadrarea în muncă.

| 4. | Să elimine barierele din calea activității în sectorul serviciilor, în special în ceea ce privește serviciile pentru întreprinderi și profesiile reglementate. Să ia măsuri pentru simplificarea politicilor de inovare și pentru sporirea eficienței acestora. Să reformeze în continuare, până la sfârșitul anului 2016, criteriile legate de dimensiune din actele normative, care stânjenesc creșterea întreprinderilor, și să continue să simplifice normele administrative, fiscale și contabile aplicabile întreprinderilor, prin continuarea programului de simplificare. |
| --- | --- |

4.

Să elimine barierele din calea activității în sectorul serviciilor, în special în ceea ce privește serviciile pentru întreprinderi și profesiile reglementate. Să ia măsuri pentru simplificarea politicilor de inovare și pentru sporirea eficienței acestora. Să reformeze în continuare, până la sfârșitul anului 2016, criteriile legate de dimensiune din actele normative, care stânjenesc creșterea întreprinderilor, și să continue să simplifice normele administrative, fiscale și contabile aplicabile întreprinderilor, prin continuarea programului de simplificare.

| 5. | Să ia măsuri pentru reducerea taxelor și impozitelor pe producție și a ratei legale a impozitului pe profit pentru întreprinderi, extinzând, în același timp, baza de impozitare a consumului, în special în ceea ce privește TVA. Să elimine cheltuielile fiscale ineficiente și taxele care generează venituri scăzute sau egale cu zero și să adopte, până la sfârșitul anului 2016, reforma impozitului reținut la sursă pe veniturile personale. |
| --- | --- |

5.

Să ia măsuri pentru reducerea taxelor și impozitelor pe producție și a ratei legale a impozitului pe profit pentru întreprinderi, extinzând, în același timp, baza de impozitare a consumului, în special în ceea ce privește TVA. Să elimine cheltuielile fiscale ineficiente și taxele care generează venituri scăzute sau egale cu zero și să adopte, până la sfârșitul anului 2016, reforma impozitului reținut la sursă pe veniturile personale.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

P. KAŽIMÍR

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

5

---