# Euroopa Liidu C 354/27.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 354 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide27. september 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 354

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide27. september 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Parlament |
| 2016/C 354/01 | Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne — I jagu: Euroopa Parlament — 2015. aasta | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

2016/C 354/01

Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne — I jagu: Euroopa Parlament — 2015. aasta

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 354/1

---

EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE ARUANNE

I JAGU: EUROOPA PARLAMENT

2015. AASTA

(2016/C 354/01)

SISUKORD

| SISSEJUHATUS | 3 |
| --- | --- |

| I. | FINANTSJUHTIMISE ÜLDÜLEVAADE | 3 |
| --- | --- | --- |

I.

| A. | Esialgne eelarve ja paranduseelarved | 5 |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Kulukohustused ja maksed | 5 |
| --- | --- | --- |

B.

| C. | Assigneeringute ülekandmine 2015. aastast 2016. aastasse | 5 |
| --- | --- | --- |

C.

| D. | 2014. aastast 2015. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamine | 6 |
| --- | --- | --- |

D.

| E. | Tulud | 7 |
| --- | --- | --- |

E.

| F. | Sihtotstarbelise tulu assigneeringud | 8 |
| --- | --- | --- |

F.

| G. | Kasutada olnud assigneeringute tühistamine | 9 |
| --- | --- | --- |

G.

| H. | Ümberpaigutamised | 9 |
| --- | --- | --- |

H.

| II. | FINANTSJUHTIMINE PEATÜKKIDE LÕIKES | 10 |
| --- | --- | --- |

II.

| A. | Peatükk 1 0 „Institutsiooni liikmed” | 13 |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Peatükk 1 2 „Ametnikud ja ajutised töötajad” | 14 |
| --- | --- | --- |

B.

| C. | Peatükk 1 4 „Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused” | 16 |
| --- | --- | --- |

C.

| D. | Peatükk 1 6 „Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud” | 18 |
| --- | --- | --- |

D.

| E. | Peatükk 2 0 „Hooned ja nendega seotud kulud” | 19 |
| --- | --- | --- |

E.

| F. | Peatükk 2 1 „Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara” | 20 |
| --- | --- | --- |

F.

| G. | Peatükk 2 3 „Jooksvad halduskulud” | 21 |
| --- | --- | --- |

G.

| H. | Peatükk 3 0 „Koosolekud ja konverentsid” | 22 |
| --- | --- | --- |

H.

| I. | Peatükk 3 2 „Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine” | 22 |
| --- | --- | --- |

I.

| J. | Peatükk 4 0 „Teatavate institutsioonide ja organite kulud” | 23 |
| --- | --- | --- |

J.

| K. | Peatükk 4 2 „Parlamendiliikmete assistentide kulud” | 24 |
| --- | --- | --- |

K.

| L. | Peatükk 4 4 „Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus” | 25 |
| --- | --- | --- |

L.

| M. | Jaotis 10 „Muud kulud” | 25 |
| --- | --- | --- |

M.

| III. | 2015. AASTA EESMÄRGID JA TULEMUSED | 25 |
| --- | --- | --- |

III.

| A. | Institutsiooni julgeolekumeetmete tugevdamine | 25 |
| --- | --- | --- |

A.

| A.1. | Projekt iPACS | 26 |
| --- | --- | --- |

A.1.

| A.2. | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemide julgeolekukorraldus | 26 |
| --- | --- | --- |

A.2.

| A.3. | Euroopa Parlamendi välislähetuste turvalisus | 26 |
| --- | --- | --- |

A.3.

| B. | Parlamendi ja selle liikmete töö tõhustamine seadusandliku tsükli lõpuleviimiseks | 27 |
| --- | --- | --- |

B.

| B.1. | Uuringuteenused ja teadmushaldus | 27 |
| --- | --- | --- |

B.1.

| B.2. | Poliitiliste prioriteetide toetamine | 28 |
| --- | --- | --- |

B.2.

| B.3. | Kaasotsustamine ja nõusolek välispoliitikas | 29 |
| --- | --- | --- |

B.3.

| B.4. | Täiskogu istungi ja liikmesriikide parlamentidega suhtlemisega seotud teenuste parandamine | 30 |
| --- | --- | --- |

B.4.

| C. | Kommunikatsioon ja külastajate vastuvõtt | 30 |
| --- | --- | --- |

C.

| C.1. | Euroopa Parlamendi uus visuaalne identiteet | 30 |
| --- | --- | --- |

C.1.

| C.2. | Külastajaid käsitlev strateegia | 30 |
| --- | --- | --- |

C.2.

| C.3. | Euroopa Ajaloo Maja | 31 |
| --- | --- | --- |

C.3.

| C.4. | Euroopa noorteüritus | 31 |
| --- | --- | --- |

C.4.

| C.5. | Muu tegevus | 32 |
| --- | --- | --- |

C.5.

| D. | Mitmeaastaste programmide rakendamise jätkamine Euroopa Parlamendi administratsiooni võtmetähtsusega valdkondade ratsionaliseerimiseks ja ajakohastamiseks | 32 |
| --- | --- | --- |

D.

| D.1. | Kinnisvarapoliitika | 32 |
| --- | --- | --- |

D.1.

| D.2. | Keskkonnapoliitika | 34 |
| --- | --- | --- |

D.2.

| D.3. | Toitlustuspoliitika | 35 |
| --- | --- | --- |

D.3.

| D.4. | Infotehnoloogia moderniseerimine | 36 |
| --- | --- | --- |

D.4.

| E. | Muud uuendusmeetmed | 36 |
| --- | --- | --- |

E.

| E.1. | Parlamendiliikmetele osutatavate teenuste täiustamine: parlamendiliikmete portaal ja ühtne kontaktpunkt | 36 |
| --- | --- | --- |

E.1.

| E.2. | Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine | 37 |
| --- | --- | --- |

E.2.

| E.3. | Personalijuhtimine | 38 |
| --- | --- | --- |

E.3.

| F. | Kogu peasekretariaadi struktuuri muutmine (fraktsioonid kaasa arvatud) | 39 |
| --- | --- | --- |

F.

| IV. | TABELITE JA JOONISTE LOEND | 42 |
| --- | --- | --- |

IV.

LISAD

| I lisa – | 2015. aastal tehtud C-ümberpaigutamiste ülevaade | 43 |
| --- | --- | --- |

I lisa –

| II lisa – | 2015. aastal tehtud P-ümberpaigutamiste ülevaade | 45 |
| --- | --- | --- |

II lisa –

| III lisa – | 2015. aasta assigneeringute kasutamine | 47 |
| --- | --- | --- |

III lisa –

| IV lisa – | Eelnenud eelarveaastast automaatselt üle kantud assigneeringute kasutamine | 54 |
| --- | --- | --- |

IV lisa –

| V lisa – | Sihtotstarbelise sisetulu assigneeringute kasutamine | 59 |
| --- | --- | --- |

V lisa –

| VI lisa – | 2015. aasta tulud | 64 |
| --- | --- | --- |

VI lisa –

SISSEJUHATUS

| 1. | Käesolevas aruandes analüüsitakse Euroopa Parlamendi eelarve täitmist ja finantsjuhtimist 2015. aastal. Aruandes antakse ülevaade rahaliste vahendite kasutamise ja sündmuste kohta, millel oli aasta jooksul tegevustele oluline mõju (I ja II osas), ning esitatakse kokkuvõtlik ülevaade 2015. aasta eesmärkide saavutamisest (III osas). |
| --- | --- |

1.

Käesolevas aruandes analüüsitakse Euroopa Parlamendi eelarve täitmist ja finantsjuhtimist 2015. aastal. Aruandes antakse ülevaade rahaliste vahendite kasutamise ja sündmuste kohta, millel oli aasta jooksul tegevustele oluline mõju (I ja II osas), ning esitatakse kokkuvõtlik ülevaade 2015. aasta eesmärkide saavutamisest (III osas).

| 2. | Aruanne on koostatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1) (edaspidi „finantsmäärus”)) artikliga 142 ning komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) (2) artikliga 227. Analüüs tugineb peaarvepidaja koostatud esialgsele raamatupidamisaruandele. |
| --- | --- |

2.

Aruanne on koostatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1) (edaspidi „finantsmäärus”)) artikliga 142 ning komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) (2) artikliga 227. Analüüs tugineb peaarvepidaja koostatud esialgsele raamatupidamisaruandele.

I.   FINANTSJUHTIMISE ÜLDÜLEVAADE

| 3. | Euroopa Parlamendi lõplikud kasutada olnud assigneeringud olid 2015. aastal kokku 1 794 929 112 eurot, mis moodustas 19,78 % mitmeaastase finantsraamistiku (3) rubriigi 5 ülemmäärast. Allpool esitatud tabel 1 annab ülevaate Euroopa Parlamendi eelarve täitmisest 2015. aastal.

  Tabel 1


  Assigneeringute kasutamine









  Assigneeringu liik | 2015. aasta assigneeringud | 2014. aasta assigneeringud | Muutus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (eurodes või %) | (eurodes või %) | 2015/2014 |
| Assigneeringud | | | |
| Esialgsed assigneeringud | 1 794 929 112 | 1 755 631 742 | 2,2  % |
| Lõplikud assigneeringud | 1 794 929 112 | 1 755 631 742 | 2,2  % |
| Täitmine aasta jooksul | | | |
| Kulukohustused | 1 778 822 039 | 1 737 744 692 | 2,4  % |
| Osakaal lõplikest assigneeringutest | 99,1  % | 99,0  % | — |
| Maksed | 1 489 498 132 | 1 459 832 867 | 2,0  % |
| Osakaal kulukohustustest | 83,7  % | 84,0  % | — |
| Järgmisse aastasse ülekandmised | | | |
| Automaatsed ülekandmised järgmisse aastasse (4) | 289 323 907 | 277 911 825 | 4,1  % |
| Osakaal lõplikest assigneeringutest | 16,1  % | 15,8  % | — |
| Osakaal kulukohustustest | 16,3  % | 16,0  % | — |
| Tühistamised | | | |
| Tühistatud assigneeringud | 16 107 073 | 17 887 050 | -10,0  % |
| Osakaal lõplikest assigneeringutest | 0,9  % | 1,0  % | — |
| Ülekandmised eelnenud aastast | | | |
| Automaatsed ülekandmised eelnenud aastast (4) | 277 911 825 | 277 774 604 | 0,0  % |
| Nende ülekandmiste alusel tehtud maksed | 252 596 214 | 255 743 100 | -1,2  % |
| Osakaal ülekandmistest | 90,9  % | 92,1  % | — |
| Tühistatud summa | 25 315 611 | 22 031 504 | 14,9  % |
| Mitteautomaatsed ülekandmised eelnenud aastast (5) | 0 | 734 000 | - 100,0  % |
| Nende ülekandmiste alusel tehtud maksed | 0 | 733 996 | - 100,0  % |
| Osakaal ülekandmistest | — | 100,0  % | — |
| 2015. aasta sihtotstarbelise tulu assigneeringud | | | |
| 2015. aasta sihtotstarbelise tulu assigneeringud | 27 988 590 | 26 979 032 | 3,7  % |
| Kulukohustused | 15 089 101 | 17 042 788 | -11,5  % |
| Osakaal sihtotstarbelise tulu assigneeringutest | 53,9  % | 63,2  % | — |
| Maksed | 12 541 209 | 13 053 117 | -3,9  % |
| Osakaal sihtotstarbelise tuluga seotud kulukohustuste assigneeringutest | 83,1  % | 76,6  % | — |
| Kasutada olnud assigneeringute ülekandmine järgmisse aastasse | 12 899 489 | 9 553 441 | 35,0  % |
| Sihtotstarbelise tuluga seotud kulukohustuste ülekandmine järgmisse aastasse | 2 547 892 | 3 989 671 | -36,1  % |
| Eelnenud aastast üle kantud sihtotstarbelise sisetulu assigneeringud
   (6) | | | |
| Eelnenud aastast üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringud | 7 548 902 | 5 550 772 | 36,0  % |
| Kulukohustused | 7 278 034 | 5 147 010 | 41,4  % |
| Osakaal ülekantud sihtotstarbeliste tulu assigneeringutest | 96,4  % | 92,7  % | — |
| Maksed | 6 277 308 | 2 232 544 | 181,2  % |
| Osakaal kulukohustustest | 86,3  % | 43,4  % | — |
| Kättesaadavate assigneeringute tühistamine | 270 869 | 403 761 | -32,9  % |
| Sihtotstarbelise tuluga seotud kulukohustuste ülekandmine järgmisse aastasse | 1 000 725 | 2 914 466 | -65,7  % |
| Eelnenud aastast üle kantud sihtotstarbelise välistulu
   (7)
  ja üürituluna laekunud sihtotstarbelise sisetulu
   (8)
  assigneeringud | | | |
| Eelnenud aastast üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringud | 89 075 525 | 91 683 893 | -2,8  % |
| Kulukohustused | 88 439 036 | 90 509 906 | -2,3  % |
| Osakaal ülekantud sihtotstarbeliste tulu assigneeringutest | 99,3  % | 98,7  % | — |
| Maksed | 2 542 036 | 2 143 166 | 18,6  % |
| Osakaal kulukohustustest | 2,9  % | 2,4  % | — |
| Kasutada olnud assigneeringute ülekandmine järgmisse aastasse | 636 490 | 1 173 986 | -45,8  % |
| Sihtotstarbelise tuluga seotud kulukohustuste ülekandmine järgmisse aastasse | 85 897 000 | 88 366 740 | -2,8  % |
| Eelnenud aastast üle kantud sihtotstarbelise tuluga seotud kulukohustused | | | |
| Eelnenud aastast üle kantud sihtotstarbelise tuluga seotud kulukohustused | 9 452 722 | 9 699 788 | -2,5  % |
| Maksed | 7 352 200 | 8 651 439 | -15,0  % |
| Osakaal kulukohustustest | 77,8  % | 89,2  % | — |
| Sihtotstarbelise tuluga (üüritulu) seotud kulukohustuste ülekandmine järgmisse aastasse | 73 673 | 78 845 | -6,6  % |
| Kättesaadavate assigneeringute tühistamine | 2 026 849 | 969 504 | 109,1  % |

3.

Euroopa Parlamendi lõplikud kasutada olnud assigneeringud olid 2015. aastal kokku 1 794 929 112 eurot, mis moodustas 19,78 % mitmeaastase finantsraamistiku (3) rubriigi 5 ülemmäärast. Allpool esitatud tabel 1 annab ülevaate Euroopa Parlamendi eelarve täitmisest 2015. aastal.

Tabel 1

Assigneeringute kasutamine

Assigneeringu liik

2015. aasta assigneeringud

2014. aasta assigneeringud

Muutus

(eurodes või %)

(eurodes või %)

2015/2014

Assigneeringud

Esialgsed assigneeringud

1 794 929 112

1 755 631 742

2,2  %

Lõplikud assigneeringud

1 794 929 112

1 755 631 742

2,2  %

Täitmine aasta jooksul

Kulukohustused

1 778 822 039

1 737 744 692

2,4  %

Osakaal lõplikest assigneeringutest

99,1  %

99,0  %

—

Maksed

1 489 498 132

1 459 832 867

2,0  %

Osakaal kulukohustustest

83,7  %

84,0  %

—

Järgmisse aastasse ülekandmised

Automaatsed ülekandmised järgmisse aastasse (4)

289 323 907

277 911 825

4,1  %

Osakaal lõplikest assigneeringutest

16,1  %

15,8  %

—

Osakaal kulukohustustest

16,3  %

16,0  %

—

Tühistamised

Tühistatud assigneeringud

16 107 073

17 887 050

-10,0  %

Osakaal lõplikest assigneeringutest

0,9  %

1,0  %

—

Ülekandmised eelnenud aastast

Automaatsed ülekandmised eelnenud aastast (4)

277 911 825

277 774 604

0,0  %

Nende ülekandmiste alusel tehtud maksed

252 596 214

255 743 100

-1,2  %

Osakaal ülekandmistest

90,9  %

92,1  %

—

Tühistatud summa

25 315 611

22 031 504

14,9  %

Mitteautomaatsed ülekandmised eelnenud aastast (5)

0

734 000

- 100,0  %

Nende ülekandmiste alusel tehtud maksed

0

733 996

- 100,0  %

Osakaal ülekandmistest

—

100,0  %

—

2015. aasta sihtotstarbelise tulu assigneeringud

2015. aasta sihtotstarbelise tulu assigneeringud

27 988 590

26 979 032

3,7  %

Kulukohustused

15 089 101

17 042 788

-11,5  %

Osakaal sihtotstarbelise tulu assigneeringutest

53,9  %

63,2  %

—

Maksed

12 541 209

13 053 117

-3,9  %

Osakaal sihtotstarbelise tuluga seotud kulukohustuste assigneeringutest

83,1  %

76,6  %

—

Kasutada olnud assigneeringute ülekandmine järgmisse aastasse

12 899 489

9 553 441

35,0  %

Sihtotstarbelise tuluga seotud kulukohustuste ülekandmine järgmisse aastasse

2 547 892

3 989 671

-36,1  %

Eelnenud aastast üle kantud sihtotstarbelise sisetulu assigneeringud
   (6)

Eelnenud aastast üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringud

7 548 902

5 550 772

36,0  %

Kulukohustused

7 278 034

5 147 010

41,4  %

Osakaal ülekantud sihtotstarbeliste tulu assigneeringutest

96,4  %

92,7  %

—

Maksed

6 277 308

2 232 544

181,2  %

Osakaal kulukohustustest

86,3  %

43,4  %

—

Kättesaadavate assigneeringute tühistamine

270 869

403 761

-32,9  %

Sihtotstarbelise tuluga seotud kulukohustuste ülekandmine järgmisse aastasse

1 000 725

2 914 466

-65,7  %

Eelnenud aastast üle kantud sihtotstarbelise välistulu
   (7)
  ja üürituluna laekunud sihtotstarbelise sisetulu
   (8)
  assigneeringud

Eelnenud aastast üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringud

89 075 525

91 683 893

-2,8  %

Kulukohustused

88 439 036

90 509 906

-2,3  %

Osakaal ülekantud sihtotstarbeliste tulu assigneeringutest

99,3  %

98,7  %

—

Maksed

2 542 036

2 143 166

18,6  %

Osakaal kulukohustustest

2,9  %

2,4  %

—

Kasutada olnud assigneeringute ülekandmine järgmisse aastasse

636 490

1 173 986

-45,8  %

Sihtotstarbelise tuluga seotud kulukohustuste ülekandmine järgmisse aastasse

85 897 000

88 366 740

-2,8  %

Eelnenud aastast üle kantud sihtotstarbelise tuluga seotud kulukohustused

Eelnenud aastast üle kantud sihtotstarbelise tuluga seotud kulukohustused

9 452 722

9 699 788

-2,5  %

Maksed

7 352 200

8 651 439

-15,0  %

Osakaal kulukohustustest

77,8  %

89,2  %

—

Sihtotstarbelise tuluga (üüritulu) seotud kulukohustuste ülekandmine järgmisse aastasse

73 673

78 845

-6,6  %

Kättesaadavate assigneeringute tühistamine

2 026 849

969 504

109,1  %

A.   Esialgne eelarve ja paranduseelarved

| 4. | Euroopa Parlamendi 2015. aasta lõplikus eelarves kasutada olnud assigneeringute kogusumma oli 1 794 929 112 eurot, mis tähendab 2014. aasta eelarvega (1 755 631 742 eurot) võrreldes 2,2 % suurust kasvu. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi 2015. aasta lõplikus eelarves kasutada olnud assigneeringute kogusumma oli 1 794 929 112 eurot, mis tähendab 2014. aasta eelarvega (1 755 631 742 eurot) võrreldes 2,2 % suurust kasvu.

B.   Kulukohustused ja maksed

| 5. | Kulukohustuste kogusumma oli 1 778 822 039 eurot ehk 99 % lõplikest assigneeringutest (2014. aastal 99 %). Maksete kogusumma oli 1 489 498 132 eurot, mis moodustab 84 % täidetud kulukohustustest (2014. aastal 84 %). |
| --- | --- |

5.

Kulukohustuste kogusumma oli 1 778 822 039 eurot ehk 99 % lõplikest assigneeringutest (2014. aastal 99 %). Maksete kogusumma oli 1 489 498 132 eurot, mis moodustab 84 % täidetud kulukohustustest (2014. aastal 84 %).

C.   Assigneeringute ülekandmine 2015. aastast 2016. aastasse

| 6. | Automaatselt kanti 2016. aastasse üle 289 323 907 eurot ehk 16 % kulukohustustega seotud assigneeringutest (2014. aastal 16 %). Finantsmääruse artikli 13 kohaseid mitteautomaatseid assigneeringute ülekandmisi 2016. aastasse ei olnud. |
| --- | --- |

6.

Automaatselt kanti 2016. aastasse üle 289 323 907 eurot ehk 16 % kulukohustustega seotud assigneeringutest (2014. aastal 16 %). Finantsmääruse artikli 13 kohaseid mitteautomaatseid assigneeringute ülekandmisi 2016. aastasse ei olnud.

D.   2014. aastast 2015. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamine

| 7. | Automaatselt kanti 2015. aastasse üle 277 911 825 euro eest assigneeringuid (2014. aastal 277 774 604 eurot). Makseid tehti nende ülekandmiste alusel 252 596 214 euro eest, st 91 % (2014. aastal 92 %). Tühistatud summa oli seega 25 315 611 eurot, mis on 15 % rohkem kui 2014. aastal (22 031 504 eurot). Tühistamised puudutasid peamiselt järgmisi artikleid: artikkel 1 0 0 „Palgad ja hüvitised”, artikkel 2 0 2 „Hoonetega seotud kulud”, artikkel 3 2 4 „Kirjastamine ja levitamine”, artikkel 2 0 0 „Hooned”, artikkel 4 0 2 „Euroopa tasandi erakondade rahastamine” ja artikkel 2 1 0 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid”. Neid kuut artiklit puudutavad tühistamised moodustasid kogu tühistatud summast 85 %. |
| --- | --- |

7.

Automaatselt kanti 2015. aastasse üle 277 911 825 euro eest assigneeringuid (2014. aastal 277 774 604 eurot). Makseid tehti nende ülekandmiste alusel 252 596 214 euro eest, st 91 % (2014. aastal 92 %). Tühistatud summa oli seega 25 315 611 eurot, mis on 15 % rohkem kui 2014. aastal (22 031 504 eurot). Tühistamised puudutasid peamiselt järgmisi artikleid: artikkel 1 0 0 „Palgad ja hüvitised”, artikkel 2 0 2 „Hoonetega seotud kulud”, artikkel 3 2 4 „Kirjastamine ja levitamine”, artikkel 2 0 0 „Hooned”, artikkel 4 0 2 „Euroopa tasandi erakondade rahastamine” ja artikkel 2 1 0 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid”. Neid kuut artiklit puudutavad tühistamised moodustasid kogu tühistatud summast 85 %.

| 8. | Tühistatud summad ja tühistamiste peamised põhjused on esitatud tabelis 2.

  Tabel 2


  2014. aastast 2015. aastasse automaatsetelt üle kantud assigneeringute tühistamise peamised põhjused








  (eurodes) |
| --- | --- |
| Artikkel | Tühistatud summa | Tühistamise peamised põhjused |
| Artikkel 1 0 0
  „Palgad ja hüvitised” | 6 713 696 | Punktis 1 0 0 4 „Tavalised reisikulud” tühistati 5,05  miljonit eurot.
  Suur osa hüvitisetaotlustest esitatakse reisi toimumisele järgneva aasta jooksul, sest parlamendiliikmed võivad hüvitisetaotlusi esitada asjaomasele aastale järgneva aasta 31. oktoobrini. Igal aastal kantakse assigneeringuid nende kulude katmiseks üle statistilise prognoosi alusel. Valimiste aastatel valitseb peidetud kulude osas suur teadmatus, mis puudutab eelkõige hüvitisetaotlusi, mida võivad veel esitada ka endised parlamendiliikmed, ja seda, et uued liikmed ei tunne hüvitussüsteemi ega ole kursis aruandekohustusega. Tegelikud kulud olid lõppkokkuvõttes prognoositust palju väiksemad.
  Punktis 1 0 0 5 „Muud reisikulud” tühistati 1,66  miljonit eurot.
  Punkt 1 0 0 5 puudutab täiendavaid reise ja parlamendiliikme valimisriiki tehtud sõite. Parlamendi viimase koosseisu ametiajal esitati üle 30 % valimisriiki tehtud sõitude kulude hüvitamise taotlustest järgnenud aastal, mistõttu nähti eelarves ette suur summa. Kulud osutusid aga prognoositust väiksemaks. |
| Artikkel 2 0 2
  „Hoonetega seotud kulud” | 5 091 029 | Punktis 2 0 2 2 „Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus” tühistati 2,58  miljonit eurot.
  Tühistamise peamine põhjus oli optimeerimisest ja prognoositust väiksemate mahtude teostamisest tulenev kokkuhoid.
  Punktis 2 0 2 4 „Energiatarbimine” tühistati 2,22  miljonit eurot.
  Tühistamise tingis see, et tuli luua piisav varu, millest katta kulud halvimate võimalike näitajate korral. Ülekantavate assigneeringute täpset summat on keeruline arvutada, kuna kogu aastat puudutav arvepidamine ei ole ülekandmise ajaks kaugeltki veel valmis. |
| Artikkel 3 2 4
  „Kirjastamine ja levitamine” | 3 616 056 | Punktis 3 2 4 7 „Euroopa Ajaloo Maja” tühistati 2,04  miljonit eurot. Assigneeringud jäid kasutamata, sest projekt viibib.
  Punktis 3 2 4 4 „Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest” tühistati 0,47  miljonit eurot, sest kulukohustused põhinesid broneeringutel, kuid tegelik kasutus oli osalejate ettenägematute tühistamiste tõttu väiksem. |
| Artikkel 2 0 0
  „Hooned” | 2 771 911 | Punktis 2 0 0 7 „Ruumide sisustamine” tühistati 1,68  miljonit eurot eri asukohtades tekkinud ülejäägi ning Brüsselis ja Strasbourgis osutatavate eri teenuste arveldusest. Peale selle ei olnud Berliini infobüroos võimalik makseid tegema hakata (ühelt poolt seetõttu, et Euroopa Komisjon kirjutas üürilepingu alla ettenähtust hiljem, ja teiselt poolt seetõttu, et Berliini linnavalitsusel võttis planeerimisloa andmine aega) ja kättesaadavad assigneeringud tuleb uuesti kulukohustustega siduda.
  Punktis 2 0 0 5 „Hoonete ehitus” tühistati 0,79  miljonit eurot, sest lõpetati üks Luxembourgis asuva ADENAUERi hoonega seotud leping ja Strasbourgis tekkis ühe hoone ehitusel viivitus. |
| Artikkel 4 0 2
  „Euroopa tasandi erakondade rahastamine” | 1 708 414 | Selles artiklis tehtud tühistamised on seotud sellega, et mitmed erakonnad teatasid, et nad on kulutanud rahastamiskõlblike kulude lubatud maksimumsummast vähem. |
| Artikkel 2 1 0
  „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid” | 1 654 145 | Punktis 2 1 0 5 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Projektidesse tehtavad investeeringud” tühistati 0,78  miljonit eurot, sest teatavaid teenuseid ei osutatud ja esitatud arved olid prognoositust väiksemad. |

8.

Tühistatud summad ja tühistamiste peamised põhjused on esitatud tabelis 2.

Tabel 2

2014. aastast 2015. aastasse automaatsetelt üle kantud assigneeringute tühistamise peamised põhjused

(eurodes)

Artikkel

Tühistatud summa

Tühistamise peamised põhjused

Artikkel 1 0 0

„Palgad ja hüvitised”

6 713 696

Punktis 1 0 0 4 „Tavalised reisikulud” tühistati 5,05  miljonit eurot.

Suur osa hüvitisetaotlustest esitatakse reisi toimumisele järgneva aasta jooksul, sest parlamendiliikmed võivad hüvitisetaotlusi esitada asjaomasele aastale järgneva aasta 31. oktoobrini. Igal aastal kantakse assigneeringuid nende kulude katmiseks üle statistilise prognoosi alusel. Valimiste aastatel valitseb peidetud kulude osas suur teadmatus, mis puudutab eelkõige hüvitisetaotlusi, mida võivad veel esitada ka endised parlamendiliikmed, ja seda, et uued liikmed ei tunne hüvitussüsteemi ega ole kursis aruandekohustusega. Tegelikud kulud olid lõppkokkuvõttes prognoositust palju väiksemad.

Punktis 1 0 0 5 „Muud reisikulud” tühistati 1,66  miljonit eurot.

Punkt 1 0 0 5 puudutab täiendavaid reise ja parlamendiliikme valimisriiki tehtud sõite. Parlamendi viimase koosseisu ametiajal esitati üle 30 % valimisriiki tehtud sõitude kulude hüvitamise taotlustest järgnenud aastal, mistõttu nähti eelarves ette suur summa. Kulud osutusid aga prognoositust väiksemaks.

Artikkel 2 0 2

„Hoonetega seotud kulud”

5 091 029

Punktis 2 0 2 2 „Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus” tühistati 2,58  miljonit eurot.

Tühistamise peamine põhjus oli optimeerimisest ja prognoositust väiksemate mahtude teostamisest tulenev kokkuhoid.

Punktis 2 0 2 4 „Energiatarbimine” tühistati 2,22  miljonit eurot.

Tühistamise tingis see, et tuli luua piisav varu, millest katta kulud halvimate võimalike näitajate korral. Ülekantavate assigneeringute täpset summat on keeruline arvutada, kuna kogu aastat puudutav arvepidamine ei ole ülekandmise ajaks kaugeltki veel valmis.

Artikkel 3 2 4

„Kirjastamine ja levitamine”

3 616 056

Punktis 3 2 4 7 „Euroopa Ajaloo Maja” tühistati 2,04  miljonit eurot. Assigneeringud jäid kasutamata, sest projekt viibib.

Punktis 3 2 4 4 „Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest” tühistati 0,47  miljonit eurot, sest kulukohustused põhinesid broneeringutel, kuid tegelik kasutus oli osalejate ettenägematute tühistamiste tõttu väiksem.

Artikkel 2 0 0

„Hooned”

2 771 911

Punktis 2 0 0 7 „Ruumide sisustamine” tühistati 1,68  miljonit eurot eri asukohtades tekkinud ülejäägi ning Brüsselis ja Strasbourgis osutatavate eri teenuste arveldusest. Peale selle ei olnud Berliini infobüroos võimalik makseid tegema hakata (ühelt poolt seetõttu, et Euroopa Komisjon kirjutas üürilepingu alla ettenähtust hiljem, ja teiselt poolt seetõttu, et Berliini linnavalitsusel võttis planeerimisloa andmine aega) ja kättesaadavad assigneeringud tuleb uuesti kulukohustustega siduda.

Punktis 2 0 0 5 „Hoonete ehitus” tühistati 0,79  miljonit eurot, sest lõpetati üks Luxembourgis asuva ADENAUERi hoonega seotud leping ja Strasbourgis tekkis ühe hoone ehitusel viivitus.

Artikkel 4 0 2

„Euroopa tasandi erakondade rahastamine”

1 708 414

Selles artiklis tehtud tühistamised on seotud sellega, et mitmed erakonnad teatasid, et nad on kulutanud rahastamiskõlblike kulude lubatud maksimumsummast vähem.

Artikkel 2 1 0

„Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid”

1 654 145

Punktis 2 1 0 5 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid — Projektidesse tehtavad investeeringud” tühistati 0,78  miljonit eurot, sest teatavaid teenuseid ei osutatud ja esitatud arved olid prognoositust väiksemad.

E.   Tulud

| 9. | Raamatupidamisaruandesse 31. detsembri 2015. aasta seisuga kantud tulud olid kokku 176 367 724 eurot (2014. aastal 174 436 852 eurot), millest 27 988 590 eurot oli sihtotstarbeline tulu (2014. aastal 26 979 032 eurot). |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamisaruandesse 31. detsembri 2015. aasta seisuga kantud tulud olid kokku 176 367 724 eurot (2014. aastal 174 436 852 eurot), millest 27 988 590 eurot oli sihtotstarbeline tulu (2014. aastal 26 979 032 eurot).

| 10. | Tabelis 3 on esitatud 2015. aasta tulude muutus peatükkide kaupa 2014. aastaga võrreldes.

  Tabel 3


  2015. aasta tulude muutus võrreldes 2014. aastaga











  (eurodes) |
| --- | --- |
| Peatükk | Rubriik | 2015 | 2014 | Erinevus | Muutus |
| 2015/2014 |
| 4 0 | Mitmesugused maksud ja mahaarvamised | 79 427 275 | 81 269 362 | -1 842 087 | - 2 % |
| 4 1 | Sissemaksed pensioniskeemi | 67 797 490 | 64 991 224 | 2 806 266 | 4 % |
| Jaotis 4 – Mitmesugused maksud ja mahaarvamised | 147 224 765 | 146 260 586 | 964 179 | 1 % |
| 5 0 | Laekumised vallasvara (kaupade tarnimine) ja kinnisvara müügist | 81 397  (9) | 19 164 | 62 233 | 325 % |
| 5 1 | Üüritulu | 2 824 279  (9) | 2 739 603 | 84 676 | 3 % |
| 5 2 | Tulud investeeringutest, antud laenudest ning panga- ja muudest intressidest | 216 417 | 442 336 | - 225 919 | - 51 % |
| 5 5 | Tulud osutatud teenuste ja tehtud tööde eest | 6 286 413  (9) | 6 337 496 | -51 083 | - 1 % |
| 5 7 | Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed | 6 768 495  (9) | 6 790 341 | -21 847 | -0,3  % |
| 5 8 | Mitmesugused hüvitised | 179 793  (9) | 185 508 | -5 715 | - 3 % |
| Jaotis 5 – Tulud institutsiooni haldustegevusest | 16 356 793 | 16 514 448 | - 157 655 | - 1 % |
| Jaotis 6 – Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed | 11 848 214
   (9) | 10 906 919 | 941 295 | 9 % |
| Jaotis 9 – Mitmesugused tulud | 937 952 | 754 899 | 183 053 | 24 % |
| Kokku | 176 367 724 | 174 436 852 | 1 930 872 | 1 % |

10.

Tabelis 3 on esitatud 2015. aasta tulude muutus peatükkide kaupa 2014. aastaga võrreldes.

Tabel 3

2015. aasta tulude muutus võrreldes 2014. aastaga

(eurodes)

Peatükk

Rubriik

2015

2014

Erinevus

Muutus

2015/2014

4 0

Mitmesugused maksud ja mahaarvamised

79 427 275

81 269 362

-1 842 087

- 2 %

4 1

Sissemaksed pensioniskeemi

67 797 490

64 991 224

2 806 266

4 %

Jaotis 4 – Mitmesugused maksud ja mahaarvamised

147 224 765

146 260 586

964 179

1 %

5 0

Laekumised vallasvara (kaupade tarnimine) ja kinnisvara müügist

81 397  (9)

19 164

62 233

325 %

5 1

Üüritulu

2 824 279  (9)

2 739 603

84 676

3 %

5 2

Tulud investeeringutest, antud laenudest ning panga- ja muudest intressidest

216 417

442 336

- 225 919

- 51 %

5 5

Tulud osutatud teenuste ja tehtud tööde eest

6 286 413  (9)

6 337 496

-51 083

- 1 %

5 7

Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed

6 768 495  (9)

6 790 341

-21 847

-0,3  %

5 8

Mitmesugused hüvitised

179 793  (9)

185 508

-5 715

- 3 %

Jaotis 5 – Tulud institutsiooni haldustegevusest

16 356 793

16 514 448

- 157 655

- 1 %

Jaotis 6 – Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed

11 848 214
   (9)

10 906 919

941 295

9 %

Jaotis 9 – Mitmesugused tulud

937 952

754 899

183 053

24 %

Kokku

176 367 724

174 436 852

1 930 872

1 %

F.   Sihtotstarbelise tulu assigneeringud

| 11. | Kasutatav sihtotstarbeline tulu 2015. aastal oli kokku 27 988 590 eurot (2014. aastal 26 979 032 eurot). Kulukohustuste summa oli 15 089 101 eurot ja kulukohustustega sidumise määr 54 % (2014. aastal 63 %). Maksete summa oli 12 541 209 eurot ehk 77 % täidetud kulukohustustest (2014. aastal 77 %). |
| --- | --- |

11.

Kasutatav sihtotstarbeline tulu 2015. aastal oli kokku 27 988 590 eurot (2014. aastal 26 979 032 eurot). Kulukohustuste summa oli 15 089 101 eurot ja kulukohustustega sidumise määr 54 % (2014. aastal 63 %). Maksete summa oli 12 541 209 eurot ehk 77 % täidetud kulukohustustest (2014. aastal 77 %).

| 12. | 2015. aastasse üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringute hulgas oli ka Belgia riigi poolt 27. jaanuaril 2010. aastal tehtud 85 897 000 euro suurune ülekanne, mis oli seotud hoonete D4 ja D5 krundi ülevõtmisega ning Brüsselis asuva Luxembourgi raudteejaama hoone katusega seotud arenduskuludega. Nimetatud ülekande puhul on tegemist sihtotstarbelise välistuluga finantsmääruse (1) artikli 21 lõike 2 tähenduses. Suurim osa selle tuluga seoses täidetud kulukohustustest puudutavad MARTENSi hoone ostu vastavalt juhatuse 30. novembri 2011. aasta otsusele. |
| --- | --- |

12.

2015. aastasse üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringute hulgas oli ka Belgia riigi poolt 27. jaanuaril 2010. aastal tehtud 85 897 000 euro suurune ülekanne, mis oli seotud hoonete D4 ja D5 krundi ülevõtmisega ning Brüsselis asuva Luxembourgi raudteejaama hoone katusega seotud arenduskuludega. Nimetatud ülekande puhul on tegemist sihtotstarbelise välistuluga finantsmääruse (1) artikli 21 lõike 2 tähenduses. Suurim osa selle tuluga seoses täidetud kulukohustustest puudutavad MARTENSi hoone ostu vastavalt juhatuse 30. novembri 2011. aasta otsusele.

G.   Kasutada olnud assigneeringute tühistamine

| 13. | Assigneeringuid tühistati summas 16 107 073 eurot (2014. aastal 17 887 050 eurot), mis moodustab lõplikest assigneeringutest 0,9 % (2014. aastal 1,0 %). Tühistamise peamised põhjused on esitatud allolevas tabelis.

  Tabel 4


  2015. aastal kasutada olnud assigneeringute tühistamiste peamised põhjused











  Artikkel | Tühistatud summa
  (eurodes) | Osakaal kõigist tühistamistest | Tühistamise osakaal artiklist | Tühistamise peamine põhjus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 2 2 | Parlamendiliikmete assistentide kulud | 2 279 804 | 14 % | 1,2  % | Sellest summast oli 1 726 187 eurot seotud kohalike assistentidega. See, et parlamendiliikmed muutsid oma harjumusi assistentide jaoks ette nähtud summa kasutamisel, viis kohalike assistentide kulude arvelt registreeritud assistentide kulude suurenemiseni. |
| 3 2 4 | Kirjastamine ja levitamine | 1 160 874 | 7 % | 1,3  % | Tegemist on peamiselt tehnilise tühistamisega, mis hõlmab mitut punkti. |
| 2 1 0 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid | 1 566 816 | 10 % | 1,4  % | Tegemist on peamiselt tehnilise tühistamisega, mis hõlmab mitut punkti. |
| 2 0 2 | Hoonetega seotud kulud | 1 783 765 | 11 % | 1,9  % | Tegemist on peamiselt tehnilise tühistamisega, mis hõlmab mitut punkti. |
| 2 0 0 | Hooned | 1 820 342 | 11 % | 1,0  % | Tegemist on peamiselt tehnilise tühistamisega, mis hõlmab mitut punkti. |

13.

Assigneeringuid tühistati summas 16 107 073 eurot (2014. aastal 17 887 050 eurot), mis moodustab lõplikest assigneeringutest 0,9 % (2014. aastal 1,0 %). Tühistamise peamised põhjused on esitatud allolevas tabelis.

Tabel 4

2015. aastal kasutada olnud assigneeringute tühistamiste peamised põhjused

Artikkel

Tühistatud summa

(eurodes)

Osakaal kõigist tühistamistest

Tühistamise osakaal artiklist

Tühistamise peamine põhjus

4 2 2

Parlamendiliikmete assistentide kulud

2 279 804

14 %

1,2  %

Sellest summast oli 1 726 187 eurot seotud kohalike assistentidega. See, et parlamendiliikmed muutsid oma harjumusi assistentide jaoks ette nähtud summa kasutamisel, viis kohalike assistentide kulude arvelt registreeritud assistentide kulude suurenemiseni.

3 2 4

Kirjastamine ja levitamine

1 160 874

7 %

1,3  %

Tegemist on peamiselt tehnilise tühistamisega, mis hõlmab mitut punkti.

2 1 0

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid

1 566 816

10 %

1,4  %

Tegemist on peamiselt tehnilise tühistamisega, mis hõlmab mitut punkti.

2 0 2

Hoonetega seotud kulud

1 783 765

11 %

1,9  %

Tegemist on peamiselt tehnilise tühistamisega, mis hõlmab mitut punkti.

2 0 0

Hooned

1 820 342

11 %

1,0  %

Tegemist on peamiselt tehnilise tühistamisega, mis hõlmab mitut punkti.

H.   Ümberpaigutamised

Tabel 5

Ümberpaigutamised õigusliku aluse järgi

| Ümberpaigutamiste arv | Ümberpaigutatud summa (eurodes) | Osakaal lõplikest assigneeringutest |
| --- | --- | --- |
| C-ümberpaigutamised (finantsmääruse artiklid 27 ja 46) |
| 6 C-ümberpaigutamist | 83 419 000 | 4,6  % |
| sh koondümberpaigutamine | 71 000 000 | 4,0  % |
| P-ümberpaigutamised (finantsmääruse artikli 25 lõige 1) |
| 7 kasutada olnud assigneeringute P-ümberpaigutamist | 7 709 560 | 0,4  % |
| 13 kasutada olnud assigneeringute C- ja P- ümberpaigutamist | 91 128 560 | 5,0  % |

Ümberpaigutamiste arv

Ümberpaigutatud summa (eurodes)

Osakaal lõplikest assigneeringutest

C-ümberpaigutamised (finantsmääruse artiklid 27 ja 46)

6 C-ümberpaigutamist

83 419 000

4,6  %

sh koondümberpaigutamine

71 000 000

4,0  %

P-ümberpaigutamised (finantsmääruse artikli 25 lõige 1)

7 kasutada olnud assigneeringute P-ümberpaigutamist

7 709 560

0,4  %

13 kasutada olnud assigneeringute C- ja P- ümberpaigutamist

91 128 560

5,0  %

| 14. | Aasta jooksul kiideti finantsmääruse artiklite 27 ja 46 (10) alusel heaks kuus C-ümberpaigutamist (kaasa arvatud koondümberpaigutamine). Nende kogusumma oli 83 419 000 eurot ehk 4,6 % lõplikest assigneeringutest (2014. aastal moodustasid kolm ümberpaigutamist 4,4 % lõplikest assigneeringutest). President kiitis heaks seitse kasutada olnud assigneeringute P-ümberpaigutamist finantsmääruse artikli 25 lõike 1 (11) mõistes kogusummas 7 709 560 eurot, mis moodustas 0,4 % lõplikest assigneeringutest.

  Tabel 6


  C-ümberpaigutamiste analüüs kulukategooria ja eesmärgi kaupa










  Ümberpaigutamise sihiks olev kulukategooria | Eesmärk | Ümberpaigutamine (12) | Ümberpaigutatud summa (eurodes) | Osakaal lõplikest assigneeringutest |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinnisvarapoliitika | ADENAUERi hoone projekt | C7 | 71 000 000 | 85 % |
| Kinnisvarapoliitika kokku | | 71 000 000 | 85 % |
| Parlamendiliikmed | Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed | C1 | 555 000 | 1 % |
| Parlamendiliikmed kokku | | 555 000 | 1 % |
| Haldus | SPINELLI hoone peasissekäikude turvalisuse suurendamine | C3 | 7 000 000 | 8 % |
| Hüvitised teenistuse huvides teenistusest vabastamise ja teenistuse huvides puhkusele saatmise korral | C4 | 95 000 | 0 % |
| Muud teenistujad | C5 | 4 684 000 | 6 % |
| Toetus akrediteeritud Euroopa Koolidele (2. tüüp) | C6 | 85 000 | 0 % |
| Haldus kokku | | 11 864 000 | 14 % |
| Kokku | 83 419 000 | 100 % |

14.

Aasta jooksul kiideti finantsmääruse artiklite 27 ja 46 (10) alusel heaks kuus C-ümberpaigutamist (kaasa arvatud koondümberpaigutamine). Nende kogusumma oli 83 419 000 eurot ehk 4,6 % lõplikest assigneeringutest (2014. aastal moodustasid kolm ümberpaigutamist 4,4 % lõplikest assigneeringutest). President kiitis heaks seitse kasutada olnud assigneeringute P-ümberpaigutamist finantsmääruse artikli 25 lõike 1 (11) mõistes kogusummas 7 709 560 eurot, mis moodustas 0,4 % lõplikest assigneeringutest.

Tabel 6

C-ümberpaigutamiste analüüs kulukategooria ja eesmärgi kaupa

Ümberpaigutamise sihiks olev kulukategooria

Eesmärk

Ümberpaigutamine (12)

Ümberpaigutatud summa (eurodes)

Osakaal lõplikest assigneeringutest

Kinnisvarapoliitika

ADENAUERi hoone projekt

C7

71 000 000

85 %

Kinnisvarapoliitika kokku

71 000 000

85 %

Parlamendiliikmed

Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed

C1

555 000

1 %

Parlamendiliikmed kokku

555 000

1 %

Haldus

SPINELLI hoone peasissekäikude turvalisuse suurendamine

C3

7 000 000

8 %

Hüvitised teenistuse huvides teenistusest vabastamise ja teenistuse huvides puhkusele saatmise korral

C4

95 000

0 %

Muud teenistujad

C5

4 684 000

6 %

Toetus akrediteeritud Euroopa Koolidele (2. tüüp)

C6

85 000

0 %

Haldus kokku

11 864 000

14 %

Kokku

83 419 000

100 %

II.   FINANTSJUHTIMINE PEATÜKKIDE LÕIKES

| 15. | Käesolevas osas käsitletakse assigneeringute kasutamist eelarvepeatükkide lõikes, nende osakaalu üldeelarves ning muutumist eelnenud aastaga võrreldes. Assigneeringute kogumahust moodustavad 71 % ainuüksi nelja peatüki assigneeringud. Need on: peatükk 1 0 „Institutsiooni liikmed”, peatükk 1 2 „Ametnikud ja ajutised töötajad”, peatükk 2 0 „Hooned ja nendega seotud kulud” ning peatükk 4 2 „Parlamendiliikmete assistentide kulud”. |
| --- | --- |

15.

Käesolevas osas käsitletakse assigneeringute kasutamist eelarvepeatükkide lõikes, nende osakaalu üldeelarves ning muutumist eelnenud aastaga võrreldes. Assigneeringute kogumahust moodustavad 71 % ainuüksi nelja peatüki assigneeringud. Need on: peatükk 1 0 „Institutsiooni liikmed”, peatükk 1 2 „Ametnikud ja ajutised töötajad”, peatükk 2 0 „Hooned ja nendega seotud kulud” ning peatükk 4 2 „Parlamendiliikmete assistentide kulud”.

| 16. | Tabelis 7 on esitatud 2015. aastal kulukohustustega seotud assigneeringute muutus peatükkide kaupa 2014. aastaga võrreldes. Joonistel 1 ja 2 on 2015. aasta muutused võrreldes 2014. aastaga esitatud graafiliselt.

  Tabel 7


  Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses











  (eurodes) |
| --- | --- |
| Peatükk | Rubriik | 2015 | 2014 | Erinevus | Muutus |
| 2015/2014 |
| 1 0 | Institutsiooni liikmed | 213 915 852 | 223 348 317 | -9 432 465 | - 4 % |
| 1 2 | Ametnikud ja ajutised töötajad | 597 484 150 | 592 225 771 | 5 258 379 | 1 % |
| 1 4 | Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused | 116 618 310 | 89 659 626 | 26 958 684 | 30 % |
| 1 6 | Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud | 17 535 481 | 15 769 390 | 1 766 091 | 11 % |
| Jaotis 1 – Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud | 945 553 793 | 921 003 104 | 24 550 689 | 3 % |
| 2 0 | Hooned ja nendega seotud kulud | 265 369 143 | 261 255 177 | 4 113 966 | 2 % |
| 2 1 | Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara | 136 912 387 | 127 593 867 | 9 318 520 | 7 % |
| 2 3 | Jooksvad halduskulud | 4 458 475 | 4 824 591 | - 366 116 | - 8 % |
| Jaotis 2 – Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud | 406 740 005 | 393 673 635 | 13 066 370 | 3 % |
| 3 0 | Koosolekud ja konverentsid | 31 170 192 | 28 562 580 | 2 607 612 | 9 % |
| 3 2 | Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine | 107 799 775 | 112 532 750 | -4 732 975 | - 4 % |
| Jaotis 3 – Institutsiooni üldiste ülesannete täitmise kulud | 138 969 967 | 141 095 330 | -2 125 363 | - 2 % |
| 4 0 | Teatavate institutsioonide ja organite kulud | 102 924 578 | 100 523 786 | 2 400 792 | 2 % |
| 4 2 | Parlamendiliikmete assistentide kulud | 184 233 696 | 181 048 837 | 3 184 859 | 2 % |
| 4 4 | Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus | 400 000 | 400 000 | 0 | 0 % |
| Jaotis 4 – Institutsiooni eriülesannete täitmise kulud | 287 558 274 | 281 972 623 | 5 585 651 | 2 % |
| Jaotis 10 – Muud kulud | 0 | 0 | 0 | |
| Kokku | 1 778 822 039 | 1 737 744 692 | 41 077 347 | 2 % |

16.

Tabelis 7 on esitatud 2015. aastal kulukohustustega seotud assigneeringute muutus peatükkide kaupa 2014. aastaga võrreldes. Joonistel 1 ja 2 on 2015. aasta muutused võrreldes 2014. aastaga esitatud graafiliselt.

Tabel 7

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses

(eurodes)

Peatükk

Rubriik

2015

2014

Erinevus

Muutus

2015/2014

1 0

Institutsiooni liikmed

213 915 852

223 348 317

-9 432 465

- 4 %

1 2

Ametnikud ja ajutised töötajad

597 484 150

592 225 771

5 258 379

1 %

1 4

Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused

116 618 310

89 659 626

26 958 684

30 %

1 6

Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud

17 535 481

15 769 390

1 766 091

11 %

Jaotis 1 – Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud

945 553 793

921 003 104

24 550 689

3 %

2 0

Hooned ja nendega seotud kulud

265 369 143

261 255 177

4 113 966

2 %

2 1

Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara

136 912 387

127 593 867

9 318 520

7 %

2 3

Jooksvad halduskulud

4 458 475

4 824 591

- 366 116

- 8 %

Jaotis 2 – Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud

406 740 005

393 673 635

13 066 370

3 %

3 0

Koosolekud ja konverentsid

31 170 192

28 562 580

2 607 612

9 %

3 2

Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine

107 799 775

112 532 750

-4 732 975

- 4 %

Jaotis 3 – Institutsiooni üldiste ülesannete täitmise kulud

138 969 967

141 095 330

-2 125 363

- 2 %

4 0

Teatavate institutsioonide ja organite kulud

102 924 578

100 523 786

2 400 792

2 %

4 2

Parlamendiliikmete assistentide kulud

184 233 696

181 048 837

3 184 859

2 %

4 4

Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus

400 000

400 000

0

0 %

Jaotis 4 – Institutsiooni eriülesannete täitmise kulud

287 558 274

281 972 623

5 585 651

2 %

Jaotis 10 – Muud kulud

0

0

0

Kokku

1 778 822 039

1 737 744 692

41 077 347

2 %

Joonis 1

2015. aasta kulukohustuste jaotus peatükkide kaupa

Joonis 2

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses peatükkide kaupa

A.   Peatükk 1 0 „Institutsiooni liikmed”

Tabel 8

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 1 0

| (eurodes) |
| --- |
| Punkt | Rubriik | Osakaal peatükist 2015. aastal | 2015 | 2014 | Erinevus | Muutus |
| 2015/2014 |
| 1 0 0 0 | Palgad | 34 % | 71 860 134 | 74 881 314 | -3 021 180 | - 4 % |
| 1 0 0 6 | Üldkulude hüvitis | 18 % | 38 754 451 | 43 215 516 | -4 461 065 | - 10 % |
| 1 0 0 4 | Tavalised reisikulud | 33 % | 71 418 750 | 66 550 000 | 4 868 750 | 7 % |
| 1 0 0 5 | Muud reisikulud | 3 % | 5 550 000 | 7 500 000 | -1 950 000 | - 26 % |
| 1 0 2 0 | Üleminekuhüvitised | 4 % | 9 544 350 | 14 766 194 | -5 221 844 | - 35 % |
| 1 0 3 0 | Vanaduspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri) | 5 % | 10 675 654 | 10 422 836 | 252 818 | 2 % |
| Muud | Muud | 3 % | 6 112 514 | 6 012 457 | 100 057 | 2 % |
| Peatükk 1 0 – Institutsiooni liikmed | 100 % | 213 915 852 | 223 348 317 | -9 432 465 | - 4 % |

(eurodes)

Punkt

Rubriik

Osakaal peatükist 2015. aastal

2015

2014

Erinevus

Muutus

2015/2014

1 0 0 0

Palgad

34 %

71 860 134

74 881 314

-3 021 180

- 4 %

1 0 0 6

Üldkulude hüvitis

18 %

38 754 451

43 215 516

-4 461 065

- 10 %

1 0 0 4

Tavalised reisikulud

33 %

71 418 750

66 550 000

4 868 750

7 %

1 0 0 5

Muud reisikulud

3 %

5 550 000

7 500 000

-1 950 000

- 26 %

1 0 2 0

Üleminekuhüvitised

4 %

9 544 350

14 766 194

-5 221 844

- 35 %

1 0 3 0

Vanaduspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)

5 %

10 675 654

10 422 836

252 818

2 %

Muud

Muud

3 %

6 112 514

6 012 457

100 057

2 %

Peatükk 1 0 – Institutsiooni liikmed

100 %

213 915 852

223 348 317

-9 432 465

- 4 %

| 17. | Parlamendiliikme igakuine hüvitis (brutopalk) on 38,5 % Euroopa Kohtu kohtuniku põhipalgast (13). Peamine põhjus, miks punkti 1 0 0 0 kulukohustused 2015. aastal 2014. aastaga võrreldes vähenesid, seisneb selles, et Euroopa Parlamendi kaheksandas koosseisus on seitsmenda koosseisuga võrreldes vähem liikmeid (14) ja 2014. aasta juulis, st valimiste aastal parlamendiliikmetele makstud hüvitised hõlmasid nii uutele ametisse astuvatele kui ka ametist lahkuvatele parlamendiliikmetele (kes said juuli eest terve kuupalga) mõeldud summasid (3 121 000 eurot). 2014. aastal maksti Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasu tagasiulatuva korrigeerimise tõttu perioodi eest, mis ulatus 2012. aasta juulist 2014. aasta aprillini, tagantjärele 1 019 948 eurot. 2015. aasta detsembris korrigeeriti jälle töötasusid, seekord 2,4 % alates 1. juulist 2015, ja parlamendiliikme igakuise hüvitise uueks brutosummaks sai 8 213 eurot (ajavahemikus 1. juulist 20141. juulini 2015 oli see 8 021 eurot). Ajavahemiku eest, mis ulatus 2015. aasta juulist 2015. aasta detsembrini, maksti tagantjärele 852 000 eurot. |
| --- | --- |

17.

Parlamendiliikme igakuine hüvitis (brutopalk) on 38,5 % Euroopa Kohtu kohtuniku põhipalgast (13). Peamine põhjus, miks punkti 1 0 0 0 kulukohustused 2015. aastal 2014. aastaga võrreldes vähenesid, seisneb selles, et Euroopa Parlamendi kaheksandas koosseisus on seitsmenda koosseisuga võrreldes vähem liikmeid (14) ja 2014. aasta juulis, st valimiste aastal parlamendiliikmetele makstud hüvitised hõlmasid nii uutele ametisse astuvatele kui ka ametist lahkuvatele parlamendiliikmetele (kes said juuli eest terve kuupalga) mõeldud summasid (3 121 000 eurot). 2014. aastal maksti Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasu tagasiulatuva korrigeerimise tõttu perioodi eest, mis ulatus 2012. aasta juulist 2014. aasta aprillini, tagantjärele 1 019 948 eurot. 2015. aasta detsembris korrigeeriti jälle töötasusid, seekord 2,4 % alates 1. juulist 2015, ja parlamendiliikme igakuise hüvitise uueks brutosummaks sai 8 213 eurot (ajavahemikus 1. juulist 20141. juulini 2015 oli see 8 021 eurot). Ajavahemiku eest, mis ulatus 2015. aasta juulist 2015. aasta detsembrini, maksti tagantjärele 852 000 eurot.

| 18. | Punkt 1 0 0 6 on ette nähtud parlamendiliikmete tööülesannetest tulenevateks kuludeks. See hüvitis suurenes 2015. aastal 4 320 euroni parlamendiliikme kohta kuus (2014. aastal 4 299 eurot) ja seda maksti iga kuu parlamendiliikmete taotluse alusel. Punkti assigneeringud vähenesid 2015. aastal eelnenud aastaga võrreldes seetõttu, et valimiste aastal, st 2014 maksti liikmetele, keda tagasi ei valitud, üleminekuhüvitisi; hüvitist maksti mandaadi lõppemisele järgneva kolme kuu jooksul 50 % ulatuses tavapärasest hüvitisest. |
| --- | --- |

18.

Punkt 1 0 0 6 on ette nähtud parlamendiliikmete tööülesannetest tulenevateks kuludeks. See hüvitis suurenes 2015. aastal 4 320 euroni parlamendiliikme kohta kuus (2014. aastal 4 299 eurot) ja seda maksti iga kuu parlamendiliikmete taotluse alusel. Punkti assigneeringud vähenesid 2015. aastal eelnenud aastaga võrreldes seetõttu, et valimiste aastal, st 2014 maksti liikmetele, keda tagasi ei valitud, üleminekuhüvitisi; hüvitist maksti mandaadi lõppemisele järgneva kolme kuu jooksul 50 % ulatuses tavapärasest hüvitisest.

| 19. | Punkti 1 0 0 4 „Tavalised reisikulud” kulukohustused suurenesid 2014. aasta kulukohustustega võrreldes seetõttu, et pärast valimiste aastale omast langust taastus tavapärane tegevus. |
| --- | --- |

19.

Punkti 1 0 0 4 „Tavalised reisikulud” kulukohustused suurenesid 2014. aasta kulukohustustega võrreldes seetõttu, et pärast valimiste aastale omast langust taastus tavapärane tegevus.

| 20. | Punkti 1 0 0 5 „Muud reisikulud” 2014. aasta kulukohustuste summa oli väga suur seetõttu, et tuli katta kulud, mis on seotud ametiaja lõppemisega ja eelkõige paljude võimalike sõitudega parlamendiliikmete valimisriiki. 2015. aasta kulukohustused määrati kindlaks hinnangute alusel, mille puhul oli lähtutud tavapärase töörütmi taastumisest. |
| --- | --- |

20.

Punkti 1 0 0 5 „Muud reisikulud” 2014. aasta kulukohustuste summa oli väga suur seetõttu, et tuli katta kulud, mis on seotud ametiaja lõppemisega ja eelkõige paljude võimalike sõitudega parlamendiliikmete valimisriiki. 2015. aasta kulukohustused määrati kindlaks hinnangute alusel, mille puhul oli lähtutud tavapärase töörütmi taastumisest.

| 21. | Aastal 2015 tegid parlamendiliikmed kokku 31 595 (15) sõitu (16). Enamik sõite tehti Brüsselisse (20 568) ja Strasbourgi (8 779). Koosolekute tõttu mujal Euroopa Liidus tehti 1 350 sõitu ja koosolekute tõttu väljaspool Euroopa Liitu 898 sõitu. |
| --- | --- |

21.

Aastal 2015 tegid parlamendiliikmed kokku 31 595 (15) sõitu (16). Enamik sõite tehti Brüsselisse (20 568) ja Strasbourgi (8 779). Koosolekute tõttu mujal Euroopa Liidus tehti 1 350 sõitu ja koosolekute tõttu väljaspool Euroopa Liitu 898 sõitu.

| 22. | Punkti 1 0 2 0 „Üleminekuhüvitised” assigneeringute muutus tulenes sellest, et parlamendiliikmetel, kelle ametiaeg koosseisu vahetumisel lõppes, oli õigus taotleda üleminekuhüvitist (17). 408 Euroopa Parlamendi seitsmendas koosseisus olnud liiget 2015. aasta mais tagasi ei valitud. 2014. aasta detsembri lõpus sai üleminekuhüvitist 356 endist parlamendiliiget (2015. aasta juuli lõpus 51 liiget ja 2015. aasta detsembri lõpus vaid 25 liiget). |
| --- | --- |

22.

Punkti 1 0 2 0 „Üleminekuhüvitised” assigneeringute muutus tulenes sellest, et parlamendiliikmetel, kelle ametiaeg koosseisu vahetumisel lõppes, oli õigus taotleda üleminekuhüvitist (17). 408 Euroopa Parlamendi seitsmendas koosseisus olnud liiget 2015. aasta mais tagasi ei valitud. 2014. aasta detsembri lõpus sai üleminekuhüvitist 356 endist parlamendiliiget (2015. aasta juuli lõpus 51 liiget ja 2015. aasta detsembri lõpus vaid 25 liiget).

| 23. | Punkti 1 0 3 0 „Vanaduspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)” assigneering on ette nähtud vanaduspensioni maksmiseks pärast ametiaja lõppu parlamendiliikmetele, kelle suhtes kohaldatakse vana eeskirja, mis asendati 2009. aastal jõustunud Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärusega (18). Enne põhimääruse jõustumise kuupäeva omandatud vanaduspensioni õigused säilivad. Vanadusepensioni sätted kehtivad praegu üksnes Prantsusmaalt ja Itaaliast valitud Euroopa Parlamendi liikmetele, kuid kõigil teistel parlamendiliikmetel on õigus liituda oma riigi ametiasutuste hallatava pensioniskeemiga. Itaaliast valitud Euroopa Parlamendi liikmed, kes ei kuulu oma riigi pensioniskeemi, ja Prantsusmaalt valitud Euroopa Parlamendi liikmed, kelle pensionisüsteem on Prantsusmaa Rahvuskogu liikmete omast erinev, võisid teha Euroopa Parlamendi eelarvesse makseid, mis on arvutatud samadel alustel mis Itaalias või Prantsusmaal riigi parlamenti valitud liikmete puhul, et omandada samad pensioniõigused, mis on riigi parlamenti valitud liikmetel. Neid, kellele pensioni maksti, oli 2015. aasta lõpus 465 ja 2014. aasta lõpus 458. |
| --- | --- |

23.

Punkti 1 0 3 0 „Vanaduspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)” assigneering on ette nähtud vanaduspensioni maksmiseks pärast ametiaja lõppu parlamendiliikmetele, kelle suhtes kohaldatakse vana eeskirja, mis asendati 2009. aastal jõustunud Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärusega (18). Enne põhimääruse jõustumise kuupäeva omandatud vanaduspensioni õigused säilivad. Vanadusepensioni sätted kehtivad praegu üksnes Prantsusmaalt ja Itaaliast valitud Euroopa Parlamendi liikmetele, kuid kõigil teistel parlamendiliikmetel on õigus liituda oma riigi ametiasutuste hallatava pensioniskeemiga. Itaaliast valitud Euroopa Parlamendi liikmed, kes ei kuulu oma riigi pensioniskeemi, ja Prantsusmaalt valitud Euroopa Parlamendi liikmed, kelle pensionisüsteem on Prantsusmaa Rahvuskogu liikmete omast erinev, võisid teha Euroopa Parlamendi eelarvesse makseid, mis on arvutatud samadel alustel mis Itaalias või Prantsusmaal riigi parlamenti valitud liikmete puhul, et omandada samad pensioniõigused, mis on riigi parlamenti valitud liikmetel. Neid, kellele pensioni maksti, oli 2015. aasta lõpus 465 ja 2014. aasta lõpus 458.

B.   Peatükk 1 2 „Ametnikud ja ajutised töötajad”

Tabel 9

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 1 2

| (eurodes) |
| --- |
| Punkt | Rubriik | Osakaal peatükist 2015. aastal | 2015 | 2014 | Erinevus | Muutus |
| 2015/2014 |
| 1 2 0 0 | Töötasu ja hüvitised | 99 % | 594 444 744 | 588 325 127 | 6 119 617 | 1 % |
| Muud | Muud | 1 % | 3 039 406 | 3 900 644 | - 861 238 | - 22 % |
| Peatükk 1 2 – Ametnikud ja ajutised töötajad | 100 % | 597 484 150 | 592 225 771 | 5 258 379 | 1 % |

(eurodes)

Punkt

Rubriik

Osakaal peatükist 2015. aastal

2015

2014

Erinevus

Muutus

2015/2014

1 2 0 0

Töötasu ja hüvitised

99 %

594 444 744

588 325 127

6 119 617

1 %

Muud

Muud

1 %

3 039 406

3 900 644

- 861 238

- 22 %

Peatükk 1 2 – Ametnikud ja ajutised töötajad

100 %

597 484 150

592 225 771

5 258 379

1 %

| 24. | Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud olid 2015. aastal 597 484 150 eurot ning see oli kõige suurem kulukategooria (34 % kõikidest 2015. aasta kulukohustustest). Peatüki kulude suurenemine oli peamiselt tingitud suurenemisest punktis 1 2 0 0 „Töötasu ja hüvitised”, mis moodustab 99 % assigneeringutest. |
| --- | --- |

24.

Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud olid 2015. aastal 597 484 150 eurot ning see oli kõige suurem kulukategooria (34 % kõikidest 2015. aasta kulukohustustest). Peatüki kulude suurenemine oli peamiselt tingitud suurenemisest punktis 1 2 0 0 „Töötasu ja hüvitised”, mis moodustab 99 % assigneeringutest.

| 25. | Punkti 1 2 0 0 „Töötasu ja hüvitised” täidetud kulukohustuste summa oli 594 444 744 eurot, mis on 1 % rohkem kui 2014. aastal. See kasv kajastab ametikohtade täitmise määra ning selles on arvestatud edutamisi ning palkade korrigeerimist. Detsembris 2015 kohandati ja suurendati Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasu alates 2015. aasta 1. juulist2,4 %. |
| --- | --- |

25.

Punkti 1 2 0 0 „Töötasu ja hüvitised” täidetud kulukohustuste summa oli 594 444 744 eurot, mis on 1 % rohkem kui 2014. aastal. See kasv kajastab ametikohtade täitmise määra ning selles on arvestatud edutamisi ning palkade korrigeerimist. Detsembris 2015 kohandati ja suurendati Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasu alates 2015. aasta 1. juulist2,4 %.

| 26. | Aastal 2015 võeti peasekretariaati tööle 398 ametnikku ja ajutist töötajat ning fraktsioonidesse võeti tööle 129 ajutist töötajat. Kokku töötas Euroopa Parlamendis 31. detsembri 2015. aasta seisuga 6 162 ametnikku ja ajutist töötajat (nendest 5 391 peasekretariaadis ja 771 fraktsioonides). |
| --- | --- |

26.

Aastal 2015 võeti peasekretariaati tööle 398 ametnikku ja ajutist töötajat ning fraktsioonidesse võeti tööle 129 ajutist töötajat. Kokku töötas Euroopa Parlamendis 31. detsembri 2015. aasta seisuga 6 162 ametnikku ja ajutist töötajat (nendest 5 391 peasekretariaadis ja 771 fraktsioonides).

| 27. | 31. detsembri 2015. aasta seisuga oli naiste osakaal kõigist Euroopa Parlamendi töötajatest 59 %, samas oli naisi vaid 34 % osakonnajuhatajatest, 31 % direktoritest ja 33 % peadirektoritest. Alltoodud joonisel on kujutatud töötajaskonna sooline jaotus tegevusüksuste lõikes.

  Joonis 3


  Peasekretariaadi töötajate sooline jaotus



  Allikas: personali peadirektoraat. |
| --- | --- |

27.

31. detsembri 2015. aasta seisuga oli naiste osakaal kõigist Euroopa Parlamendi töötajatest 59 %, samas oli naisi vaid 34 % osakonnajuhatajatest, 31 % direktoritest ja 33 % peadirektoritest. Alltoodud joonisel on kujutatud töötajaskonna sooline jaotus tegevusüksuste lõikes.

Joonis 3

Peasekretariaadi töötajate sooline jaotus

Allikas: personali peadirektoraat.

C.   Peatükk 1 4 „Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused”

Tabel 10

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2013.–2015. aasta võrdluses: peatükk 1 4

| (eurodes) |
| --- |
| Punkt | Rubriik | Osakaal peatükist 2015. aastal | 2015 | 2014 | 2013 | Erinevus 2015/2014 | Muutus | Erinevus 2015/2013 | Muutus |
| 2015/2014 | 2015/2013 |
| 1 4 0 0 | Muud teenistujad | 48 % | 55 539 723 | 45 051 879 | 37 296 239 | 10 487 844 | 23 % | 18 243 484 | 49 % |
| 1 4 0 2 | Suulise tõlke kulud | 40 % | 46 423 856 | 34 553 991 | 49 599 377 | 11 869 865 | 34 % | -3 175 521 | - 6 % |
| 1 4 0 4 | Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus | 5 % | 6 379 886 | 5 791 882 | 6 444 637 | 588 004 | 10 % | -64 751 | - 1 % |
| 1 4 2 0 | Välistõlketeenused | 7 % | 8 274 845 | 3 892 854 | 11 904 661 | 4 381 991 | 113 % | -3 629 816 | - 30 % |
| Muud | Muud | 0 % | 0 | 369 020 | 937 189 | - 369 020 | - 100 % | - 937 189 | - 100 % |
| Peatükk 1 4 – Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused | 100 % | 116 618 310 | 89 659 626 | 106 182 103 | 26 958 684 | 30 % | 10 436 207 | 10 % |

(eurodes)

Punkt

Rubriik

Osakaal peatükist 2015. aastal

2015

2014

2013

Erinevus 2015/2014

Muutus

Erinevus 2015/2013

Muutus

2015/2014

2015/2013

1 4 0 0

Muud teenistujad

48 %

55 539 723

45 051 879

37 296 239

10 487 844

23 %

18 243 484

49 %

1 4 0 2

Suulise tõlke kulud

40 %

46 423 856

34 553 991

49 599 377

11 869 865

34 %

-3 175 521

- 6 %

1 4 0 4

Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus

5 %

6 379 886

5 791 882

6 444 637

588 004

10 %

-64 751

- 1 %

1 4 2 0

Välistõlketeenused

7 %

8 274 845

3 892 854

11 904 661

4 381 991

113 %

-3 629 816

- 30 %

Muud

Muud

0 %

0

369 020

937 189

- 369 020

- 100 %

- 937 189

- 100 %

Peatükk 1 4 – Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused

100 %

116 618 310

89 659 626

106 182 103

26 958 684

30 %

10 436 207

10 %

| 28. | Selle peatüki assigneeringute muutus tulenes peamiselt sellest, et pärast 2014. aastat, st valimiste aastat, taastus parlamendi tavapärane töörütm; kulukohustused olid 2013. aastaga võrreldes 10 % suuremad (peatüki 1 4 kulukohustused olid 2013. aastal kokku 106 182 103 eurot). Selle tulemusel suurenes 2015. aastal eelkõige vajadus välise suulise ja kirjaliku tõlke järele (2014. aastaga võrreldes vastavalt +11,9 miljonit eurot ja +4,4 miljonit eurot). Võrreldes aga 2013. aastaga välise suulise ja kirjaliku tõlke jaoks ette nähtud kulukohustused 2015. aastal vähenesid (- 6 % suulise tõlke puhul: 49,6 miljonit eurot 2013. aastal; ja - 30 % kirjaliku tõlke puhul: 11,9 miljonit eurot 2013. aastal). Muude teenistujatega seotud kulukohustused suurenesid, mis tulenes eelkõige turvateenuste muutmisest Brüsselis ja Strasbourgis parlamendisiseselt täidetavaks ülesandeks (+10,5 miljonit eurot). |
| --- | --- |

28.

Selle peatüki assigneeringute muutus tulenes peamiselt sellest, et pärast 2014. aastat, st valimiste aastat, taastus parlamendi tavapärane töörütm; kulukohustused olid 2013. aastaga võrreldes 10 % suuremad (peatüki 1 4 kulukohustused olid 2013. aastal kokku 106 182 103 eurot). Selle tulemusel suurenes 2015. aastal eelkõige vajadus välise suulise ja kirjaliku tõlke järele (2014. aastaga võrreldes vastavalt +11,9 miljonit eurot ja +4,4 miljonit eurot). Võrreldes aga 2013. aastaga välise suulise ja kirjaliku tõlke jaoks ette nähtud kulukohustused 2015. aastal vähenesid (- 6 % suulise tõlke puhul: 49,6 miljonit eurot 2013. aastal; ja - 30 % kirjaliku tõlke puhul: 11,9 miljonit eurot 2013. aastal). Muude teenistujatega seotud kulukohustused suurenesid, mis tulenes eelkõige turvateenuste muutmisest Brüsselis ja Strasbourgis parlamendisiseselt täidetavaks ülesandeks (+10,5 miljonit eurot).

| 29. | Punkti 1 4 0 0 „Muud teenistujad” assigneeringud suurenesid peamiselt lepinguliste töötajate töölevõtmise tõttu turvateenuse osutamise institutsioonisiseseks muutmise raames. 31. detsembri 2015. aasta seisuga oli palgal 1 428 lepingulist töötajat. Lepinguliste töötajate jaotus tegevusüksuste (19) ja soo alusel on esitatud joonisel 4. Sellest punktist kaetakse peamiselt muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste töötajate töötasu, toetused ja hüvitised, tööandja sissemaksed mitmesugustesse sotsiaalkindlustusskeemidesse ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes, ning ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud.

  Joonis 4


  Lepinguliste töötajate jaotus tegevusüksuste ja soo alusel 2015. aastal



  Allikas: personali peadirektoraat. |
| --- | --- |

29.

Punkti 1 4 0 0 „Muud teenistujad” assigneeringud suurenesid peamiselt lepinguliste töötajate töölevõtmise tõttu turvateenuse osutamise institutsioonisiseseks muutmise raames. 31. detsembri 2015. aasta seisuga oli palgal 1 428 lepingulist töötajat. Lepinguliste töötajate jaotus tegevusüksuste (19) ja soo alusel on esitatud joonisel 4. Sellest punktist kaetakse peamiselt muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste töötajate töötasu, toetused ja hüvitised, tööandja sissemaksed mitmesugustesse sotsiaalkindlustusskeemidesse ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes, ning ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud.

Joonis 4

Lepinguliste töötajate jaotus tegevusüksuste ja soo alusel 2015. aastal

Allikas: personali peadirektoraat.

| 30. | Punkti 1 4 0 2 „Suulise tõlke kulud” assigneeringute muutuse tingis peamiselt akrediteeritud koosseisuväliste tõlkide tõlketööpäevade arvu suurenemine (2015. aastal 51 466 päeva ja 2014. aastal 39 181 päeva). Aasta 2014 oli valimiste aasta, mil parlamendi vajadus suulise tõlke järele vähenes ja selle katsid peamiselt parlamendi koosseisulised tõlgid.
  Punkti kulukohustused hõlmasid Euroopa Parlamendi korraldatud koosolekutel suulise tõlke tagamiseks kasutatavate akrediteeritud koosseisuväliste tõlkide tasusid, sotsiaalkindlustusmakseid, sõidukulusid ja päevaraha. |
| --- | --- |

30.

Punkti 1 4 0 2 „Suulise tõlke kulud” assigneeringute muutuse tingis peamiselt akrediteeritud koosseisuväliste tõlkide tõlketööpäevade arvu suurenemine (2015. aastal 51 466 päeva ja 2014. aastal 39 181 päeva). Aasta 2014 oli valimiste aasta, mil parlamendi vajadus suulise tõlke järele vähenes ja selle katsid peamiselt parlamendi koosseisulised tõlgid.

Punkti kulukohustused hõlmasid Euroopa Parlamendi korraldatud koosolekutel suulise tõlke tagamiseks kasutatavate akrediteeritud koosseisuväliste tõlkide tasusid, sotsiaalkindlustusmakseid, sõidukulusid ja päevaraha.

| 31. | Euroopa Parlamendi tõlgid ja akrediteeritud koosseisuvälised tõlgid tegid 2015. aastal 98 964 tõlketööpäeva (2014. aastal 86 158 päeva) ning osutasid teenust nii parlamendile kui ka teistele institutsioonidele (20) (sellistel puhkudel, kus parlamendi teenistused pidid tagama suulise tõlke). Parlamendi tõlgid töötasid 47 498 päeva (1 % rohkem kui 2014. aastal) ja akrediteeritud koosseisuvälised tõlgid 51 466 päeva (31 % rohkem kui 2014. aastal). |
| --- | --- |

31.

Euroopa Parlamendi tõlgid ja akrediteeritud koosseisuvälised tõlgid tegid 2015. aastal 98 964 tõlketööpäeva (2014. aastal 86 158 päeva) ning osutasid teenust nii parlamendile kui ka teistele institutsioonidele (20) (sellistel puhkudel, kus parlamendi teenistused pidid tagama suulise tõlke). Parlamendi tõlgid töötasid 47 498 päeva (1 % rohkem kui 2014. aastal) ja akrediteeritud koosseisuvälised tõlgid 51 466 päeva (31 % rohkem kui 2014. aastal).

| 32. | Punkti 1 4 0 4 „Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus” assigneeringute muutuse tingis peamiselt praktikantide ja lähetatud riiklike ekspertide arvu suurenemine. Kulukohustustest kaetakse asjaomaste kategooriate töötajate töötasud, hüvitised, sõidukulud ning õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustuse kulud. |
| --- | --- |

32.

Punkti 1 4 0 4 „Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus” assigneeringute muutuse tingis peamiselt praktikantide ja lähetatud riiklike ekspertide arvu suurenemine. Kulukohustustest kaetakse asjaomaste kategooriate töötajate töötasud, hüvitised, sõidukulud ning õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustuse kulud.

| 33. | Punkti 1 4 2 0 „Välistõlketeenused” assigneeringute muutuse tingis samuti 2014. aastaga ehk valimiste aastaga võrreldes suurem tõlkevajadus. 2014. aastal nõudlus kirjaliku tõlke järele valimiste ajal peaaegu puudus ning uue koosseisu ametiaja esimestel kuudel oli see üsna väike. Seetõttu suutsid vajalikud tõlked tagada koosseisulised tõlkijad. |
| --- | --- |

33.

Punkti 1 4 2 0 „Välistõlketeenused” assigneeringute muutuse tingis samuti 2014. aastaga ehk valimiste aastaga võrreldes suurem tõlkevajadus. 2014. aastal nõudlus kirjaliku tõlke järele valimiste ajal peaaegu puudus ning uue koosseisu ametiaja esimestel kuudel oli see üsna väike. Seetõttu suutsid vajalikud tõlked tagada koosseisulised tõlkijad.

D.   Peatükk 1 6 „Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud”

Tabel 11

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 1 6

| (eurodes) |
| --- |
| Punkt | Rubriik | Osakaal peatükist 2015. aastal | 2015 | 2014 | Erinevus | Muutus |
| 2015/2014 |
| 1 6 1 2 | Täiendusõpe | 28 % | 4 950 971 | 4 835 591 | 115 380 | 2 % |
| 1 6 5 2 | Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud | 20 % | 3 500 000 | 4 050 000 | - 550 000 | - 14 % |
| 1 6 5 4 | Lastehoiuasutused | 35 % | 6 167 701 | 4 006 645 | 2 161 056 | 54 % |
| Muud | Muud | 17 % | 2 916 808 | 2 877 155 | 39 653 | 1 % |
| Peatükk 1 6 – Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud | 100 % | 17 535 481 | 15 769 391 | 1 766 090 | 11 % |

(eurodes)

Punkt

Rubriik

Osakaal peatükist 2015. aastal

2015

2014

Erinevus

Muutus

2015/2014

1 6 1 2

Täiendusõpe

28 %

4 950 971

4 835 591

115 380

2 %

1 6 5 2

Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud

20 %

3 500 000

4 050 000

- 550 000

- 14 %

1 6 5 4

Lastehoiuasutused

35 %

6 167 701

4 006 645

2 161 056

54 %

Muud

Muud

17 %

2 916 808

2 877 155

39 653

1 %

Peatükk 1 6 – Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud

100 %

17 535 481

15 769 391

1 766 090

11 %

| 34. | Punkti 1 6 1 2 „Täiendusõpe” kulukohustustega seotud assigneeringutest kaetakse kulutusi koolituskursustele, mille eesmärk oli täiendada töötajate teadmisi ja oskusi ning institutsiooni töö tulemuslikkust ja tõhusust. Keelekursustel osalemiste arv oli 2015. aastal 5 606 (2014. aastal 4 594), infotehnoloogiakursustel osalemiste arv oli 2 284 (2014. aastal 3 614) ja finantskoolitusel osalemiste arv 1 233 (2014. aastal 1 113). Parlamendisisestel üldkoolitustel osalemiste arv oli 11 970 (2014. aastal 13 441) ja väliskursustel osalemiste arv 341 (2014. aastal 423) (21). |
| --- | --- |

34.

Punkti 1 6 1 2 „Täiendusõpe” kulukohustustega seotud assigneeringutest kaetakse kulutusi koolituskursustele, mille eesmärk oli täiendada töötajate teadmisi ja oskusi ning institutsiooni töö tulemuslikkust ja tõhusust. Keelekursustel osalemiste arv oli 2015. aastal 5 606 (2014. aastal 4 594), infotehnoloogiakursustel osalemiste arv oli 2 284 (2014. aastal 3 614) ja finantskoolitusel osalemiste arv 1 233 (2014. aastal 1 113). Parlamendisisestel üldkoolitustel osalemiste arv oli 11 970 (2014. aastal 13 441) ja väliskursustel osalemiste arv 341 (2014. aastal 423) (21).

| 35. | Punkti 1 6 5 2 „Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud” assigneeringute vähenemist võimaldas peamiselt personalikulude range haldamine seoses kehtivate toitlustusteenuste lepingutega. Peale selle võttis juhatus 10. juuni 2013. aasta koosolekul vastu peasekretäri teatise „Euroopa Parlamendi edasine toitlustuspoliitika aastatel 2014–2019 – uuendamise suunised”, millega pandi paika selle valdkonna arengu strateegilised suunised. Pärast 30 aastat, mil Euroopa Parlamendile osutas Brüsselis toitlustusteenust üks ja seesama teenusepakkuja, hakkas alates 2015. aasta septembrist neid teenuseid osutama uus teenusepakkuja lepingu alusel, mida parlament rahaliselt ei toeta. Ootuste kohaselt hoitakse aastas kokku ligi 3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

35.

Punkti 1 6 5 2 „Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud” assigneeringute vähenemist võimaldas peamiselt personalikulude range haldamine seoses kehtivate toitlustusteenuste lepingutega. Peale selle võttis juhatus 10. juuni 2013. aasta koosolekul vastu peasekretäri teatise „Euroopa Parlamendi edasine toitlustuspoliitika aastatel 2014–2019 – uuendamise suunised”, millega pandi paika selle valdkonna arengu strateegilised suunised. Pärast 30 aastat, mil Euroopa Parlamendile osutas Brüsselis toitlustusteenust üks ja seesama teenusepakkuja, hakkas alates 2015. aasta septembrist neid teenuseid osutama uus teenusepakkuja lepingu alusel, mida parlament rahaliselt ei toeta. Ootuste kohaselt hoitakse aastas kokku ligi 3 miljonit eurot.

| 36. | Punkti 1 6 5 4 kulukohustustega seotud assigneeringud on ette nähtud osamaksuks, millega Euroopa Parlament toetab lasteaia ja lepinguliste lastesõimede kogukulude katmist (22). Assigneeringud suurenesid peamiselt kasutada olevate assigneeringute suurema kasutuse tõttu. 2014. aastal kasutati kõigepealt ära eelnenud aastatest üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringud. |
| --- | --- |

36.

Punkti 1 6 5 4 kulukohustustega seotud assigneeringud on ette nähtud osamaksuks, millega Euroopa Parlament toetab lasteaia ja lepinguliste lastesõimede kogukulude katmist (22). Assigneeringud suurenesid peamiselt kasutada olevate assigneeringute suurema kasutuse tõttu. 2014. aastal kasutati kõigepealt ära eelnenud aastatest üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringud.

E.   Peatükk 2 0 „Hooned ja nendega seotud kulud”

Tabel 12

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 2 0

| (eurodes) |
| --- |
| Punkt | Rubriik | Osakaal peatükist 2015. aastal | 2015 | 2014 | Erinevus | Muutus |
| 2015/2014 |
| 2 0 2 2 | Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus | 21 % | 55 608 835 | 54 930 848 | 677 987 | 1 % |
| 2 0 0 1 | Liisingumaksed | 29 % | 77 585 000 | 76 914 000 | 671 000 | 1 % |
| 2 0 0 5 | Hoonete ehitus | 7 % | 19 569 858 | 29 037 045 | -9 467 187 | - 33 % |
| 2 0 0 7 | Ruumide sisustamine | 17 % | 44 515 782 | 23 517 400 | 20 998 382 | 89 % |
| 2 0 2 6 | Hoonete turvalisus ja valve | 7 % | 18 844 027 | 25 890 784 | -7 046 757 | - 27 % |
| Muud | Muud | 19 % | 49 245 641 | 50 965 100 | -1 719 459 | - 3 % |
| Peatükk 2 0 – Hooned ja nendega seotud kulud | 100 % | 265 369 143 | 261 255 177 | 4 113 966 | 2 % |

(eurodes)

Punkt

Rubriik

Osakaal peatükist 2015. aastal

2015

2014

Erinevus

Muutus

2015/2014

2 0 2 2

Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus

21 %

55 608 835

54 930 848

677 987

1 %

2 0 0 1

Liisingumaksed

29 %

77 585 000

76 914 000

671 000

1 %

2 0 0 5

Hoonete ehitus

7 %

19 569 858

29 037 045

-9 467 187

- 33 %

2 0 0 7

Ruumide sisustamine

17 %

44 515 782

23 517 400

20 998 382

89 %

2 0 2 6

Hoonete turvalisus ja valve

7 %

18 844 027

25 890 784

-7 046 757

- 27 %

Muud

Muud

19 %

49 245 641

50 965 100

-1 719 459

- 3 %

Peatükk 2 0 – Hooned ja nendega seotud kulud

100 %

265 369 143

261 255 177

4 113 966

2 %

| 37. | Punktist 2 0 2 2 „Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus” kaetakse kulud, mis on seotud ruumide korrashoiuga (puhastus, rohealad jne), seadmete ja paigaldiste hooldusega hoonetes (peatööd ja lisatööd, eritehnika, liftid jne). |
| --- | --- |

37.

Punktist 2 0 2 2 „Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus” kaetakse kulud, mis on seotud ruumide korrashoiuga (puhastus, rohealad jne), seadmete ja paigaldiste hooldusega hoonetes (peatööd ja lisatööd, eritehnika, liftid jne).

| 38. | Punktile 2 0 0 1 lisati aasta jooksul 71 000 000 eurot, peamiselt koondümberpaigutamise abil. Kogusumma seoti kulukohustustega ADENAUERi hoone laiendamise projekti rahastamiseks Luxembourgis. |
| --- | --- |

38.

Punktile 2 0 0 1 lisati aasta jooksul 71 000 000 eurot, peamiselt koondümberpaigutamise abil. Kogusumma seoti kulukohustustega ADENAUERi hoone laiendamise projekti rahastamiseks Luxembourgis.

| 39. | Punkti 2 0 0 5 „Hoonete ehitus” kulukohustustest kaeti ADENAUERi projektiga (23) seotud kulusid ja töid summas 8 969 858 eurot (2014. aastal 8 214 105 eurot), HAVELi hoone renoveerimist Strasbourgis 5 050 000 euro eest (2014. aastal 7 316 390 eurot) ja Euroopa Ajaloo Maja projekti 5 550 000 euro suuruses summas (2014. aastal 13 506 549 eurot). |
| --- | --- |

39.

Punkti 2 0 0 5 „Hoonete ehitus” kulukohustustest kaeti ADENAUERi projektiga (23) seotud kulusid ja töid summas 8 969 858 eurot (2014. aastal 8 214 105 eurot), HAVELi hoone renoveerimist Strasbourgis 5 050 000 euro eest (2014. aastal 7 316 390 eurot) ja Euroopa Ajaloo Maja projekti 5 550 000 euro suuruses summas (2014. aastal 13 506 549 eurot).

| 40. | Punkt 2 0 0 7 „Ruumide sisustamine” on mõeldud kordumatu iseloomuga spetsiifiliste ja individuaalsete sisustusprojektide rahastamiseks. Spetsiifilise sisustuse osas peab 2015. aastaga seoses nimetama töid, mida alustati SPINELLI hoone kahe peasissekäigu turvalisuse suurendamiseks. Selle projekti kogukulud on hinnanguliselt 8 miljonit eurot. Ka Trêves'i hoones tehti turvalisusega seotud töid (umbes 1 miljoni euro eest). Strasbourgis oli peamiselt tegemist flokeerimistööde alustamisega enam kui 4 miljoni eurot eest, info- ja telekommunikatsioonisüsteemide ruumide kindlamaks muutmisega umbes 2 miljoni euro eest ning töödega, mida tehti mini-Parlamentariumi sisseseadmisel WEISSi hoonesse, umbes 1,7 miljoni euro eest. Infobüroodega seoses tuleb 2015. aasta puhul rääkida kolmest projektist. Need puudutavad Bazoches'is asuva Jean Monnet' hoone konverentsisaali laiendustöid summas 1,7 miljonit eurot, Ljubljanas asuva uue Euroopa Maja üürilepingut, mis hõlmab ka erisisustustöid, summas 0,8 miljonit eurot, ja Berliini rajatava mini-Parlamentariumi sisustustöid summas 0,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

40.

Punkt 2 0 0 7 „Ruumide sisustamine” on mõeldud kordumatu iseloomuga spetsiifiliste ja individuaalsete sisustusprojektide rahastamiseks. Spetsiifilise sisustuse osas peab 2015. aastaga seoses nimetama töid, mida alustati SPINELLI hoone kahe peasissekäigu turvalisuse suurendamiseks. Selle projekti kogukulud on hinnanguliselt 8 miljonit eurot. Ka Trêves'i hoones tehti turvalisusega seotud töid (umbes 1 miljoni euro eest). Strasbourgis oli peamiselt tegemist flokeerimistööde alustamisega enam kui 4 miljoni eurot eest, info- ja telekommunikatsioonisüsteemide ruumide kindlamaks muutmisega umbes 2 miljoni euro eest ning töödega, mida tehti mini-Parlamentariumi sisseseadmisel WEISSi hoonesse, umbes 1,7 miljoni euro eest. Infobüroodega seoses tuleb 2015. aasta puhul rääkida kolmest projektist. Need puudutavad Bazoches'is asuva Jean Monnet' hoone konverentsisaali laiendustöid summas 1,7 miljonit eurot, Ljubljanas asuva uue Euroopa Maja üürilepingut, mis hõlmab ka erisisustustöid, summas 0,8 miljonit eurot, ja Berliini rajatava mini-Parlamentariumi sisustustöid summas 0,8 miljonit eurot.

| 41. | Punkti 2 0 2 6 „Hoonete turvalisus ja valve” kulukohustused katavad eelkõige Euroopa Parlamendi kolme alalise töökoha ja infobüroode hoonete turvalisuse ja valve kulusid. 2015. aastal need vähenesid turvateenuse osutamise institutsioonisiseseks muutmise projekti tõttu. |
| --- | --- |

41.

Punkti 2 0 2 6 „Hoonete turvalisus ja valve” kulukohustused katavad eelkõige Euroopa Parlamendi kolme alalise töökoha ja infobüroode hoonete turvalisuse ja valve kulusid. 2015. aastal need vähenesid turvateenuse osutamise institutsioonisiseseks muutmise projekti tõttu.

F.   Peatükk 2 1 „Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara”

Tabel 13

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 2 1

| (eurodes) |
| --- |
| Punkt | Rubriik | Osakaal peatükist 2015. aastal | 2015 | 2014 | Erinevus | Muutus |
| 2015/2014 |
| 2 1 0 0 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Tavapärased tegevused | 18 % | 24 431 284 | 21 066 293 | 3 364 991 | 16 % |
| 2 1 0 1 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriga seotud tavapärased tegevused | 12 % | 15 985 141 | 21 890 682 | -5 905 541 | - 27 % |
| 2 1 0 2 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldise kasutajatoega seotud tavapärased tegevused | 10 % | 13 107 525 | 11 763 534 | 1 343 991 | 11 % |
| 2 1 0 3 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tavapärased tegevused | 13 % | 18 109 265 | 13 812 345 | 4 296 920 | 31 % |
| 2 1 0 4 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid –Infrastruktuuriinvesteeringud | 17 % | 23 291 216 | 19 352 737 | 3 938 479 | 20 % |
| 2 1 0 5 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Projektidesse tehtavad investeeringud | 10 % | 13 180 010 | 12 213 961 | 966 049 | 8 % |
| Muud | Muud | 21 % | 28 807 945 | 27 494 315 | 1 313 630 | 5 % |
| Peatükk 2 1 – Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara | 100 % | 136 912 387 | 127 593 867 | 9 318 520 | 7 % |

(eurodes)

Punkt

Rubriik

Osakaal peatükist 2015. aastal

2015

2014

Erinevus

Muutus

2015/2014

2 1 0 0

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Tavapärased tegevused

18 %

24 431 284

21 066 293

3 364 991

16 %

2 1 0 1

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriga seotud tavapärased tegevused

12 %

15 985 141

21 890 682

-5 905 541

- 27 %

2 1 0 2

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldise kasutajatoega seotud tavapärased tegevused

10 %

13 107 525

11 763 534

1 343 991

11 %

2 1 0 3

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tavapärased tegevused

13 %

18 109 265

13 812 345

4 296 920

31 %

2 1 0 4

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid –Infrastruktuuriinvesteeringud

17 %

23 291 216

19 352 737

3 938 479

20 %

2 1 0 5

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Projektidesse tehtavad investeeringud

10 %

13 180 010

12 213 961

966 049

8 %

Muud

Muud

21 %

28 807 945

27 494 315

1 313 630

5 %

Peatükk 2 1 – Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara

100 %

136 912 387

127 593 867

9 318 520

7 %

| 42. | Punktist 2 1 0 0 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Tavapärased tegevused” tehtavad kulutused on vajalikud Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide tõrgeteta tööks, eelkõige andmetöötlus- ja telekommunikatsioonikeskuse süsteemide, osakondade arvutitega varustamise ja võrgu haldamise osas. Selle punkti assigneeringud suurenesid üldiselt seetõttu, et andmekeskuste võimsus muutub hallatavate rakenduste arvu suurenemise tõttu igal aastal suuremaks. Peale selle kohaldati hooldusega seotud raamlepingute suhtes iga-aastast indekseerimist. |
| --- | --- |

42.

Punktist 2 1 0 0 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Tavapärased tegevused” tehtavad kulutused on vajalikud Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide tõrgeteta tööks, eelkõige andmetöötlus- ja telekommunikatsioonikeskuse süsteemide, osakondade arvutitega varustamise ja võrgu haldamise osas. Selle punkti assigneeringud suurenesid üldiselt seetõttu, et andmekeskuste võimsus muutub hallatavate rakenduste arvu suurenemise tõttu igal aastal suuremaks. Peale selle kohaldati hooldusega seotud raamlepingute suhtes iga-aastast indekseerimist.

| 43. | Punktist 2 1 0 1 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriga seotud tavapärased tegevused” rahastatakse Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide infrastruktuuride, eelkõige võrkude, elektrikaablite, telekommunikatsioonisüsteemide, töökohtade varustuse ja hääletussüsteemidega seotud infrastruktuuride haldamiseks ja korrashoiuks vajalikke tavapäraseid tegevusi. Vähenemine tulenes sellest, et 2015. aastal puudus raamleping telekanalite sisemise jaotussüsteemi täielikuks ümberkorraldamiseks. Uus raamleping peaks sõlmitama 2016. aastal. |
| --- | --- |

43.

Punktist 2 1 0 1 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriga seotud tavapärased tegevused” rahastatakse Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide infrastruktuuride, eelkõige võrkude, elektrikaablite, telekommunikatsioonisüsteemide, töökohtade varustuse ja hääletussüsteemidega seotud infrastruktuuride haldamiseks ja korrashoiuks vajalikke tavapäraseid tegevusi. Vähenemine tulenes sellest, et 2015. aastal puudus raamleping telekanalite sisemise jaotussüsteemi täielikuks ümberkorraldamiseks. Uus raamleping peaks sõlmitama 2016. aastal.

| 44. | Punktist 2 1 0 2 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldise kasutajatoega seotud tavapärased tegevused” rahastatakse Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide kasutajate abistamiseks ja toetamiseks vajalikke tavapäraseid tegevusi, eelkõige parlamendiliikmetele ning haldus- ja õigusloomealaste rakenduste jaoks mõeldud tugiteenuseid. Assigneeringute suurenemine toimus suuresti seetõttu, et parlamendiliikmetele pakuti rohkem tuge. |
| --- | --- |

44.

Punktist 2 1 0 2 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldise kasutajatoega seotud tavapärased tegevused” rahastatakse Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide kasutajate abistamiseks ja toetamiseks vajalikke tavapäraseid tegevusi, eelkõige parlamendiliikmetele ning haldus- ja õigusloomealaste rakenduste jaoks mõeldud tugiteenuseid. Assigneeringute suurenemine toimus suuresti seetõttu, et parlamendiliikmetele pakuti rohkem tuge.

| 45. | Punkti 2 1 0 3 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tavapärased tegevused” kulukohustused puudutavad Euroopa Parlamendi IKT (24) rakenduste haldamiseks vajalikke tavapäraseid tegevusi, eeskätt parlamendiliikmetele ja teabevahetuseks mõeldud rakendusi ning haldus- ja õigusloomealaseid rakendusi. Assigneeringud suurenesid järjest suureneva arvu rakenduste hoolduse ja detsentraliseeritud rakenduste tõttu, mis on mõeldud inimressursside ja tõlketööks mõeldud keelevahendite haldamiseks. |
| --- | --- |

45.

Punkti 2 1 0 3 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tavapärased tegevused” kulukohustused puudutavad Euroopa Parlamendi IKT (24) rakenduste haldamiseks vajalikke tavapäraseid tegevusi, eeskätt parlamendiliikmetele ja teabevahetuseks mõeldud rakendusi ning haldus- ja õigusloomealaseid rakendusi. Assigneeringud suurenesid järjest suureneva arvu rakenduste hoolduse ja detsentraliseeritud rakenduste tõttu, mis on mõeldud inimressursside ja tõlketööks mõeldud keelevahendite haldamiseks.

| 46. | Punktist 2 1 0 4 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriinvesteeringud” rahastatakse investeeringuid Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide infrastruktuuridesse, eelkõige andmetöötlus- ja telekommunikatsioonikeskuse süsteemidesse, võrkudesse, elektrikaablitesse ja videokonverentsisüsteemidesse. 2015. aastal oli võimalik uuendada mitmeid vananenud seadmeid, eelkõige videokonverentsisüsteeme. |
| --- | --- |

46.

Punktist 2 1 0 4 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriinvesteeringud” rahastatakse investeeringuid Euroopa Parlamendi arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemide infrastruktuuridesse, eelkõige andmetöötlus- ja telekommunikatsioonikeskuse süsteemidesse, võrkudesse, elektrikaablitesse ja videokonverentsisüsteemidesse. 2015. aastal oli võimalik uuendada mitmeid vananenud seadmeid, eelkõige videokonverentsisüsteeme.

| 47. | Punkti 2 1 0 5 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Projektidesse tehtavad investeeringud” kulukohustustest kaetakse olemasolevatesse ning uutesse IKT projektidesse tehtavad investeeringud. Investeeringud puudutavad eelkõige parlamendiliikmetele mõeldud rakendusi, õigusloome-, haldus- ja finantsvaldkonna rakendusi ning IKT haldamise rakendusi. 2015. aasta kõige suuremad investeeringud puudutasid selliseid projekte nagu „Intranet as a Knowledge base”, samuti inimressursside, finantsjuhtimise ning suulise ja kirjaliku tõlkega seotud projekte. |
| --- | --- |

47.

Punkti 2 1 0 5 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Projektidesse tehtavad investeeringud” kulukohustustest kaetakse olemasolevatesse ning uutesse IKT projektidesse tehtavad investeeringud. Investeeringud puudutavad eelkõige parlamendiliikmetele mõeldud rakendusi, õigusloome-, haldus- ja finantsvaldkonna rakendusi ning IKT haldamise rakendusi. 2015. aasta kõige suuremad investeeringud puudutasid selliseid projekte nagu „Intranet as a Knowledge base”, samuti inimressursside, finantsjuhtimise ning suulise ja kirjaliku tõlkega seotud projekte.

G.   Peatükk 2 3 „Jooksvad halduskulud”

Tabel 14

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 2 3

| (eurodes) |
| --- |
| Artikkel | Rubriik | Osakaal peatükist 2015. aastal | 2015 | 2014 | Erinevus | Muutus |
| 2015/2014 |
| 2 3 7 | Kolimiskulud | 24 % | 1 064 562 | 1 495 623 | - 431 061 | - 29 % |
| 2 3 0 | Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad | 32 % | 1 406 202 | 1 447 377 | -41 175 | - 3 % |
| 2 3 2 | Õigusabikulud ja kahjutasud | 20 % | 870 826 | 820 181 | 50 645 | 6 % |
| Muud | Muud | 25 % | 1 116 886 | 1 061 410 | 55 476 | 5 % |
| Peatükk 2 3 – Jooksvad halduskulud | 100 % | 4 458 475 | 4 824 591 | - 366 116 | - 8 % |

(eurodes)

Artikkel

Rubriik

Osakaal peatükist 2015. aastal

2015

2014

Erinevus

Muutus

2015/2014

2 3 7

Kolimiskulud

24 %

1 064 562

1 495 623

- 431 061

- 29 %

2 3 0

Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad

32 %

1 406 202

1 447 377

-41 175

- 3 %

2 3 2

Õigusabikulud ja kahjutasud

20 %

870 826

820 181

50 645

6 %

Muud

Muud

25 %

1 116 886

1 061 410

55 476

5 %

Peatükk 2 3 – Jooksvad halduskulud

100 %

4 458 475

4 824 591

- 366 116

- 8 %

| 48. | Kõik selle peatüki punktid olid seotud ümberpaigutamisega C7 (koondümberpaigutamine). Ümberpaigutamisega vähenesid peatüki esialgsed assigneeringud 19 %, mis on seletatav jooksvate halduskulude piiramiseks tehtud pingutustega. Artikli 2 3 7 assigneeringute erinevus 2014. ja 2015. aasta vahel tuleneb selle eelarverea kulude suurest summast valimiste aastal (liidu sisepoliitika peadirektoraat, liidu välispoliitika peadirektoraat ja Euroopa Parlamendi uuringuteenistus kolisid Square de Meeûsi hoonesse, samuti kolisid paljud parlamendiliikmed). |
| --- | --- |

48.

Kõik selle peatüki punktid olid seotud ümberpaigutamisega C7 (koondümberpaigutamine). Ümberpaigutamisega vähenesid peatüki esialgsed assigneeringud 19 %, mis on seletatav jooksvate halduskulude piiramiseks tehtud pingutustega. Artikli 2 3 7 assigneeringute erinevus 2014. ja 2015. aasta vahel tuleneb selle eelarverea kulude suurest summast valimiste aastal (liidu sisepoliitika peadirektoraat, liidu välispoliitika peadirektoraat ja Euroopa Parlamendi uuringuteenistus kolisid Square de Meeûsi hoonesse, samuti kolisid paljud parlamendiliikmed).

H.   Peatükk 3 0 „Koosolekud ja konverentsid”

Tabel 15

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 3 0

| (eurodes) |
| --- |
| Artikkel | Rubriik | Osakaal peatükist 2015. aastal | 2015 | 2014 | Erinevus | Muutus |
| 2015/2014 |
| 3 0 0 | Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel | 81 % | 25 160 802 | 22 850 064 | 2 310 738 | 10 % |
| 3 0 4 | Mitmesugused koosolekute kulud | 17 % | 5 218 479 | 4 855 639 | 362 840 | 7 % |
| 3 0 2 | Vastuvõtu- ja esinduskulud | 3 % | 790 911 | 856 877 | -65 966 | - 8 % |
| Peatükk 3 0 – Koosolekud ja konverentsid | 100 % | 31 170 192 | 28 562 580 | 2 607 612 | 9 % |

(eurodes)

Artikkel

Rubriik

Osakaal peatükist 2015. aastal

2015

2014

Erinevus

Muutus

2015/2014

3 0 0

Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel

81 %

25 160 802

22 850 064

2 310 738

10 %

3 0 4

Mitmesugused koosolekute kulud

17 %

5 218 479

4 855 639

362 840

7 %

3 0 2

Vastuvõtu- ja esinduskulud

3 %

790 911

856 877

-65 966

- 8 %

Peatükk 3 0 – Koosolekud ja konverentsid

100 %

31 170 192

28 562 580

2 607 612

9 %

| 49. | See peatükk moodustas 2015. aasta kulukohustustest 2 %. 2015. aastal tehti 34 459 lähetust (2014. aastal 33 141 lähetust), mis teeb kokku 98 674 lähetusel oldud päeva (2014. aastal 93 960 päeva). Enamik lähetusi oli seotud sõitudega Euroopa Parlamendi kolme töökoha vahel (Brüsselisse 4 651 lähetust, Strasbourgi 20 673 lähetust ja Luxembourgi 2 490 lähetust). 2014. aastal toimus Strasbourgis vähem täiskogu istungjärke ja kaht istungjärku peeti oluliselt vähendatud personaliga. |
| --- | --- |

49.

See peatükk moodustas 2015. aasta kulukohustustest 2 %. 2015. aastal tehti 34 459 lähetust (2014. aastal 33 141 lähetust), mis teeb kokku 98 674 lähetusel oldud päeva (2014. aastal 93 960 päeva). Enamik lähetusi oli seotud sõitudega Euroopa Parlamendi kolme töökoha vahel (Brüsselisse 4 651 lähetust, Strasbourgi 20 673 lähetust ja Luxembourgi 2 490 lähetust). 2014. aastal toimus Strasbourgis vähem täiskogu istungjärke ja kaht istungjärku peeti oluliselt vähendatud personaliga.

I.   Peatükk 3 2 – Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine

Tabel 16

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 3 2

| (eurodes) |
| --- |
| Punkt | Rubriik | Osakaal peatükist 2015. aastal | 2015 | 2014 | Erinevus | Muutus |
| 2015/2014 |
| 3 2 4 4 | Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest | 29 % | 31 157 602 | 27 249 059 | 3 908 543 | 14 % |
| 3 2 4 2 | Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud | 15 % | 16 140 245 | 19 651 447 | -3 511 202 | - 18 % |
| 3 2 4 8 | Audiovisuaalse teabe kulud | 12 % | 13 018 782 | 15 484 852 | -2 466 070 | - 16 % |
| 3 2 4 3 | Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus | 6 % | 5 998 183 | 4 748 380 | 1 249 803 | 26 % |
| Muud | Muud | 38 % | 41 484 963 | 45 399 012 | -3 914 049 | - 9 % |
| Peatükk 3 2 – Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine | 100 % | 107 799 775 | 112 532 750 | -4 732 975 | - 4 % |

(eurodes)

Punkt

Rubriik

Osakaal peatükist 2015. aastal

2015

2014

Erinevus

Muutus

2015/2014

3 2 4 4

Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest

29 %

31 157 602

27 249 059

3 908 543

14 %

3 2 4 2

Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud

15 %

16 140 245

19 651 447

-3 511 202

- 18 %

3 2 4 8

Audiovisuaalse teabe kulud

12 %

13 018 782

15 484 852

-2 466 070

- 16 %

3 2 4 3

Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus

6 %

5 998 183

4 748 380

1 249 803

26 %

Muud

Muud

38 %

41 484 963

45 399 012

-3 914 049

- 9 %

Peatükk 3 2 – Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine

100 %

107 799 775

112 532 750

-4 732 975

- 4 %

| 50. | Punkt 3 2 4 4 hõlmab toetuseid külalisrühmadele ning sellega seotud järelevalve- ja infrastruktuurikulusid, Euroscola programmi halduskulusid ning stipendiumeid kolmandate riikide arvamuskujundajatele. Eelarvepunkti kulukohustuste suurendamine on tingitud asjaolust, et Euroopa Parlamendi liikmed kutsusid rohkem külalisrühmi kui valimisaastal 2014, mil külastajate arv jäi valimistele järgnenud kuudel suhteliselt tagasihoidlikuks. |
| --- | --- |

50.

Punkt 3 2 4 4 hõlmab toetuseid külalisrühmadele ning sellega seotud järelevalve- ja infrastruktuurikulusid, Euroscola programmi halduskulusid ning stipendiumeid kolmandate riikide arvamuskujundajatele. Eelarvepunkti kulukohustuste suurendamine on tingitud asjaolust, et Euroopa Parlamendi liikmed kutsusid rohkem külalisrühmi kui valimisaastal 2014, mil külastajate arv jäi valimistele järgnenud kuudel suhteliselt tagasihoidlikuks.

| 51. | Punkt 3 2 4 2 „Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” hõlmab eelkõige väljaannete, teabealase tegevuse, avalike suhete ning liikmesriikides ja kandidaatriikides avalikel üritustel, messidel ja näitustel osalemise kulusid, samuti Euroopa Parlamendi õigusloome jälgimissüsteemi (OEIL) ajakohastamise kulusid. Neid tegevusi toimus valimisaastaga 2014 võrreldes vähem, mis selgitab kõnealuse eelarvepunkti kulukohustuste vähenemist. |
| --- | --- |

51.

Punkt 3 2 4 2 „Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” hõlmab eelkõige väljaannete, teabealase tegevuse, avalike suhete ning liikmesriikides ja kandidaatriikides avalikel üritustel, messidel ja näitustel osalemise kulusid, samuti Euroopa Parlamendi õigusloome jälgimissüsteemi (OEIL) ajakohastamise kulusid. Neid tegevusi toimus valimisaastaga 2014 võrreldes vähem, mis selgitab kõnealuse eelarvepunkti kulukohustuste vähenemist.

| 52. | Punkti 3 2 4 8 „Audiovisuaalse teabe kulud” assigneeringute muutus on samuti selgitatav väiksema aktiivsusega võrreldes valimisaastaga 2014. Punkt 3 2 4 8 hõlmab kulusid, mis on seotud audiovisuaalsektori toimimise eelarve, täiskogu istungite ja parlamendikomisjonide koosolekute interneti-otseülekannete ning arhiivi sisseseadmisega, mis tagab meediakanalitele ja kodanikele alalise juurdepääsu teabele. |
| --- | --- |

52.

Punkti 3 2 4 8 „Audiovisuaalse teabe kulud” assigneeringute muutus on samuti selgitatav väiksema aktiivsusega võrreldes valimisaastaga 2014. Punkt 3 2 4 8 hõlmab kulusid, mis on seotud audiovisuaalsektori toimimise eelarve, täiskogu istungite ja parlamendikomisjonide koosolekute interneti-otseülekannete ning arhiivi sisseseadmisega, mis tagab meediakanalitele ja kodanikele alalise juurdepääsu teabele.

| 53. | Audiovisuaalset materjali toodeti 2015. aastal järgmiselt: 1 620„Europe by Satellite”-projekti (täiskogu istungid, nõukogu istungid, poliitilised sündmused jne), fototeenused hõlmasid 3 917 sündmust (sealhulgas 2 127 parlamendiliikmete taotlusel) ning lisaks toodeti 4 032 raadio-, tele- ja multimeediaprojekti. Süsteemiga Teletrax (218 Euroopa kanalit, millega kaetakse 80 % Euroopa vaatajaskonnast) teenindati 210 kanalit, mis kasutasid Euroopa Parlamendi teenistuste toodetud pildimaterjali. Pildimaterjali kasutati 71 904 korda, kokku 823 tundi. |
| --- | --- |

53.

Audiovisuaalset materjali toodeti 2015. aastal järgmiselt: 1 620„Europe by Satellite”-projekti (täiskogu istungid, nõukogu istungid, poliitilised sündmused jne), fototeenused hõlmasid 3 917 sündmust (sealhulgas 2 127 parlamendiliikmete taotlusel) ning lisaks toodeti 4 032 raadio-, tele- ja multimeediaprojekti. Süsteemiga Teletrax (218 Euroopa kanalit, millega kaetakse 80 % Euroopa vaatajaskonnast) teenindati 210 kanalit, mis kasutasid Euroopa Parlamendi teenistuste toodetud pildimaterjali. Pildimaterjali kasutati 71 904 korda, kokku 823 tundi.

| 54. | Tuleks ka märkida, et punkti 3 2 4 3 „Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus” kulukohustused olid võrreldes eelnenud eelarveaastaga 24 % suuremad tulenevalt juhatuse otsusest luua Berliini ja Strasbourgi mini-Parlamentariumid. Parlamentarium on Brüsselis üks külastatuim turismiobjekt ning 2015. aastal võeti seal vastu 326 000 külastajat (2014. aastal 340 500 külastajat). |
| --- | --- |

54.

Tuleks ka märkida, et punkti 3 2 4 3 „Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus” kulukohustused olid võrreldes eelnenud eelarveaastaga 24 % suuremad tulenevalt juhatuse otsusest luua Berliini ja Strasbourgi mini-Parlamentariumid. Parlamentarium on Brüsselis üks külastatuim turismiobjekt ning 2015. aastal võeti seal vastu 326 000 külastajat (2014. aastal 340 500 külastajat).

J.   Peatükk 4 0 – Teatavate institutsioonide ja organite kulud

Tabel 17

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 4 0

| (eurodes) |
| --- |
| Artikkel | Rubriik | Osakaal peatükist 2015. aastal | 2015 | 2014 | Erinevus | Muutus |
| 2015/ 2014 |
| 4 0 0 | Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud | 57 % | 58 950 000 | 59 416 002 | - 466 002 | - 1 % |
| 4 0 2 | Euroopa tasandi erakondade rahastamine | 27 % | 27 913 879 | 27 713 795 | 200 084 | 1 % |
| 4 0 3 | Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine | 16 % | 16 060 699 | 13 393 989 | 2 666 710 | 20 % |
| Peatükk 4 0 – Teatavate institutsioonide ja organite kulud | 100 % | 102 924 578 | 100 523 786 | 2 400 792 | 2 % |

(eurodes)

Artikkel

Rubriik

Osakaal peatükist 2015. aastal

2015

2014

Erinevus

Muutus

2015/ 2014

4 0 0

Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud

57 %

58 950 000

59 416 002

- 466 002

- 1 %

4 0 2

Euroopa tasandi erakondade rahastamine

27 %

27 913 879

27 713 795

200 084

1 %

4 0 3

Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine

16 %

16 060 699

13 393 989

2 666 710

20 %

Peatükk 4 0 – Teatavate institutsioonide ja organite kulud

100 %

102 924 578

100 523 786

2 400 792

2 %

| 55. | Artiklist 4 0 0 „Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud” kaetakse fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete sekretariaadi-, haldus- ja tegevuskulud ning nende poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud. Artikli 4 0 0 assigneeringute muutus on seotud fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete arvu vähenemisega pärast 38 liikmest koosneva fraktsiooni ENF (25) moodustamist 15. juunil 2015. |
| --- | --- |

55.

Artiklist 4 0 0 „Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud” kaetakse fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete sekretariaadi-, haldus- ja tegevuskulud ning nende poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud. Artikli 4 0 0 assigneeringute muutus on seotud fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete arvu vähenemisega pärast 38 liikmest koosneva fraktsiooni ENF (25) moodustamist 15. juunil 2015.

| 56. | Artiklid 4 0 2 ja 4 0 3 puudutavad toetuseid, mida antakse Euroopa tasandi erakondade või Euroopa tasandi sihtasutuste iga-aastaste tööprogrammide toetuseks. Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike poliitilise tahte väljendamisele (26). Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus on „üksus või üksuste võrgustik, mis on seotud Euroopa tasandi erakonnaga ning mis kooskõlas Euroopa Liidu eesmärkide ja põhiväärtustega toetab ja täiendab asjaomase Euroopa tasandi erakonna tegevust” (27). |
| --- | --- |

56.

Artiklid 4 0 2 ja 4 0 3 puudutavad toetuseid, mida antakse Euroopa tasandi erakondade või Euroopa tasandi sihtasutuste iga-aastaste tööprogrammide toetuseks. Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike poliitilise tahte väljendamisele (26). Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus on „üksus või üksuste võrgustik, mis on seotud Euroopa tasandi erakonnaga ning mis kooskõlas Euroopa Liidu eesmärkide ja põhiväärtustega toetab ja täiendab asjaomase Euroopa tasandi erakonna tegevust” (27).

| 57. | Euroopa tasandi erakonna või poliitilise sihtasutuse puhul on Euroopa Parlamendi poolne maksimaalne kaasrahastamise määr 85 % rahastamiskõlblikest kulutustest (28). Tulenevalt eelarvepädevate institutsioonide otsusest suurendati 2015. aasta esialgseid assigneeringuid artikli 4 0 2 puhul 0,56 miljoni euro võrra (2 %) ja artikli 4 0 3 puhul 3,3 miljoni euro võrra (24 %), mis selgitab kulukohustuste suurenemist 2014. aastaga võrreldes. |
| --- | --- |

57.

Euroopa tasandi erakonna või poliitilise sihtasutuse puhul on Euroopa Parlamendi poolne maksimaalne kaasrahastamise määr 85 % rahastamiskõlblikest kulutustest (28). Tulenevalt eelarvepädevate institutsioonide otsusest suurendati 2015. aasta esialgseid assigneeringuid artikli 4 0 2 puhul 0,56 miljoni euro võrra (2 %) ja artikli 4 0 3 puhul 3,3 miljoni euro võrra (24 %), mis selgitab kulukohustuste suurenemist 2014. aastaga võrreldes.

K.   Peatükk 4 2 – Parlamendiliikmete assistentide kulud

Tabel 18

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 4 2

| (eurodes) |
| --- |
| Artikkel | Rubriik | Osakaal peatükist 2015. aastal | 2015 | 2014 | Erinevus | Muutus |
| 2015/2014 |
| 4 2 2 | Parlamendiliikmete assistendid | 100 % | 184 233 696 | 181 048 837 | 3 184 859 | 2 % |
| Peatükk: 4 2 – Parlamendiliikmete assistentide kulud | 100 % | 184 233 696 | 181 048 837 | 3 184 859 | 2 % |

(eurodes)

Artikkel

Rubriik

Osakaal peatükist 2015. aastal

2015

2014

Erinevus

Muutus

2015/2014

4 2 2

Parlamendiliikmete assistendid

100 %

184 233 696

181 048 837

3 184 859

2 %

Peatükk: 4 2 – Parlamendiliikmete assistentide kulud

100 %

184 233 696

181 048 837

3 184 859

2 %

| 58. | Parlamendiliikmed võivad kasutada assistentide jaoks ette nähtud assigneeringuid selleks, et võtta tööle Brüsselis või Strasbourgis personalieeskirjade alusel töötavaid registreeritud assistente või kohalikke assistente (29), kes töötavad siseriikliku õiguse kohaselt sõlmitud lepingu alusel parlamendiliikmete valimisringkondades. Kohalike assistentide puhul kaetakse assigneeringutest arved, stipendiumid, palgad ja reisikulud. Personalieeskirjade alusel töötavate registreeritud assistentide puhul kaetakse nimetatud assistentide palgad, toetused ja lähetuskulud ning väliskoolituskursustega seotud kulud. |
| --- | --- |

58.

Parlamendiliikmed võivad kasutada assistentide jaoks ette nähtud assigneeringuid selleks, et võtta tööle Brüsselis või Strasbourgis personalieeskirjade alusel töötavaid registreeritud assistente või kohalikke assistente (29), kes töötavad siseriikliku õiguse kohaselt sõlmitud lepingu alusel parlamendiliikmete valimisringkondades. Kohalike assistentide puhul kaetakse assigneeringutest arved, stipendiumid, palgad ja reisikulud. Personalieeskirjade alusel töötavate registreeritud assistentide puhul kaetakse nimetatud assistentide palgad, toetused ja lähetuskulud ning väliskoolituskursustega seotud kulud.

| 59. | Seisuga 31. detsember 2015 töötas Euroopa Parlamendis 1 791 parlamendiliikmete registreeritud assistenti ning parlamendiliikmega töölepingu sõlminud 2 347 kohalikku assistenti (103 assistendil oli sõlmitud leping parlamendiliikmete rühmaga) ning parlamendiliikmetega oli teenuse sõlminud 691 teenuseosutajat. Keskmiselt oli iga parlamendiliikme kohta 2,3 registreeritud assistenti ja 3,12 kohalikku assistenti (30). Kohalike assistentide arv parlamendiliikme kohta oli 2015. aastal väga erinev, ulatudes nullist kuni 21ni. Kui 81 parlamendiliikmel ei olnud 2015. aasta lõpus ühtegi kohalikku assistenti, siis 27 parlamendiliiget oli võtnud oma liikmesriigis 2015. aasta jooksul tööle üle kümne töötaja. 412 parlamendiliikmel ei olnud 2015. aasta lõpu seisuga teenuseosutajaga kehtivat lepingut. |
| --- | --- |

59.

Seisuga 31. detsember 2015 töötas Euroopa Parlamendis 1 791 parlamendiliikmete registreeritud assistenti ning parlamendiliikmega töölepingu sõlminud 2 347 kohalikku assistenti (103 assistendil oli sõlmitud leping parlamendiliikmete rühmaga) ning parlamendiliikmetega oli teenuse sõlminud 691 teenuseosutajat. Keskmiselt oli iga parlamendiliikme kohta 2,3 registreeritud assistenti ja 3,12 kohalikku assistenti (30). Kohalike assistentide arv parlamendiliikme kohta oli 2015. aastal väga erinev, ulatudes nullist kuni 21ni. Kui 81 parlamendiliikmel ei olnud 2015. aasta lõpus ühtegi kohalikku assistenti, siis 27 parlamendiliiget oli võtnud oma liikmesriigis 2015. aasta jooksul tööle üle kümne töötaja. 412 parlamendiliikmel ei olnud 2015. aasta lõpu seisuga teenuseosutajaga kehtivat lepingut.

| 60. | Parlamendiliikmete väljaspool euroala elavate kohalike assistentidega seotud maksed tehti 2015. aastal euro ja muude vääringute vahetuskursi alusel, mis kehtestati vastavalt kehtivatele eeskirjadele kogu aastaks (2014. aasta detsembri kurss). |
| --- | --- |

60.

Parlamendiliikmete väljaspool euroala elavate kohalike assistentidega seotud maksed tehti 2015. aastal euro ja muude vääringute vahetuskursi alusel, mis kehtestati vastavalt kehtivatele eeskirjadele kogu aastaks (2014. aasta detsembri kurss).

| 61. | Juhatus kiitis oma 26. oktoobri 2015. aasta koosolekul heaks mitmed parlamendiliikmete põhimääruse rakendusmeetmete muudatused. Arvestades viimase koosseisu ametiaja jooksul saadud kogemusi, tuleb teha mitu registreeritud ja kohalikke assistente käsitlevat muudatust, mis on seotud 2016. aasta eelarve aruteludega. Need uued sätted jõustusid 1. jaanuaril 2016. |
| --- | --- |

61.

Juhatus kiitis oma 26. oktoobri 2015. aasta koosolekul heaks mitmed parlamendiliikmete põhimääruse rakendusmeetmete muudatused. Arvestades viimase koosseisu ametiaja jooksul saadud kogemusi, tuleb teha mitu registreeritud ja kohalikke assistente käsitlevat muudatust, mis on seotud 2016. aasta eelarve aruteludega. Need uued sätted jõustusid 1. jaanuaril 2016.

L.   Peatükk 4 4 – Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus

| 62. | See peatükk moodustas 2015. aastal kulukohustuste kogusummast 0,02 % ehk 400 000 eurot, mis püsis 2014. aastaga võrreldes muutumatu. |
| --- | --- |

62.

See peatükk moodustas 2015. aastal kulukohustuste kogusummast 0,02 % ehk 400 000 eurot, mis püsis 2014. aastaga võrreldes muutumatu.

M.   Jaotis 10 – Muud kulud

| 63. | Selle jaotise peatükid sisaldavad üksnes määratlemata otstarbega assigneeringuid, mille osas ei ole võimalik kulukohustusi võtta ilma nende ümberpaigutamiseta tegevusassigneeringute reale. Määratlemata otstarbega assigneeringute ümberpaigutamisi (11 700 000 eurot) käsitletakse käesoleva aruande I osas. Selle jaotise esialgsed assigneeringud olid 11 700 000 eurot (2014. aastal 13 000 000 eurot) ehk 0,7 % kogu 2015. aasta eelarvest. |
| --- | --- |

63.

Selle jaotise peatükid sisaldavad üksnes määratlemata otstarbega assigneeringuid, mille osas ei ole võimalik kulukohustusi võtta ilma nende ümberpaigutamiseta tegevusassigneeringute reale. Määratlemata otstarbega assigneeringute ümberpaigutamisi (11 700 000 eurot) käsitletakse käesoleva aruande I osas. Selle jaotise esialgsed assigneeringud olid 11 700 000 eurot (2014. aastal 13 000 000 eurot) ehk 0,7 % kogu 2015. aasta eelarvest.

III.   2015. AASTA EESMÄRGID JA TULEMUSED

| 64. | Eelarveaastat 2015 iseloomustas julgeolekuolukorra halvenemine, mistõttu tugevdati viivitamatult hoonetega seotud meetmeid eelkõige Brüsselis, ent selle uue piirangu valguses vaadati läbi ka institutsiooni tegevus. |
| --- | --- |

64.

Eelarveaastat 2015 iseloomustas julgeolekuolukorra halvenemine, mistõttu tugevdati viivitamatult hoonetega seotud meetmeid eelkõige Brüsselis, ent selle uue piirangu valguses vaadati läbi ka institutsiooni tegevus.

| 65. | Sellel eelarveaastal jätkati ka 2011. aastal algatatud struktuursete parenduste tegemist eesmärgiga anda Euroopa Parlamendile kõik vahendid, mida ta vajab, et täita täiel määral oma rolli seadusandlikus protsessis, ning võimaldada tal kasutada täielikult ära talle Lissaboni lepinguga antud suuremaid volitusi. Euroopa Parlament jätkas ka mitmeaastaste programmide rakendamist, et ratsionaliseerida ja ajakohastada oma administratsiooni võtmetähtsusega sektoreid. |
| --- | --- |

65.

Sellel eelarveaastal jätkati ka 2011. aastal algatatud struktuursete parenduste tegemist eesmärgiga anda Euroopa Parlamendile kõik vahendid, mida ta vajab, et täita täiel määral oma rolli seadusandlikus protsessis, ning võimaldada tal kasutada täielikult ära talle Lissaboni lepinguga antud suuremaid volitusi. Euroopa Parlament jätkas ka mitmeaastaste programmide rakendamist, et ratsionaliseerida ja ajakohastada oma administratsiooni võtmetähtsusega sektoreid.

| 66. | Järgnevalt kirjeldatud 2015. aasta eesmärgid ja tulemused lähtuvad juhatuse poolt 2015. aastal vastu võetud prioriteetidest ja otsustest, Euroopa Parlamendi poolt eelarvet käsitlevates resolutsioonides vastu võetud suunistest ning parlamendi projektiportfelli eesmärkidest ja tulemustest. |
| --- | --- |

66.

Järgnevalt kirjeldatud 2015. aasta eesmärgid ja tulemused lähtuvad juhatuse poolt 2015. aastal vastu võetud prioriteetidest ja otsustest, Euroopa Parlamendi poolt eelarvet käsitlevates resolutsioonides vastu võetud suunistest ning parlamendi projektiportfelli eesmärkidest ja tulemustest.

A.   Institutsiooni julgeolekumeetmete tugevdamine

| 67. | President otsustas eelarveaasta 2015 jooksul pärast Prantsusmaal toimunud terroriakte ja Belgias läbi viidud terrorismivastaseid operatsioone mitmel korral muuta Euroopa Parlamendi Brüsseli hoonete julgeolekuohu taset, et kohandada institutsiooni turvalisuse taset julgeolekuolukorraga. |
| --- | --- |

67.

President otsustas eelarveaasta 2015 jooksul pärast Prantsusmaal toimunud terroriakte ja Belgias läbi viidud terrorismivastaseid operatsioone mitmel korral muuta Euroopa Parlamendi Brüsseli hoonete julgeolekuohu taset, et kohandada institutsiooni turvalisuse taset julgeolekuolukorraga.

| 68. | Pärast Pariisis toimunud veriseid terrorirünnakuid otsustas president 14. novembril 2015 esimest korda tõsta parlamendi julgeolekuohu taseme nii institutsiooni kolmes töökohas kui ka infobüroodes viivitamatult kollasele tasemele. |
| --- | --- |

68.

Pärast Pariisis toimunud veriseid terrorirünnakuid otsustas president 14. novembril 2015 esimest korda tõsta parlamendi julgeolekuohu taseme nii institutsiooni kolmes töökohas kui ka infobüroodes viivitamatult kollasele tasemele.

| 69. | Selles kontekstis ning Euroopa Parlamendi avatuse ja läbipaistvuse ning parlamentaarse tegevuse järjepidevuse säilitamiseks otsustas turvalisuse peadirektoraat (DG SAFE) kehtestada meetme, mis võimaldab jätkata teatavaid tegevusi, nt üksikute parlamendiliikmete korraldatavaid koosolekuid, üritusi ja näituseid (mis üldjuhul on kollase ohutaseme korral keelatud), kui need on kontekstist tuleneva vajaliku järelevalvega kooskõlas. |
| --- | --- |

69.

Selles kontekstis ning Euroopa Parlamendi avatuse ja läbipaistvuse ning parlamentaarse tegevuse järjepidevuse säilitamiseks otsustas turvalisuse peadirektoraat (DG SAFE) kehtestada meetme, mis võimaldab jätkata teatavaid tegevusi, nt üksikute parlamendiliikmete korraldatavaid koosolekuid, üritusi ja näituseid (mis üldjuhul on kollase ohutaseme korral keelatud), kui need on kontekstist tuleneva vajaliku järelevalvega kooskõlas.

| 70. | President tegi DG SAFE-le ülesandeks kontrollida selle põhimõtte järgimist ja tagada igapäevane järelevalve. Sellest tulenevalt on kõigi koosolekute, ürituste või näituste puhul kohustuslikus korras vaja taotleda arvamust DG SAFE-lt. |
| --- | --- |

70.

President tegi DG SAFE-le ülesandeks kontrollida selle põhimõtte järgimist ja tagada igapäevane järelevalve. Sellest tulenevalt on kõigi koosolekute, ürituste või näituste puhul kohustuslikus korras vaja taotleda arvamust DG SAFE-lt.

A.1.   Projekt iPACS

| 71. | Juhatus kiitis 9. märtsil 2015 heaks projekti iPACS (integrated Physical Access Control System – integreeritud füüsilise juurdepääsu kontrolli süsteem), mille eesmärk on hankida turvalisusega seotud uut tehnoloogiat ja seeläbi tugevdada institutsiooni turvasüsteemi, võttes kasutusele nüüdisaegsed, integreeritud ja mitteinvasiivsed tehnoloogilised lahendused, mida on võimalik tehnoloogia tulevaste arengutega kohandada. |
| --- | --- |

71.

Juhatus kiitis 9. märtsil 2015 heaks projekti iPACS (integrated Physical Access Control System – integreeritud füüsilise juurdepääsu kontrolli süsteem), mille eesmärk on hankida turvalisusega seotud uut tehnoloogiat ja seeläbi tugevdada institutsiooni turvasüsteemi, võttes kasutusele nüüdisaegsed, integreeritud ja mitteinvasiivsed tehnoloogilised lahendused, mida on võimalik tehnoloogia tulevaste arengutega kohandada.

| 72. | Projekt iPACS võimaldab tagada turvalisuse ja kaitse ning neid hallata Euroopa Parlamendi kolmes töökohas kooskõlastatud, sidusal ja integreeritud viisil, kasutades ühtainsat tõeliselt integreeritud süsteemi, millega tagatakse kõik vajalikud funktsioonid ja toetatakse neid. |
| --- | --- |

72.

Projekt iPACS võimaldab tagada turvalisuse ja kaitse ning neid hallata Euroopa Parlamendi kolmes töökohas kooskõlastatud, sidusal ja integreeritud viisil, kasutades ühtainsat tõeliselt integreeritud süsteemi, millega tagatakse kõik vajalikud funktsioonid ja toetatakse neid.

| 73. | Uus süsteem tugineb kolmele suurele moodulile, mis kätkevad endas olulisi parendusi: a) uus keskne ja ühine infosüsteem, mis hõlmab kõiki mooduleid ja kõiki turvaseadmete haldamise ja kontrolli jaoks vajalikke rakendusi, et tsentraliseerida ja integreerida kõik turvameetmed; b) Euroopa Parlamendi sissepääsulubadele uue kontaktivaba, multifunktsionaalse ja väga turvalise elektroonilise kiibi lisamine. See uus meede võimaldaks muu hulgas võtta kasutusele menetlused institutsioonide vahel sissepääsulubade automaatseks vastastikuseks tunnustamiseks; ning c) hulk uusi seadmeid ja uusi rakendusi, mis hõlbustavad kohapealseid turvakontrolle ja võimaldavad tõhusamat turvajärelevalvet kõigis valdkondades (sissepääsulubade lugerid, turvakaamerad, tõkked, sissetungimisvastased süsteemid, kohalolekuandurid, turvauksed jne). |
| --- | --- |

73.

Uus süsteem tugineb kolmele suurele moodulile, mis kätkevad endas olulisi parendusi: a) uus keskne ja ühine infosüsteem, mis hõlmab kõiki mooduleid ja kõiki turvaseadmete haldamise ja kontrolli jaoks vajalikke rakendusi, et tsentraliseerida ja integreerida kõik turvameetmed; b) Euroopa Parlamendi sissepääsulubadele uue kontaktivaba, multifunktsionaalse ja väga turvalise elektroonilise kiibi lisamine. See uus meede võimaldaks muu hulgas võtta kasutusele menetlused institutsioonide vahel sissepääsulubade automaatseks vastastikuseks tunnustamiseks; ning c) hulk uusi seadmeid ja uusi rakendusi, mis hõlbustavad kohapealseid turvakontrolle ja võimaldavad tõhusamat turvajärelevalvet kõigis valdkondades (sissepääsulubade lugerid, turvakaamerad, tõkked, sissetungimisvastased süsteemid, kohalolekuandurid, turvauksed jne).

A.2.   Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemide julgeolekukorraldus

| 74. | Juhatus võttis oma 7. septembri 2015. aasta koosolekul vastu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemide julgeolekukorralduse. Selle raamistikuga määratakse kindlaks üldised põhimõtted, vastutus, esmaülesanded ja menetlused, et vähendada IT-julgeolekuohte, kusjuures tegemist on meetmetega, mida tuleb rakendada kõigis peadirektoraatides. |
| --- | --- |

74.

Juhatus võttis oma 7. septembri 2015. aasta koosolekul vastu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemide julgeolekukorralduse. Selle raamistikuga määratakse kindlaks üldised põhimõtted, vastutus, esmaülesanded ja menetlused, et vähendada IT-julgeolekuohte, kusjuures tegemist on meetmetega, mida tuleb rakendada kõigis peadirektoraatides.

| 75. | Haldusraamistiku kohaselt moodustatakse julgeoleku juhtimise nõukogu ja määratakse infoturbe juht, kes juhib Euroopa Parlamendi infoturbeintsidentidega tegelevat rühma (EP-CERT). Selle meetmega viiakse ellu üks peamisi soovitusi, mille PricewaterhouseCoopers (PwC) andis 2012. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva resolutsiooni järelmeetmena teostatud julgeolekuauditi tulemusel. |
| --- | --- |

75.

Haldusraamistiku kohaselt moodustatakse julgeoleku juhtimise nõukogu ja määratakse infoturbe juht, kes juhib Euroopa Parlamendi infoturbeintsidentidega tegelevat rühma (EP-CERT). Selle meetmega viiakse ellu üks peamisi soovitusi, mille PricewaterhouseCoopers (PwC) andis 2012. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva resolutsiooni järelmeetmena teostatud julgeolekuauditi tulemusel.

A.3.   Euroopa Parlamendi välislähetuste turvalisus

| 76. | 2015. aasta märtsis loodi Euroopa Parlamendi välislähetuste turvalisusega tegelev rakkerühm, mida juhtis parlamendiliikmete rahaliste ja sotsiaalsete õiguste direktoraadi (DG FINS) direktor. Rakkerühm koosnes peasekretäri kantselei, fraktsioonidega suhtlemise direktoraadi (DG FINS) ja mitmete peadirektoraatide esindajatest. Rakkerühma mandaat hõlmas muude küsimuste hulgas ka Euroopa Parlamendi juriidiliste kohustuste kontrollimist seoses ametlikel lähetustel viibivate parlamendiliikmete ja töötajatega ning kriisirühma koosseisu, volituste, menetluste ja ressursside läbivaatamist. |
| --- | --- |

76.

2015. aasta märtsis loodi Euroopa Parlamendi välislähetuste turvalisusega tegelev rakkerühm, mida juhtis parlamendiliikmete rahaliste ja sotsiaalsete õiguste direktoraadi (DG FINS) direktor. Rakkerühm koosnes peasekretäri kantselei, fraktsioonidega suhtlemise direktoraadi (DG FINS) ja mitmete peadirektoraatide esindajatest. Rakkerühma mandaat hõlmas muude küsimuste hulgas ka Euroopa Parlamendi juriidiliste kohustuste kontrollimist seoses ametlikel lähetustel viibivate parlamendiliikmete ja töötajatega ning kriisirühma koosseisu, volituste, menetluste ja ressursside läbivaatamist.

| 77. | Rakkerühm koostas pärast kaheksakuulist intensiivset tööd põhjaliku aruande, mis sisaldas konkreetseid ettepanekuid parlamendi välislähetustega seotud riskide ja eriolukordade ennetuse ja ohjamise parandamiseks ning ettepanekuid kehtiva õigusraamistiku muutmiseks. |
| --- | --- |

77.

Rakkerühm koostas pärast kaheksakuulist intensiivset tööd põhjaliku aruande, mis sisaldas konkreetseid ettepanekuid parlamendi välislähetustega seotud riskide ja eriolukordade ennetuse ja ohjamise parandamiseks ning ettepanekuid kehtiva õigusraamistiku muutmiseks.

B.   Parlamendi ja selle liikmete töö tõhustamine seadusandliku tsükli lõpuleviimiseks

B.1.   Uuringuteenused ja teadmushaldus

| 78. | Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse (EPRS) väljaarendamine ja ülesehitamine on jõudnud järgmisse etappi. Asjakohase koolituse abil on saavutatud töötajate palju suurem spetsialiseerumine ja nüüd on kõigis peamistes poliitikavaldkondades vastavad spetsialiseerunud üksused, kus töötavad spetsialistidest poliitikaanalüütikud. |
| --- | --- |

78.

Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse (EPRS) väljaarendamine ja ülesehitamine on jõudnud järgmisse etappi. Asjakohase koolituse abil on saavutatud töötajate palju suurem spetsialiseerumine ja nüüd on kõigis peamistes poliitikavaldkondades vastavad spetsialiseerunud üksused, kus töötavad spetsialistidest poliitikaanalüütikud.

| 79. | Euroopa Parlamendi uuringuteenistus pakub üksikutele parlamendiliikmetele analüüse ja teadusuuringuid vastavalt nende konkreetsetele taotlustele. Esialgsetest andmetest nähtub, et 2015. aastal vastas uuringuteenistus kokku (vähemalt) 3 137 uuringutaotlusele. Neist 219 tulemusel koostati vajadustele kohandatud analüüs. Uuringuteenistus on alustanud ka üksikutele parlamendiliikmetele isiklike ülevaadete andmist mitmesugustes poliitikavaldkondades. Parlamendiliikmete päringute haldamisel järgitakse rangelt konfidentsiaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

79.

Euroopa Parlamendi uuringuteenistus pakub üksikutele parlamendiliikmetele analüüse ja teadusuuringuid vastavalt nende konkreetsetele taotlustele. Esialgsetest andmetest nähtub, et 2015. aastal vastas uuringuteenistus kokku (vähemalt) 3 137 uuringutaotlusele. Neist 219 tulemusel koostati vajadustele kohandatud analüüs. Uuringuteenistus on alustanud ka üksikutele parlamendiliikmetele isiklike ülevaadete andmist mitmesugustes poliitikavaldkondades. Parlamendiliikmete päringute haldamisel järgitakse rangelt konfidentsiaalsuse põhimõtet.

| 80. | Euroopa Parlamendi uuringuteenistus on proaktiivselt esitanud ka suure hulga ülevaatematerjali vastavalt parlamendi tasandil kindlaks määratud tootekategooriatele. Samal aastal avaldas uuringuteenistus 334 lühitutvustust, millest 141 olid mõeldud täiskogule, 228 olid ülevaated (31), 42 süvaanalüüsid ja 83 põhiallikad. |
| --- | --- |

80.

Euroopa Parlamendi uuringuteenistus on proaktiivselt esitanud ka suure hulga ülevaatematerjali vastavalt parlamendi tasandil kindlaks määratud tootekategooriatele. Samal aastal avaldas uuringuteenistus 334 lühitutvustust, millest 141 olid mõeldud täiskogule, 228 olid ülevaated (31), 42 süvaanalüüsid ja 83 põhiallikad.

| 81. | Sisu osas oli kõnealuste väljaannete eesmärk hõlmata võimaluse korral kõiki ELi poliitikavaldkondi. Parlamendi uue koosseisu ametiaja esimesel täispikal kalendriaastal pöörati eritähelepanu Euroopa Komisjoni poliitilistele prioriteetidele. Eritähelepanu pöörati sellele, et õigeaegselt reageerida sündmustele, kriisidele ja poliitilise olukorra järskudele muutustele. |
| --- | --- |

81.

Sisu osas oli kõnealuste väljaannete eesmärk hõlmata võimaluse korral kõiki ELi poliitikavaldkondi. Parlamendi uue koosseisu ametiaja esimesel täispikal kalendriaastal pöörati eritähelepanu Euroopa Komisjoni poliitilistele prioriteetidele. Eritähelepanu pöörati sellele, et õigeaegselt reageerida sündmustele, kriisidele ja poliitilise olukorra järskudele muutustele.

| 82. | Koostati ka ligikaudu 352 parlamendisisest uurimust ja ülevaadet, mille jaoks ei kasutatud DG IPOLi hallatavaid eelarvevahendeid (2014: 218). Umbes pooled neist olid täiesti uued dokumendid, samas kui ülejäänute puhul oli tegemist muudetud ja ajakohastatud versioonidega. Need arvud tõendavad järjekordselt, et märkimisväärne osa eksperditeabest koostatakse parlamendi sees. |
| --- | --- |

82.

Koostati ka ligikaudu 352 parlamendisisest uurimust ja ülevaadet, mille jaoks ei kasutatud DG IPOLi hallatavaid eelarvevahendeid (2014: 218). Umbes pooled neist olid täiesti uued dokumendid, samas kui ülejäänute puhul oli tegemist muudetud ja ajakohastatud versioonidega. Need arvud tõendavad järjekordselt, et märkimisväärne osa eksperditeabest koostatakse parlamendi sees.

| 83. | Lisaks juba olemasolevatele väljaannete liikidele alustas Euroopa Parlamendi uuringuteenistus 2015. aastal mitmete uute väljaannete koostamist. ELi kavandatavaid õigusakte käsitlevate ülevaadete eesmärk on anda lugejatele ülevaade seadusandliku akti menetlusest; neid ülevaateid ajakohastatakse õigusloomeprotsessi igas uues etapis, võimaldades lugejatel seda jälgida, olla kursis hetkeolukorraga ja aimata ette järgmist etappi. 2015. aastal avaldas uuringuteenistus 22 sellist ülevaadet. Teenistus on koostanud ka kooskõlastatud väljaannete seeria ELi eelarve kasutamise kohta, hõlmates mitmesuguseid mitmeaastase finantsraamistiku alla kuuluvaid rahastamisprogramme; 2015. aastal avaldati 13 sellist ülevaadet. |
| --- | --- |

83.

Lisaks juba olemasolevatele väljaannete liikidele alustas Euroopa Parlamendi uuringuteenistus 2015. aastal mitmete uute väljaannete koostamist. ELi kavandatavaid õigusakte käsitlevate ülevaadete eesmärk on anda lugejatele ülevaade seadusandliku akti menetlusest; neid ülevaateid ajakohastatakse õigusloomeprotsessi igas uues etapis, võimaldades lugejatel seda jälgida, olla kursis hetkeolukorraga ja aimata ette järgmist etappi. 2015. aastal avaldas uuringuteenistus 22 sellist ülevaadet. Teenistus on koostanud ka kooskõlastatud väljaannete seeria ELi eelarve kasutamise kohta, hõlmates mitmesuguseid mitmeaastase finantsraamistiku alla kuuluvaid rahastamisprogramme; 2015. aastal avaldati 13 sellist ülevaadet.

| 84. | Euroopa lisaväärtuse valdkonnas viidi 2015. aastal lõpule kaks Euroopa lisaväärtuse hinnangut ja avaldati neli aruannet Euroopa mõõtme puudumisest tulenevate kulude kohta. Lisaks esitleti septembris IMCO-komisjonile (32) ühtse turu lõpuleviimist käsitlevat strateegiat. Seda dokumenti taotleti järelmeetmena mitmesugustele 2014. aastal avaldatud aruannetele, milles käsitleti siseturul Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid („Cecchini Revisited”). See põhines peamiselt spetsiaalselt selleks otstarbeks loodud kõrgetasemelise ekspertide rühma tehtud tööl. Lisaks avaldati 2015. aasta aprillis kolmas väljaanne, milles kaardistati Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid aastatel 2014–2019. |
| --- | --- |

84.

Euroopa lisaväärtuse valdkonnas viidi 2015. aastal lõpule kaks Euroopa lisaväärtuse hinnangut ja avaldati neli aruannet Euroopa mõõtme puudumisest tulenevate kulude kohta. Lisaks esitleti septembris IMCO-komisjonile (32) ühtse turu lõpuleviimist käsitlevat strateegiat. Seda dokumenti taotleti järelmeetmena mitmesugustele 2014. aastal avaldatud aruannetele, milles käsitleti siseturul Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid („Cecchini Revisited”). See põhines peamiselt spetsiaalselt selleks otstarbeks loodud kõrgetasemelise ekspertide rühma tehtud tööl. Lisaks avaldati 2015. aasta aprillis kolmas väljaanne, milles kaardistati Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid aastatel 2014–2019.

| 85. | Teaduslike tuleviku-uuringute üksus (STOA) algatas 2015. aastal kolm teaduslike tuleviku-uuringute projekti, millest ühe puhul esitati hulk ülevaateid juba aasta lõpuks. Avaldati kuus uurimust, neli ülevaadet ja neli süvaanalüüsi ning korraldati kümmekond üritust, sealhulgas edukas iga-aastane loengusari. |
| --- | --- |

85.

Teaduslike tuleviku-uuringute üksus (STOA) algatas 2015. aastal kolm teaduslike tuleviku-uuringute projekti, millest ühe puhul esitati hulk ülevaateid juba aasta lõpuks. Avaldati kuus uurimust, neli ülevaadet ja neli süvaanalüüsi ning korraldati kümmekond üritust, sealhulgas edukas iga-aastane loengusari.

| 86. | Kõiki STOA avalikke üritusi kajastatakse reaalajas Twitteri postitustega EPRSi Twitteri kontolt (@EP_ThinkTank). Teemast huvitatud parlamendiliikmed, kõnelejad, sidusrühmad, eksperdid ja kodanikud teevad enne üritust sageli asjakohaseid Twitteri postitusi, võimendades seeläbi tohutult selle ürituse mõju. Keskmiselt postitatakse ühe ürituse kohta umbes 250 säutsu, mille puhul kasutatakse konkreetselt selle ürituse jaoks loodud teemaviidet (#), mis võimaldab jõuda potentsiaalselt mitmesaja tuhande Twitteri kasutajani. Algatati Euroopa Parlamendi liikmete ja teadlaste partnerluskava neljas voor, milles osales märkimisväärselt suurem arv parlamendiliikmeid ja teadlasi (33 paari). Parlamendi juhatus suurendas STOA esinduskogu liikmete arvu 15-lt 24-le, laiendades esindatud parlamendikomisjonide arvu ja sidudes STOA tihedamalt asjaomaste komisjonide poliitikat käsitleva tööga. |
| --- | --- |

86.

Kõiki STOA avalikke üritusi kajastatakse reaalajas Twitteri postitustega EPRSi Twitteri kontolt (@EP_ThinkTank). Teemast huvitatud parlamendiliikmed, kõnelejad, sidusrühmad, eksperdid ja kodanikud teevad enne üritust sageli asjakohaseid Twitteri postitusi, võimendades seeläbi tohutult selle ürituse mõju. Keskmiselt postitatakse ühe ürituse kohta umbes 250 säutsu, mille puhul kasutatakse konkreetselt selle ürituse jaoks loodud teemaviidet (#), mis võimaldab jõuda potentsiaalselt mitmesaja tuhande Twitteri kasutajani. Algatati Euroopa Parlamendi liikmete ja teadlaste partnerluskava neljas voor, milles osales märkimisväärselt suurem arv parlamendiliikmeid ja teadlasi (33 paari). Parlamendi juhatus suurendas STOA esinduskogu liikmete arvu 15-lt 24-le, laiendades esindatud parlamendikomisjonide arvu ja sidudes STOA tihedamalt asjaomaste komisjonide poliitikat käsitleva tööga.

B.2.   Poliitiliste prioriteetide toetamine

| 87. | 2015. aasta oli parlamendi 2014–2019 koosseisu ametiaja esimene täispikk aasta. Sellest tulenevalt suurenes mõjuhinnangute ja Euroopa lisaväärtuse direktoraadi tehtud töö maht enamikus tema tegevusvaldkondades. Samal ajal iseloomustasid kõnealust aastat keerukad poliitilised arutelud, paljude muude teemade hulgas majandus- ja rahaliidu ning aasta teisel poolel üha rohkem ka rände teemal. |
| --- | --- |

87.

2015. aasta oli parlamendi 2014–2019 koosseisu ametiaja esimene täispikk aasta. Sellest tulenevalt suurenes mõjuhinnangute ja Euroopa lisaväärtuse direktoraadi tehtud töö maht enamikus tema tegevusvaldkondades. Samal ajal iseloomustasid kõnealust aastat keerukad poliitilised arutelud, paljude muude teemade hulgas majandus- ja rahaliidu ning aasta teisel poolel üha rohkem ka rände teemal.

| 88. | Mõju eelhindamise valdkonnas võib aga täheldada, et 2015. aasta oli ka esimene aasta komisjoni värskelt ametisse asunud koosseisu jaoks, mistõttu esitati parlamendile üksnes suhteliselt väike arv seadusandlikke menetlusi ning see mõjutas mõju eelhindamise üksuse heakskiitu vajavate mõjuhinnangute arvu. Komisjoni seadusandliku tegevuse suhteliselt aeglane käivitumine andis võimaluse viia läbi üldisemaid teadusuuringute ja analüüsidega seotud tegevusi, esitleda Euroopa Parlamendi tegevust välistele organitele, sealhulgas liikmesriikide parlamentidele, ning koostada seonduvaid ülevaateid, eelkõige seoses komisjoni uute parema õigusloome suuniste ja mõjuhinnanguga üldiselt. |
| --- | --- |

88.

Mõju eelhindamise valdkonnas võib aga täheldada, et 2015. aasta oli ka esimene aasta komisjoni värskelt ametisse asunud koosseisu jaoks, mistõttu esitati parlamendile üksnes suhteliselt väike arv seadusandlikke menetlusi ning see mõjutas mõju eelhindamise üksuse heakskiitu vajavate mõjuhinnangute arvu. Komisjoni seadusandliku tegevuse suhteliselt aeglane käivitumine andis võimaluse viia läbi üldisemaid teadusuuringute ja analüüsidega seotud tegevusi, esitleda Euroopa Parlamendi tegevust välistele organitele, sealhulgas liikmesriikide parlamentidele, ning koostada seonduvaid ülevaateid, eelkõige seoses komisjoni uute parema õigusloome suuniste ja mõjuhinnanguga üldiselt.

| 89. | 2015. aasta oli esimene täisaasta, mil koostati Euroopa rakendamishinnanguid, millega täiendatakse parlamendikomisjonide poolt koostatavaid rakendamisraporteid ja muid järelhindamisi ning mida esitletakse neile komisjonidele. Koostati viis Euroopa rakendamishinnangut, lisaks 17 rakendamishinnangut, milles käsitleti ettepanekuid ELi kehtiva õigustiku ajakohastamiseks. |
| --- | --- |

89.

2015. aasta oli esimene täisaasta, mil koostati Euroopa rakendamishinnanguid, millega täiendatakse parlamendikomisjonide poolt koostatavaid rakendamisraporteid ja muid järelhindamisi ning mida esitletakse neile komisjonidele. Koostati viis Euroopa rakendamishinnangut, lisaks 17 rakendamishinnangut, milles käsitleti ettepanekuid ELi kehtiva õigustiku ajakohastamiseks.

| 90. | Märkimisväärselt parandati täitevvõimu üle kontrolli ja järelevalve teostamist kogu seadusandliku ja poliitilise tsükli jooksul laiema hulga toodete abil, mida pakkusid poliitikatsükli üksus (endine poliitika tulemuslikkuse hindamise üksus) ja Euroopa Ülemkogu järelevalve üksus, mis lisaks esialgsete rakendamishinnangute koostamisele esitasid muu hulgas kokku kaheksa jooksvat kontrollnimekirja ning ülevaated enne ja pärast Euroopa Ülemkogu iga kohtumist, koostasid suure hulga täiendavaid uuringuid ja korraldasid üritusi. Nende algatustega pandi alus eelkõige Euroopa Komisjoni hindamisprotsessi ja Euroopa Ülemkogu võetud kohustusi puudutavatele järelmeetmetele ning vajaliku teabe ja eksperdiarvamuste kogumisele, et omada usaldusväärset alust järelmeetmete võtmiseks parema õigusloomega seotud institutsioonidevaheliste aspektide osas. |
| --- | --- |

90.

Märkimisväärselt parandati täitevvõimu üle kontrolli ja järelevalve teostamist kogu seadusandliku ja poliitilise tsükli jooksul laiema hulga toodete abil, mida pakkusid poliitikatsükli üksus (endine poliitika tulemuslikkuse hindamise üksus) ja Euroopa Ülemkogu järelevalve üksus, mis lisaks esialgsete rakendamishinnangute koostamisele esitasid muu hulgas kokku kaheksa jooksvat kontrollnimekirja ning ülevaated enne ja pärast Euroopa Ülemkogu iga kohtumist, koostasid suure hulga täiendavaid uuringuid ja korraldasid üritusi. Nende algatustega pandi alus eelkõige Euroopa Komisjoni hindamisprotsessi ja Euroopa Ülemkogu võetud kohustusi puudutavatele järelmeetmetele ning vajaliku teabe ja eksperdiarvamuste kogumisele, et omada usaldusväärset alust järelmeetmete võtmiseks parema õigusloomega seotud institutsioonidevaheliste aspektide osas.

| 91. | Parlamendi projektiportfellis (PPP) on mitu projekti seotud konkreetselt parlamentaarse järelevalvega, eelkõige kolm liidu sisepoliitika peadirektoraadi väljatöötatud projekti: parlamendikomisjonides tehtava kontrolli, delegeeritud õigusaktide ja kontrolliga regulatiivmenetluse (RPS) (33) meetmete eelnõude kontrolli ning mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) (34) rahastamiskavade kontrolli kultuuri tugevdamine. Need kolm projekti edenesid 2015. aastal hästi. Mitmeaastase finantsraamistiku rahastamiskavade kontrolli käsitleva projekti osas korraldati kontrollikojaga komisjonide esimeeste konverentsi tasandil arutelu nende tööprogrammi prioriteetide teemal. |
| --- | --- |

91.

Parlamendi projektiportfellis (PPP) on mitu projekti seotud konkreetselt parlamentaarse järelevalvega, eelkõige kolm liidu sisepoliitika peadirektoraadi väljatöötatud projekti: parlamendikomisjonides tehtava kontrolli, delegeeritud õigusaktide ja kontrolliga regulatiivmenetluse (RPS) (33) meetmete eelnõude kontrolli ning mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) (34) rahastamiskavade kontrolli kultuuri tugevdamine. Need kolm projekti edenesid 2015. aastal hästi. Mitmeaastase finantsraamistiku rahastamiskavade kontrolli käsitleva projekti osas korraldati kontrollikojaga komisjonide esimeeste konverentsi tasandil arutelu nende tööprogrammi prioriteetide teemal.

| 92. | Personaalseid teenuseid osutati parlamendikomisjonide esimeestele, koordinaatoritele, komisjonide liikmetele ja raportööridele. Selle ülesande puhul on äärmiselt tähtsad paindlikkus ja kiirus ning dünaamilise keskkonna tõttu ei ole tegevuse kõiki elemente võimalik aasta alguses täielikult ette planeerida. Näide sellisest poliitiliste otsuste kiirest rakendamisest on maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni loomine 2015. aasta veebruaris, samuti uus kuue kuu pikkune mandaat alates 2. detsembrist 2015 või autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni loomine, nagu otsustati 2015. aasta detsembris. |
| --- | --- |

92.

Personaalseid teenuseid osutati parlamendikomisjonide esimeestele, koordinaatoritele, komisjonide liikmetele ja raportööridele. Selle ülesande puhul on äärmiselt tähtsad paindlikkus ja kiirus ning dünaamilise keskkonna tõttu ei ole tegevuse kõiki elemente võimalik aasta alguses täielikult ette planeerida. Näide sellisest poliitiliste otsuste kiirest rakendamisest on maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni loomine 2015. aasta veebruaris, samuti uus kuue kuu pikkune mandaat alates 2. detsembrist 2015 või autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni loomine, nagu otsustati 2015. aasta detsembris.

| 93. | Sisepoliitika valdkonnas korraldati 397 parlamendikomisjoni koosolekut (2014. aastal 312). Nende ja kogu eelneva töö tulemusel võeti vastu ligikaudu 418 raportit (2014. aastal 404), sealhulgas eelarvevahendite ümberpaigutused, mille üle hääletati ja millega hiljem tegeleti täiskogul. 2015. aastal korraldati 226 kolmepoolset kohtumist (2014. aastal 197), mida on varasemast rohkem, ent vähem kui parlamendi eelmise koosseisu ametiaja lõpus (2013. aastal 695 ja 2012. aastal 335). Poliitikaosakonnad korraldasid 31 seminari, milles osalesid ja pidasid parlamendikomisjoni liikmetega arvamuste vahetuse väliseksperdid (2014. aastal 15). Parlamendikomisjonid korraldasid 100 kuulamist (2014. aastal 50 ja 2013. aastal 85). See on suurim ühe aasta jooksul toimunud kuulamiste arv. |
| --- | --- |

93.

Sisepoliitika valdkonnas korraldati 397 parlamendikomisjoni koosolekut (2014. aastal 312). Nende ja kogu eelneva töö tulemusel võeti vastu ligikaudu 418 raportit (2014. aastal 404), sealhulgas eelarvevahendite ümberpaigutused, mille üle hääletati ja millega hiljem tegeleti täiskogul. 2015. aastal korraldati 226 kolmepoolset kohtumist (2014. aastal 197), mida on varasemast rohkem, ent vähem kui parlamendi eelmise koosseisu ametiaja lõpus (2013. aastal 695 ja 2012. aastal 335). Poliitikaosakonnad korraldasid 31 seminari, milles osalesid ja pidasid parlamendikomisjoni liikmetega arvamuste vahetuse väliseksperdid (2014. aastal 15). Parlamendikomisjonid korraldasid 100 kuulamist (2014. aastal 50 ja 2013. aastal 85). See on suurim ühe aasta jooksul toimunud kuulamiste arv.

B.3.   Kaasotsustamine ja nõusolek välispoliitikas

| 94. | Täiendavaid edusamme tehti komisjoni ja nõukogu nõuetekohase aruandekohustuse tagamiseks asjakohaste kontrollimehhanismide kaudu. Parlamendikomisjonid võtsid teadmiseks volinike ja VP/HRi (35) kuulamiste ajal antud lubadused ning tagasid korrapärase järelevalve VP/HRi tegevuse üle, eelkõige korraldades kuus välisasjade nõukogu kohtumise eelset koosolekut, seitse nende kohtumiste järgset koosolekut, kolm erikomisjoni koosolekut, kaks ELi eriesindaja kuulamist ning üheksa arvamuste vahetust värskelt ametisse nimetatud ELi delegatsioonide juhtidega. |
| --- | --- |

94.

Täiendavaid edusamme tehti komisjoni ja nõukogu nõuetekohase aruandekohustuse tagamiseks asjakohaste kontrollimehhanismide kaudu. Parlamendikomisjonid võtsid teadmiseks volinike ja VP/HRi (35) kuulamiste ajal antud lubadused ning tagasid korrapärase järelevalve VP/HRi tegevuse üle, eelkõige korraldades kuus välisasjade nõukogu kohtumise eelset koosolekut, seitse nende kohtumiste järgset koosolekut, kolm erikomisjoni koosolekut, kaks ELi eriesindaja kuulamist ning üheksa arvamuste vahetust värskelt ametisse nimetatud ELi delegatsioonide juhtidega.

| 95. | Parandati parlamendi juurdepääsu rahvusvahelisi lepinguid puudutavatele läbirääkimisvolitustele, kuivõrd parlamendile kindlustati juurdepääs parafeeritud lepingutele ja VP/HR andis lubaduse, et pealäbirääkija annab ülevaate läbirääkimiste iga kohtumise kohta. Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimiste läbipaistvusega seoses tehti märkimisväärseid edusamme, kuivõrd komisjoniga saavutati ulatuslik kokkulepe, et kõigile asjassepuutuvatele parlamendiliikmetele antakse juurdepääs peaaegu kõigile asjakohastele TTIP läbirääkimiste dokumentidele. |
| --- | --- |

95.

Parandati parlamendi juurdepääsu rahvusvahelisi lepinguid puudutavatele läbirääkimisvolitustele, kuivõrd parlamendile kindlustati juurdepääs parafeeritud lepingutele ja VP/HR andis lubaduse, et pealäbirääkija annab ülevaate läbirääkimiste iga kohtumise kohta. Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimiste läbipaistvusega seoses tehti märkimisväärseid edusamme, kuivõrd komisjoniga saavutati ulatuslik kokkulepe, et kõigile asjassepuutuvatele parlamendiliikmetele antakse juurdepääs peaaegu kõigile asjakohastele TTIP läbirääkimiste dokumentidele.

| 96. | Suurendati Euroopa Parlamendi ÜJKP (36) järelevalvega seotud rolli, hinnates pidevalt julgeolekuga seotud arenguid ja edendades aktiivselt parlamentidevahelist tegevust liikmesriikide parlamentidega, eelkõige igal poolaastal VP/HRi ja asjaomaste volinike osavõtul toimuvate ning konkreetseid aktuaalseid küsimusi käsitlevate parlamentaarsete ühiskohtumiste raames, samuti kaks korda aastas toimuvate parlamentidevaheliste ÜVJP (37)/ÜJKP konverentside kaudu. Aktiivne järelevalve ÜVJP/ÜJKP rahastamise üle tagati AFETi (38)/BUDGi (39) juba väljakujunenud ühiste konsultatiivkohtumiste kaudu poliitika- ja julgeolekukomitee esimehe ning nõukogu/Euroopa välisteenistuse asjaomaste talitustega. |
| --- | --- |

96.

Suurendati Euroopa Parlamendi ÜJKP (36) järelevalvega seotud rolli, hinnates pidevalt julgeolekuga seotud arenguid ja edendades aktiivselt parlamentidevahelist tegevust liikmesriikide parlamentidega, eelkõige igal poolaastal VP/HRi ja asjaomaste volinike osavõtul toimuvate ning konkreetseid aktuaalseid küsimusi käsitlevate parlamentaarsete ühiskohtumiste raames, samuti kaks korda aastas toimuvate parlamentidevaheliste ÜVJP (37)/ÜJKP konverentside kaudu. Aktiivne järelevalve ÜVJP/ÜJKP rahastamise üle tagati AFETi (38)/BUDGi (39) juba väljakujunenud ühiste konsultatiivkohtumiste kaudu poliitika- ja julgeolekukomitee esimehe ning nõukogu/Euroopa välisteenistuse asjaomaste talitustega.

| 97. | Määrati kindlaks parlamendikomisjonide töö ja parlamentidevaheliste delegatsioonide tegevuse vaheline vajalik sünergia ja jätkati selle elluviimist. Kasutusele võeti ka mitmed põhimõtted, mille eesmärk on tugevdada institutsioonide välissuhete alaste algatuste tõhusust, näiteks delegatsioonide juhte kutsuti korrapäraselt parlamendikomisjonide variraportööride koosolekutele ja parlamendikomisjonide alalisi raportööre kutsuti omakorda asjakohastele parlamentidevahelistele koosolekutele, ning anti aktiivne panus kolmandate riikidega suhtlemiseks loodud delegatsioonide inimõigustealaste suuniste läbivaatamiseks, et anda soovitusi enne delegatsiooni lähetust ja tagada, et delegatsioonid annavad tagasi tulles allkomisjonile aru. |
| --- | --- |

97.

Määrati kindlaks parlamendikomisjonide töö ja parlamentidevaheliste delegatsioonide tegevuse vaheline vajalik sünergia ja jätkati selle elluviimist. Kasutusele võeti ka mitmed põhimõtted, mille eesmärk on tugevdada institutsioonide välissuhete alaste algatuste tõhusust, näiteks delegatsioonide juhte kutsuti korrapäraselt parlamendikomisjonide variraportööride koosolekutele ja parlamendikomisjonide alalisi raportööre kutsuti omakorda asjakohastele parlamentidevahelistele koosolekutele, ning anti aktiivne panus kolmandate riikidega suhtlemiseks loodud delegatsioonide inimõigustealaste suuniste läbivaatamiseks, et anda soovitusi enne delegatsiooni lähetust ja tagada, et delegatsioonid annavad tagasi tulles allkomisjonile aru.

| 98. | Vahendamise ja dialoogi valdkonnas anti abi ja eksperdituge demokraatia toetamise ja valimiste koordineerimise rühmale (DEG) CDSAga (40) seotud tegevuse elluviimiseks, et suurendada Euroopa Parlamendi tõhusust ja üldist mõju. Tegevus hõlmas muu hulgas kõrgetasemelist visiiti, mida juhtis Sansibari esindajatekoja esimees ning milles keskenduti rahumeelsele poliitilisele dialoogile ja konsensuse saavutamisele, välisekspertide toetusel toimuvat parlamentaarse vahendamise alast koolitusprogrammi Euroopa Parlamendi liikmetele ning uue noori poliitilisi liidreid puudutava käsitluse väljatöötamist. Tuge ja eksperditeadmisi anti ka vahendusmehhanismi väljatöötamiseks koos Euroopa välisteenistusega, et tugevdada üldiselt vahendamise valdkonnas võetavate ELi meetmete parlamentaarset sammast. Demokraatia toetamise ja valimiste koordineerimise rühma kaasesimees (AFETi esimees) teostas vaikset diplomaatiat, korraldades seitse humanitaar- ja meditsiinilist missiooni Aserbaidžaani, millega õnnestus vanglast vabastada Sahharovi auhinna nominent Leyla Yunus ja tema abikaasa Arif Yunus. |
| --- | --- |

98.

Vahendamise ja dialoogi valdkonnas anti abi ja eksperdituge demokraatia toetamise ja valimiste koordineerimise rühmale (DEG) CDSAga (40) seotud tegevuse elluviimiseks, et suurendada Euroopa Parlamendi tõhusust ja üldist mõju. Tegevus hõlmas muu hulgas kõrgetasemelist visiiti, mida juhtis Sansibari esindajatekoja esimees ning milles keskenduti rahumeelsele poliitilisele dialoogile ja konsensuse saavutamisele, välisekspertide toetusel toimuvat parlamentaarse vahendamise alast koolitusprogrammi Euroopa Parlamendi liikmetele ning uue noori poliitilisi liidreid puudutava käsitluse väljatöötamist. Tuge ja eksperditeadmisi anti ka vahendusmehhanismi väljatöötamiseks koos Euroopa välisteenistusega, et tugevdada üldiselt vahendamise valdkonnas võetavate ELi meetmete parlamentaarset sammast. Demokraatia toetamise ja valimiste koordineerimise rühma kaasesimees (AFETi esimees) teostas vaikset diplomaatiat, korraldades seitse humanitaar- ja meditsiinilist missiooni Aserbaidžaani, millega õnnestus vanglast vabastada Sahharovi auhinna nominent Leyla Yunus ja tema abikaasa Arif Yunus.

| 99. | Ühinemiseelsete meetmete osas korraldati neli avalikku konverentsi (neist kolm kandidaatriigis või potentsiaalses kandidaatriigis), neli seminari, neli õppekülastust ja võeti vastu kaheksa stipendiaati. Suur oli nii Euroopa Parlamendi liikmete kui ka kandidaatriikide või potentsiaalsete kandidaatriikide parlamendiliikmete osavõtumäär. Poliitilist kultuuri käsitlev seminar pakkus Euroopa Parlamendi liikmetele esimese võimaluse osaleda vahendustegevuses poliitilise kriisi leevendamiseks endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis. |
| --- | --- |

99.

Ühinemiseelsete meetmete osas korraldati neli avalikku konverentsi (neist kolm kandidaatriigis või potentsiaalses kandidaatriigis), neli seminari, neli õppekülastust ja võeti vastu kaheksa stipendiaati. Suur oli nii Euroopa Parlamendi liikmete kui ka kandidaatriikide või potentsiaalsete kandidaatriikide parlamendiliikmete osavõtumäär. Poliitilist kultuuri käsitlev seminar pakkus Euroopa Parlamendi liikmetele esimese võimaluse osaleda vahendustegevuses poliitilise kriisi leevendamiseks endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.

B.4.   Täiskogu istungi ja liikmesriikide parlamentidega suhtlemisega seotud teenuste parandamine

| 100. | Täiskogu istungiga seotud IT-rakenduste puhul rõhutatakse nende ajakohastamist. Võimalus Euroopa Parlamendi õigusloome jälgimise süsteemile juurdepääsuks mobiilside vahenditega (nutitelefonid, tahvelarvutid jne) ning kõnetuvastussüsteemi rakendamine protokolli ja CRE (41) puhul on juba reaalsuseks saanud. Parlamendiliikmete haldusüksus (DG PRES) aitas oluliselt kaasa parlamendiliikmetele uue reisiloa kehtestamisele ja jätkas oma andmebaaside ajakohastamist. Ametliku kirjavahetuse üksus läbis posti registreerimise ja haldamise osas samuti ajakohastamise ning annab jätkuvalt olulise panuse projekti GIDOC (42). |
| --- | --- |

100.

Täiskogu istungiga seotud IT-rakenduste puhul rõhutatakse nende ajakohastamist. Võimalus Euroopa Parlamendi õigusloome jälgimise süsteemile juurdepääsuks mobiilside vahenditega (nutitelefonid, tahvelarvutid jne) ning kõnetuvastussüsteemi rakendamine protokolli ja CRE (41) puhul on juba reaalsuseks saanud. Parlamendiliikmete haldusüksus (DG PRES) aitas oluliselt kaasa parlamendiliikmetele uue reisiloa kehtestamisele ja jätkas oma andmebaaside ajakohastamist. Ametliku kirjavahetuse üksus läbis posti registreerimise ja haldamise osas samuti ajakohastamise ning annab jätkuvalt olulise panuse projekti GIDOC (42).

| 101. | Suuri edusamme tehti tellimusel toimetamisteenuse osas, näiteks võttes kasutusele sellised e-Parlamendi vahendid nagu tekstikoostamise tugivahend (Drafting Support Tool). |
| --- | --- |

101.

Suuri edusamme tehti tellimusel toimetamisteenuse osas, näiteks võttes kasutusele sellised e-Parlamendi vahendid nagu tekstikoostamise tugivahend (Drafting Support Tool).

| 102. | Andmebaas „Connect” oli kvaliteetne vahend parlamentidevahelise õigusloomet puudutava teabevahetuse jälgimiseks. Pärast valimistest tulenenud väiksemat tegevusaktiivsust 2014. aastal taastati parlamentidevaheliste kohtumiste osas 2015. aastal normaalne rütm. Jätkus riikide parlamentidega suhtlemise direktoraadi juhtimisel toimuva kahe IT-andmebaasi (ECPRD (43) ja IPEX (44)) arendamine, millega parandati veelgi parlamendiliikmetele ja kolmandatele isikutele kättesaadavat teavet. Uus väljaanne „Spotlight on National Parliaments” on samuti osutunud heaks vahendiks konkreetsetel teemadel sihtotstarbelise teabe edastamiseks. |
| --- | --- |

102.

Andmebaas „Connect” oli kvaliteetne vahend parlamentidevahelise õigusloomet puudutava teabevahetuse jälgimiseks. Pärast valimistest tulenenud väiksemat tegevusaktiivsust 2014. aastal taastati parlamentidevaheliste kohtumiste osas 2015. aastal normaalne rütm. Jätkus riikide parlamentidega suhtlemise direktoraadi juhtimisel toimuva kahe IT-andmebaasi (ECPRD (43) ja IPEX (44)) arendamine, millega parandati veelgi parlamendiliikmetele ja kolmandatele isikutele kättesaadavat teavet. Uus väljaanne „Spotlight on National Parliaments” on samuti osutunud heaks vahendiks konkreetsetel teemadel sihtotstarbelise teabe edastamiseks.

C.   Kommunikatsioon ja külastajate vastuvõtt

C.1.   Euroopa Parlamendi uus visuaalne identiteet

| 103. | Juhatus andis oma 12. jaanuari 2015. aasta koosolekul uuele logole ja selle kasutuselevõtule lõpliku heakskiidu. Heakskiitmisele eelnes 15. detsembri 2014. aasta koosolekul sellel teemal toimunud esimene arvamuste vahetus. |
| --- | --- |

103.

Juhatus andis oma 12. jaanuari 2015. aasta koosolekul uuele logole ja selle kasutuselevõtule lõpliku heakskiidu. Heakskiitmisele eelnes 15. detsembri 2014. aasta koosolekul sellel teemal toimunud esimene arvamuste vahetus.

| 104. | Uue logo eesmärk on tagada uuendus ja järjepidevus. Logo on kujundatud parlamendi töötajate poolt ning selle väljatöötamiseks, tootmiseks ja intellektuaalomandiõiguseks ei ole seega tehtud mingeid täiendavaid kulutusi. Seda sobib paremini kasutada sotsiaalmeedias ja muudel on-line-platvormidel, ning kõnealuse logoga on tagatud parem ühtsus teiste institutsioonide logodega. |
| --- | --- |

104.

Uue logo eesmärk on tagada uuendus ja järjepidevus. Logo on kujundatud parlamendi töötajate poolt ning selle väljatöötamiseks, tootmiseks ja intellektuaalomandiõiguseks ei ole seega tehtud mingeid täiendavaid kulutusi. Seda sobib paremini kasutada sotsiaalmeedias ja muudel on-line-platvormidel, ning kõnealuse logoga on tagatud parem ühtsus teiste institutsioonide logodega.

| 105. | Üldine lähenemisviis on, et uus logo võetakse kasutusele uute materjalide tootmisel, kui vana logoga kulumaterjalide varu ammendub või kui kestvamate materjalide asendamise tavapärane tsükkel võimaldab uue logo kasutusele võtta. Sellest üldpõhimõttest tehti erandeid avalikkusele suunatud kommunikatsiooni spetsiifilises valdkonnas, kus olemasolevad materjalid asendati viivitamata uue logo kasutamiseks (eelkõige istungisaali ja koosolekuruumide taust jne). Uue logo kasutuselevõtu kogumaksumus on hinnanguliselt 120 000 eurot. |
| --- | --- |

105.

Üldine lähenemisviis on, et uus logo võetakse kasutusele uute materjalide tootmisel, kui vana logoga kulumaterjalide varu ammendub või kui kestvamate materjalide asendamise tavapärane tsükkel võimaldab uue logo kasutusele võtta. Sellest üldpõhimõttest tehti erandeid avalikkusele suunatud kommunikatsiooni spetsiifilises valdkonnas, kus olemasolevad materjalid asendati viivitamata uue logo kasutamiseks (eelkõige istungisaali ja koosolekuruumide taust jne). Uue logo kasutuselevõtu kogumaksumus on hinnanguliselt 120 000 eurot.

C.2.   Külastajaid käsitlev strateegia

| 106. | Juhatus kiitis oma 27. aprilli 2015. aasta koosolekul heaks külastajaid käsitleva üldstrateegia, välja arvatud need aspektid, mille rahastamist käsitlevat otsust ei ole veel vastu võetud ja mille kohta tuleb enne otsuse tegemist esitada juhatusele täielik kuluhinnang. |
| --- | --- |

106.

Juhatus kiitis oma 27. aprilli 2015. aasta koosolekul heaks külastajaid käsitleva üldstrateegia, välja arvatud need aspektid, mille rahastamist käsitlevat otsust ei ole veel vastu võetud ja mille kohta tuleb enne otsuse tegemist esitada juhatusele täielik kuluhinnang.

| 107. | Strateegia hõlmab eelkõige järgmist:






  — | külastajate teekond Euroopa Parlamendi linnakus, pidades silmas parlamendi külastajate arvu kasvu; |
| --- | --- | --- |

107.

Strateegia hõlmab eelkõige järgmist:

—

külastajate teekond Euroopa Parlamendi linnakus, pidades silmas parlamendi külastajate arvu kasvu;

| — | lojaalsusprogrammi väljatöötamine, mille abil institutsioon saab säilitada külastajatega kontakti ja mille puhul tuleb täielikult järgida andmekaitse-eeskirju; |
| --- | --- |

—

lojaalsusprogrammi väljatöötamine, mille abil institutsioon saab säilitada külastajatega kontakti ja mille puhul tuleb täielikult järgida andmekaitse-eeskirju;

| — | külastajatele ette nähtud parlamendi pakkumise tulemuslikum reklaamimine, nii veebis (eelkõige sotsiaalmeedia kaudu) kui ka selliste trükitud materjalide abil nagu teabelehed ja kaardid ning |
| --- | --- |

—

külastajatele ette nähtud parlamendi pakkumise tulemuslikum reklaamimine, nii veebis (eelkõige sotsiaalmeedia kaudu) kui ka selliste trükitud materjalide abil nagu teabelehed ja kaardid ning

| — | Brüsseli piirkonna ühistranspordivõrgu integreerimine strateegiasse. |
| --- | --- |

—

Brüsseli piirkonna ühistranspordivõrgu integreerimine strateegiasse.

| 108. | Juhatus kiitis oma 18. mai 2015. aasta koosolekul heaks külaliste vastuvõtu keskuse kontseptsiooni „Station Europe” (Euroopa kvartali raudteejaam). Projektiga on kavas muuta vana Luxembourgi jaamahoone (BQL) Euroopa Parlamendi külastajate sisenemiskohaks, mis hõlmab interaktiivseid ja kasutajasõbralikke rakendusi. Hoone esimest korrust on kavas kasutada ürituste ja vastuvõttude korraldamiseks. Euroopa Parlamendi infobüroo Belgias kolib uutesse ruumidesse, Brüsseli kesklinnale lähemale. |
| --- | --- |

108.

Juhatus kiitis oma 18. mai 2015. aasta koosolekul heaks külaliste vastuvõtu keskuse kontseptsiooni „Station Europe” (Euroopa kvartali raudteejaam). Projektiga on kavas muuta vana Luxembourgi jaamahoone (BQL) Euroopa Parlamendi külastajate sisenemiskohaks, mis hõlmab interaktiivseid ja kasutajasõbralikke rakendusi. Hoone esimest korrust on kavas kasutada ürituste ja vastuvõttude korraldamiseks. Euroopa Parlamendi infobüroo Belgias kolib uutesse ruumidesse, Brüsseli kesklinnale lähemale.

| 109. | Juhatuse 8. juuni 2015. aasta koosolekul esitleti Belgia ametivõimudega koostöös teostatavat Musée Wiertzi projekti. Wiertzi park ääristab Paul-Henri Spaaki hoonet ja sinna on parlamendi peasissepääsu juurest lihtne pääseda. See pakub võimalust integreerida külastajate teekonda meeldiv haljasala, millele oleks ligipääs ka parlamendiliikmetel ja töötajatel. Juhatus tegi peasekretärile ülesandeks alustada ettevalmistavaid kõnelusi Musées Royaux des Beaux-Arts de Belgique’iga, kelle vastutusalasse Musée Wiertz kuulub, ja Belgia Regie des bâtiments’ga, kelle vastutusalasse kuuluvad muuseumi hooned, ning vastavalt juhatuse teabe- ja kommunikatsioonipoliitika ning hoonete, transpordi ja keskkonnasõbraliku parlamendi töörühmade esimeeste ja kaasesimeestega võimaluste üle parki ja endist kunstnike maja kasutada. |
| --- | --- |

109.

Juhatuse 8. juuni 2015. aasta koosolekul esitleti Belgia ametivõimudega koostöös teostatavat Musée Wiertzi projekti. Wiertzi park ääristab Paul-Henri Spaaki hoonet ja sinna on parlamendi peasissepääsu juurest lihtne pääseda. See pakub võimalust integreerida külastajate teekonda meeldiv haljasala, millele oleks ligipääs ka parlamendiliikmetel ja töötajatel. Juhatus tegi peasekretärile ülesandeks alustada ettevalmistavaid kõnelusi Musées Royaux des Beaux-Arts de Belgique’iga, kelle vastutusalasse Musée Wiertz kuulub, ja Belgia Regie des bâtiments’ga, kelle vastutusalasse kuuluvad muuseumi hooned, ning vastavalt juhatuse teabe- ja kommunikatsioonipoliitika ning hoonete, transpordi ja keskkonnasõbraliku parlamendi töörühmade esimeeste ja kaasesimeestega võimaluste üle parki ja endist kunstnike maja kasutada.

| 110. | Teabe- ja kommunikatsioonipoliitika töörühmal tuleb enne juhatuse otsuse tegemist põhjalikumalt uurida selliseid küsimusi nagu ettepanek endise infopunkti võimaliku tulevase kasutuse kohta ning ettepanek Euroopa Parlamendi linnakut ja Euroopa Ajaloo Maja ühendava transporditeenuse kohta. |
| --- | --- |

110.

Teabe- ja kommunikatsioonipoliitika töörühmal tuleb enne juhatuse otsuse tegemist põhjalikumalt uurida selliseid küsimusi nagu ettepanek endise infopunkti võimaliku tulevase kasutuse kohta ning ettepanek Euroopa Parlamendi linnakut ja Euroopa Ajaloo Maja ühendava transporditeenuse kohta.

C.3.   Euroopa Ajaloo Maja

| 111. | Euroopa Ajaloo Maja asupaigaks saava Eastmani hoone ehitustööd on nüüd lõppenud, välja arvatud mõned klaasitööd katusel, ja ehituskulud on püsinud juhatuse poolt heaks kiidetud eelarve raames. Euroopa Komisjon katab 30 % iga-aastastest jooksvatest kuludest, mis võimaldab Euroopa Ajaloo Majal olla külalistele avatud seitse päeva nädalas, nii nagu Parlamentarium. |
| --- | --- |

111.

Euroopa Ajaloo Maja asupaigaks saava Eastmani hoone ehitustööd on nüüd lõppenud, välja arvatud mõned klaasitööd katusel, ja ehituskulud on püsinud juhatuse poolt heaks kiidetud eelarve raames. Euroopa Komisjon katab 30 % iga-aastastest jooksvatest kuludest, mis võimaldab Euroopa Ajaloo Majal olla külalistele avatud seitse päeva nädalas, nii nagu Parlamentarium.

| 112. | Alalise ja ajutise väljapaneku avamise kuupäevaks on kinnitatud 17. november 2016. Külastajate käsutusse antakse tahvelarvuti ja nad saavad teavet kõigis ametlikes keeltes, mis on neile muuseumis teejuhiks, ning Euroopa Ajaloo Maja interaktiivne veebisait võimaldab muuseumis täieliku virtuaalse ringkäigu teha, mis annab võimaluse tutvuda muuseumiga ka väljaspool seda. |
| --- | --- |

112.

Alalise ja ajutise väljapaneku avamise kuupäevaks on kinnitatud 17. november 2016. Külastajate käsutusse antakse tahvelarvuti ja nad saavad teavet kõigis ametlikes keeltes, mis on neile muuseumis teejuhiks, ning Euroopa Ajaloo Maja interaktiivne veebisait võimaldab muuseumis täieliku virtuaalse ringkäigu teha, mis annab võimaluse tutvuda muuseumiga ka väljaspool seda.

C.4.   Euroopa noorteüritus

| 113. | Juhatus otsustas oma 14. juuni 2014. aasta koosolekul, et Euroopa noorteüritusest peaks saama noortega toimuva avatud ja pideva kahesuunalise kommunikatsiooni strateegia raames korrapäraselt toimuv üritus. 2016. aasta mais Strasbourgis toimuva kohtumise kontseptsioon kiideti heaks 12. jaanuaril 2015. |
| --- | --- |

113.

Juhatus otsustas oma 14. juuni 2014. aasta koosolekul, et Euroopa noorteüritusest peaks saama noortega toimuva avatud ja pideva kahesuunalise kommunikatsiooni strateegia raames korrapäraselt toimuv üritus. 2016. aasta mais Strasbourgis toimuva kohtumise kontseptsioon kiideti heaks 12. jaanuaril 2015.

| 114. | Euroopa noorteüritusel on järgmised viis põhiteemat, mis on Euroopa noorte tuleviku seisukohast kesksed küsimused: a) sõda ja rahu: väljavaated rahu tagamiseks maailmas; b) ükskõiksus või osalemine: kuidas saavutada elujõulist demokraatiat; c) kõrvalejäetus või juurdepääs: võitlus noorte töötuse vastu; d) stagnatsioon või innovatsioon: tuleviku töömaailm; e) läbikukkumine või edu: uued viisid jätkusuutliku Euroopa kindlustamiseks. |
| --- | --- |

114.

Euroopa noorteüritusel on järgmised viis põhiteemat, mis on Euroopa noorte tuleviku seisukohast kesksed küsimused: a) sõda ja rahu: väljavaated rahu tagamiseks maailmas; b) ükskõiksus või osalemine: kuidas saavutada elujõulist demokraatiat; c) kõrvalejäetus või juurdepääs: võitlus noorte töötuse vastu; d) stagnatsioon või innovatsioon: tuleviku töömaailm; e) läbikukkumine või edu: uued viisid jätkusuutliku Euroopa kindlustamiseks.

| 115. | Noortel osalejatel on võimalik osaleda ka tegevustes ja üksteisega paremini tutvuda parlamendi hoonetest väljaspool. Parlamendi lähedusse püstitatavas „noortekülas” saavad partnerid ja muud heakskiidetud organisatsioonid tutvustada end ning teisi noorteorganisatsioone eri stendide, näituste ja infopunktide abil. Pakutakse hulgaliselt tegevusi, eelkõige järgmist: noorte poolt noortele korraldatavad mitteametlikud koolitustegevused, sealhulgas poliitilised arutelud, kultuuridevahelised koolitused ja võrgustike loomine; esinemiskohad noortele artistidele; vaba aja tegevused, et programm pakuks kokkuvõttes ka huvi-, loome- ja puhketegevust, sealhulgas võimalikud eriüritused reede ja laupäeva õhtul. |
| --- | --- |

115.

Noortel osalejatel on võimalik osaleda ka tegevustes ja üksteisega paremini tutvuda parlamendi hoonetest väljaspool. Parlamendi lähedusse püstitatavas „noortekülas” saavad partnerid ja muud heakskiidetud organisatsioonid tutvustada end ning teisi noorteorganisatsioone eri stendide, näituste ja infopunktide abil. Pakutakse hulgaliselt tegevusi, eelkõige järgmist: noorte poolt noortele korraldatavad mitteametlikud koolitustegevused, sealhulgas poliitilised arutelud, kultuuridevahelised koolitused ja võrgustike loomine; esinemiskohad noortele artistidele; vaba aja tegevused, et programm pakuks kokkuvõttes ka huvi-, loome- ja puhketegevust, sealhulgas võimalikud eriüritused reede ja laupäeva õhtul.

C.5.   Muu tegevus

| 116. | 2015. aastal toimusid sellised olulised sündmused nagu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärk (COP21) ja 2015. aasta Milano maailmanäituse avamine, mis nõudsid suure meediakaja tagamiseks otseülekandeid. Lisaks korraldati spetsiaalseid ja põhjalikke ülekandeid selliste Euroopa Parlamendis aset leidnud oluliste külastuste ja sündmuste puhul nagu Alexis Tsiprase, Angela Merkeli ja François Hollande’i, Hispaania kuninga Felipe VI ja Jordaania kuninga visiit. 9. septembril 2015 toimus Strasbourgis president Junckeri osavõtul esimene Euroopa Liidu olukorda käsitlev arutelu. Seda sündmust kajastati laialdaselt nii kirjalikus kui ka audiovisuaalses meedias, millega tagati Euroopa Parlamendile nähtav koht. Sellega seoses tehti olulisi pingutusi, et selgitada eelnevalt välja meedia prioriteedid ja analüüsida nende mõju. |
| --- | --- |

116.

2015. aastal toimusid sellised olulised sündmused nagu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärk (COP21) ja 2015. aasta Milano maailmanäituse avamine, mis nõudsid suure meediakaja tagamiseks otseülekandeid. Lisaks korraldati spetsiaalseid ja põhjalikke ülekandeid selliste Euroopa Parlamendis aset leidnud oluliste külastuste ja sündmuste puhul nagu Alexis Tsiprase, Angela Merkeli ja François Hollande’i, Hispaania kuninga Felipe VI ja Jordaania kuninga visiit. 9. septembril 2015 toimus Strasbourgis president Junckeri osavõtul esimene Euroopa Liidu olukorda käsitlev arutelu. Seda sündmust kajastati laialdaselt nii kirjalikus kui ka audiovisuaalses meedias, millega tagati Euroopa Parlamendile nähtav koht. Sellega seoses tehti olulisi pingutusi, et selgitada eelnevalt välja meedia prioriteedid ja analüüsida nende mõju.

| 117. | Infobürood (45) viisid 2015. aastal lõpule sidusrühmade dialoogi katseprojekti, mida viidi ellu koostöös DG IPOLiga. 2014. aasta septembrist 2015. aasta maini organiseerisid Euroopa Parlamendi infobürood 20 valitud seadusandliku akti raportöörile neljast parlamendikomisjonist 23 sidusrühmade dialoogi üritust, millel osales 847 inimest, sealhulgas 510 sidusrühmade organisatsioonide esindajat. Selle projektiga aitasid infobürood tugevdada toetust raportööride õigusloomealasele tööle, pakkudes võimalust pidada mitmetes liikmesriikides arutelusid sidusrühmadega, kellel oli valitud seadusandlike aktide vastu konkreetne huvi või kelle jaoks need olid eriti asjakohased. Raportööridelt ja sidusrühmadelt saadud positiivse tagasiside tõttu otsustas juhatuse töörühm 2015. aasta juunis katseprojekti jätkata. Infobüroode korraldatavad sidusrühmadega konsulteerimised kuuluvad strateegilises rakendusraamistikus Euroopa Parlamendi seadusandliku tsükli hulka. |
| --- | --- |

117.

Infobürood (45) viisid 2015. aastal lõpule sidusrühmade dialoogi katseprojekti, mida viidi ellu koostöös DG IPOLiga. 2014. aasta septembrist 2015. aasta maini organiseerisid Euroopa Parlamendi infobürood 20 valitud seadusandliku akti raportöörile neljast parlamendikomisjonist 23 sidusrühmade dialoogi üritust, millel osales 847 inimest, sealhulgas 510 sidusrühmade organisatsioonide esindajat. Selle projektiga aitasid infobürood tugevdada toetust raportööride õigusloomealasele tööle, pakkudes võimalust pidada mitmetes liikmesriikides arutelusid sidusrühmadega, kellel oli valitud seadusandlike aktide vastu konkreetne huvi või kelle jaoks need olid eriti asjakohased. Raportööridelt ja sidusrühmadelt saadud positiivse tagasiside tõttu otsustas juhatuse töörühm 2015. aasta juunis katseprojekti jätkata. Infobüroode korraldatavad sidusrühmadega konsulteerimised kuuluvad strateegilises rakendusraamistikus Euroopa Parlamendi seadusandliku tsükli hulka.

| 118. | 2015. aastal käivitati katseprojektina kuues infobüroos ka Euroopa Parlamendi esindamise programm „European Parliament Ambassador School”. Programmi eesmärk on pakkuda noortele põhjalikumaid teadmisi Euroopa Parlamendist ja Euroopa Liidust üldisemalt ning see annab õpilastele võimaluse saada aru oma õigustest Euroopa kodanikena. Programmi aluseks on koolide külastused, õppematerjalid ja seminarid. |
| --- | --- |

118.

2015. aastal käivitati katseprojektina kuues infobüroos ka Euroopa Parlamendi esindamise programm „European Parliament Ambassador School”. Programmi eesmärk on pakkuda noortele põhjalikumaid teadmisi Euroopa Parlamendist ja Euroopa Liidust üldisemalt ning see annab õpilastele võimaluse saada aru oma õigustest Euroopa kodanikena. Programmi aluseks on koolide külastused, õppematerjalid ja seminarid.

| 119. | Lisaks otsustas juhatus oma 7. septembri 2015. aasta koosolekul muuta Strasbourgi istungisaali kasutamise eeskirju, et võimaldada noorteorganisatsioonidele parlamendi ruume tasuta kasutada anda, ja kasutada Strasbourgi ruume Euroopa noorteürituse peamise toimumispaigana. |
| --- | --- |

119.

Lisaks otsustas juhatus oma 7. septembri 2015. aasta koosolekul muuta Strasbourgi istungisaali kasutamise eeskirju, et võimaldada noorteorganisatsioonidele parlamendi ruume tasuta kasutada anda, ja kasutada Strasbourgi ruume Euroopa noorteürituse peamise toimumispaigana.

D.   Mitmeaastaste programmide rakendamise jätkamine Euroopa Parlamendi administratsiooni võtmetähtsusega valdkondade ratsionaliseerimiseks ja ajakohastamiseks

D.1.   Kinnisvarapoliitika

| 120. | Parlamendi kinnisvarapoliitika eesmärk on pakkuda parlamendiliikmetele, assistentidele, töötajatele ja külalistele alati optimaalseid töötingimusi kõrge kvaliteediga hoonetes, mille puhul on pööratud tähelepanu energiatõhususele, turvalisusele, mugavusele ja heaolule. |
| --- | --- |

120.

Parlamendi kinnisvarapoliitika eesmärk on pakkuda parlamendiliikmetele, assistentidele, töötajatele ja külalistele alati optimaalseid töötingimusi kõrge kvaliteediga hoonetes, mille puhul on pööratud tähelepanu energiatõhususele, turvalisusele, mugavusele ja heaolule.

| 121. | Kinnisvarapoliitika on pikaajaline poliitika, milles ei järgita ELi eelarve aastapõhisust. Selleks et pikaajalises plaanis optimaalselt planeerida, tuleb kavad teha 5–10 aastaks, jälgides samas, kuidas võiksid vajadused 20–25 aasta perspektiivis muutuda. Kinnisvaraprojektid vajavad sageli mitmeaastaseid rahalisi ressursse, mida tuleb kavandada usaldusväärse finantsjuhtimise raames. |
| --- | --- |

121.

Kinnisvarapoliitika on pikaajaline poliitika, milles ei järgita ELi eelarve aastapõhisust. Selleks et pikaajalises plaanis optimaalselt planeerida, tuleb kavad teha 5–10 aastaks, jälgides samas, kuidas võiksid vajadused 20–25 aasta perspektiivis muutuda. Kinnisvaraprojektid vajavad sageli mitmeaastaseid rahalisi ressursse, mida tuleb kavandada usaldusväärse finantsjuhtimise raames.

| 122. | Juhatus kiitis 24. märtsil 2010 heaks Euroopa Parlamendi esimese keskpika perioodi kinnisvarapoliitika, mis oli vajalik selleks, et välja töötada üldine logistiline lahendus, mis võimaldaks kontrollida, mil määral on vajadused täidetud ja millised valikud tuleks teha. |
| --- | --- |

122.

Juhatus kiitis 24. märtsil 2010 heaks Euroopa Parlamendi esimese keskpika perioodi kinnisvarapoliitika, mis oli vajalik selleks, et välja töötada üldine logistiline lahendus, mis võimaldaks kontrollida, mil määral on vajadused täidetud ja millised valikud tuleks teha.

| 123. | Juhatuse kinnisvara, transpordi ja keskkonnasõbraliku parlamendi töörühm analüüsis oma 22. oktoobri, 12. novembri ja 3. detsembri 2014. aasta ning 28. jaanuari ja 15. aprilli 2015. aasta koosolekutel kõiki uue keskpika perioodi kinnisvarastrateegia eri aspekte. Töörühma liikmed kiitsid 15. aprillil 2015 heaks ettepaneku keskpika perioodi kinnisvarastrateegia kohta ajavahemikuks 2015–2019, mis esitati juhatusele tema 7. septembri 2015. aasta koosolekul. Pärast juhatuse esimest arutelu arutas töörühm ettepanekut üksikasjalikult oma 23. septembri 2015. aasta koosolekul. Juhatus peaks keskpika perioodi kinnisvarastrateegia kohta otsuse langetama 2016. aastal. |
| --- | --- |

123.

Juhatuse kinnisvara, transpordi ja keskkonnasõbraliku parlamendi töörühm analüüsis oma 22. oktoobri, 12. novembri ja 3. detsembri 2014. aasta ning 28. jaanuari ja 15. aprilli 2015. aasta koosolekutel kõiki uue keskpika perioodi kinnisvarastrateegia eri aspekte. Töörühma liikmed kiitsid 15. aprillil 2015 heaks ettepaneku keskpika perioodi kinnisvarastrateegia kohta ajavahemikuks 2015–2019, mis esitati juhatusele tema 7. septembri 2015. aasta koosolekul. Pärast juhatuse esimest arutelu arutas töörühm ettepanekut üksikasjalikult oma 23. septembri 2015. aasta koosolekul. Juhatus peaks keskpika perioodi kinnisvarastrateegia kohta otsuse langetama 2016. aastal.

| 124. | Juhatus kiitis 2015. aastal heaks kaks tähtsat otsust, millel on keskpika perioodi kinnisvarastrateegiale otsene mõju: otsus Brüsseli külastajaid käsitleva strateegia kohta (46), mis põhimõtteliselt kiideti heaks 27. aprillil 2015, ja otsus ADENAUERi hoone ehituse teise etapi kohta, mis võeti vastu 6. juulil 2015 (vt Luxembourgi käsitlevat osa allpool). |
| --- | --- |

124.

Juhatus kiitis 2015. aastal heaks kaks tähtsat otsust, millel on keskpika perioodi kinnisvarastrateegiale otsene mõju: otsus Brüsseli külastajaid käsitleva strateegia kohta (46), mis põhimõtteliselt kiideti heaks 27. aprillil 2015, ja otsus ADENAUERi hoone ehituse teise etapi kohta, mis võeti vastu 6. juulil 2015 (vt Luxembourgi käsitlevat osa allpool).

| 125. | Juhatuse poolt 24. märtsil 2010. aastal vastu võetud keskpika perioodi kinnisvarastrateegia raames otsustati ellu viia järgmised projektid: |
| --- | --- |

125.

Juhatuse poolt 24. märtsil 2010. aastal vastu võetud keskpika perioodi kinnisvarastrateegia raames otsustati ellu viia järgmised projektid:

Brüssel

| 126. | Hoone aadressil Square de Meeûs 8 võeti kasutusele 2014. aasta juunis ja sellesse kolisid liidu sisepoliitika, liidu välispoliitika ja parlamendi uuringuteenuste peadirektoraadid (ligikaudu tuhat teenistujat). See kolimine oli oluline etapp, mis võimaldas fraktsioonidele peahoonetes ruume juurde anda. |
| --- | --- |

126.

Hoone aadressil Square de Meeûs 8 võeti kasutusele 2014. aasta juunis ja sellesse kolisid liidu sisepoliitika, liidu välispoliitika ja parlamendi uuringuteenuste peadirektoraadid (ligikaudu tuhat teenistujat). See kolimine oli oluline etapp, mis võimaldas fraktsioonidele peahoonetes ruume juurde anda.

| 127. | Hoone omanik ei suutnud parandustöid enne sissekolimist ega 2015. aasta lõppu siiski lõpule viia, kuigi nende tegemisel oli tehtud olulisi edusamme. Omaniku taotlusel töötati 2016. aasta algul välja tehniline ja majanduslik üldleping, mis viis vahelepingu ja ametliku dokumendi allakirjutamiseni. |
| --- | --- |

127.

Hoone omanik ei suutnud parandustöid enne sissekolimist ega 2015. aasta lõppu siiski lõpule viia, kuigi nende tegemisel oli tehtud olulisi edusamme. Omaniku taotlusel töötati 2016. aasta algul välja tehniline ja majanduslik üldleping, mis viis vahelepingu ja ametliku dokumendi allakirjutamiseni.

| 128. | Juhatus kiitis oma 14. detsembri 2015. aasta koosolekul heaks omanikuga sõlmitava lepingu projekti, mis käsitleb Square de Meeûs 8 asuva hoone ajutise kasutamise tasu ajavahemikul 2014. aasta juunist kuni 2016. aasta jaanuarini. Kasutusvalduse 12-aastane leping (mille juhatus kiitis juba heaks 14. jaanuaril 2013 ja eelarvekomisjon 5. märtsil 2013) hakkab kehtima pärast seda, kui parlament on kiitnud heaks ajutise vastuvõtulepingu, mis omakorda jõustub pärast seda, kui eelarvepädevad institutsioonid on ajutise kasutamise tasu heaks kiitnud. |
| --- | --- |

128.

Juhatus kiitis oma 14. detsembri 2015. aasta koosolekul heaks omanikuga sõlmitava lepingu projekti, mis käsitleb Square de Meeûs 8 asuva hoone ajutise kasutamise tasu ajavahemikul 2014. aasta juunist kuni 2016. aasta jaanuarini. Kasutusvalduse 12-aastane leping (mille juhatus kiitis juba heaks 14. jaanuaril 2013 ja eelarvekomisjon 5. märtsil 2013) hakkab kehtima pärast seda, kui parlament on kiitnud heaks ajutise vastuvõtulepingu, mis omakorda jõustub pärast seda, kui eelarvepädevad institutsioonid on ajutise kasutamise tasu heaks kiitnud.

| 129. | MARTENSi hoone (projekt TREBEL) ehitustööd on edenenud nii hästi, et hoone võidakse 2017. aasta aprilli asemel üle anda 2016. aasta juunis. |
| --- | --- |

129.

MARTENSi hoone (projekt TREBEL) ehitustööd on edenenud nii hästi, et hoone võidakse 2017. aasta aprilli asemel üle anda 2016. aasta juunis.

| 130. | Seoses uue koolituskeskusega on läbi viidud kinnisvarahankemenetlus ning pärast juhatuse ja eelarvekomisjoni heakskiitu viidi lõpule läbirääkimised, et leping uue omanikuga 2016. aasta alguses alla kirjutada. Omaniku pakkumises nähakse ette MONTOYER 63 praeguse hoone lammutamine ja selle asemele uue koolituskeskuse ehitamine. Pakkumises nähakse ka ette, et MONTOYER 63 hoone vastas üüritakse 24 kuu jooksul ajutist hoonet, kuni kestab uue koolituskeskuse ehitamine. |
| --- | --- |

130.

Seoses uue koolituskeskusega on läbi viidud kinnisvarahankemenetlus ning pärast juhatuse ja eelarvekomisjoni heakskiitu viidi lõpule läbirääkimised, et leping uue omanikuga 2016. aasta alguses alla kirjutada. Omaniku pakkumises nähakse ette MONTOYER 63 praeguse hoone lammutamine ja selle asemele uue koolituskeskuse ehitamine. Pakkumises nähakse ka ette, et MONTOYER 63 hoone vastas üüritakse 24 kuu jooksul ajutist hoonet, kuni kestab uue koolituskeskuse ehitamine.

| 131. | 2015. aastal jätkati ka mitme SPAAKi hoone renoveerimise kontseptsiooni edasiarendamist ja hakati uurima teatavaid projekte, mis tuleb enne renoveerimistöid veel ellu viia. Renoveerimise kohta ei ole veel siiski otsust vastu võetud (vt punkti 123). |
| --- | --- |

131.

2015. aastal jätkati ka mitme SPAAKi hoone renoveerimise kontseptsiooni edasiarendamist ja hakati uurima teatavaid projekte, mis tuleb enne renoveerimistöid veel ellu viia. Renoveerimise kohta ei ole veel siiski otsust vastu võetud (vt punkti 123).

Luxembourg

| 132. | Juhatus otsustas oma 6. juuli 2015. aasta koosolekul anda ADENAUERi esialgsele kinnisvaraprojektile uue hinnangu ja otsustada hoonete, transpordi ja keskkonnasõbraliku parlamendi töörühma soovitatud variandi kasuks – ADENAUERi hoonele ehitatakse uus lääneosa, kuid vana hoonet ei renoveerita. Nii jääks varuks umbes 69 miljonit eurot ja parlamendil oleks võimalik teha otsus vana hoone kohta parlamendi järgmise ametiaja alguses, kui edaspidised tegelikud vajadused on paremini teada. Idaosa ehitustööd peaksid lõpule jõudma 2018. aasta juunis ja lääneosa (v.a vana hoone võimalik renoveerimine) 2021. aasta aprillis. |
| --- | --- |

132.

Juhatus otsustas oma 6. juuli 2015. aasta koosolekul anda ADENAUERi esialgsele kinnisvaraprojektile uue hinnangu ja otsustada hoonete, transpordi ja keskkonnasõbraliku parlamendi töörühma soovitatud variandi kasuks – ADENAUERi hoonele ehitatakse uus lääneosa, kuid vana hoonet ei renoveerita. Nii jääks varuks umbes 69 miljonit eurot ja parlamendil oleks võimalik teha otsus vana hoone kohta parlamendi järgmise ametiaja alguses, kui edaspidised tegelikud vajadused on paremini teada. Idaosa ehitustööd peaksid lõpule jõudma 2018. aasta juunis ja lääneosa (v.a vana hoone võimalik renoveerimine) 2021. aasta aprillis.

| 133. | Juhatuse 6. juuli 2015. aasta otsuses paluti peatöövõtjal teha teostatavusuuring, et analüüsida selle otsuse mõju projektile tervikuna ja konkreetsemalt tehnilistele kohandustele, mis on hädavajalikud, et tagada hoonekompleksi toimimine ilma vana hooneta. Peatöövõtja esitas 2015. aasta detsembris kohandatud projekti kohta esmase eelarvestuse. Uus sihthind määratakse kindlaks otsuste põhjal, mis tehakse seejärel, kui 2016. aasta jaanuaris on saadud teostatavusuuringu tulemused. |
| --- | --- |

133.

Juhatuse 6. juuli 2015. aasta otsuses paluti peatöövõtjal teha teostatavusuuring, et analüüsida selle otsuse mõju projektile tervikuna ja konkreetsemalt tehnilistele kohandustele, mis on hädavajalikud, et tagada hoonekompleksi toimimine ilma vana hooneta. Peatöövõtja esitas 2015. aasta detsembris kohandatud projekti kohta esmase eelarvestuse. Uus sihthind määratakse kindlaks otsuste põhjal, mis tehakse seejärel, kui 2016. aasta jaanuaris on saadud teostatavusuuringu tulemused.

| 134. | Kogu 2015. aasta kestel kasutati tagatisena parlamendi summadele, mida ei kasutatud otseselt arvete maksmiseks, usaldusfondi kontot. Usaldusfondis hoitav vara pärines Euroopa Parlamendi eelmaksetest ja 31. detsembril 2013. aastal võetud laenu esimesest väljavõtust. Varad vabastati järk-järgult vastavalt vajadusele. 2015. aastal teostas parlament 13 varade vabastamist kogusummas 44,5 miljonit eurot. Tuleb ka märkida, et pärast uusi läbirääkimisi pangaga lepingutingimuste üle ja hoolimata nullilähedastest intressimääradest on usaldusfondis hoitav summa andnud märkimisväärset intressitulu, mis vähendab projekti maksumust. |
| --- | --- |

134.

Kogu 2015. aasta kestel kasutati tagatisena parlamendi summadele, mida ei kasutatud otseselt arvete maksmiseks, usaldusfondi kontot. Usaldusfondis hoitav vara pärines Euroopa Parlamendi eelmaksetest ja 31. detsembril 2013. aastal võetud laenu esimesest väljavõtust. Varad vabastati järk-järgult vastavalt vajadusele. 2015. aastal teostas parlament 13 varade vabastamist kogusummas 44,5 miljonit eurot. Tuleb ka märkida, et pärast uusi läbirääkimisi pangaga lepingutingimuste üle ja hoolimata nullilähedastest intressimääradest on usaldusfondis hoitav summa andnud märkimisväärset intressitulu, mis vähendab projekti maksumust.

| 135. | Kuni uue ADENAUERi hoone kasutuselevõtmiseni otsustati 2013. aastal pikendada Cloche d’Oris asuva Goldbelli hoone üürilepingut 31. detsembrini 2017 ning üürida Présidenti hoone asemel hoonet GEOS. Ruumide ümberkorraldamine, õppeklasside üleviimine ja teatavate peadirektoraatide asukoha ümberkorraldamine on võimaldanud Goldbelli hoones asuvaid ruume järk-järgult vabastada. Eesmärk on selle hoone üürileping 2016. aastal ruumide täieliku vabastamise järgselt lõpetada, mis tähendab parlamendile olulist kokkuhoidu. |
| --- | --- |

135.

Kuni uue ADENAUERi hoone kasutuselevõtmiseni otsustati 2013. aastal pikendada Cloche d’Oris asuva Goldbelli hoone üürilepingut 31. detsembrini 2017 ning üürida Présidenti hoone asemel hoonet GEOS. Ruumide ümberkorraldamine, õppeklasside üleviimine ja teatavate peadirektoraatide asukoha ümberkorraldamine on võimaldanud Goldbelli hoones asuvaid ruume järk-järgult vabastada. Eesmärk on selle hoone üürileping 2016. aastal ruumide täieliku vabastamise järgselt lõpetada, mis tähendab parlamendile olulist kokkuhoidu.

Infobürood

| 136. | Bazoches’is asuva Jean Monnet’ hoone konverentsisaali laiendustööd summas 1,7 miljonit eurot toimuvad plaanipäraselt. Hoone peamised ehitustööd on lõpetatud ja praegu toimub tehniliste seadmete paigaldamine. Tööd peaksid lõpule jõudma 2016. aasta juunis. |
| --- | --- |

136.

Bazoches’is asuva Jean Monnet’ hoone konverentsisaali laiendustööd summas 1,7 miljonit eurot toimuvad plaanipäraselt. Hoone peamised ehitustööd on lõpetatud ja praegu toimub tehniliste seadmete paigaldamine. Tööd peaksid lõpule jõudma 2016. aasta juunis.

| 137. | Berliinis kiideti 2015. aasta oktoobris heaks praegu infobüroo käsutuses olevate ruumide renoveerimine omaniku kulul. Lepingud selle töö ja mini-Parlamentariumi paigutamise kohta Euroopa Maja allkorrusele kirjutati alla 19. detsembril 2014. Parlamentariumi avamine on kavandatud 12. maile 2016. |
| --- | --- |

137.

Berliinis kiideti 2015. aasta oktoobris heaks praegu infobüroo käsutuses olevate ruumide renoveerimine omaniku kulul. Lepingud selle töö ja mini-Parlamentariumi paigutamise kohta Euroopa Maja allkorrusele kirjutati alla 19. detsembril 2014. Parlamentariumi avamine on kavandatud 12. maile 2016.

| 138. | Wrocławi, Dublini, Ljubljana ja Tallinna Euroopa Majade üürilepingud ja lisalepingud spetsiaalse sisustuse paigaldamise kohta kirjutati alla 2015. aasta jooksul. |
| --- | --- |

138.

Wrocławi, Dublini, Ljubljana ja Tallinna Euroopa Majade üürilepingud ja lisalepingud spetsiaalse sisustuse paigaldamise kohta kirjutati alla 2015. aasta jooksul.

Hoolduspoliitika

| 139. | Kasutusel on vajalikud lepingulised vahendid, millega tagatakse hoonete kasutamine ja hooldus vastavalt uue hoolduspoliitika kinnitatud eesmärkidele (lepingud tööde teostamise kohta, abi kohta hooldusel ning kontrolli puhul kahes valdkonnas – eritehnika hooldus ja peatööd/lisatööd) ja parem reageerimine hooldusega seotud vajadustele. |
| --- | --- |

139.

Kasutusel on vajalikud lepingulised vahendid, millega tagatakse hoonete kasutamine ja hooldus vastavalt uue hoolduspoliitika kinnitatud eesmärkidele (lepingud tööde teostamise kohta, abi kohta hooldusel ning kontrolli puhul kahes valdkonnas – eritehnika hooldus ja peatööd/lisatööd) ja parem reageerimine hooldusega seotud vajadustele.

| 140. | Brüsselis hõlmab uus hooldusleping endisest rangemaid kvaliteeditingimusi. Kuni SPAAKi hoone renoveerimistööde kohta ei ole poliitilist otsust tehtud (vt punkti 123), võib teha minimaalsel määral hooldustöid, mis on hädavajalikud hoone piisavalt turvalise ja töökindla toimimise tagamiseks. |
| --- | --- |

140.

Brüsselis hõlmab uus hooldusleping endisest rangemaid kvaliteeditingimusi. Kuni SPAAKi hoone renoveerimistööde kohta ei ole poliitilist otsust tehtud (vt punkti 123), võib teha minimaalsel määral hooldustöid, mis on hädavajalikud hoone piisavalt turvalise ja töökindla toimimise tagamiseks.

| 141. | Luxembourgis on saadud prügi sorteerimise keskkonnamärgis „SuperDrecks Kescht”. Praeguse puhastusteenuste lepingu optimeerimine lisalepinguga võimaldab hoida aastas kokku umbes 400 000 eurot. Peamiste hoolduslepingute optimeerimiseks ja uutele kasutuspiirangutele reageerimiseks on sõlmitud mitmeid lisalepinguid. |
| --- | --- |

141.

Luxembourgis on saadud prügi sorteerimise keskkonnamärgis „SuperDrecks Kescht”. Praeguse puhastusteenuste lepingu optimeerimine lisalepinguga võimaldab hoida aastas kokku umbes 400 000 eurot. Peamiste hoolduslepingute optimeerimiseks ja uutele kasutuspiirangutele reageerimiseks on sõlmitud mitmeid lisalepinguid.

| 142. | Seoses Strasbourgis asuva WEISSi hoone katusetalade tulekaitsekihi (flokeeritud) halva olukorraga on endiselt käimas ekspertiis, mida teeb Strasbourgi esimese astme kohtu määratud ekspertide kolleegium. Lõplikku eksperdiaruannet, mis algselt pidi esitatama 31. oktoobriks 2015, oodatakse nüüd 31. märtsiks 2016. Järgneb kohtumenetlus. |
| --- | --- |

142.

Seoses Strasbourgis asuva WEISSi hoone katusetalade tulekaitsekihi (flokeeritud) halva olukorraga on endiselt käimas ekspertiis, mida teeb Strasbourgi esimese astme kohtu määratud ekspertide kolleegium. Lõplikku eksperdiaruannet, mis algselt pidi esitatama 31. oktoobriks 2015, oodatakse nüüd 31. märtsiks 2016. Järgneb kohtumenetlus.

| 143. | Lagede ja mitmesuguste kahjustuste küsimuses esitas Strasbourgi esimese astme kohtu määratud ekspertide kolleegium tehnilise ekspertiisi aruanded vastavalt 31. märtsil 2014 ja 30. novembril 2013. Ka Euroopa Parlament esitas oma järeldused ning järgneb kohtumenetlus. |
| --- | --- |

143.

Lagede ja mitmesuguste kahjustuste küsimuses esitas Strasbourgi esimese astme kohtu määratud ekspertide kolleegium tehnilise ekspertiisi aruanded vastavalt 31. märtsil 2014 ja 30. novembril 2013. Ka Euroopa Parlament esitas oma järeldused ning järgneb kohtumenetlus.

D.2.   Keskkonnapoliitika

| 144. | Euroopa Parlament on saanud kliimamuutuste vastases võitluses teistele eeskujuks, sest on kasutusele võtnud kõikehõlmava strateegia oma CO2-jalajälje vähendamiseks ja hüvitamiseks ambitsioonika eesmärgiga vähendada oma CO2-heidet 2020. aastaks 30 %. Parlament on võrreldes aastaga 2006 oma heitkoguseid juba praeguseks märkimisväärselt -27,2 % – vähendanud ning teeb edasisi pingutusi, et eesmärk tähtajaks saavutada. |
| --- | --- |

144.

Euroopa Parlament on saanud kliimamuutuste vastases võitluses teistele eeskujuks, sest on kasutusele võtnud kõikehõlmava strateegia oma CO2-jalajälje vähendamiseks ja hüvitamiseks ambitsioonika eesmärgiga vähendada oma CO2-heidet 2020. aastaks 30 %. Parlament on võrreldes aastaga 2006 oma heitkoguseid juba praeguseks märkimisväärselt -27,2 % – vähendanud ning teeb edasisi pingutusi, et eesmärk tähtajaks saavutada.

| 145. | Juhatus otsustas 12. septembril 2011, et kehtestab hüvitussüsteemi heitkogustele, mis on seotud teenistujate ametikohustustest tuleneva ühest kohast teise siirdumisega, hoonete energiatarbimisega ja hoonetes olevate tehniliste seadmetega ning ametisõidukitega. Kohaldamisala piirangute tõttu ei ole olnud võimalik parlamendi kogu CO2-heidet hüvitada. Peale selle ei määranud juhatus oma otsuses mingeid kriteeriume võimalike projektide asukoha, hüvitatavatele projektidele kohaldatavate kvaliteedinormide ega hüvitamise sageduse kohta. Hüvitamist rahastatakse parlamendi eelarverealt 2 3 9 „EMASi tegevus (47) ja Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava” (250 000 eurot 2015. aasta eelarves). Kuna hüvitamise kohaldamisala on praegu piiratud ja saastekvootide hind on väike, ei ole selle eelarverea assigneeringuid alates 2012. aastast hüvitise maksmiseks kunagi täielikult ära kasutatud. |
| --- | --- |

145.

Juhatus otsustas 12. septembril 2011, et kehtestab hüvitussüsteemi heitkogustele, mis on seotud teenistujate ametikohustustest tuleneva ühest kohast teise siirdumisega, hoonete energiatarbimisega ja hoonetes olevate tehniliste seadmetega ning ametisõidukitega. Kohaldamisala piirangute tõttu ei ole olnud võimalik parlamendi kogu CO2-heidet hüvitada. Peale selle ei määranud juhatus oma otsuses mingeid kriteeriume võimalike projektide asukoha, hüvitatavatele projektidele kohaldatavate kvaliteedinormide ega hüvitamise sageduse kohta. Hüvitamist rahastatakse parlamendi eelarverealt 2 3 9 „EMASi tegevus (47) ja Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava” (250 000 eurot 2015. aasta eelarves). Kuna hüvitamise kohaldamisala on praegu piiratud ja saastekvootide hind on väike, ei ole selle eelarverea assigneeringuid alates 2012. aastast hüvitise maksmiseks kunagi täielikult ära kasutatud.

| 146. | Juhatus otsustas oma 7. oktoobri 2015. aasta koosolekul selle käsituse läbi vaadata ja hüvitada igal aastal täielikult parlamendi CO2-heite, mis tuleneb parlamendiliikmete lendudest päritoluliikmesriigi ning Brüsseli ja Strasbourgi vahel, tehes seda siiski eelarvereal 2 3 9 olevate vahendite piires. |
| --- | --- |

146.

Juhatus otsustas oma 7. oktoobri 2015. aasta koosolekul selle käsituse läbi vaadata ja hüvitada igal aastal täielikult parlamendi CO2-heite, mis tuleneb parlamendiliikmete lendudest päritoluliikmesriigi ning Brüsseli ja Strasbourgi vahel, tehes seda siiski eelarvereal 2 3 9 olevate vahendite piires.

| 147. | Seetõttu andis juhatus loa Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühmas elluviidavatele projektidele, või kui selliseid projekte ei ole, siis Euroopa naabruspoliitikaga seotud riikide riiklikes kavades ettenähtud projektidele või Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse riikides (Euromed)/Vahemere Liidu, ELi kandidaatriikide või ELi liikmesriikide projektidele. Juhatus määras ka üldtunnustatud Gold Standardi normi hüvitusprojektide kvaliteedinormiks arengumaades. |
| --- | --- |

147.

Seetõttu andis juhatus loa Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühmas elluviidavatele projektidele, või kui selliseid projekte ei ole, siis Euroopa naabruspoliitikaga seotud riikide riiklikes kavades ettenähtud projektidele või Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse riikides (Euromed)/Vahemere Liidu, ELi kandidaatriikide või ELi liikmesriikide projektidele. Juhatus määras ka üldtunnustatud Gold Standardi normi hüvitusprojektide kvaliteedinormiks arengumaades.

| 148. | Peadirektoraadi keskkonnajuhtimise rakkerühm kiitis jaanuaris 2015 heaks EMASi teavituskava aastaks 2015 ning kõik peadirektoraadid töötasid koos välja EMASi keskpika perioodi strateegia 2016–2020, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

148.

Peadirektoraadi keskkonnajuhtimise rakkerühm kiitis jaanuaris 2015 heaks EMASi teavituskava aastaks 2015 ning kõik peadirektoraadid töötasid koos välja EMASi keskpika perioodi strateegia 2016–2020, mis võeti vastu.

| 149. | Edukalt viidi läbi terve rida teavitus- ja teadlikkuse suurendamise tegevusi, sh Maa päev, liikuvusnädal (septembris 2015) ja raiskamisvastane nädal (novembris 2015), loodi uus EMASi veebisait ja Facebooki konto ning avaldati eMagazines ja parima tava suunis. |
| --- | --- |

149.

Edukalt viidi läbi terve rida teavitus- ja teadlikkuse suurendamise tegevusi, sh Maa päev, liikuvusnädal (septembris 2015) ja raiskamisvastane nädal (novembris 2015), loodi uus EMASi veebisait ja Facebooki konto ning avaldati eMagazines ja parima tava suunis.

| 150. | Seati sisse koostöö sarnaste keskkonnajuhtimissüsteemidega riikide parlamentides ja ELi institutsioonides. |
| --- | --- |

150.

Seati sisse koostöö sarnaste keskkonnajuhtimissüsteemidega riikide parlamentides ja ELi institutsioonides.

| 151. | Täienduseks avalike hangete foorumil 2014. aastal heaks kiidetud keskkonnahoidlike avalike hangete käsitusele loodi keskkonnahoidlike avalike hangete haldustugi. Keskkonnahoidlike avalike hangete käsitus vaadati pärast üheaastase katseetapi rakendamist 2015. aastal uuesti läbi. |
| --- | --- |

151.

Täienduseks avalike hangete foorumil 2014. aastal heaks kiidetud keskkonnahoidlike avalike hangete käsitusele loodi keskkonnahoidlike avalike hangete haldustugi. Keskkonnahoidlike avalike hangete käsitus vaadati pärast üheaastase katseetapi rakendamist 2015. aastal uuesti läbi.

D.3.   Toitlustuspoliitika

| 152. | 2015. aastal jätkus reform, mille eesmärk on uuendada Euroopa Parlamendis aastani 2019 toitlustamistegevust, mis on määratletud juhatuse 10. juuni 2013. aasta otsuses „Euroopa Parlamendi edasine toitlustuspoliitika aastatel 2014–2019 – uuendamise suunised”. |
| --- | --- |

152.

2015. aastal jätkus reform, mille eesmärk on uuendada Euroopa Parlamendis aastani 2019 toitlustamistegevust, mis on määratletud juhatuse 10. juuni 2013. aasta otsuses „Euroopa Parlamendi edasine toitlustuspoliitika aastatel 2014–2019 – uuendamise suunised”.

| 153. | Alates 2015. aasta septembri lõpust osutab neid teenuseid uus teenusepakkuja lepingu alusel, mida parlament rahaliselt ei toeta. Kuigi üleminek on olnud keeruline, on toitlustamistegevus jätkunud katkestusteta. |
| --- | --- |

153.

Alates 2015. aasta septembri lõpust osutab neid teenuseid uus teenusepakkuja lepingu alusel, mida parlament rahaliselt ei toeta. Kuigi üleminek on olnud keeruline, on toitlustamistegevus jätkunud katkestusteta.

| 154. | Valiku mitmekesistamiseks on välja kuulutatud Vahemere stiilis restorani hankekonkurss ning mahetoitlustusega tegeleva ja õiglase kaubanduse tooteid pakkuva kohviku hankekonkurss, et võtta arvesse toiduallergia all kannatavate inimeste vajadusi. Samuti on käimas hankemenetlused, et sõlmida kontsessioonileping BRANDTi hoones ja Euroopa Majas asuvate Parlamentariumi kohvikute suhtes. Uued müügipunktid avatakse hiljemalt 2016. aasta septembris. |
| --- | --- |

154.

Valiku mitmekesistamiseks on välja kuulutatud Vahemere stiilis restorani hankekonkurss ning mahetoitlustusega tegeleva ja õiglase kaubanduse tooteid pakkuva kohviku hankekonkurss, et võtta arvesse toiduallergia all kannatavate inimeste vajadusi. Samuti on käimas hankemenetlused, et sõlmida kontsessioonileping BRANDTi hoones ja Euroopa Majas asuvate Parlamentariumi kohvikute suhtes. Uued müügipunktid avatakse hiljemalt 2016. aasta septembris.

| 155. | Vastavalt juhatuse 8. juuni 2015. aasta otsusele on Brüsselis ja Strasbourgis asuvates hoonetes (SPAAK, SPINELLI, TREVES 1, WEISS) juba tehtud või tegemisel sisustus- ja renoveerimistööd. |
| --- | --- |

155.

Vastavalt juhatuse 8. juuni 2015. aasta otsusele on Brüsselis ja Strasbourgis asuvates hoonetes (SPAAK, SPINELLI, TREVES 1, WEISS) juba tehtud või tegemisel sisustus- ja renoveerimistööd.

D.4.   Infotehnoloogia moderniseerimine

| 156. | Selliste rakenduste nagu e-Parlament (muudatusettepanekud ja elektrooniline allkiri, parlamendiliikmete portaal MEP Portal jne), Paperless (eCommittee (48), eMeeting (49) jne) ja Knowledge Management kasutuselevõtt võimaldab Euroopa Parlamendil muutuda täielikult ühendatuks ja mobiilseks institutsiooniks. |
| --- | --- |

156.

Selliste rakenduste nagu e-Parlament (muudatusettepanekud ja elektrooniline allkiri, parlamendiliikmete portaal MEP Portal jne), Paperless (eCommittee (48), eMeeting (49) jne) ja Knowledge Management kasutuselevõtt võimaldab Euroopa Parlamendil muutuda täielikult ühendatuks ja mobiilseks institutsiooniks.

| 157. | Parlamendikomisjonide muudatusettepanekute uus kirjaliku tõlke vahend võeti kasutusele 2015. aasta sügisel. CAT4TRADi (tõlgitavate dokumentide haldamise süsteem) edukust arvestades ja kuna läbi e-parlamendi saabub vähem dokumente, algatati 2015. aasta novembris uus projekt dokumentide konverteerimiseks Wordi vormingust XML-vormingusse (Akoma Ntoso). |
| --- | --- |

157.

Parlamendikomisjonide muudatusettepanekute uus kirjaliku tõlke vahend võeti kasutusele 2015. aasta sügisel. CAT4TRADi (tõlgitavate dokumentide haldamise süsteem) edukust arvestades ja kuna läbi e-parlamendi saabub vähem dokumente, algatati 2015. aasta novembris uus projekt dokumentide konverteerimiseks Wordi vormingust XML-vormingusse (Akoma Ntoso).

| 158. | 2015. aastal jätkus IT-tugiteenuste pakkumine parlamendiliikmetele ja personalile ning selles keskenduti teenuste kvaliteedi ja terviklikkuse parandamisele. Avaldatud on teenuste kataloog ja teenuste tulemuslikkuse näitajaid mõõdetakse korrapäraselt. Kasutajate rahulolu hinnatakse igakuiste telefoniuuringutega ja iga-aastase e-posti kaudu tehtava uuringuga. 2015. aastal viidi lõpule parlamendiliikmete varustamine tahvelarvutitega. Lisaks on kaugjuurdepääsu turvalisuse suurendamise meetmena parlamendiliikmetele, nende assistentidele ja personalile jagatud PIN-kalkulaatorid, et juurutada süsteem, mille kohaselt tuleb Euroopa Parlamendi IT-taristu ja -teenustega ühenduse loomisel läbi teha kaheetapiline autentimine. |
| --- | --- |

158.

2015. aastal jätkus IT-tugiteenuste pakkumine parlamendiliikmetele ja personalile ning selles keskenduti teenuste kvaliteedi ja terviklikkuse parandamisele. Avaldatud on teenuste kataloog ja teenuste tulemuslikkuse näitajaid mõõdetakse korrapäraselt. Kasutajate rahulolu hinnatakse igakuiste telefoniuuringutega ja iga-aastase e-posti kaudu tehtava uuringuga. 2015. aastal viidi lõpule parlamendiliikmete varustamine tahvelarvutitega. Lisaks on kaugjuurdepääsu turvalisuse suurendamise meetmena parlamendiliikmetele, nende assistentidele ja personalile jagatud PIN-kalkulaatorid, et juurutada süsteem, mille kohaselt tuleb Euroopa Parlamendi IT-taristu ja -teenustega ühenduse loomisel läbi teha kaheetapiline autentimine.

| 159. | WIFI leviala projektiga Euroopa Parlamendi kolmes töökohas jõuti 3. etappi. Selles etapis keskenduti lisahoonetele Brüsselis ja hoonetele Luxembourgis. Brüsselis paigaldati 298 uut WIFI juurdepääsupunkti. Luxembourgis paigaldati 858 uut WIFI juurdepääsupunkti. Tehti ettevalmistusi WIFI projekti 4. etapiks (leviala Brüsselis ja Strasbourgis asuvate peahoonete ümbruses, et tagada internetiühendus külastajatele). |
| --- | --- |

159.

WIFI leviala projektiga Euroopa Parlamendi kolmes töökohas jõuti 3. etappi. Selles etapis keskenduti lisahoonetele Brüsselis ja hoonetele Luxembourgis. Brüsselis paigaldati 298 uut WIFI juurdepääsupunkti. Luxembourgis paigaldati 858 uut WIFI juurdepääsupunkti. Tehti ettevalmistusi WIFI projekti 4. etapiks (leviala Brüsselis ja Strasbourgis asuvate peahoonete ümbruses, et tagada internetiühendus külastajatele).

| 160. | Uuendati elektroonilist hääletussüsteemi (ELVIS) Brüsseli ja Strasbourgi täiskogu istungiruumides ning VOD-CRE süsteemi (mis võimaldab täiskogu istungite sõnavõttude salvestamist koos mitmekeelse toega). On tellitud parlamendikomisjonides tehtavate sõnavõttude salvestamise VOD-COM-süsteem, mis paigaldatakse 2016. aastal. |
| --- | --- |

160.

Uuendati elektroonilist hääletussüsteemi (ELVIS) Brüsseli ja Strasbourgi täiskogu istungiruumides ning VOD-CRE süsteemi (mis võimaldab täiskogu istungite sõnavõttude salvestamist koos mitmekeelse toega). On tellitud parlamendikomisjonides tehtavate sõnavõttude salvestamise VOD-COM-süsteem, mis paigaldatakse 2016. aastal.

| 161. | Lisaks oma tavalisele tööle ehk õigusloomeprotsessiga seotud töödokumentide levitamisele on teabematerjalide levitamise üksus parlamendiliikmete ja personali jaoks välja töötanud mitmesuguseid muid teenuseid, sh nõudmisel dokumentide füüsiline ja elektrooniline kättetoimetamine. Üksus omab ka suurt tähtsust trükitud paberi hulga vähendamisel, jälgides dokumentide tõhusat kasutamist ja osaledes paberivabades projektides. 2015. aastal leidsid kinnitust järgmised pikaajalised suundumused: nõudmisel dokumentide elektroonilise edastamise kasv, füüsilise kättetoimetamise ja paberijäätmete vähenemine. Kuigi väljatrükitud dokumentide hulk sõltub suuresti õigusloometegevusest, on praegune trükkimise vähenemine saavutatud tänu mahtude vabatahtlikule vähendamisele parlamendikomisjonides (10 miljonit lehekülge 2015. aastal võrreldes 65 miljoni leheküljega 2011. aastal). 2015. aasta lõpus töötas paberivabalt viis komisjoni ning kõik nad kasutasid rakendusi eCommittee ja eMeeting. |
| --- | --- |

161.

Lisaks oma tavalisele tööle ehk õigusloomeprotsessiga seotud töödokumentide levitamisele on teabematerjalide levitamise üksus parlamendiliikmete ja personali jaoks välja töötanud mitmesuguseid muid teenuseid, sh nõudmisel dokumentide füüsiline ja elektrooniline kättetoimetamine. Üksus omab ka suurt tähtsust trükitud paberi hulga vähendamisel, jälgides dokumentide tõhusat kasutamist ja osaledes paberivabades projektides. 2015. aastal leidsid kinnitust järgmised pikaajalised suundumused: nõudmisel dokumentide elektroonilise edastamise kasv, füüsilise kättetoimetamise ja paberijäätmete vähenemine. Kuigi väljatrükitud dokumentide hulk sõltub suuresti õigusloometegevusest, on praegune trükkimise vähenemine saavutatud tänu mahtude vabatahtlikule vähendamisele parlamendikomisjonides (10 miljonit lehekülge 2015. aastal võrreldes 65 miljoni leheküljega 2011. aastal). 2015. aasta lõpus töötas paberivabalt viis komisjoni ning kõik nad kasutasid rakendusi eCommittee ja eMeeting.

| 162. | Ette on valmistatud rohkem kui 2 000 lehekülje ümberkorraldamine Euroopa Parlamendi intranetis (kolmes keeles – inglise, prantsuse ja saksa). Kasutajate poolt tehtud katsete tulemuste põhjal loodi asjatundlike infoarhitektide kaasabil uus saidikaart, milles kasutatakse temaatilist ja ülesandepõhist klassifikatsiooni. Välja on töötatud toimetamise eeskirjad, et see uus infoarhitektuur paigaldada ja seda tulevikus säilitada. |
| --- | --- |

162.

Ette on valmistatud rohkem kui 2 000 lehekülje ümberkorraldamine Euroopa Parlamendi intranetis (kolmes keeles – inglise, prantsuse ja saksa). Kasutajate poolt tehtud katsete tulemuste põhjal loodi asjatundlike infoarhitektide kaasabil uus saidikaart, milles kasutatakse temaatilist ja ülesandepõhist klassifikatsiooni. Välja on töötatud toimetamise eeskirjad, et see uus infoarhitektuur paigaldada ja seda tulevikus säilitada.

E.   Muud uuendusmeetmed

E.1.   Parlamendiliikmetele osutatavate teenuste täiustamine: parlamendiliikmete portaal ja ühtne kontaktpunkt

| 163. | Juhatus kiitis oma 26. oktoobri 2015. aasta koosolekul heaks uue lähenemisviisi, mis puudutab parlamendiliikmete rahaliste ja sotsiaalsete õigustega tegelemist, ettepanekuid soovitatud strateegiaga seotud uute põhimõtete kohta ning selle strateegia elluviimise praktilisi aspekte. Selle eesmärk on rahasaajate juhendamine ja parlamendiliikmete halduskulude vähendamine. Eesmärgi täitmise seisukohalt on väga olulised kaks instrumenti: parlamendiliikmete portaal ja parlamendiliikmete digiportaal (e-Portal). |
| --- | --- |

163.

Juhatus kiitis oma 26. oktoobri 2015. aasta koosolekul heaks uue lähenemisviisi, mis puudutab parlamendiliikmete rahaliste ja sotsiaalsete õigustega tegelemist, ettepanekuid soovitatud strateegiaga seotud uute põhimõtete kohta ning selle strateegia elluviimise praktilisi aspekte. Selle eesmärk on rahasaajate juhendamine ja parlamendiliikmete halduskulude vähendamine. Eesmärgi täitmise seisukohalt on väga olulised kaks instrumenti: parlamendiliikmete portaal ja parlamendiliikmete digiportaal (e-Portal).

| 164. | Parlamendiliikmete portaal koondab ühtse kontaktpunktina kõiki rahalisi ja sotsiaalseid õigusi puudutavate formaalsustega seotud teenuseid. Parlamendiliikmed saavad sealt kokkuvõtlikku teavet kehtivate eeskirjade ja oma õiguste kohta. Vormid esitatakse selles punktis, kus toimub otsene ja esmane andmete kontroll. Dokumente vaatavad igal juhul läbi eri üksuste haldusspetsialistid, kohaldades seejuures individuaalset lähenemist. |
| --- | --- |

164.

Parlamendiliikmete portaal koondab ühtse kontaktpunktina kõiki rahalisi ja sotsiaalseid õigusi puudutavate formaalsustega seotud teenuseid. Parlamendiliikmed saavad sealt kokkuvõtlikku teavet kehtivate eeskirjade ja oma õiguste kohta. Vormid esitatakse selles punktis, kus toimub otsene ja esmane andmete kontroll. Dokumente vaatavad igal juhul läbi eri üksuste haldusspetsialistid, kohaldades seejuures individuaalset lähenemist.

| 165. | Portaali haldamise eest vastutab finantsküsimuste peadirektoraadi alla kuuluv parlamendiliikmete rahaliste ja sotsiaalsete õiguste direktoraat. Direktoraadi töötajad on mitmekülgsete oskustega ja kogenud ning nad paigutati ümber kolmest üksusest, mis vastutavad parlamendiliikmete põhikirja ja selle rakendusmeetmetega seotud haldusmenetluste eest. Teenuste ümberkorraldamine eelarvet ei mõjuta, kuna portaali teenindamiseks eraldatud töötajate ametikohad paigutati ümber parlamendiliikmete rahaliste ja sotsiaalsete õiguste direktoraadi siseselt. |
| --- | --- |

165.

Portaali haldamise eest vastutab finantsküsimuste peadirektoraadi alla kuuluv parlamendiliikmete rahaliste ja sotsiaalsete õiguste direktoraat. Direktoraadi töötajad on mitmekülgsete oskustega ja kogenud ning nad paigutati ümber kolmest üksusest, mis vastutavad parlamendiliikmete põhikirja ja selle rakendusmeetmetega seotud haldusmenetluste eest. Teenuste ümberkorraldamine eelarvet ei mõjuta, kuna portaali teenindamiseks eraldatud töötajate ametikohad paigutati ümber parlamendiliikmete rahaliste ja sotsiaalsete õiguste direktoraadi siseselt.

| 166. | Parlamendiliikmete portaali digiliides ehk e-Portal on olnud kasutusel alates 12. jaanuarist 2015 ning see on parlamendiliikmete jaoks ühtne turvaline kontaktpunkt, mille kaudu nad võivad ajada elektroonilisel teel kõiki oma rahaliste ja sotsiaalsete õigustega seonduvaid asju. |
| --- | --- |

166.

Parlamendiliikmete portaali digiliides ehk e-Portal on olnud kasutusel alates 12. jaanuarist 2015 ning see on parlamendiliikmete jaoks ühtne turvaline kontaktpunkt, mille kaudu nad võivad ajada elektroonilisel teel kõiki oma rahaliste ja sotsiaalsete õigustega seonduvaid asju.

| 167. | Portaali kaudu võivad parlamendiliikmed muu hulgas esitada elektrooniliselt hüvitustaotlusi, tutvuda isiklike andmetega (palk, üleminekutoetus, pensionid, kindlustus), tutvuda oma sotsiaalseid õigusi puudutava sissetuleva ja väljamineva kirjavahetusega, tutvuda igal ajal parlamendiliikmete käsutuses oleva eelarvega (nt parlamendiliikmete assisteerimiskulude hüvitis), tutvuda kohalike assistentide lepinguid haldavate makseagentidega vahetatud dokumentidega ja jälgida sõidukuludega seotud toimikuid. Ka võetakse kasutusele infosüsteem, mille abil hallatakse parlamendiliikmete ja finantsteenuste peadirektoraadi teenistuste vahelisi koosolekuid. |
| --- | --- |

167.

Portaali kaudu võivad parlamendiliikmed muu hulgas esitada elektrooniliselt hüvitustaotlusi, tutvuda isiklike andmetega (palk, üleminekutoetus, pensionid, kindlustus), tutvuda oma sotsiaalseid õigusi puudutava sissetuleva ja väljamineva kirjavahetusega, tutvuda igal ajal parlamendiliikmete käsutuses oleva eelarvega (nt parlamendiliikmete assisteerimiskulude hüvitis), tutvuda kohalike assistentide lepinguid haldavate makseagentidega vahetatud dokumentidega ja jälgida sõidukuludega seotud toimikuid. Ka võetakse kasutusele infosüsteem, mille abil hallatakse parlamendiliikmete ja finantsteenuste peadirektoraadi teenistuste vahelisi koosolekuid.

| 168. | Portaali sihtkasutajad on parlamendiliikmed ja parlamendiliikmete registreeritud assistendid eeldusel, et asjaomane parlamendiliige on andnud assistendile selleks kirjaliku loa. Parlamendiliikmete ja nõuetekohase loa saanud assistentide koolitust korraldatakse internetiportaali tugiüksuse taotluse alusel. Aja jooksul laiendatakse internetiportaali kasutamist institutsioonivälistele isikutele, nt makseagentidele, et integreerida ka muud haldusmenetlused, mis ei ole veel digiteeritud. |
| --- | --- |

168.

Portaali sihtkasutajad on parlamendiliikmed ja parlamendiliikmete registreeritud assistendid eeldusel, et asjaomane parlamendiliige on andnud assistendile selleks kirjaliku loa. Parlamendiliikmete ja nõuetekohase loa saanud assistentide koolitust korraldatakse internetiportaali tugiüksuse taotluse alusel. Aja jooksul laiendatakse internetiportaali kasutamist institutsioonivälistele isikutele, nt makseagentidele, et integreerida ka muud haldusmenetlused, mis ei ole veel digiteeritud.

| 169. | Juhatuse 9. detsembri 2013. aasta otsuse kohaselt on parlamendiliikmete ühtne kontaktpunkt toiminud alates 2014. aasta veebruarist ühe prioriteetse keskusena, kuhu parlamendiliikmetel on võimalik pöörduda kõikide parlamendi pakutavate teenustega seonduvate taotlustega. See on kontaktpunkt parlamendiliikmete ja parlamendi eri teenistuste vahel, kes vastutavad endiselt parlamendiliikmetele pakutavate teenuste eest. Ühtne kontaktpunkt hõlmab nii haldus- kui ka tugiteenuseid, mis ei ole seotud parlamendiliikmete poliitilise põhitööga, samuti antakse nõu parlamendiliikmete registreeritud assistentidega seonduvate õiguste ja põhikirjast tulenevate kohustuste küsimuses. |
| --- | --- |

169.

Juhatuse 9. detsembri 2013. aasta otsuse kohaselt on parlamendiliikmete ühtne kontaktpunkt toiminud alates 2014. aasta veebruarist ühe prioriteetse keskusena, kuhu parlamendiliikmetel on võimalik pöörduda kõikide parlamendi pakutavate teenustega seonduvate taotlustega. See on kontaktpunkt parlamendiliikmete ja parlamendi eri teenistuste vahel, kes vastutavad endiselt parlamendiliikmetele pakutavate teenuste eest. Ühtne kontaktpunkt hõlmab nii haldus- kui ka tugiteenuseid, mis ei ole seotud parlamendiliikmete poliitilise põhitööga, samuti antakse nõu parlamendiliikmete registreeritud assistentidega seonduvate õiguste ja põhikirjast tulenevate kohustuste küsimuses.

| 170. | Juhatuse 9. detsembri 2013. aasta otsuse kohaselt teeb parlamendiliikmete ühtne kontaktpunkt kasutajate rahulolu uuringuid. Esimene küsitlus tehti novembris 2014 ja teenuste kvaliteedile antud üldhinne oli 88,6/100. Viimati korraldati kuuenädalane küsitlus alates 21. septembrist 2015 ja selle tulemusel saadi kvaliteedi kohta antud üldhindeks 94,7/100. Teenistuse eesmärk on sellist rahulolutaset hoida. |
| --- | --- |

170.

Juhatuse 9. detsembri 2013. aasta otsuse kohaselt teeb parlamendiliikmete ühtne kontaktpunkt kasutajate rahulolu uuringuid. Esimene küsitlus tehti novembris 2014 ja teenuste kvaliteedile antud üldhinne oli 88,6/100. Viimati korraldati kuuenädalane küsitlus alates 21. septembrist 2015 ja selle tulemusel saadi kvaliteedi kohta antud üldhindeks 94,7/100. Teenistuse eesmärk on sellist rahulolutaset hoida.

| 171. | 2015. aastal, mis oli selle teenistuse jaoks esimene täismahuline tööaasta, esitas 707 parlamendiliiget ligikaudu 4 500 päringut. Ühtne kontrollpunkt abistas seda soovinud parlamendiliikmeid parlamenti saabumisel selliselt, et nende mandaadi esimesel päeval korraldati kokkusaamised eri haldusteenistuste esindajatega. See teenus on pälvinud eriti hea vastuvõtu. |
| --- | --- |

171.

2015. aastal, mis oli selle teenistuse jaoks esimene täismahuline tööaasta, esitas 707 parlamendiliiget ligikaudu 4 500 päringut. Ühtne kontrollpunkt abistas seda soovinud parlamendiliikmeid parlamenti saabumisel selliselt, et nende mandaadi esimesel päeval korraldati kokkusaamised eri haldusteenistuste esindajatega. See teenus on pälvinud eriti hea vastuvõtu.

E.2.   Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 172. | Finantsjuhtimissüsteemi projekti eesmärk on anda otsuste tegemise seisukohast tähtsat, selget ja juurdepääsetavat teavet olemasolevate ressursside (inimressursid, IT ja rahalised vahendid) ja nende kasutamise kohta, suurendada peamiste finantsmenetluste ühtlustamise ja nende automaatseks muutmise abil tõhusust ning leida lahendused praegu kasutatavate IT-rakenduste tehnilise vananemise probleemile, pöörates eelkõige tähelepanu nii üldisele kui ka eelarve puhul kasutatavale raamatupidamissüsteemile ja maksete süsteemile. |
| --- | --- |

172.

Finantsjuhtimissüsteemi projekti eesmärk on anda otsuste tegemise seisukohast tähtsat, selget ja juurdepääsetavat teavet olemasolevate ressursside (inimressursid, IT ja rahalised vahendid) ja nende kasutamise kohta, suurendada peamiste finantsmenetluste ühtlustamise ja nende automaatseks muutmise abil tõhusust ning leida lahendused praegu kasutatavate IT-rakenduste tehnilise vananemise probleemile, pöörates eelkõige tähelepanu nii üldisele kui ka eelarve puhul kasutatavale raamatupidamissüsteemile ja maksete süsteemile.

| 173. | Tegevuskava koostamine jätkus 2015. aastal. Tegevuskava ülevaatamise eest vastutava konsultatsioonifirma väljavahetamine ja 2015. aasta sügisel algatatud algse ärimudeli ajakohastamine lükkas lõpparuande valmimise edasi kavakohaselt 2016. aasta esimesse poolaastasse. |
| --- | --- |

173.

Tegevuskava koostamine jätkus 2015. aastal. Tegevuskava ülevaatamise eest vastutava konsultatsioonifirma väljavahetamine ja 2015. aasta sügisel algatatud algse ärimudeli ajakohastamine lükkas lõpparuande valmimise edasi kavakohaselt 2016. aasta esimesse poolaastasse.

| 174. | Tuginedes otsusele kiirendada tulevasest finantsjuhtimissüsteemist sõltumatut digiteerimist, liiguti edasi e-hankemenetluse ja e-arveldamise projektidega. Koostöös komisjoniga valmistati ette Euroopa Liidu Väljaannete Talituse (OPOCE) avaldamismoodulite (TED e-hange) kasutuselevõtmine koos vajaliku koolitusega, et võtta see kõigis parlamendi teenistustes 2016. aastal kasutusele. On võetud ka meetmeid makseahela digiteerimiseks, muu hulgas elektroonilise allkirja kasutuselevõtu abil maksekorraldustel. |
| --- | --- |

174.

Tuginedes otsusele kiirendada tulevasest finantsjuhtimissüsteemist sõltumatut digiteerimist, liiguti edasi e-hankemenetluse ja e-arveldamise projektidega. Koostöös komisjoniga valmistati ette Euroopa Liidu Väljaannete Talituse (OPOCE) avaldamismoodulite (TED e-hange) kasutuselevõtmine koos vajaliku koolitusega, et võtta see kõigis parlamendi teenistustes 2016. aastal kasutusele. On võetud ka meetmeid makseahela digiteerimiseks, muu hulgas elektroonilise allkirja kasutuselevõtu abil maksekorraldustel.

E.3.   Personalijuhtimine

| 175. | Uute personalieeskirjade jõustumise järel vaadati 2015. aastal läbi ka üldised rakendussätted ja sise-eeskirjad. Ühtlasi võeti vastu kõrgematel ametiastmetel olevate ametnike töö hindamist ja ametialast ebapädevust käsitlevad eeskirjad ning koostamisel on uued eeskirjad haldusuurimiste, käitumisjuhendi ja õppetoetuse andmise kohta. |
| --- | --- |

175.

Uute personalieeskirjade jõustumise järel vaadati 2015. aastal läbi ka üldised rakendussätted ja sise-eeskirjad. Ühtlasi võeti vastu kõrgematel ametiastmetel olevate ametnike töö hindamist ja ametialast ebapädevust käsitlevad eeskirjad ning koostamisel on uued eeskirjad haldusuurimiste, käitumisjuhendi ja õppetoetuse andmise kohta.

| 176. | Märkida tuleb ka, et 2015. aasta 1. juulil – pärast konsulteerimist peadirektoraatidega – jõustusid lepingulisi töötajaid puudutavad haldusjuhtimise eeskirjad ja huvide konflikti puudumist käsitleva avalduse vorm tehti ümber. |
| --- | --- |

176.

Märkida tuleb ka, et 2015. aasta 1. juulil – pärast konsulteerimist peadirektoraatidega – jõustusid lepingulisi töötajaid puudutavad haldusjuhtimise eeskirjad ja huvide konflikti puudumist käsitleva avalduse vorm tehti ümber.

| 177. | Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu 12. detsembri 2013. aasta otsusele Marcopoulose kohtuasjas ja juhatuses 14. aprillil 2014 vastu võetud parlamendiliikmete registreeritud assistente puudutavatele uutele rakenduseeskirjadele vaadati parlamendiliikmete assistentide töölt vabastamisega seotud peamised dokumendid 2015. aastal koostöös õigusteenistusega läbi, võttes arvesse lepituse valdkonnas saadud esimesi kogemusi ja teatavaid Euroopa Ombudsmani antud soovitusi. |
| --- | --- |

177.

Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu 12. detsembri 2013. aasta otsusele Marcopoulose kohtuasjas ja juhatuses 14. aprillil 2014 vastu võetud parlamendiliikmete registreeritud assistente puudutavatele uutele rakenduseeskirjadele vaadati parlamendiliikmete assistentide töölt vabastamisega seotud peamised dokumendid 2015. aastal koostöös õigusteenistusega läbi, võttes arvesse lepituse valdkonnas saadud esimesi kogemusi ja teatavaid Euroopa Ombudsmani antud soovitusi.

| 178. | Juhatus võttis 26. oktoobri koosolekul vastu parlamendiliikmete põhimääruse rakenduseeskirjade muudatuse, mis puudutab eelkõige parlamendiliikmete assisteerimist: 25 % parlamendiliikmete assisteerimiseks ette nähtud hüvitisest tuleb eraldada registreeritud assistentide töölevõtmiseks, kusjuures ühel parlamendiliikmel võib olla kuni kolm assistenti. Vahendite kasutamise läbipaistvuse suurendamiseks (50) on peale selle edaspidi kohustuslik avalikustada lepingu kehtivuse ajal parlamendiliikmete assisteerimise hüvitist saanud füüsiliste või juriidiliste isikute nimed. |
| --- | --- |

178.

Juhatus võttis 26. oktoobri koosolekul vastu parlamendiliikmete põhimääruse rakenduseeskirjade muudatuse, mis puudutab eelkõige parlamendiliikmete assisteerimist: 25 % parlamendiliikmete assisteerimiseks ette nähtud hüvitisest tuleb eraldada registreeritud assistentide töölevõtmiseks, kusjuures ühel parlamendiliikmel võib olla kuni kolm assistenti. Vahendite kasutamise läbipaistvuse suurendamiseks (50) on peale selle edaspidi kohustuslik avalikustada lepingu kehtivuse ajal parlamendiliikmete assisteerimise hüvitist saanud füüsiliste või juriidiliste isikute nimed.

| 179. | Võrdsed võimalused on üks institutsiooni personalijuhtimise poliitika keskne element. Soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse edendamise tegevuskava aastateks 2014–2019 valmis samuti 2015. aastal ja esitati juhatusele 27. aprillil 2015. Juhatus kiitis võrdseid võimalusi ja mitmekesisust käsitleva kõrgetasemelise töörühma muudetud mandaadi heaks 18. mail 2015. |
| --- | --- |

179.

Võrdsed võimalused on üks institutsiooni personalijuhtimise poliitika keskne element. Soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse edendamise tegevuskava aastateks 2014–2019 valmis samuti 2015. aastal ja esitati juhatusele 27. aprillil 2015. Juhatus kiitis võrdseid võimalusi ja mitmekesisust käsitleva kõrgetasemelise töörühma muudetud mandaadi heaks 18. mail 2015.

| 180. | On võetud arvukaid teadlikkust suurendavaid ja täiustatud meetmeid eelkõige puudega inimeste integreerimiseks ning rakendati puudega ajutiste teenistujate töölevõtmise menetlust pärast seda, kui EPSO kuulutas 2015. aasta aprillis välja uue konkursi. Uut puudega praktikantide töölevõtmise menetlust kohaldatakse selliselt, et esikohale seatakse mõistlikud abinõud ning puudega praktikantide valiku ja vastuvõtu korraldamine. Lisaks on võetud meetmeid puudega inimeste praktikaprogrammi ühendamiseks üldprogrammiga ja on korraldatud koosolekuid töötajatele, kes hooldavad puudega vanemat või pikaajalist haigust põdevat vanemat. |
| --- | --- |

180.

On võetud arvukaid teadlikkust suurendavaid ja täiustatud meetmeid eelkõige puudega inimeste integreerimiseks ning rakendati puudega ajutiste teenistujate töölevõtmise menetlust pärast seda, kui EPSO kuulutas 2015. aasta aprillis välja uue konkursi. Uut puudega praktikantide töölevõtmise menetlust kohaldatakse selliselt, et esikohale seatakse mõistlikud abinõud ning puudega praktikantide valiku ja vastuvõtu korraldamine. Lisaks on võetud meetmeid puudega inimeste praktikaprogrammi ühendamiseks üldprogrammiga ja on korraldatud koosolekuid töötajatele, kes hooldavad puudega vanemat või pikaajalist haigust põdevat vanemat.

| 181. | Märkida tuleks ka Euroopa Parlamendis töötavaid naisi käsitleva brošüüri väljaandmist ja infostendide ülespanekut rahvusvahelise naistepäeva puhul 8. märtsil. Homofoobia ja transfoobia vastu võitlemise päeva puhul korraldati ka teadlikkust suurendavat tegevust. |
| --- | --- |

181.

Märkida tuleks ka Euroopa Parlamendis töötavaid naisi käsitleva brošüüri väljaandmist ja infostendide ülespanekut rahvusvahelise naistepäeva puhul 8. märtsil. Homofoobia ja transfoobia vastu võitlemise päeva puhul korraldati ka teadlikkust suurendavat tegevust.

| 182. | Sotsiaalküsimuste aruannet, mida nüüdsest nimetatakse inimressursside aastaaruandeks, nüüdisajastati ulatuslikult ja täiendati 2014. aasta versiooni (mis avaldati 2015. aasta oktoobris) puhul parlamendiliikmete registreeritud assistentide osas. |
| --- | --- |

182.

Sotsiaalküsimuste aruannet, mida nüüdsest nimetatakse inimressursside aastaaruandeks, nüüdisajastati ulatuslikult ja täiendati 2014. aasta versiooni (mis avaldati 2015. aasta oktoobris) puhul parlamendiliikmete registreeritud assistentide osas.

F.   Kogu peasekretariaadi struktuuri muutmine (fraktsioonid kaasa arvatud)

| 183. | Eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (51) täitmise raames jäeti ametikohtade loetelust (peasekretariaadi tasandil) välja 47 ametikohta. |
| --- | --- |

183.

Eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (51) täitmise raames jäeti ametikohtade loetelust (peasekretariaadi tasandil) välja 47 ametikohta.

| 184. | Järgnevas tabelis on kokkuvõtlikult välja toodud parlamendi ametikohtade loetelus ja halduses toimunud peamised muutused.

  Tabel 19


  Peasekretariaadis 2015. aastal toimunud restruktureerimise kokkuvõte







  Peadirektoraat | Restruktureerimine ja nüüdisajastamine |
| --- | --- | --- |
| DG PRES
  Presidentuur | 2015. aastal täideti mitu kõrgema astme ametikohta, mis jäid 2014. aastal eri põhjustel (üleviimine, pensionile minek jne) vabaks.
  Ühtlasi nimetati ametisse õigusaktide direktoraadi uus direktor, parlamendiliikmete haldusüksuse uus juhataja, parlamendiliikmete tegevuse eest vastutava üksuse uus juhataja ning protokolliüksuse uus juhataja. |
| DG IPOL
  Sisepoliitika | 2015. aastal loodi kaks uut sekretariaati:






  — | TAXE 2 komisjoni sekretariaat pärast 2. detsembril täiskogus toimunud hääletust; |

184.

Järgnevas tabelis on kokkuvõtlikult välja toodud parlamendi ametikohtade loetelus ja halduses toimunud peamised muutused.

Tabel 19

Peasekretariaadis 2015. aastal toimunud restruktureerimise kokkuvõte

Peadirektoraat

Restruktureerimine ja nüüdisajastamine

DG PRES

Presidentuur

2015. aastal täideti mitu kõrgema astme ametikohta, mis jäid 2014. aastal eri põhjustel (üleviimine, pensionile minek jne) vabaks.

Ühtlasi nimetati ametisse õigusaktide direktoraadi uus direktor, parlamendiliikmete haldusüksuse uus juhataja, parlamendiliikmete tegevuse eest vastutava üksuse uus juhataja ning protokolliüksuse uus juhataja.

DG IPOL

Sisepoliitika

2015. aastal loodi kaks uut sekretariaati:

—

TAXE 2 komisjoni sekretariaat pärast 2. detsembril täiskogus toimunud hääletust;

| — | uue autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni (EMIS) sekretariaat pärast 17. detsembril täiskogus toimunud hääletust. |
| --- | --- |

—

uue autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni (EMIS) sekretariaat pärast 17. detsembril täiskogus toimunud hääletust.

DG EXPO

Välispoliitika

2015. aastal oli neljast direktori ametikohast kolm pikka aega täitmata ja seetõttu töötas kolm üksuse juhatajat direktori kohusetäitjana, täites mõlema ametikoha ülesandeid.

DG EPRS

Parlamendi uuringuteenistus

Väljaannete haldamise ja toimetamise teenistusest sai oktoobris täiemahuline üksus, mis tegeleb nüüd lisaks eelnenud kohustustele trükiste kõrgetasemelise kavandamisega kogu peadirektoraadis.

Parlamendi ametikohtade loetelus loodi 2014. aastal Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega sõlmitud raamlepingust tulenevalt ligikaudu 80 ametikohta. 2014. aastal ja 1. jaanuaril 2015 tehtud ümberpaigutamiste esimene ja teine etapp viidi edukalt lõpuni: paigutati ümber 42 kolleegi, kellest 37 nõustus alalise ületoomisega parlamenti. Töötajate ümberpaigutamise kolmas etapp algas 1. oktoobril 2015 ja see puudutab 12 ametnikku, kellest 11 tuuakse alaliselt üle parlamenti.

Lepinguliste töötajate osas algselt tööle võtta kavandatud 40 töötajast võeti tööle 31.

DG COMM

Kommunikatsioon

Kodanikega suhtlemise direktoraadis loodi kaks uut üksust:

| — | üksus EYE, mis vastutab järgmiste Euroopa noorteürituste korraldamise eest 2016. aastal ja edaspidi; |
| --- | --- |

—

üksus EYE, mis vastutab järgmiste Euroopa noorteürituste korraldamise eest 2016. aastal ja edaspidi;

| — | külastusstrateegia koordineerimise üksus, mis vastutab külastusteenuste koordineerimise ja uue külastusstrateegia elluviimise eest. |
| --- | --- |

—

külastusstrateegia koordineerimise üksus, mis vastutab külastusteenuste koordineerimise ja uue külastusstrateegia elluviimise eest.

DG PERS

Personaliküsimused

Töölevõtmise üksus jagati 2015. aasta alguses kaheks eraldi üksuseks, millest üks vastutab ametnike ja ajutiste töötajate töölevõtmise eest ja teine lepinguliste töötajate, parlamendiliikmete registreeritud assistentide ja praktikantide töölevõtmise eest.

Personaliküsimuste peadirektoraadi juurde asutati 2014. aasta detsembris Screening-töörühm, et muuta töökorraldus tõhusamaks, ning rühm jätkab tööd.

Brüsseli spordikeskuse juhtimine anti logistika peadirektoraadilt üle personaliküsimuste peadirektoraadile.

DG INLO

Infrastruktuur ja logistika

Peadirektor siirdus 30. aprillil 2015 pensionile ja tema ametiülesanded võttis üle logistika direktoraadi direktor. Juhatus kiitis oma 23. novembri 2015. aasta koosolekul selle ametisse nimetamise heaks 1. detsembrist alates.

1. detsembril 2015 loodi kommunikatsiooni eest vastutav üksus, mis liideti ressursside direktoraadiga.

DG INTE

Suuline tõlge ja konverentsid

Suur muudatus peadirektoraadis oli peadirektori vahetumine eelarveaasta alguses.

Loodi uus nõuandev funktsioon sekretariaadi konsolideerimiseks seoses uue peadirektoriga ning 1. detsembril 2015 loodi peadirektoriga otseselt seotud uus strateegiaüksus.

Nii Lissaboni lepingu kui ka uute personalieeskirjade jõustumise järel on suulise tõlke tegemine toimunud aegunud töötingimustes. 2014. aasta jooksul arutati ja valmistati ette tõlkide uusi töötingimusi. Aruandlusperioodi alguseks olid mõlemad läbirääkimiste pooled, st juhtkonna ja koosseisuliste tõlkide esindajad, leppinud uutes tingimustes üldjoontes kokku. Hääletamisel aga lükkasid tõlgid need tingimused tagasi. Seetõttu jäid saavutamata tõlkide uute töötingimuste rakendamisega seonduvad kavandatud eelised ja võimalus suurendada konkurentsivõimet suulise tõlke teenuste osutamisega Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Perioodi lõpus algatas peasekretär arutelud suulise tõlke ja konverentside peadirektoraadiga ja konkreetsemalt koosseisuliste tõlkidega eesmärgiga koostada uus plaan suulise tõlke töö korraldamiseks.

DG FINS

Finantsküsimused

Eelarve- ja kontrolliteenistus kujundati ümber eelarve- ja kontrolliüksuseks. Üksuse juhataja töölevõtmise menetlus lõpeb 2016. aastal.

Parlamendiliikmete rahaliste ja sotsiaalsete õiguste direktoraadi juurde loodi 2015. aasta oktoobris uue teenistusena parlamendiliikmete portaal (vt punkti 163). Uus teenistus komplekteeriti direktoraadi kolme üksuse kogenud ametnike ümberpaigutamise teel.

Peasekretär andis 2015. aasta märtsis finantsküsimuste peadirektoraadile volitused asuda juhtima kriisirühma turvalisuse töökonda, mille eesmärk on eelkõige parlamendi välislähetuste turvalisuse tagamine.

DG ITEC

Tehnoloogilised uuendused ja tugiteenused

Viidi lõpule 2014. aastal asutatud kahe uue direktoraadi (DES ja ESIO) restruktureerimine (juhatuse 14. aprilli 2014. aasta otsus) ja kiideti heaks kasutajatoe üksuse ning lahenduste ja metoodika teenistuse reorganiseerimine. Sellele lisandus projekt alates 2015. aasta kevadest peasekretäri alluvuses töötava kirjastamise direktoraadi reorganiseerimiseks (kiideti heaks 2016. aasta alguses) ja innovatsiooniteenistuse loomine innovatsiooni ja ressursside direktoraadi juurde.

Tegevuse institutsioonisiseseks muutmist jätkati, nii et ametikohti täideti aastatel 2013 ja 2014 institutsiooni poliitilise juhtkonna ja eelarveorganite otsuste kohaselt. Eelarveaasta 2015 lõpus oli 85 % ametikohtadest kas täidetud või võrdväärse staatusega.

DG SAFE

Turvalisus

Neljast üksuse juhataja täitmata ametikohast täideti kolm, nimelt turvalisuse ja ohutuse Strasbourgi ja Luxembourgi üksuste (direktoraat A) ja Luxembourgi tuleohutuse üksuse (direktoraat B) juhtide ametikohad.

Täitmata on veel kaks üksuse juhataja ametikohta, nimelt Strasbourgi tuleohutuse üksuse ning turvalisuse ja ohutuse Brüsseli üksuse juhtide kohad.

20 koordineerimisülesandeid täitvat AST-kategooria ametnikku võeti tööle EPSO eriotstarbelise ja institutsiooni vajadustele kohandatud konkursi kaudu. Neid 2011. aasta eelarves ette nähtud ametikohti täitsid siiani III tegevusüksuse lepingulised töötajad, kes valiti välja samuti EPSO menetluse abil.

Aastal 2012 vastu võetud tegevuskavas nähti tegevuse institutsioonisiseseks muutmise kolmanda ja viimase etapi jaoks ette 165 turva- ja ohuennetustöötaja (I tegevusüksus) töölevõtmine 2015. aastal. Need töölevõtmised viidi lõpule 2015. aasta esimesel poolel. Sellele lisaks võeti turvatava ala suurenemise tõttu tööle 20 I tegevusüksuse lepingulist töötajat.

IV.   TABELITE JA JOONISTE LOEND

| Tabel 1. | Assigneeringute kasutamine | 3 |
| --- | --- | --- |

Tabel 1.

| Tabel 2. | 2014. aastast 2015. aastasse automaatsetelt üle kantud assigneeringute tühistamise peamised põhjused | 6 |
| --- | --- | --- |

Tabel 2.

| Tabel 3. | 2015. aasta tulude muutus võrreldes 2014. aastaga | 7 |
| --- | --- | --- |

Tabel 3.

| Tabel 4. | 2015. aastal kasutada olnud assigneeringute tühistamiste peamised põhjused | 9 |
| --- | --- | --- |

Tabel 4.

| Tabel 5. | Ümberpaigutamised õigusliku aluse järgi | 9 |
| --- | --- | --- |

Tabel 5.

| Tabel 6. | C-ümberpaigutamiste analüüs kulukategooria ja eesmärgi kaupa | 10 |
| --- | --- | --- |

Tabel 6.

| Tabel 7. | Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses | 11 |
| --- | --- | --- |

Tabel 7.

| Tabel 8. | Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 1 0 | 13 |
| --- | --- | --- |

Tabel 8.

| Tabel 9. | Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 1 2 | 14 |
| --- | --- | --- |

Tabel 9.

| Tabel 10. | Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 1 4 | 16 |
| --- | --- | --- |

Tabel 10.

| Tabel 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 1 6 | 18 |
| --- | --- | --- |

Tabel 11.

| Tabel 12. | Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 2 0 | 19 |
| --- | --- | --- |

Tabel 12.

| Tabel 13. | Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 2 1 | 20 |
| --- | --- | --- |

Tabel 13.

| Tabel 14. | Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 2 3 | 21 |
| --- | --- | --- |

Tabel 14.

| Tabel 15. | Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 3 0 | 22 |
| --- | --- | --- |

Tabel 15.

| Tabel 16. | Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 3 2 | 22 |
| --- | --- | --- |

Tabel 16.

| Tabel 17. | Kulukohustuste muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 4 0 | 23 |
| --- | --- | --- |

Tabel 17.

| Tabel 18. | Kulukohustuste muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses: peatükk 4 2 | 24 |
| --- | --- | --- |

Tabel 18.

| Tabel 19. | Peasekretariaadis 2015. aastal toimunud restruktureerimise kokkuvõte | 39 |
| --- | --- | --- |

Tabel 19.

| Joonis 1. | 2015. aasta kulukohustuste jaotus peatükkide kaupa | 12 |
| --- | --- | --- |

Joonis 1.

| Joonis 2. | Kulukohustustega seotud assigneeringute muutus 2014. ja 2015. aasta võrdluses peatükkide kaupa | 12 |
| --- | --- | --- |

Joonis 2.

| Joonis 3. | Peasekretariaadi töötajate sooline jaotus | 15 |
| --- | --- | --- |

Joonis 3.

| Joonis 4. | Lepinguliste töötajate jaotus tegevusüksuste ja soo alusel 2015. aastal | 17 |
| --- | --- | --- |

Joonis 4.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

(4)  Finantsmääruse artikli 13 lõiked 1 ja 4.

(5)  Finantsmääruse artikli 13 lõige 1, lõike 2 punkt a ja lõige 5.

(6)  Välja arvatud sihtotstarbeline sisetulu, mis on määratletud finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktis g – üüritulu. Vastavalt finantsmääruse artikli 14 punktile b ei kehti selle tulu suhtes piirang, mille kohaselt võib selle üle kanda ainult järgmisse aastasse.

(7)  Finantsmääruse artikli 14 punkt a.

(8)  Finantsmääruse artikli 14 punkt b ja artikli 21 lõike 3 punkt g.

(9)  Sihtotstarbeline tulu.

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002.

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 27 „Institutsiooni ümberpaigutusettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule” ja artikkel 46 „Eraldised”.

(11)  Institutsiooni otsus artiklisiseste ümberpaigutamiste kohta.

(12)  Ümberpaigutamise C2 projekt tühistati ja eelarvekomisjonile seda ei esitatud. Kokku tehti 2015. aastal seega kuus C-ümberpaigutamist.

(13)  Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse artikkel 10.

(14)  NB! 766 parlamendiliiget kuni 1. juulini 2014 ja 751 parlamendiliiget alates 1. juuli 2014. aasta avaistungist (2015. aastal: 751 parlamendiliiget kogu aasta jooksul).

(15)  NB! Parlamendiliikmete poolt 1. veebruarini 2016 esitatud hüvitisetaotluste alusel.

(16)  NB! Sõit on seotud parlamendiliikme viibimisega ainult ühes koosolekukohas (tavareisid).

(17)  Seda hüvitist makstakse vastavalt Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse artiklile 9 ning selle maksmise tingimused võib võtta kokku järgmiselt: Euroopa Parlamendi liikmel, kes lõpetab oma tegevuse parlamendiliikmena, on pärast vähemalt üheaastast mandaadi täitmist õigus üleminekuhüvitisele, mis on võrdne parlamendiliikme hüvitisega. Seda hüvitist hakatakse maksma alates tegevuse lõpetamisele järgneva kuu esimesest päevast. Hüvitist makstakse üks kuu iga Euroopa Parlamendi liikme mandaadi täitmise täisaasta kohta, kuid minimaalselt kuus kuud ja maksimaalselt 24 kuud.

(18)  Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete artiklis 75 sätestatud ülemineku sätete alusel ja vastavalt vana eeskirja (mis puudutab Euroopa Parlamendi liikmete kulude ja hüvitiste maksmist (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)) III lisale. Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus jõustus 14. juulil 2009. aastal.

(19)  I tegevusüksus hõlmab füüsilist tööd ja haldusabialaseid ülesandeid; II tegevusüksus hõlmab kantselei- ja sekretäritööd, büroo juhtimisega seotud ülesandeid ning muid samaväärseid ülesandeid; III tegevusüksus hõlmab täidesaatvaid, kavandavaid, raamatupidamisega seotud ja samaväärseid tehnilisi ülesandeid; IV tegevusüksus hõlmab haldus-, nõuandvaid, keelevaldkonna ja samaväärseid tehnilisi ülesandeid.

(20)  Kontrollikoda, ombudsman, tõlkekeskus, komisjoni koosolekud Luxembourgis ja osaliselt Regioonide Komitee.

(21)  Mõeldakse kursustel osalemiste arvu, mitte osalenud inimeste arvu, sest üks inimene võib osaleda samas valdkonnas mitmel kursusel.

(22)  NB! Selle punkti jaoks ette nähtud sihtotstarbeline tulu – lapsevanemate makstavad tasud – oli 4 348 708 eurot.

(23)  Need kulud kaetakse punkti 2 0 0 1 assigneeringutest, välja arvatud liisingulepingu raames rahastatavad tööd.

(24)  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia.

(25)  Rahvaste ja Vabaduste Euroopa fraktsioon.

(26)  Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõige 4.

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2004/2003 (Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta) artikli 2 lõige 4 (ELT L 297, 15.11.2003, lk 1).

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2004/2003 (Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta) artikli 10 lõige 2.

(29)  Parlamendiliikmete poolt siseriikliku õiguse alusel tööle võetud teenuseosutajad, praktikandid, makseagendid ja töötajad.

(30)  Keskmine on arvutatud 751 parlamendiliikme põhjal (hõlmab niisiis ka parlamendiliikmeid, kellel oli leping kas üksnes registreeritud assistentidega või üksnes kohalike assistentidega).

(31)  Üks koostati koos DG IPOLiga ja 12 koos DG EXPOga.

(32)  IMCO: siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon.

(33)  RPS: Regulatory procedure with scrutiny (kontrolliga regulatiivmenetlus).

(34)  MFF: Multiannual Financial Framework (mitmeaastane finantsraamistik).

(35)  VP/HR: liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident.

(36)  ÜJKP: ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika.

(37)  ÜVJP: ühine välis- ja julgeolekupoliitika.

(38)  AFET: väliskomisjon.

(39)  BUDG: eelarvekomisjon.

(40)  CDSA: Euroopa Parlamendi terviklik demokraatia toetamise lähenemisviis.

(41)  CRE: istungi stenogramm.

(42)  GIDOC: dokumendihaldurite üksustevaheline rühm.

(43)  ECPRD: Euroopa Parlamendiuuringute ja Dokumendikeskus.

(44)  IPEX: liikmesriikide parlamentidele mõeldud platvorm Euroopa Liiduga seotud dokumentide ja teabe vahetamiseks.

(45)  Liikmesriikides asuvad Euroopa Parlamendi infobürood.

(46)  Välja arvatud need aspektid, mille rahastamist käsitlevat otsust ei ole veel vastu võetud ja mille kohta tuleb enne otsuse tegemist esitada juhatusele põhjalik kuluhinnang – vt punkti C.2.

(47)  Environmental Management and Audit System (keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteem).

(48)  Rakendus eCommittee on töökeskkond parlamendiliikmetele, komisjonide sekretariaatidele, fraktsioonide töötajatele ja teistele isikutele, kellel on vaja komisjonide tööd jälgida. Igal komisjonil on oma veebisait, mis aitab parandada komisjoni töö läbipaistvust ja tõhusust. Kõik komisjonid kasutavad rakendust alates 2012. aasta veebruarist.

(49)  Rakendusest eMeeting leiab komisjonide koosolekute dokumendid kasutajasõbralikul elektroonilisel kujul, mis võimaldab dokumentidega igal ajal tutvuda, neisse märkusi lisada ja neid jagada, olenemata ajast, asukohast või kasutatud seadmest.

(50)  Vt ELi toimimise lepingu artiklit 15 ja Euroopa Ombudsmani 30. septembri 2002. aasta kirja Euroopa Komisjoni presidendile.

(51)  2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).

---

I LISA

2015. AASTAL TEHTUD C-ÜMBERPAIGUTAMISTE ÜLEVAADE

| (eurodes) |
| --- |
| Number | Kust kuhu | Rubriik | Ümberpaigutamise kirjeldus/märkus | Ümberpaigutamisega eraldatud summa | Ümberpaigutamiseks võetud summa |
| C1 | punktist | 1 0 2 0 | Üleminekuhüvitised | Erimeetmed kiideti heaks kuue 2014. aastal valitud puudega parlamendiliikme jaoks; selle punkti esialgsete assigneeringute eelarvestamisel oli lähtutud eeldusest, et neid parlamendiliikmeid on kolm. Peale selle oli heakskiidetud erimeetmetele kulunud summa ettenähtust suurem. | | - 555 000 |
| punkti | 1 0 1 2 | Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed | 555 000 | |
| C3 | peatükist | 10 1 | ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV | SPINELLI hoone kahe peasissekäigu turvalisuse suurendamise tööd | | -7 000 000 |
| punkti | 2 0 0 7 | Ruumide sisustamine | 7 000 000 | |
| C4 | punktist | 1 2 0 0 | Töötasu ja hüvitised | Ametnike personalieeskirjade ning muude teenistujate teenistustingimuste artikli 42 punkti c alusel saatis ametisse nimetav asutus kaks töötajat teenistuse huvides puhkusele (ühe alates 2015. aasta jaanuarist ja teise veebruarist). Need otsused tehti pärast Euroopa Parlamendi 2015. aasta eelarve heakskiitmist. | | -95 000 |
| punkti | 1 2 2 0 | Hüvitised teenistuse huvides teenistusest vabastamise ja teenistuse huvides puhkusele saatmise korral | 95 000 | |
| C5 | peatükist | 10 1 | ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV | Ümberpaigutamise eesmärk on katta esialgsest suuremaks osutunud vajadus lepinguliste töötajate järele, eelkõige fraktsioonide jaoks. | | -4 090 000 |
| punktist | 1 0 2 0 | Üleminekuhüvitised | | - 594 000 |
| punkti | 1 4 0 0 | Muud teenistujad | 4 684 000 | |
| C6 | peatükist | 10 1 | ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV | Akrediteeritud Euroopa koolidesse registreeriti rohkem lapsi, kui esialgu ette nähti. | | -85 000 |
| punkti | 1 6 5 5 | Euroopa Parlamendi toetus akrediteeritud Euroopa koolidele (2. tüüp) | 85 000 | |
| C7 (koondümberpaigutus) | peatükist | 1 0 | INSTITUTSIOONI LIIKMED | Vastab 2,4  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest. | | -5 240 381 |
| peatükist | 1 2 | AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD | Vastab 1,7  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest. | | -10 364 440 |
| peatükist | 1 4 | MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED | Vastab 6,3  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest. | | -7 591 000 |
| peatükist | 1 6 | INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD | Vastab 2,7  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest. | | - 485 552 |
| peatükist | 2 0 | HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD | Vastab 9,2  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest. | | -19 268 250 |
| peatükist | 2 1 | ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA | Vastab 6,8  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest. | | -10 091 802 |
| peatükist | 2 3 | JOOKSVAD HALDUSKULUD | Vastab 19,4  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest. | | -1 174 225 |
| peatükist | 3 0 | KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID | Vastab 10,8  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest. | | -3 919 000 |
| peatükist | 3 2 | EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE | Vastab 4,2  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest. | | -4 847 350 |
| peatükist | 4 0 | TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD | Vastab 1,8  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest. | | -1 893 000 |
| peatükist | 4 2 | PARLAMENDILIIKMETE ASSISTENTIDE KULUD | Vastab 2,9  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest. | | -5 600 000 |
| peatükist | 10 | MUUD KULUD | Määratlemata otstarbega assigneeringute kasutamine | | - 525 000 |
| punkti | 2 0 0 1 | Liisingumaksed | Uue ADENAUERi hoone ehitamine Luxembourgis | 71 000 000 | |
| C-ümberpaigutuste KOGUSUMMA | | 83 419 000 | -83 419 000 |

(eurodes)

Number

Kust kuhu

Rubriik

Ümberpaigutamise kirjeldus/märkus

Ümberpaigutamisega eraldatud summa

Ümberpaigutamiseks võetud summa

C1

punktist

1 0 2 0

Üleminekuhüvitised

Erimeetmed kiideti heaks kuue 2014. aastal valitud puudega parlamendiliikme jaoks; selle punkti esialgsete assigneeringute eelarvestamisel oli lähtutud eeldusest, et neid parlamendiliikmeid on kolm. Peale selle oli heakskiidetud erimeetmetele kulunud summa ettenähtust suurem.

- 555 000

punkti

1 0 1 2

Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed

555 000

C3

peatükist

10 1

ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV

SPINELLI hoone kahe peasissekäigu turvalisuse suurendamise tööd

-7 000 000

punkti

2 0 0 7

Ruumide sisustamine

7 000 000

C4

punktist

1 2 0 0

Töötasu ja hüvitised

Ametnike personalieeskirjade ning muude teenistujate teenistustingimuste artikli 42 punkti c alusel saatis ametisse nimetav asutus kaks töötajat teenistuse huvides puhkusele (ühe alates 2015. aasta jaanuarist ja teise veebruarist). Need otsused tehti pärast Euroopa Parlamendi 2015. aasta eelarve heakskiitmist.

-95 000

punkti

1 2 2 0

Hüvitised teenistuse huvides teenistusest vabastamise ja teenistuse huvides puhkusele saatmise korral

95 000

C5

peatükist

10 1

ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV

Ümberpaigutamise eesmärk on katta esialgsest suuremaks osutunud vajadus lepinguliste töötajate järele, eelkõige fraktsioonide jaoks.

-4 090 000

punktist

1 0 2 0

Üleminekuhüvitised

- 594 000

punkti

1 4 0 0

Muud teenistujad

4 684 000

C6

peatükist

10 1

ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV

Akrediteeritud Euroopa koolidesse registreeriti rohkem lapsi, kui esialgu ette nähti.

-85 000

punkti

1 6 5 5

Euroopa Parlamendi toetus akrediteeritud Euroopa koolidele (2. tüüp)

85 000

C7 (koondümberpaigutus)

peatükist

1 0

INSTITUTSIOONI LIIKMED

Vastab 2,4  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest.

-5 240 381

peatükist

1 2

AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD

Vastab 1,7  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest.

-10 364 440

peatükist

1 4

MUUD TEENISTUJAD JA SISSEOSTETAVAD TEENUSED

Vastab 6,3  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest.

-7 591 000

peatükist

1 6

INSTITUTSIOONI HEAKS TÖÖTAVATE ISIKUTE MUUD KULUD

Vastab 2,7  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest.

- 485 552

peatükist

2 0

HOONED JA NENDEGA SEOTUD KULUD

Vastab 9,2  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest.

-19 268 250

peatükist

2 1

ARVUTISÜSTEEMID, SEADMED JA VALLASVARA

Vastab 6,8  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest.

-10 091 802

peatükist

2 3

JOOKSVAD HALDUSKULUD

Vastab 19,4  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest.

-1 174 225

peatükist

3 0

KOOSOLEKUD JA KONVERENTSID

Vastab 10,8  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest.

-3 919 000

peatükist

3 2

EKSPERDIARVAMUSED JA TEAVE: HANKIMINE, ARHIVEERIMINE, TOOTMINE JA LEVITAMINE

Vastab 4,2  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest.

-4 847 350

peatükist

4 0

TEATAVATE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KULUD

Vastab 1,8  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest.

-1 893 000

peatükist

4 2

PARLAMENDILIIKMETE ASSISTENTIDE KULUD

Vastab 2,9  %-le peatüki esialgsetest assigneeringutest.

-5 600 000

peatükist

10

MUUD KULUD

Määratlemata otstarbega assigneeringute kasutamine

- 525 000

punkti

2 0 0 1

Liisingumaksed

Uue ADENAUERi hoone ehitamine Luxembourgis

71 000 000

C-ümberpaigutuste KOGUSUMMA

83 419 000

-83 419 000

---

II LISA

2015. AASTAL TEHTUD P-ÜMBERPAIGUTAMISTE ÜLEVAADE

| (eurodes) |
| --- |
| Number | Peatükk/artikkel/punkt | Ümberpaigutamise kirjeldus | Ümberpaigutamisega eraldatud summa | Ümberpaigutamiseks võetud
  summa |
| Kasutada olnud assigneeringute ümberpaigutamised |
| P1 | Artiklis 3 2 4 | | | |
| punktist | 3 2 4 7 | Euroopa Ajaloo Maja | Berliini rajatava Parlamentariumiga seotud tööde assigneeringud (mida ei kantud 2015. aasta eelarvesse, sest juhatus tegi otsuse 2014. aasta juunis). | | -1 300 000 |
| punkti | 3 2 4 3 | Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus | 1 300 000 | |
| P2 | Artiklis 2 1 0 | | | |
| punktist | 2 1 0 0 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Tavapärased tegevused | Ümberpaigutamise eesmärk on tasakaalustada IT-kulude jaoks ette nähtud assigneeringute jaotust tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi (DG ITEC) hallatavate eelarvepunktide vahel. | | -2 783 560 |
| punkti | 2 1 0 4 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid –Infrastruktuuriinvesteeringud | 2 783 560 | |
| P3 | Artiklis 3 2 4 | | | |
| punktist | 3 2 4 7 | Euroopa Ajaloo Maja | Ümberpaigutamise eesmärk on tagada 2015. aastal seoses Euroopa noorteürituse ja audiovisuaaltööstusega võetavate kulukohustuste katmine eelarvest. | | -1 050 000 |
| punkti | 3 2 4 4 | Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest | 800 000 | |
| punkti | 3 2 4 8 | Audiovisuaalse teabe kulud | 250 000 | |
| P4 | Artiklis 3 0 4 | | | |
| punktist | 3 0 4 3 | Parlamentaarsete assambleede korraldamise, parlamentidevaheliste delegatsioonide ja muude delegatsioonide muud kulud | Assigneering on ette nähtud koosolekutel pakutavate karastusjookide kulude katmiseks. | | - 336 000 |
| punkti | 3 0 4 0 | Mitmesugused sisekoosolekute kulud | 336 000 | |
| P5 | Artiklis 1 0 0 | | | |
| punktist | 1 0 0 6 | Üldkulude hüvitis | Hüvitise korrigeerimisega seotud maksed 2015. aastal (eelarve koostamisel arvestatud korrigeerimismäär oli väiksem kui tegelik korrigeerimismäär). | | - 370 000 |
| punkti | 1 0 0 0 | Palgad | 370 000 | |
| P6 | Artiklis 3 2 4 | | | |
| punktist | 3 2 4 4 | Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest | Ümberpaigutamise eesmärk on kohandada multimeedia sisu Berliini rajatava mini-Parlamentariumi jaoks ning katta mitmete selliste eriürituste kulud, mis on seotud riigijuhtide viibimisega Euroopa Parlamendis ja Euroopa Parlamendi presidendi väliskülastustega. | | - 800 000 |
| punkti | 3 2 4 3 | Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus | 600 000 | |
| punkti | 3 2 4 8 | Audiovisuaalse teabe kulud | 200 000 | |
| P7 | Artiklis 2 0 0 | | | |
| punktist | 2 0 0 7 | Ruumide sisustamine | Assigneering on ette nähtud Euroopa Ajaloo Maja asupaigaks saava Eastmani hoone renoveerimiseks ja laiendamiseks vajalike ehitustööde jaoks. | | -1 070 000 |
| punkti | 2 0 0 5 | Hoonete ehitus | 1 070 000 | |
| Kasutada olnud assigneeringute P-ümberpaigutuste kogusumma | | 7 709 560 | -7 709 560 |

(eurodes)

Number

Peatükk/artikkel/punkt

Ümberpaigutamise kirjeldus

Ümberpaigutamisega eraldatud summa

Ümberpaigutamiseks võetud

summa

Kasutada olnud assigneeringute ümberpaigutamised

P1

Artiklis 3 2 4

punktist

3 2 4 7

Euroopa Ajaloo Maja

Berliini rajatava Parlamentariumiga seotud tööde assigneeringud (mida ei kantud 2015. aasta eelarvesse, sest juhatus tegi otsuse 2014. aasta juunis).

-1 300 000

punkti

3 2 4 3

Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus

1 300 000

P2

Artiklis 2 1 0

punktist

2 1 0 0

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Tavapärased tegevused

Ümberpaigutamise eesmärk on tasakaalustada IT-kulude jaoks ette nähtud assigneeringute jaotust tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi (DG ITEC) hallatavate eelarvepunktide vahel.

-2 783 560

punkti

2 1 0 4

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid –Infrastruktuuriinvesteeringud

2 783 560

P3

Artiklis 3 2 4

punktist

3 2 4 7

Euroopa Ajaloo Maja

Ümberpaigutamise eesmärk on tagada 2015. aastal seoses Euroopa noorteürituse ja audiovisuaaltööstusega võetavate kulukohustuste katmine eelarvest.

-1 050 000

punkti

3 2 4 4

Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest

800 000

punkti

3 2 4 8

Audiovisuaalse teabe kulud

250 000

P4

Artiklis 3 0 4

punktist

3 0 4 3

Parlamentaarsete assambleede korraldamise, parlamentidevaheliste delegatsioonide ja muude delegatsioonide muud kulud

Assigneering on ette nähtud koosolekutel pakutavate karastusjookide kulude katmiseks.

- 336 000

punkti

3 0 4 0

Mitmesugused sisekoosolekute kulud

336 000

P5

Artiklis 1 0 0

punktist

1 0 0 6

Üldkulude hüvitis

Hüvitise korrigeerimisega seotud maksed 2015. aastal (eelarve koostamisel arvestatud korrigeerimismäär oli väiksem kui tegelik korrigeerimismäär).

- 370 000

punkti

1 0 0 0

Palgad

370 000

P6

Artiklis 3 2 4

punktist

3 2 4 4

Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest

Ümberpaigutamise eesmärk on kohandada multimeedia sisu Berliini rajatava mini-Parlamentariumi jaoks ning katta mitmete selliste eriürituste kulud, mis on seotud riigijuhtide viibimisega Euroopa Parlamendis ja Euroopa Parlamendi presidendi väliskülastustega.

- 800 000

punkti

3 2 4 3

Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus

600 000

punkti

3 2 4 8

Audiovisuaalse teabe kulud

200 000

P7

Artiklis 2 0 0

punktist

2 0 0 7

Ruumide sisustamine

Assigneering on ette nähtud Euroopa Ajaloo Maja asupaigaks saava Eastmani hoone renoveerimiseks ja laiendamiseks vajalike ehitustööde jaoks.

-1 070 000

punkti

2 0 0 5

Hoonete ehitus

1 070 000

Kasutada olnud assigneeringute P-ümberpaigutuste kogusumma

7 709 560

-7 709 560

---

III LISA

2015. AASTA ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (eurodes) |
| --- |
| Punkt | Rubriik | Esialgsed assigneeringud | Ümberpaigutamised | Lõplikud assigneeringud | Võetud kulukohustused | Makstud summa | Järgmisse aastasse üle kantud kulukohustused | Tühistatud assigneeringud | Kasutusmäär |
| | | (1) | (2) | (3) = (1) + (2) | (4) | (5) | (6) = (4) – (5) | (7) = (3) – (4) | (8) = (4)/(3) |
| 1 0 0 0 | Palgad | 71 530 000,00 | 370 000,00 | 71 900 000,00 | 71 860 133,95 | 71 860 133,95 | 0,00 | 39 866,05 | 99,9  % |
| 1 0 0 4 | Tavalised reisikulud | 72 800 000,00 | -1 380 000,00 | 71 420 000,00 | 71 418 750,00 | 58 965 265,61 | 12 453 484,39 | 1 250,00 | 100,0  % |
| 1 0 0 5 | Muud reisikulud | 5 850 000,00 | - 300 000,00 | 5 550 000,00 | 5 550 000,00 | 3 676 201,00 | 1 873 799,00 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 0 0 6 | Üldkulude hüvitis | 39 715 000,00 | - 840 000,00 | 38 875 000,00 | 38 754 450,55 | 38 754 450,55 | 0,00 | 120 549,45 | 99,7  % |
| 1 0 0 7 | Ametiülesannete täitmisega seotud hüvitised | 179 000,00 | 0,00 | 179 000,00 | 175 257,06 | 175 257,06 | 0,00 | 3 742,94 | 97,9  % |
| 1 0 1 0 | Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud | 3 358 000,00 | -1 095 000,00 | 2 263 000,00 | 2 191 208,67 | 2 191 208,67 | 0,00 | 71 791,33 | 96,8  % |
| 1 0 1 2 | Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed | 301 000,00 | 375 000,00 | 676 000,00 | 653 406,83 | 653 406,83 | 0,00 | 22 593,17 | 96,7  % |
| 1 0 2 0 | Üleminekuhüvitised | 11 810 000,00 | -2 227 000,00 | 9 583 000,00 | 9 544 350,06 | 9 544 350,06 | 0,00 | 38 649,94 | 99,6  % |
| 1 0 3 0 | Vanaduspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri) | 11 010 000,00 | - 150 000,00 | 10 860 000,00 | 10 675 653,64 | 10 675 653,64 | 0,00 | 184 346,36 | 98,3  % |
| 1 0 3 1 | Invaliidsuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri) | 285 000,00 | 0,00 | 285 000,00 | 281 721,32 | 281 721,32 | 0,00 | 3 278,68 | 98,8  % |
| 1 0 3 2 | Toitjakaotuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri) | 2 782 000,00 | - 563 381,00 | 2 218 619,00 | 2 207 741,36 | 2 207 741,36 | 0,00 | 10 877,64 | 99,5  % |
| 1 0 3 3 | Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem | 32 000,00 | -24 000,00 | 8 000,00 | 3 178,74 | 3 178,74 | 0,00 | 4 821,26 | 39,7  % |
| 1 0 5 0 | Keele- ja arvutikursused | 600 000,00 | 0,00 | 600 000,00 | 600 000,00 | 568 578,40 | 31 421,60 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 2 0 0 | Töötasu ja hüvitised | 604 340 535,00 | -9 059 440,00 | 595 281 095,00 | 594 444 744,13 | 594 444 744,13 | 0,00 | 836 350,87 | 99,9  % |
| 1 2 0 2 | Tasustatav ületunnitöö | 296 500,00 | - 200 000,00 | 96 500,00 | 66 500,00 | 41 184,66 | 25 315,34 | 30 000,00 | 68,9  % |
| 1 2 0 4 | Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel | 3 760 000,00 | -1 200 000,00 | 2 560 000,00 | 2 560 000,00 | 2 490 686,43 | 69 313,57 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 2 2 0 | Hüvitised teenistuse huvides teenistusest vabastamise ja teenistuse huvides puhkusele saatmise korral | 335 600,00 | 95 000,00 | 430 600,00 | 412 905,67 | 412 905,67 | 0,00 | 17 694,33 | 95,9  % |
| 1 2 2 2 | Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem | 1 000,00 | 0,00 | 1 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1 000,00 | 0,0  % |
| 1 4 0 0 | Muud teenistujad | 54 199 000,00 | 1 984 000,00 | 56 183 000,00 | 55 539 722,57 | 55 539 722,57 | 0,00 | 643 277,43 | 98,9  % |
| 1 4 0 2 | Suulise tõlke kulud | 49 524 900,00 | -3 050 500,00 | 46 474 400,00 | 46 423 856,43 | 42 217 979,96 | 4 205 876,47 | 50 543,57 | 99,9  % |
| 1 4 0 4 | Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus | 7 390 500,00 | - 940 500,00 | 6 450 000,00 | 6 379 886,24 | 6 288 001,37 | 91 884,87 | 70 113,76 | 98,9  % |
| 1 4 0 6 | Vaatlejad | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | — |
| 1 4 2 0 | Välistõlketeenused | 10 000 000,00 | - 900 000,00 | 9 100 000,00 | 8 274 845,04 | 7 379 148,18 | 895 696,86 | 825 154,96 | 90,9  % |
| 1 6 1 0 | Töölevõtmise kulud | 328 980,00 | - 113 000,00 | 215 980,00 | 215 980,00 | 136 419,90 | 79 560,10 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 6 1 2 | Täiendusõpe | 5 200 000,00 | 0,00 | 5 200 000,00 | 4 950 971,49 | 2 757 311,91 | 2 193 659,58 | 249 028,51 | 95,2  % |
| 1 6 3 0 | Sotsiaalhoolekanne | 764 000,00 | - 269 000,00 | 495 000,00 | 485 584,20 | 227 909,50 | 257 674,70 | 9 415,80 | 98,1  % |
| 1 6 3 1 | Liikuvus | 754 000,00 | -70 000,00 | 684 000,00 | 636 049,44 | 338 991,17 | 297 058,27 | 47 950,56 | 93,0  % |
| 1 6 3 2 | Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed | 255 000,00 | 0,00 | 255 000,00 | 198 962,27 | 198 720,98 | 241,29 | 56 037,73 | 78,0  % |
| 1 6 5 0 | Meditsiiniteenistus | 1 100 000,00 | 0,00 | 1 100 000,00 | 1 095 232,08 | 888 620,68 | 206 611,40 | 4 767,92 | 99,6  % |
| 1 6 5 2 | Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud | 3 500 000,00 | 0,00 | 3 500 000,00 | 3 500 000,00 | 3 472 264,80 | 27 735,20 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 6 5 4 | Lastehoiuasutused | 6 212 500,00 | -33 552,00 | 6 178 948,00 | 6 167 701,36 | 5 914 847,62 | 252 853,74 | 11 246,64 | 99,8  % |
| 1 6 5 5 | Euroopa Parlamendi toetus akrediteeritud Euroopa koolidele (2. tüüp) | 200 000,00 | 85 000,00 | 285 000,00 | 285 000,00 | 275 216,40 | 9 783,60 | 0,00 | 100,0  % |
| 2 0 0 0 | Üür | 28 782 000,00 | - 227 350,00 | 28 554 650,00 | 28 433 692,09 | 26 954 252,52 | 1 479 439,57 | 120 957,91 | 99,6  % |
| 2 0 0 1 | Liisingumaksed | 6 590 000,00 | 71 000 000,00 | 77 590 000,00 | 77 584 999,73 | 6 008 969,74 | 71 576 029,99 | 5 000,27 | 100,0  % |
| 2 0 0 3 | Kinnisvara soetamine | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | — |
| 2 0 0 5 | Hoonete ehitus | 18 560 000,00 | 1 070 000,00 | 19 630 000,00 | 19 569 857,82 | 6 135 171,26 | 13 434 686,56 | 60 142,18 | 99,7  % |
| 2 0 0 7 | Ruumide sisustamine | 45 471 000,00 | 240 000,00 | 45 711 000,00 | 44 515 781,85 | 13 465 656,86 | 31 050 124,99 | 1 195 218,15 | 97,4  % |
| 2 0 0 8 | Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud | 5 561 000,00 | -1 005 000,00 | 4 556 000,00 | 4 116 976,99 | 1 898 998,70 | 2 217 978,29 | 439 023,01 | 90,4  % |
| 2 0 2 2 | Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus | 62 400 000,00 | -5 247 000,00 | 57 153 000,00 | 55 608 835,43 | 32 208 448,28 | 23 400 387,15 | 1 544 164,57 | 97,3  % |
| 2 0 2 4 | Energiatarbimine | 21 690 000,00 | -5 528 900,00 | 16 161 100,00 | 16 058 031,06 | 13 332 931,68 | 2 725 099,38 | 103 068,94 | 99,4  % |
| 2 0 2 6 | Hoonete turvalisus ja valve | 20 211 500,00 | -1 270 000,00 | 18 941 500,00 | 18 844 027,40 | 17 219 263,90 | 1 624 763,50 | 97 472,60 | 99,5  % |
| 2 0 2 8 | Kindlustus | 976 000,00 | - 300 000,00 | 676 000,00 | 636 941,05 | 608 457,28 | 28 483,77 | 39 058,95 | 94,2  % |
| 2 1 0 0 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Tavapärased tegevused | 28 560 000,00 | -3 778 560,00 | 24 781 440,00 | 24 431 283,98 | 19 810 323,79 | 4 620 960,19 | 350 156,02 | 98,6  % |
| 2 1 0 1 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriga seotud tavapärased tegevused | 18 404 000,00 | -2 174 500,00 | 16 229 500,00 | 15 985 141,04 | 11 226 763,41 | 4 758 377,63 | 244 358,96 | 98,5  % |
| 2 1 0 2 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldise kasutajatoega seotud tavapärased tegevused | 13 202 500,00 | -8 992,00 | 13 193 508,00 | 13 107 524,88 | 7 847 716,90 | 5 259 807,98 | 85 983,12 | 99,3  % |
| 2 1 0 3 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tavapärased tegevused | 18 380 809,00 | - 125 000,00 | 18 255 809,00 | 18 109 265,44 | 12 754 665,46 | 5 354 599,98 | 146 543,56 | 99,2  % |
| 2 1 0 4 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriinvesteeringud | 21 173 000,00 | 2 222 050,00 | 23 395 050,00 | 23 291 216,22 | 8 136 137,80 | 15 155 078,42 | 103 833,78 | 99,6  % |
| 2 1 0 5 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Projektidesse tehtavad investeeringud | 15 454 750,00 | -1 638 800,00 | 13 815 950,00 | 13 180 009,91 | 7 552 913,75 | 5 627 096,16 | 635 940,09 | 95,4  % |
| 2 1 2 0 | Mööbel | 3 007 000,00 | - 440 000,00 | 2 567 000,00 | 2 415 168,52 | 1 119 301,94 | 1 295 866,58 | 151 831,48 | 94,1  % |
| 2 1 4 0 | Tehniline varustus ja sisseseade | 24 159 090,00 | -3 330 000,00 | 20 829 090,00 | 20 647 216,39 | 9 514 334,65 | 11 132 881,74 | 181 873,61 | 99,1  % |
| 2 1 6 0 | Parlamendiliikmete, muude isikute ja kaupade vedu | 6 989 000,00 | - 818 000,00 | 6 171 000,00 | 5 745 560,21 | 5 069 763,34 | 675 796,87 | 425 439,79 | 93,1  % |
| 2 3 0 0 | Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad | 2 263 000,00 | - 721 000,00 | 1 542 000,00 | 1 406 201,94 | 1 139 142,44 | 267 059,50 | 135 798,06 | 91,2  % |
| 2 3 1 0 | Finantskulud | 40 000,00 | -17 000,00 | 23 000,00 | 21 500,00 | 17 863,58 | 3 636,42 | 1 500,00 | 93,5  % |
| 2 3 2 0 | Õigusabikulud ja kahjutasud | 1 035 000,00 | 0,00 | 1 035 000,00 | 870 825,70 | 544 670,09 | 326 155,61 | 164 174,30 | 84,1  % |
| 2 3 6 0 | Posti- ja kohaletoimetamiskulud | 355 000,00 | -90 000,00 | 265 000,00 | 209 661,67 | 152 220,58 | 57 441,09 | 55 338,33 | 79,1  % |
| 2 3 7 0 | Kolimiskulud | 1 160 000,00 | -78 000,00 | 1 082 000,00 | 1 064 561,92 | 983 411,90 | 81 150,02 | 17 438,08 | 98,4  % |
| 2 3 8 0 | Muud halduskulud | 946 000,00 | -70 000,00 | 876 000,00 | 854 287,77 | 625 652,81 | 228 634,96 | 21 712,23 | 97,5  % |
| 2 3 9 0 | Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava | 250 000,00 | - 198 225,00 | 51 775,00 | 31 436,10 | 18 774,70 | 12 661,40 | 20 338,90 | 60,7  % |
| 3 0 0 0 | Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel | 28 748 281,00 | -3 200 000,00 | 25 548 281,00 | 25 160 801,87 | 22 076 860,13 | 3 083 941,74 | 387 479,13 | 98,5  % |
| 3 0 2 0 | Vastuvõtu- ja esinduskulud | 1 392 690,00 | - 490 000,00 | 902 690,00 | 790 910,91 | 597 530,45 | 193 380,46 | 111 779,09 | 87,6  % |
| 3 0 4 0 | Mitmesugused sisekoosolekute kulud | 1 400 000,00 | 336 000,00 | 1 736 000,00 | 1 736 000,00 | 1 167 868,25 | 568 131,75 | 0,00 | 100,0  % |
| 3 0 4 2 | Koosolekud, kongressid ja konverentsid | 1 435 000,00 | -20 000,00 | 1 415 000,00 | 1 133 175,80 | 652 473,92 | 480 701,88 | 281 824,20 | 80,1  % |
| 3 0 4 3 | Parlamentaarsete assambleede korraldamise, parlamentidevaheliste delegatsioonide ja muude delegatsioonide muud kulud | 1 200 000,00 | - 465 000,00 | 735 000,00 | 430 151,67 | 297 871,60 | 132 280,07 | 304 848,33 | 58,5  % |
| 3 0 4 9 | Kulutused reisibüroo teenustele | 2 000 000,00 | -80 000,00 | 1 920 000,00 | 1 919 152,00 | 1 563 448,07 | 355 703,93 | 848,00 | 100,0  % |
| 3 2 0 0 | Eksperdiarvamuste hankimine | 8 957 000,00 | -1 204 500,00 | 7 752 500,00 | 6 768 247,79 | 2 231 233,72 | 4 537 014,07 | 984 252,21 | 87,3  % |
| 3 2 1 0 | Euroopa Parlamendi uuringuteenistusele eksperdiarvamuste hankimine, raamatukogu ja arhiivid | 9 107 200,00 | -1 705 000,00 | 7 402 200,00 | 6 995 311,01 | 4 253 137,41 | 2 742 173,60 | 406 888,99 | 94,5  % |
| 3 2 2 0 | Dokumentatsioonikulud | 2 308 000,00 | - 195 000,00 | 2 113 000,00 | 2 013 526,04 | 1 201 279,32 | 812 246,72 | 99 473,96 | 95,3  % |
| 3 2 3 0 | Demokraatia ja kolmandate riikide parlamentide võimekuse tugevdamise toetamine | 1 340 000,00 | - 275 350,00 | 1 064 650,00 | 708 187,42 | 490 605,95 | 217 581,47 | 356 462,58 | 66,5  % |
| 3 2 4 0 | Euroopa Liidu Teataja | 4 244 000,00 | - 375 000,00 | 3 869 000,00 | 3 867 901,53 | 3 867 901,53 | 0,00 | 1 098,47 | 100,0  % |
| 3 2 4 1 | Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded | 3 705 000,00 | - 362 000,00 | 3 343 000,00 | 3 245 065,10 | 2 203 372,43 | 1 041 692,67 | 97 934,90 | 97,1  % |
| 3 2 4 2 | Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud | 16 501 034,00 | - 179 500,00 | 16 321 534,00 | 16 140 245,29 | 7 377 771,02 | 8 762 474,27 | 181 288,71 | 98,9  % |
| 3 2 4 3 | Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus | 4 150 000,00 | 1 900 000,00 | 6 050 000,00 | 5 998 182,64 | 1 414 048,26 | 4 584 134,38 | 51 817,36 | 99,1  % |
| 3 2 4 4 | Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest | 31 739 039,00 | 0,00 | 31 739 039,00 | 31 157 601,77 | 24 350 595,14 | 6 807 006,63 | 581 437,23 | 98,2  % |
| 3 2 4 5 | Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine | 5 077 120,00 | - 445 000,00 | 4 632 120,00 | 4 573 742,50 | 2 778 807,11 | 1 794 935,39 | 58 377,50 | 98,7  % |
| 3 2 4 6 | Parlamendi telekanal (Web TV) | 5 000 000,00 | 0,00 | 5 000 000,00 | 4 997 632,16 | 3 052 315,22 | 1 945 316,94 | 2 367,84 | 100,0  % |
| 3 2 4 7 | Euroopa Ajaloo Maja | 10 000 000,00 | -2 350 000,00 | 7 650 000,00 | 7 543 485,00 | 1 007 000,17 | 6 536 484,83 | 106 515,00 | 98,6  % |
| 3 2 4 8 | Audiovisuaalse teabe kulud | 12 608 000,00 | 450 000,00 | 13 058 000,00 | 13 018 782,11 | 8 952 191,09 | 4 066 591,02 | 39 217,89 | 99,7  % |
| 3 2 4 9 | Teabevahetus riikide parlamentidega | 250 000,00 | - 106 000,00 | 144 000,00 | 103 180,83 | 90 180,83 | 13 000,00 | 40 819,17 | 71,7  % |
| 3 2 5 0 | Infobüroodega seotud kulud | 700 000,00 | 0,00 | 700 000,00 | 668 683,35 | 497 893,64 | 170 789,71 | 31 316,65 | 95,5  % |
| 4 0 0 0 | Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud | 59 800 000,00 | - 850 000,00 | 58 950 000,00 | 58 950 000,00 | 58 682 758,12 | 267 241,88 | 0,00 | 100,0  % |
| 4 0 2 0 | Euroopa tasandi erakondade rahastamine | 28 350 084,00 | - 436 000,00 | 27 914 084,00 | 27 913 879,00 | 22 331 103,20 | 5 582 775,80 | 205,00 | 100,0  % |
| 4 0 3 0 | Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine | 16 668 000,00 | - 607 000,00 | 16 061 000,00 | 16 060 699,00 | 12 848 559,20 | 3 212 139,80 | 301,00 | 100,0  % |
| 4 2 2 0 | Parlamendiliikmete assistentide kulud | 192 113 500,00 | -5 600 000,00 | 186 513 500,00 | 184 233 696,17 | 178 183 696,17 | 6 050 000,00 | 2 279 803,83 | 98,8  % |
| 4 4 0 0 | Endiste parlamendiliikmete koosolekute ja muu tegevuse kulud | 200 000,00 | 0,00 | 200 000,00 | 200 000,00 | 200 000,00 | 0,00 | 0,00 | 100,0  % |
| 4 4 2 0 | Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muu tegevuse kulud | 200 000,00 | 0,00 | 200 000,00 | 200 000,00 | 200 000,00 | 0,00 | 0,00 | 100,0  % |
| 10 1 | ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV | 11 700 000,00 | -11 700 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | — |
| K O K K U | 1 794 929 112,00 | 0,00 | 1 794 929 112,00 | 1 778 822 039,17 | 1 489 498 132,43 | 289 323 906,74 | 16 107 072,83 | 99,0  % |

(eurodes)

Punkt

Rubriik

Esialgsed assigneeringud

Ümberpaigutamised

Lõplikud assigneeringud

Võetud kulukohustused

Makstud summa

Järgmisse aastasse üle kantud kulukohustused

Tühistatud assigneeringud

Kasutusmäär

(1)

(2)

(3) = (1) + (2)

(4)

(5)

(6) = (4) – (5)

(7) = (3) – (4)

(8) = (4)/(3)

1 0 0 0

Palgad

71 530 000,00

370 000,00

71 900 000,00

71 860 133,95

71 860 133,95

0,00

39 866,05

99,9  %

1 0 0 4

Tavalised reisikulud

72 800 000,00

-1 380 000,00

71 420 000,00

71 418 750,00

58 965 265,61

12 453 484,39

1 250,00

100,0  %

1 0 0 5

Muud reisikulud

5 850 000,00

- 300 000,00

5 550 000,00

5 550 000,00

3 676 201,00

1 873 799,00

0,00

100,0  %

1 0 0 6

Üldkulude hüvitis

39 715 000,00

- 840 000,00

38 875 000,00

38 754 450,55

38 754 450,55

0,00

120 549,45

99,7  %

1 0 0 7

Ametiülesannete täitmisega seotud hüvitised

179 000,00

0,00

179 000,00

175 257,06

175 257,06

0,00

3 742,94

97,9  %

1 0 1 0

Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud

3 358 000,00

-1 095 000,00

2 263 000,00

2 191 208,67

2 191 208,67

0,00

71 791,33

96,8  %

1 0 1 2

Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed

301 000,00

375 000,00

676 000,00

653 406,83

653 406,83

0,00

22 593,17

96,7  %

1 0 2 0

Üleminekuhüvitised

11 810 000,00

-2 227 000,00

9 583 000,00

9 544 350,06

9 544 350,06

0,00

38 649,94

99,6  %

1 0 3 0

Vanaduspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)

11 010 000,00

- 150 000,00

10 860 000,00

10 675 653,64

10 675 653,64

0,00

184 346,36

98,3  %

1 0 3 1

Invaliidsuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)

285 000,00

0,00

285 000,00

281 721,32

281 721,32

0,00

3 278,68

98,8  %

1 0 3 2

Toitjakaotuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)

2 782 000,00

- 563 381,00

2 218 619,00

2 207 741,36

2 207 741,36

0,00

10 877,64

99,5  %

1 0 3 3

Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem

32 000,00

-24 000,00

8 000,00

3 178,74

3 178,74

0,00

4 821,26

39,7  %

1 0 5 0

Keele- ja arvutikursused

600 000,00

0,00

600 000,00

600 000,00

568 578,40

31 421,60

0,00

100,0  %

1 2 0 0

Töötasu ja hüvitised

604 340 535,00

-9 059 440,00

595 281 095,00

594 444 744,13

594 444 744,13

0,00

836 350,87

99,9  %

1 2 0 2

Tasustatav ületunnitöö

296 500,00

- 200 000,00

96 500,00

66 500,00

41 184,66

25 315,34

30 000,00

68,9  %

1 2 0 4

Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel

3 760 000,00

-1 200 000,00

2 560 000,00

2 560 000,00

2 490 686,43

69 313,57

0,00

100,0  %

1 2 2 0

Hüvitised teenistuse huvides teenistusest vabastamise ja teenistuse huvides puhkusele saatmise korral

335 600,00

95 000,00

430 600,00

412 905,67

412 905,67

0,00

17 694,33

95,9  %

1 2 2 2

Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem

1 000,00

0,00

1 000,00

0,00

0,00

0,00

1 000,00

0,0  %

1 4 0 0

Muud teenistujad

54 199 000,00

1 984 000,00

56 183 000,00

55 539 722,57

55 539 722,57

0,00

643 277,43

98,9  %

1 4 0 2

Suulise tõlke kulud

49 524 900,00

-3 050 500,00

46 474 400,00

46 423 856,43

42 217 979,96

4 205 876,47

50 543,57

99,9  %

1 4 0 4

Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus

7 390 500,00

- 940 500,00

6 450 000,00

6 379 886,24

6 288 001,37

91 884,87

70 113,76

98,9  %

1 4 0 6

Vaatlejad

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

—

1 4 2 0

Välistõlketeenused

10 000 000,00

- 900 000,00

9 100 000,00

8 274 845,04

7 379 148,18

895 696,86

825 154,96

90,9  %

1 6 1 0

Töölevõtmise kulud

328 980,00

- 113 000,00

215 980,00

215 980,00

136 419,90

79 560,10

0,00

100,0  %

1 6 1 2

Täiendusõpe

5 200 000,00

0,00

5 200 000,00

4 950 971,49

2 757 311,91

2 193 659,58

249 028,51

95,2  %

1 6 3 0

Sotsiaalhoolekanne

764 000,00

- 269 000,00

495 000,00

485 584,20

227 909,50

257 674,70

9 415,80

98,1  %

1 6 3 1

Liikuvus

754 000,00

-70 000,00

684 000,00

636 049,44

338 991,17

297 058,27

47 950,56

93,0  %

1 6 3 2

Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed

255 000,00

0,00

255 000,00

198 962,27

198 720,98

241,29

56 037,73

78,0  %

1 6 5 0

Meditsiiniteenistus

1 100 000,00

0,00

1 100 000,00

1 095 232,08

888 620,68

206 611,40

4 767,92

99,6  %

1 6 5 2

Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud

3 500 000,00

0,00

3 500 000,00

3 500 000,00

3 472 264,80

27 735,20

0,00

100,0  %

1 6 5 4

Lastehoiuasutused

6 212 500,00

-33 552,00

6 178 948,00

6 167 701,36

5 914 847,62

252 853,74

11 246,64

99,8  %

1 6 5 5

Euroopa Parlamendi toetus akrediteeritud Euroopa koolidele (2. tüüp)

200 000,00

85 000,00

285 000,00

285 000,00

275 216,40

9 783,60

0,00

100,0  %

2 0 0 0

Üür

28 782 000,00

- 227 350,00

28 554 650,00

28 433 692,09

26 954 252,52

1 479 439,57

120 957,91

99,6  %

2 0 0 1

Liisingumaksed

6 590 000,00

71 000 000,00

77 590 000,00

77 584 999,73

6 008 969,74

71 576 029,99

5 000,27

100,0  %

2 0 0 3

Kinnisvara soetamine

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

—

2 0 0 5

Hoonete ehitus

18 560 000,00

1 070 000,00

19 630 000,00

19 569 857,82

6 135 171,26

13 434 686,56

60 142,18

99,7  %

2 0 0 7

Ruumide sisustamine

45 471 000,00

240 000,00

45 711 000,00

44 515 781,85

13 465 656,86

31 050 124,99

1 195 218,15

97,4  %

2 0 0 8

Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud

5 561 000,00

-1 005 000,00

4 556 000,00

4 116 976,99

1 898 998,70

2 217 978,29

439 023,01

90,4  %

2 0 2 2

Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus

62 400 000,00

-5 247 000,00

57 153 000,00

55 608 835,43

32 208 448,28

23 400 387,15

1 544 164,57

97,3  %

2 0 2 4

Energiatarbimine

21 690 000,00

-5 528 900,00

16 161 100,00

16 058 031,06

13 332 931,68

2 725 099,38

103 068,94

99,4  %

2 0 2 6

Hoonete turvalisus ja valve

20 211 500,00

-1 270 000,00

18 941 500,00

18 844 027,40

17 219 263,90

1 624 763,50

97 472,60

99,5  %

2 0 2 8

Kindlustus

976 000,00

- 300 000,00

676 000,00

636 941,05

608 457,28

28 483,77

39 058,95

94,2  %

2 1 0 0

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Tavapärased tegevused

28 560 000,00

-3 778 560,00

24 781 440,00

24 431 283,98

19 810 323,79

4 620 960,19

350 156,02

98,6  %

2 1 0 1

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriga seotud tavapärased tegevused

18 404 000,00

-2 174 500,00

16 229 500,00

15 985 141,04

11 226 763,41

4 758 377,63

244 358,96

98,5  %

2 1 0 2

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldise kasutajatoega seotud tavapärased tegevused

13 202 500,00

-8 992,00

13 193 508,00

13 107 524,88

7 847 716,90

5 259 807,98

85 983,12

99,3  %

2 1 0 3

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tavapärased tegevused

18 380 809,00

- 125 000,00

18 255 809,00

18 109 265,44

12 754 665,46

5 354 599,98

146 543,56

99,2  %

2 1 0 4

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriinvesteeringud

21 173 000,00

2 222 050,00

23 395 050,00

23 291 216,22

8 136 137,80

15 155 078,42

103 833,78

99,6  %

2 1 0 5

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Projektidesse tehtavad investeeringud

15 454 750,00

-1 638 800,00

13 815 950,00

13 180 009,91

7 552 913,75

5 627 096,16

635 940,09

95,4  %

2 1 2 0

Mööbel

3 007 000,00

- 440 000,00

2 567 000,00

2 415 168,52

1 119 301,94

1 295 866,58

151 831,48

94,1  %

2 1 4 0

Tehniline varustus ja sisseseade

24 159 090,00

-3 330 000,00

20 829 090,00

20 647 216,39

9 514 334,65

11 132 881,74

181 873,61

99,1  %

2 1 6 0

Parlamendiliikmete, muude isikute ja kaupade vedu

6 989 000,00

- 818 000,00

6 171 000,00

5 745 560,21

5 069 763,34

675 796,87

425 439,79

93,1  %

2 3 0 0

Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad

2 263 000,00

- 721 000,00

1 542 000,00

1 406 201,94

1 139 142,44

267 059,50

135 798,06

91,2  %

2 3 1 0

Finantskulud

40 000,00

-17 000,00

23 000,00

21 500,00

17 863,58

3 636,42

1 500,00

93,5  %

2 3 2 0

Õigusabikulud ja kahjutasud

1 035 000,00

0,00

1 035 000,00

870 825,70

544 670,09

326 155,61

164 174,30

84,1  %

2 3 6 0

Posti- ja kohaletoimetamiskulud

355 000,00

-90 000,00

265 000,00

209 661,67

152 220,58

57 441,09

55 338,33

79,1  %

2 3 7 0

Kolimiskulud

1 160 000,00

-78 000,00

1 082 000,00

1 064 561,92

983 411,90

81 150,02

17 438,08

98,4  %

2 3 8 0

Muud halduskulud

946 000,00

-70 000,00

876 000,00

854 287,77

625 652,81

228 634,96

21 712,23

97,5  %

2 3 9 0

Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava

250 000,00

- 198 225,00

51 775,00

31 436,10

18 774,70

12 661,40

20 338,90

60,7  %

3 0 0 0

Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel

28 748 281,00

-3 200 000,00

25 548 281,00

25 160 801,87

22 076 860,13

3 083 941,74

387 479,13

98,5  %

3 0 2 0

Vastuvõtu- ja esinduskulud

1 392 690,00

- 490 000,00

902 690,00

790 910,91

597 530,45

193 380,46

111 779,09

87,6  %

3 0 4 0

Mitmesugused sisekoosolekute kulud

1 400 000,00

336 000,00

1 736 000,00

1 736 000,00

1 167 868,25

568 131,75

0,00

100,0  %

3 0 4 2

Koosolekud, kongressid ja konverentsid

1 435 000,00

-20 000,00

1 415 000,00

1 133 175,80

652 473,92

480 701,88

281 824,20

80,1  %

3 0 4 3

Parlamentaarsete assambleede korraldamise, parlamentidevaheliste delegatsioonide ja muude delegatsioonide muud kulud

1 200 000,00

- 465 000,00

735 000,00

430 151,67

297 871,60

132 280,07

304 848,33

58,5  %

3 0 4 9

Kulutused reisibüroo teenustele

2 000 000,00

-80 000,00

1 920 000,00

1 919 152,00

1 563 448,07

355 703,93

848,00

100,0  %

3 2 0 0

Eksperdiarvamuste hankimine

8 957 000,00

-1 204 500,00

7 752 500,00

6 768 247,79

2 231 233,72

4 537 014,07

984 252,21

87,3  %

3 2 1 0

Euroopa Parlamendi uuringuteenistusele eksperdiarvamuste hankimine, raamatukogu ja arhiivid

9 107 200,00

-1 705 000,00

7 402 200,00

6 995 311,01

4 253 137,41

2 742 173,60

406 888,99

94,5  %

3 2 2 0

Dokumentatsioonikulud

2 308 000,00

- 195 000,00

2 113 000,00

2 013 526,04

1 201 279,32

812 246,72

99 473,96

95,3  %

3 2 3 0

Demokraatia ja kolmandate riikide parlamentide võimekuse tugevdamise toetamine

1 340 000,00

- 275 350,00

1 064 650,00

708 187,42

490 605,95

217 581,47

356 462,58

66,5  %

3 2 4 0

Euroopa Liidu Teataja

4 244 000,00

- 375 000,00

3 869 000,00

3 867 901,53

3 867 901,53

0,00

1 098,47

100,0  %

3 2 4 1

Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded

3 705 000,00

- 362 000,00

3 343 000,00

3 245 065,10

2 203 372,43

1 041 692,67

97 934,90

97,1  %

3 2 4 2

Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud

16 501 034,00

- 179 500,00

16 321 534,00

16 140 245,29

7 377 771,02

8 762 474,27

181 288,71

98,9  %

3 2 4 3

Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus

4 150 000,00

1 900 000,00

6 050 000,00

5 998 182,64

1 414 048,26

4 584 134,38

51 817,36

99,1  %

3 2 4 4

Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest

31 739 039,00

0,00

31 739 039,00

31 157 601,77

24 350 595,14

6 807 006,63

581 437,23

98,2  %

3 2 4 5

Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine

5 077 120,00

- 445 000,00

4 632 120,00

4 573 742,50

2 778 807,11

1 794 935,39

58 377,50

98,7  %

3 2 4 6

Parlamendi telekanal (Web TV)

5 000 000,00

0,00

5 000 000,00

4 997 632,16

3 052 315,22

1 945 316,94

2 367,84

100,0  %

3 2 4 7

Euroopa Ajaloo Maja

10 000 000,00

-2 350 000,00

7 650 000,00

7 543 485,00

1 007 000,17

6 536 484,83

106 515,00

98,6  %

3 2 4 8

Audiovisuaalse teabe kulud

12 608 000,00

450 000,00

13 058 000,00

13 018 782,11

8 952 191,09

4 066 591,02

39 217,89

99,7  %

3 2 4 9

Teabevahetus riikide parlamentidega

250 000,00

- 106 000,00

144 000,00

103 180,83

90 180,83

13 000,00

40 819,17

71,7  %

3 2 5 0

Infobüroodega seotud kulud

700 000,00

0,00

700 000,00

668 683,35

497 893,64

170 789,71

31 316,65

95,5  %

4 0 0 0

Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud

59 800 000,00

- 850 000,00

58 950 000,00

58 950 000,00

58 682 758,12

267 241,88

0,00

100,0  %

4 0 2 0

Euroopa tasandi erakondade rahastamine

28 350 084,00

- 436 000,00

27 914 084,00

27 913 879,00

22 331 103,20

5 582 775,80

205,00

100,0  %

4 0 3 0

Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine

16 668 000,00

- 607 000,00

16 061 000,00

16 060 699,00

12 848 559,20

3 212 139,80

301,00

100,0  %

4 2 2 0

Parlamendiliikmete assistentide kulud

192 113 500,00

-5 600 000,00

186 513 500,00

184 233 696,17

178 183 696,17

6 050 000,00

2 279 803,83

98,8  %

4 4 0 0

Endiste parlamendiliikmete koosolekute ja muu tegevuse kulud

200 000,00

0,00

200 000,00

200 000,00

200 000,00

0,00

0,00

100,0  %

4 4 2 0

Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muu tegevuse kulud

200 000,00

0,00

200 000,00

200 000,00

200 000,00

0,00

0,00

100,0  %

10 1

ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV

11 700 000,00

-11 700 000,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

—

K O K K U

1 794 929 112,00

0,00

1 794 929 112,00

1 778 822 039,17

1 489 498 132,43

289 323 906,74

16 107 072,83

99,0  %

---

IV LISA

EELNENUD EELARVEAASTAST AUTOMAATSELT ÜLE KANTUD ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (eurodes) |
| --- |
| Punkt | Rubriik | N - 1 aastast automaatselt üle kantud assigneeringud | Ülekantud assigneeringutega seoses tehtud maksed | Tühistatud assigneeringud | Kasutusmäär |
| | | (1) | (2) | (3) = (1) – (2) | (4) = (2)/(1) |
| 1 0 0 4 | Tavalised reisikulud | 12 236 997,22 | 7 179 402,56 | 5 057 594,66 | 58,7  % |
| 1 0 0 5 | Muud reisikulud | 2 835 624,75 | 1 179 523,29 | 1 656 101,46 | 41,6  % |
| 1 0 5 0 | Keele- ja arvutikursused | 7 864,42 | 7 864,42 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 2 0 2 | Tasustatav ületunnitöö | 47 806,75 | 23 238,93 | 24 567,82 | 48,6  % |
| 1 2 0 4 | Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel | 545 545,84 | 545 545,84 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 4 0 2 | Suulise tõlke kulud | 365 448,51 | 337 118,49 | 28 330,02 | 92,2  % |
| 1 4 0 4 | Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus | 84 155,21 | 84 155,21 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 4 2 0 | Välistõlketeenused | 667 098,75 | 653 052,55 | 14 046,20 | 97,9  % |
| 1 4 2 2 | Institutsioonidevaheline koostöö keelte valdkonnas | 74 529,73 | 59 686,32 | 14 843,41 | 80,1  % |
| 1 6 1 0 | Töölevõtmise kulud | 144 177,32 | 113 488,76 | 30 688,56 | 78,7  % |
| 1 6 1 2 | Täiendusõpe | 1 838 855,55 | 1 625 680,15 | 213 175,40 | 88,4  % |
| 1 6 3 0 | Sotsiaalhoolekanne | 157 030,57 | 91 265,74 | 65 764,83 | 58,1  % |
| 1 6 3 1 | Liikuvus | 284 891,22 | 259 006,72 | 25 884,50 | 90,9  % |
| 1 6 3 2 | Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed | 4 984,00 | 0,00 | 4 984,00 | 0,0  % |
| 1 6 5 0 | Meditsiiniteenistus | 355 763,99 | 233 475,14 | 122 288,85 | 65,6  % |
| 1 6 5 2 | Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud | 40 887,30 | 40 887,30 | 0,00 | 100,0  % |
| 1 6 5 4 | Lastehoiuasutused | 643 712,46 | 443 838,34 | 199 874,12 | 68,9  % |
| 2 0 0 0 | Üür | 1 102 310,46 | 1 076 819,16 | 25 491,30 | 97,7  % |
| 2 0 0 1 | Liisingumaksed | 71 500 000,00 | 71 500 000,00 | 0,00 | 100,0  % |
| 2 0 0 5 | Hoonete ehitus | 25 952 112,08 | 25 164 816,46 | 787 295,62 | 97,0  % |
| 2 0 0 7 | Ruumide sisustamine | 14 268 526,53 | 12 587 561,41 | 1 680 965,12 | 88,2  % |
| 2 0 0 8 | Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud | 1 996 864,86 | 1 718 706,25 | 278 158,61 | 86,1  % |
| 2 0 2 2 | Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus | 22 436 626,95 | 19 856 955,44 | 2 579 671,51 | 88,5  % |
| 2 0 2 4 | Energiatarbimine | 4 909 240,98 | 2 693 759,51 | 2 215 481,47 | 54,9  % |
| 2 0 2 6 | Hoonete turvalisus ja valve | 2 192 111,74 | 1 918 589,12 | 273 522,62 | 87,5  % |
| 2 0 2 8 | Kindlustus | 32 384,12 | 10 030,77 | 22 353,35 | 31,0  % |
| 2 1 0 0 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Tavapärased tegevused | 4 073 835,74 | 3 810 953,55 | 262 882,19 | 93,5  % |
| 2 1 0 1 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriga seotud tavapärased tegevused | 7 333 201,41 | 7 250 780,42 | 82 420,99 | 98,9  % |
| 2 1 0 2 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldise kasutajatoega seotud tavapärased tegevused | 5 197 604,68 | 5 163 000,85 | 34 603,83 | 99,3  % |
| 2 1 0 3 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tavapärased tegevused | 4 367 709,22 | 4 128 103,11 | 239 606,11 | 94,5  % |
| 2 1 0 4 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriinvesteeringud | 10 807 012,54 | 10 548 601,82 | 258 410,72 | 97,6  % |
| 2 1 0 5 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Projektidesse tehtavad investeeringud | 7 874 443,56 | 7 098 222,09 | 776 221,47 | 90,1  % |
| 2 1 2 0 | Mööbel | 87 295,32 | 81 434,93 | 5 860,39 | 93,3  % |
| 2 1 4 0 | Tehniline varustus ja sisseseade | 7 676 305,23 | 7 363 494,40 | 312 810,83 | 95,9  % |
| 2 1 6 0 | Parlamendiliikmete, muude isikute ja kaupade vedu | 694 313,81 | 599 884,13 | 94 429,68 | 86,4  % |
| 2 3 0 0 | Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad | 299 239,10 | 234 295,63 | 64 943,47 | 78,3  % |
| 2 3 1 0 | Finantskulud | 2 500,00 | 1 155,53 | 1 344,47 | 46,2  % |
| 2 3 2 0 | Õigusabikulud ja kahjutasud | 354 719,46 | 254 785,30 | 99 934,16 | 71,8  % |
| 2 3 6 0 | Posti- ja kohaletoimetamiskulud | 95 119,51 | 51 272,07 | 43 847,44 | 53,9  % |
| 2 3 7 0 | Kolimiskulud | 119 958,42 | 110 275,39 | 9 683,03 | 91,9  % |
| 2 3 8 0 | Muud halduskulud | 218 844,99 | 152 046,91 | 66 798,08 | 69,5  % |
| 3 0 0 0 | Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel | 3 244 089,51 | 3 010 724,27 | 233 365,24 | 92,8  % |
| 3 0 2 0 | Vastuvõtu- ja esinduskulud | 220 438,48 | 122 702,71 | 97 735,77 | 55,7  % |
| 3 0 4 0 | Mitmesugused sisekoosolekute kulud | 654 307,98 | 405 223,10 | 249 084,88 | 61,9  % |
| 3 0 4 2 | Koosolekud, kongressid ja konverentsid | 120 913,89 | 93 244,98 | 27 668,91 | 77,1  % |
| 3 0 4 3 | Parlamentaarsete assambleede korraldamise, parlamentidevaheliste delegatsioonide ja muude delegatsioonide muud kulud | 89 935,18 | 79 339,98 | 10 595,20 | 88,2  % |
| 3 0 4 9 | Kulutused reisibüroo teenustele | 341 408,30 | 334 676,06 | 6 732,24 | 98,0  % |
| 3 2 0 0 | Eksperdiarvamuste hankimine | 4 279 861,07 | 4 041 400,28 | 238 460,79 | 94,4  % |
| 3 2 2 0 | Dokumentatsioonikulud | 1 929 318,59 | 1 809 274,91 | 120 043,68 | 93,8  % |
| 3 2 2 2 | Arhiivkogude kulud | 601 532,20 | 598 656,64 | 2 875,56 | 99,5  % |
| 3 2 3 0 | Demokraatia ja kolmandate riikide parlamentide võimekuse tugevdamise toetamine | 42 578,38 | 31 729,36 | 10 849,02 | 74,5  % |
| 3 2 4 0 | Euroopa Liidu Teataja | 50 000,00 | 0,00 | 50 000,00 | 0,0  % |
| 3 2 4 1 | Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded | 3 117 318,36 | 2 886 440,03 | 230 878,33 | 92,6  % |
| 3 2 4 2 | Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud | 8 689 293,20 | 8 215 507,03 | 473 786,17 | 94,5  % |
| 3 2 4 3 | Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus | 2 040 318,17 | 1 956 514,55 | 83 803,62 | 95,9  % |
| 3 2 4 4 | Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest | 9 679 478,47 | 9 534 263,38 | 145 215,09 | 98,5  % |
| 3 2 4 5 | Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine | 1 576 626,87 | 1 277 111,88 | 299 514,99 | 81,0  % |
| 3 2 4 6 | Parlamendi telekanal (Web TV) | 959 682,25 | 922 583,08 | 37 099,17 | 96,1  % |
| 3 2 4 7 | Euroopa Ajaloo Maja | 9 329 323,00 | 7 291 394,12 | 2 037 928,88 | 78,2  % |
| 3 2 4 8 | Audiovisuaalse teabe kulud | 3 903 998,70 | 3 660 957,29 | 243 041,41 | 93,8  % |
| 3 2 4 9 | Teabevahetus riikide parlamentidega | 67 128,71 | 52 340,63 | 14 788,08 | 78,0  % |
| 3 2 5 0 | Infobüroodega seotud kulud | 176 843,65 | 164 412,12 | 12 431,53 | 93,0  % |
| 4 0 0 0 | Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud | 1 098 215,65 | 760 136,06 | 338 079,59 | 69,2  % |
| 4 0 2 0 | Euroopa tasandi erakondade rahastamine | 5 542 760,00 | 3 834 346,19 | 1 708 413,81 | 69,2  % |
| 4 0 3 0 | Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine | 2 678 800,00 | 1 710 460,95 | 968 339,05 | 63,9  % |
| 4 2 2 0 | Parlamendiliikmete assistentide kulud | 3 550 000,00 | 3 550 000,00 | 0,00 | 100,0  % |
| Kokku | 277 911 824,91 | 252 596 213,61 | 25 315 611,30 | 90,9  % |

(eurodes)

Punkt

Rubriik

N - 1 aastast automaatselt üle kantud assigneeringud

Ülekantud assigneeringutega seoses tehtud maksed

Tühistatud assigneeringud

Kasutusmäär

(1)

(2)

(3) = (1) – (2)

(4) = (2)/(1)

1 0 0 4

Tavalised reisikulud

12 236 997,22

7 179 402,56

5 057 594,66

58,7  %

1 0 0 5

Muud reisikulud

2 835 624,75

1 179 523,29

1 656 101,46

41,6  %

1 0 5 0

Keele- ja arvutikursused

7 864,42

7 864,42

0,00

100,0  %

1 2 0 2

Tasustatav ületunnitöö

47 806,75

23 238,93

24 567,82

48,6  %

1 2 0 4

Õigused teenistusse asumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel

545 545,84

545 545,84

0,00

100,0  %

1 4 0 2

Suulise tõlke kulud

365 448,51

337 118,49

28 330,02

92,2  %

1 4 0 4

Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus

84 155,21

84 155,21

0,00

100,0  %

1 4 2 0

Välistõlketeenused

667 098,75

653 052,55

14 046,20

97,9  %

1 4 2 2

Institutsioonidevaheline koostöö keelte valdkonnas

74 529,73

59 686,32

14 843,41

80,1  %

1 6 1 0

Töölevõtmise kulud

144 177,32

113 488,76

30 688,56

78,7  %

1 6 1 2

Täiendusõpe

1 838 855,55

1 625 680,15

213 175,40

88,4  %

1 6 3 0

Sotsiaalhoolekanne

157 030,57

91 265,74

65 764,83

58,1  %

1 6 3 1

Liikuvus

284 891,22

259 006,72

25 884,50

90,9  %

1 6 3 2

Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed

4 984,00

0,00

4 984,00

0,0  %

1 6 5 0

Meditsiiniteenistus

355 763,99

233 475,14

122 288,85

65,6  %

1 6 5 2

Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud

40 887,30

40 887,30

0,00

100,0  %

1 6 5 4

Lastehoiuasutused

643 712,46

443 838,34

199 874,12

68,9  %

2 0 0 0

Üür

1 102 310,46

1 076 819,16

25 491,30

97,7  %

2 0 0 1

Liisingumaksed

71 500 000,00

71 500 000,00

0,00

100,0  %

2 0 0 5

Hoonete ehitus

25 952 112,08

25 164 816,46

787 295,62

97,0  %

2 0 0 7

Ruumide sisustamine

14 268 526,53

12 587 561,41

1 680 965,12

88,2  %

2 0 0 8

Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud

1 996 864,86

1 718 706,25

278 158,61

86,1  %

2 0 2 2

Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus

22 436 626,95

19 856 955,44

2 579 671,51

88,5  %

2 0 2 4

Energiatarbimine

4 909 240,98

2 693 759,51

2 215 481,47

54,9  %

2 0 2 6

Hoonete turvalisus ja valve

2 192 111,74

1 918 589,12

273 522,62

87,5  %

2 0 2 8

Kindlustus

32 384,12

10 030,77

22 353,35

31,0  %

2 1 0 0

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Tavapärased tegevused

4 073 835,74

3 810 953,55

262 882,19

93,5  %

2 1 0 1

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriga seotud tavapärased tegevused

7 333 201,41

7 250 780,42

82 420,99

98,9  %

2 1 0 2

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldise kasutajatoega seotud tavapärased tegevused

5 197 604,68

5 163 000,85

34 603,83

99,3  %

2 1 0 3

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tavapärased tegevused

4 367 709,22

4 128 103,11

239 606,11

94,5  %

2 1 0 4

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriinvesteeringud

10 807 012,54

10 548 601,82

258 410,72

97,6  %

2 1 0 5

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Projektidesse tehtavad investeeringud

7 874 443,56

7 098 222,09

776 221,47

90,1  %

2 1 2 0

Mööbel

87 295,32

81 434,93

5 860,39

93,3  %

2 1 4 0

Tehniline varustus ja sisseseade

7 676 305,23

7 363 494,40

312 810,83

95,9  %

2 1 6 0

Parlamendiliikmete, muude isikute ja kaupade vedu

694 313,81

599 884,13

94 429,68

86,4  %

2 3 0 0

Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad

299 239,10

234 295,63

64 943,47

78,3  %

2 3 1 0

Finantskulud

2 500,00

1 155,53

1 344,47

46,2  %

2 3 2 0

Õigusabikulud ja kahjutasud

354 719,46

254 785,30

99 934,16

71,8  %

2 3 6 0

Posti- ja kohaletoimetamiskulud

95 119,51

51 272,07

43 847,44

53,9  %

2 3 7 0

Kolimiskulud

119 958,42

110 275,39

9 683,03

91,9  %

2 3 8 0

Muud halduskulud

218 844,99

152 046,91

66 798,08

69,5  %

3 0 0 0

Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel

3 244 089,51

3 010 724,27

233 365,24

92,8  %

3 0 2 0

Vastuvõtu- ja esinduskulud

220 438,48

122 702,71

97 735,77

55,7  %

3 0 4 0

Mitmesugused sisekoosolekute kulud

654 307,98

405 223,10

249 084,88

61,9  %

3 0 4 2

Koosolekud, kongressid ja konverentsid

120 913,89

93 244,98

27 668,91

77,1  %

3 0 4 3

Parlamentaarsete assambleede korraldamise, parlamentidevaheliste delegatsioonide ja muude delegatsioonide muud kulud

89 935,18

79 339,98

10 595,20

88,2  %

3 0 4 9

Kulutused reisibüroo teenustele

341 408,30

334 676,06

6 732,24

98,0  %

3 2 0 0

Eksperdiarvamuste hankimine

4 279 861,07

4 041 400,28

238 460,79

94,4  %

3 2 2 0

Dokumentatsioonikulud

1 929 318,59

1 809 274,91

120 043,68

93,8  %

3 2 2 2

Arhiivkogude kulud

601 532,20

598 656,64

2 875,56

99,5  %

3 2 3 0

Demokraatia ja kolmandate riikide parlamentide võimekuse tugevdamise toetamine

42 578,38

31 729,36

10 849,02

74,5  %

3 2 4 0

Euroopa Liidu Teataja

50 000,00

0,00

50 000,00

0,0  %

3 2 4 1

Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded

3 117 318,36

2 886 440,03

230 878,33

92,6  %

3 2 4 2

Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud

8 689 293,20

8 215 507,03

473 786,17

94,5  %

3 2 4 3

Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus

2 040 318,17

1 956 514,55

83 803,62

95,9  %

3 2 4 4

Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest

9 679 478,47

9 534 263,38

145 215,09

98,5  %

3 2 4 5

Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine

1 576 626,87

1 277 111,88

299 514,99

81,0  %

3 2 4 6

Parlamendi telekanal (Web TV)

959 682,25

922 583,08

37 099,17

96,1  %

3 2 4 7

Euroopa Ajaloo Maja

9 329 323,00

7 291 394,12

2 037 928,88

78,2  %

3 2 4 8

Audiovisuaalse teabe kulud

3 903 998,70

3 660 957,29

243 041,41

93,8  %

3 2 4 9

Teabevahetus riikide parlamentidega

67 128,71

52 340,63

14 788,08

78,0  %

3 2 5 0

Infobüroodega seotud kulud

176 843,65

164 412,12

12 431,53

93,0  %

4 0 0 0

Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud

1 098 215,65

760 136,06

338 079,59

69,2  %

4 0 2 0

Euroopa tasandi erakondade rahastamine

5 542 760,00

3 834 346,19

1 708 413,81

69,2  %

4 0 3 0

Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine

2 678 800,00

1 710 460,95

968 339,05

63,9  %

4 2 2 0

Parlamendiliikmete assistentide kulud

3 550 000,00

3 550 000,00

0,00

100,0  %

Kokku

277 911 824,91

252 596 213,61

25 315 611,30

90,9  %

---

V LISA

SIHTOTSTARBELISE SISETULU ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (eurodes) |
| --- |
| Punkt | Rubriik | 2014. aastast üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringud | 2014. aastast üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringutega seoses 2015. aastal võetud kulukohustused | 2014. aastast üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringutega seoses 2015. aastal tehtud maksed | Ülekandmisele mittekuuluvate 2014. aasta sihtotstarbelise tulu assigneeringute tühistamine | 2015. aasta sihtotstarbelise tulu assigneeringud | 2015. aasta sihtotstarbelise tulu assigneeringutega seoses võetud kulukohustused | 2015. aasta sihtotstarbelise tulu assigneeringutega seoses 2015. aastal tehtud maksed | 2015. aastast 2016. aastasse üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringud |
| | | (1) | (2) | (3) | (4) = (1) – (2) | (5) | (6) | (7) | (8) = (5) – (6) |
| 1 0 0 0 | Palgad | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 1 0 0 4 | Tavalised reisikulud | — | — | — | — | 52 001,77 | 52 001,77 | 52 001,77 | 0,00 |
| 1 0 0 6 | Üldkulude hüvitis | — | — | — | — | 164 882,53 | 164 882,53 | 164 882,53 | 0,00 |
| 1 0 1 0 | Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud | — | — | — | — | 205 431,74 | 205 431,74 | 205 431,74 | 0,00 |
| 1 0 1 2 | Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed | — | — | — | — | 3 519,76 | 3 519,76 | 3 519,76 | 0,00 |
| 1 0 2 0 | Üleminekuhüvitised | — | — | — | — | 42 982,30 | 41 939,68 | 41 939,68 | 1 042,62 |
| 1 0 3 0 | Vanaduspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri) | — | — | — | — | 144 939,41 | 123 502,46 | 123 502,46 | 21 436,95 |
| 1 0 3 1 | Invaliidsuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri) | — | — | — | — | 22 332,76 | 21 358,21 | 21 358,21 | 974,55 |
| 1 0 3 2 | Toitjakaotuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri) | — | — | — | — | 68 198,13 | 61 696,54 | 61 696,54 | 6 501,59 |
| 1 0 3 3 | Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 1 2 0 0 | Töötasu ja hüvitised | — | — | — | — | 692 790,10 | 675 236,12 | 675 236,12 | 17 553,98 |
| 1 4 0 0 | Muud teenistujad | — | — | — | — | 4 410 096,11 | 3 884 196,56 | 3 884 196,56 | 525 899,55 |
| 1 4 0 2 | Suulise tõlke kulud | 1 044 480,38 | 1 044 480,38 | 1 044 480,38 | 0,00 | 5 156 259,39 | 3 446 305,73 | 2 943 024,72 | 1 709 953,66 |
| 1 4 0 4 | Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 1 4 2 0 | Välistõlketeenused | 68 373,60 | 67 071,94 | 67 071,94 | 1 301,66 | 31 716,42 | 0,00 | 0,00 | 31 716,42 |
| 1 6 3 0 | Sotsiaalhoolekanne | 87 189,40 | 20 233,63 | 20 233,63 | 66 955,77 | 60 736,27 | 0,00 | 0,00 | 60 736,27 |
| 1 6 3 2 | Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed | 0,01 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 517 485,83 | 517 485,83 | 489 484,84 | 0,00 |
| 1 6 5 2 | Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud | — | — | — | — | 3 223 897,99 | 1 727 285,74 | 1 013 644,55 | 1 496 612,25 |
| 1 6 5 4 | Lastehoiuasutused | 1 915 821,04 | 1 905 062,43 | 1 793 137,95 | 10 758,61 | 4 348 707,88 | 2 558 360,51 | 1 513 931,05 | 1 790 347,37 |
| 2 0 0 0 | Üür | 2 924 573,98 | 2 288 084,24 | 2 288 084,24 | 636 489,74 | 2 731 982,15 | 172 748,96 | 172 748,96 | 2 559 233,19 |
| 2 0 0 1 | Liisingumaksed | 253 951,32 | 253 951,32 | 253 951,32 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2 0 0 3 | Kinnisvara soetamine | 0,18 | 0,00 | 0,00 | 0,18 | 1 188 448,18 | 0,00 | 0,00 | 1 188 448,18 |
| 2 0 0 5 | Hoonete ehitus | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2 0 0 7 | Ruumide sisustamine | 824 353,79 | 757 554,59 | 208 375,07 | 66 799,20 | 126 597,61 | 0,00 | 0,00 | 126 597,61 |
| 2 0 0 8 | Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud | 119 855,60 | 45 024,83 | 37 427,46 | 74 830,77 | 161 732,84 | 10 724,20 | 0,00 | 151 008,64 |
| 2 0 2 2 | Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus | 643 864,07 | 633 258,81 | 536 299,48 | 10 605,26 | 734 201,78 | 0,00 | 0,00 | 734 201,78 |
| 2 0 2 4 | Energiatarbimine | 120 253,70 | 120 253,70 | 85 420,30 | 0,00 | 137 010,75 | 0,00 | 0,00 | 137 010,75 |
| 2 0 2 6 | Hoonete turvalisus ja valve | 454 918,68 | 454 918,68 | 377 006,21 | 0,00 | 112 762,40 | 18 000,00 | 0,00 | 94 762,40 |
| 2 0 2 8 | Kindlustus | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2 1 0 0 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Tavapärased tegevused | 176 226,79 | 175 026,29 | 175 026,29 | 1 200,50 | 297 834,25 | 20 000,00 | 0,00 | 277 834,25 |
| 2 1 0 1 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriga seotud tavapärased tegevused | 202 371,40 | 200 116,38 | 200 116,38 | 2 255,02 | 183 027,18 | 0,00 | 0,00 | 183 027,18 |
| 2 1 0 2 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldise kasutajatoega seotud tavapärased tegevused | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2 1 0 3 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tavapärased tegevused | 31 668,00 | 31 668,00 | 31 668,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2 1 0 4 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriinvesteeringud | 32 776,24 | 32 378,19 | 32 378,19 | 398,05 | 409 026,62 | 0,00 | 0,00 | 409 026,62 |
| 2 1 0 5 | Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Projektidesse tehtavad investeeringud | 2 043,04 | 2 043,04 | 0,00 | 0,00 | 2 596,65 | 0,00 | 0,00 | 2 596,65 |
| 2 1 2 0 | Mööbel | — | — | — | — | 55 440,00 | 0,00 | 0,00 | 55 440,00 |
| 2 1 4 0 | Tehniline varustus ja sisseseade | 7 745,48 | 7 745,48 | 5 313,00 | 0,00 | 121 536,10 | 8 718,14 | 0,00 | 112 817,96 |
| 2 1 6 0 | Parlamendiliikmete, muude isikute ja kaupade vedu | 124 052,70 | 108 070,98 | 2 385,06 | 15 981,72 | 17 902,03 | 0,00 | 0,00 | 17 902,03 |
| 2 3 0 0 | Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad | 427,81 | 420,02 | 420,02 | 7,79 | 515,06 | 0,00 | 0,00 | 515,06 |
| 2 3 2 0 | Õigusabikulud ja kahjutasud | 12 033,30 | 11 890,00 | 1 890,00 | 143,30 | 4 529,32 | 0,00 | 0,00 | 4 529,32 |
| 2 3 6 0 | Posti- ja kohaletoimetamiskulud | 10 589,11 | 10 589,11 | 10 589,11 | 0,00 | 24 809,92 | 13 000,00 | 11 589,07 | 11 809,92 |
| 2 3 7 0 | Kolimiskulud | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2 3 8 0 | Muud halduskulud | 67,00 | 0,00 | 0,00 | 67,00 | 162,00 | 0,00 | 0,00 | 162,00 |
| 3 0 0 0 | Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel | 116 807,67 | 116 807,67 | 116 807,67 | 0,00 | 212 867,94 | 170 666,15 | 170 666,15 | 42 201,79 |
| 3 0 4 2 | Koosolekud, kongressid ja konverentsid | 4 461,18 | 1 983,93 | 1 983,93 | 2 477,25 | 1 203,50 | 0,00 | 0,00 | 1 203,50 |
| 3 0 4 9 | Kulutused reisibüroo teenustele | 50 265,08 | 50 265,08 | 50 265,08 | 0,00 | 107 640,69 | 56 686,10 | 56 686,10 | 50 954,59 |
| 3 2 1 0 | Euroopa Parlamendi uuringuteenistusele eksperdiarvamuste hankimine, raamatukogu ja arhiivid | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 3 2 4 0 | Euroopa Liidu Teataja | 5 848,47 | 5 848,47 | 5 848,47 | 0,00 | 150 000,00 | 8 000,00 | 0,00 | 142 000,00 |
| 3 2 4 1 | Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 3 2 4 2 | Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud | 76 589,70 | 60 000,00 | 60 000,00 | 16 589,70 | 74 635,39 | 0,00 | 0,00 | 74 635,39 |
| 3 2 4 3 | Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus | 4 637,42 | 4 637,42 | 4 637,42 | 0,00 | 23 899,66 | 22 934,66 | 12 604,66 | 965,00 |
| 3 2 4 4 | Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest | — | — | — | — | 168 235,94 | 86 621,69 | 15 275,29 | 81 614,25 |
| 3 2 4 5 | Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine | 31 253,16 | 30 756,10 | 28 598,73 | 497,06 | 17 383,00 | 4 241,98 | 670,50 | 13 141,02 |
| 3 2 4 7 | Euroopa Ajaloo Maja | — | — | — | — | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 3 2 4 8 | Audiovisuaalse teabe kulud | — | — | — | — | 8 221,30 | 0,00 | 0,00 | 8 221,30 |
| 4 0 0 0 | Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud | 38 666,39 | 38 666,39 | 38 666,39 | 0,00 | 995 148,47 | 966 668,59 | 860 230,48 | 28 479,88 |
| 4 2 2 0 | Parlamendiliikmete assistentide kulud | 1 341 262,08 | 1 341 262,08 | 1 341 262,08 | 0,00 | 773 260,91 | 46 887,18 | 46 887,18 | 726 373,73 |
| Üüritulu assigneeringud – punktid 2 0 0 0 ja 2 0 0 1 (finantsmääruse artikli 14 punkt b ja artikli 21 lõike 3 punkt g) – kokku | 3 178 525,30 | 2 542 035,56 | 2 542 035,56 | 636 489,74 | 1 188 448,18 | 0,00 | 0,00 | 1 188 448,18 |
| Muu tulu assigneeringud kokku | 7 548 902,47 | 7 278 033,62 | 6 277 308,24 | 270 868,85 | 26 800 141,85 | 15 089 100,83 | 12 541 208,92 | 11 711 041,02 |
| Sihtotstarbelise sisetulu assigneeringud kokku | 10 727 427,77 | 9 820 069,18 | 8 819 343,80 | 907 358,59 | 27 988 590,03 | 15 089 100,83 | 12 541 208,92 | 12 899 489,20 |

(eurodes)

Punkt

Rubriik

2014. aastast üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringud

2014. aastast üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringutega seoses 2015. aastal võetud kulukohustused

2014. aastast üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringutega seoses 2015. aastal tehtud maksed

Ülekandmisele mittekuuluvate 2014. aasta sihtotstarbelise tulu assigneeringute tühistamine

2015. aasta sihtotstarbelise tulu assigneeringud

2015. aasta sihtotstarbelise tulu assigneeringutega seoses võetud kulukohustused

2015. aasta sihtotstarbelise tulu assigneeringutega seoses 2015. aastal tehtud maksed

2015. aastast 2016. aastasse üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringud

(1)

(2)

(3)

(4) = (1) – (2)

(5)

(6)

(7)

(8) = (5) – (6)

1 0 0 0

Palgad

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

1 0 0 4

Tavalised reisikulud

—

—

—

—

52 001,77

52 001,77

52 001,77

0,00

1 0 0 6

Üldkulude hüvitis

—

—

—

—

164 882,53

164 882,53

164 882,53

0,00

1 0 1 0

Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud

—

—

—

—

205 431,74

205 431,74

205 431,74

0,00

1 0 1 2

Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed

—

—

—

—

3 519,76

3 519,76

3 519,76

0,00

1 0 2 0

Üleminekuhüvitised

—

—

—

—

42 982,30

41 939,68

41 939,68

1 042,62

1 0 3 0

Vanaduspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)

—

—

—

—

144 939,41

123 502,46

123 502,46

21 436,95

1 0 3 1

Invaliidsuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)

—

—

—

—

22 332,76

21 358,21

21 358,21

974,55

1 0 3 2

Toitjakaotuspensionid (Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri)

—

—

—

—

68 198,13

61 696,54

61 696,54

6 501,59

1 0 3 3

Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

1 2 0 0

Töötasu ja hüvitised

—

—

—

—

692 790,10

675 236,12

675 236,12

17 553,98

1 4 0 0

Muud teenistujad

—

—

—

—

4 410 096,11

3 884 196,56

3 884 196,56

525 899,55

1 4 0 2

Suulise tõlke kulud

1 044 480,38

1 044 480,38

1 044 480,38

0,00

5 156 259,39

3 446 305,73

2 943 024,72

1 709 953,66

1 4 0 4

Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

1 4 2 0

Välistõlketeenused

68 373,60

67 071,94

67 071,94

1 301,66

31 716,42

0,00

0,00

31 716,42

1 6 3 0

Sotsiaalhoolekanne

87 189,40

20 233,63

20 233,63

66 955,77

60 736,27

0,00

0,00

60 736,27

1 6 3 2

Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed

0,01

0,00

0,00

0,01

517 485,83

517 485,83

489 484,84

0,00

1 6 5 2

Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud

—

—

—

—

3 223 897,99

1 727 285,74

1 013 644,55

1 496 612,25

1 6 5 4

Lastehoiuasutused

1 915 821,04

1 905 062,43

1 793 137,95

10 758,61

4 348 707,88

2 558 360,51

1 513 931,05

1 790 347,37

2 0 0 0

Üür

2 924 573,98

2 288 084,24

2 288 084,24

636 489,74

2 731 982,15

172 748,96

172 748,96

2 559 233,19

2 0 0 1

Liisingumaksed

253 951,32

253 951,32

253 951,32

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

2 0 0 3

Kinnisvara soetamine

0,18

0,00

0,00

0,18

1 188 448,18

0,00

0,00

1 188 448,18

2 0 0 5

Hoonete ehitus

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

2 0 0 7

Ruumide sisustamine

824 353,79

757 554,59

208 375,07

66 799,20

126 597,61

0,00

0,00

126 597,61

2 0 0 8

Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud

119 855,60

45 024,83

37 427,46

74 830,77

161 732,84

10 724,20

0,00

151 008,64

2 0 2 2

Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus

643 864,07

633 258,81

536 299,48

10 605,26

734 201,78

0,00

0,00

734 201,78

2 0 2 4

Energiatarbimine

120 253,70

120 253,70

85 420,30

0,00

137 010,75

0,00

0,00

137 010,75

2 0 2 6

Hoonete turvalisus ja valve

454 918,68

454 918,68

377 006,21

0,00

112 762,40

18 000,00

0,00

94 762,40

2 0 2 8

Kindlustus

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

2 1 0 0

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Tavapärased tegevused

176 226,79

175 026,29

175 026,29

1 200,50

297 834,25

20 000,00

0,00

277 834,25

2 1 0 1

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriga seotud tavapärased tegevused

202 371,40

200 116,38

200 116,38

2 255,02

183 027,18

0,00

0,00

183 027,18

2 1 0 2

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Üldise kasutajatoega seotud tavapärased tegevused

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

2 1 0 3

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste haldamisel tavapärased tegevused

31 668,00

31 668,00

31 668,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

2 1 0 4

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Infrastruktuuriinvesteeringud

32 776,24

32 378,19

32 378,19

398,05

409 026,62

0,00

0,00

409 026,62

2 1 0 5

Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid – Projektidesse tehtavad investeeringud

2 043,04

2 043,04

0,00

0,00

2 596,65

0,00

0,00

2 596,65

2 1 2 0

Mööbel

—

—

—

—

55 440,00

0,00

0,00

55 440,00

2 1 4 0

Tehniline varustus ja sisseseade

7 745,48

7 745,48

5 313,00

0,00

121 536,10

8 718,14

0,00

112 817,96

2 1 6 0

Parlamendiliikmete, muude isikute ja kaupade vedu

124 052,70

108 070,98

2 385,06

15 981,72

17 902,03

0,00

0,00

17 902,03

2 3 0 0

Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad

427,81

420,02

420,02

7,79

515,06

0,00

0,00

515,06

2 3 2 0

Õigusabikulud ja kahjutasud

12 033,30

11 890,00

1 890,00

143,30

4 529,32

0,00

0,00

4 529,32

2 3 6 0

Posti- ja kohaletoimetamiskulud

10 589,11

10 589,11

10 589,11

0,00

24 809,92

13 000,00

11 589,07

11 809,92

2 3 7 0

Kolimiskulud

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

2 3 8 0

Muud halduskulud

67,00

0,00

0,00

67,00

162,00

0,00

0,00

162,00

3 0 0 0

Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel

116 807,67

116 807,67

116 807,67

0,00

212 867,94

170 666,15

170 666,15

42 201,79

3 0 4 2

Koosolekud, kongressid ja konverentsid

4 461,18

1 983,93

1 983,93

2 477,25

1 203,50

0,00

0,00

1 203,50

3 0 4 9

Kulutused reisibüroo teenustele

50 265,08

50 265,08

50 265,08

0,00

107 640,69

56 686,10

56 686,10

50 954,59

3 2 1 0

Euroopa Parlamendi uuringuteenistusele eksperdiarvamuste hankimine, raamatukogu ja arhiivid

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

3 2 4 0

Euroopa Liidu Teataja

5 848,47

5 848,47

5 848,47

0,00

150 000,00

8 000,00

0,00

142 000,00

3 2 4 1

Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

3 2 4 2

Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud

76 589,70

60 000,00

60 000,00

16 589,70

74 635,39

0,00

0,00

74 635,39

3 2 4 3

Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus

4 637,42

4 637,42

4 637,42

0,00

23 899,66

22 934,66

12 604,66

965,00

3 2 4 4

Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest

—

—

—

—

168 235,94

86 621,69

15 275,29

81 614,25

3 2 4 5

Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine

31 253,16

30 756,10

28 598,73

497,06

17 383,00

4 241,98

670,50

13 141,02

3 2 4 7

Euroopa Ajaloo Maja

—

—

—

—

0,00

0,00

0,00

0,00

3 2 4 8

Audiovisuaalse teabe kulud

—

—

—

—

8 221,30

0,00

0,00

8 221,30

4 0 0 0

Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud

38 666,39

38 666,39

38 666,39

0,00

995 148,47

966 668,59

860 230,48

28 479,88

4 2 2 0

Parlamendiliikmete assistentide kulud

1 341 262,08

1 341 262,08

1 341 262,08

0,00

773 260,91

46 887,18

46 887,18

726 373,73

Üüritulu assigneeringud – punktid 2 0 0 0 ja 2 0 0 1 (finantsmääruse artikli 14 punkt b ja artikli 21 lõike 3 punkt g) – kokku

3 178 525,30

2 542 035,56

2 542 035,56

636 489,74

1 188 448,18

0,00

0,00

1 188 448,18

Muu tulu assigneeringud kokku

7 548 902,47

7 278 033,62

6 277 308,24

270 868,85

26 800 141,85

15 089 100,83

12 541 208,92

11 711 041,02

Sihtotstarbelise sisetulu assigneeringud kokku

10 727 427,77

9 820 069,18

8 819 343,80

907 358,59

27 988 590,03

15 089 100,83

12 541 208,92

12 899 489,20

---

VI LISA

2015. AASTA TULUD

| (eurodes) |
| --- |
| Artikkel/punkt | Rubriik | 2015. aasta tulude eelarvestus | 2015. aasta kindlaksmääratud nõuded | 2014. aastast üle kantud nõuded | 2014. aastast üle kantud ja 2015. aastal tühistatud nõuded | Nõuded kokku | 2015. aasta nõuetest laekunud tulu | 2014. aastast üle kantud nõuetest laekunud tulu | Laekunud tulu kokku | Laekumata nõuded |
| (2016. aastasse üle kantud) |
| | | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) = (2) + (3) + (4) | (6) | (7) | (8) = (6) + (7) | (9) = (5) – (8) |
| 4 0 0 | Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja hüvitiste maksustamisest laekuv tulu | 69 674 060,00 | 69 454 179,63 | 0,00 | 0,00 | 69 454 179,63 | 69 454 179,63 | 0,00 | 69 454 179,63 | 0,00 |
| 4 0 3 | Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude aktiivses teenistuses olevate teenistujate töötasule rakendatavast ajutisest maksust laekuv tulu | 0,00 | 13 612,89 | 0,00 | 0,00 | 13 612,89 | 13 612,89 | 0,00 | 13 612,89 | 0,00 |
| 4 0 4 | Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude aktiivses teenistuses olevate teenistujate töötasule rakendatavast erimaksust ja solidaarsusmaksust laekuv tulu | 9 412 163,00 | 9 959 482,69 | 0,00 | 0,00 | 9 959 482,69 | 9 959 482,69 | 0,00 | 9 959 482,69 | 0,00 |
| 4 1 0 | Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi | 60 237 843,00 | 58 498 209,50 | 0,00 | 0,00 | 58 498 209,50 | 58 498 209,5 | 0,00 | 58 498 209,5 | 0,00 |
| 4 1 1 | Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine | 9 100 000,00 | 9 246 069,80 | 0,00 | 0,00 | 9 246 069,80 | 9 241 577,91 | 0,00 | 9 241 577,91 | 4 491,89 |
| 4 1 2 | Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste töötajate sissemaksed pensioniskeemi | 10 000,00 | 57 044,30 | 13 958,92 | 0,00 | 71 003,22 | 43 743,54 | 13 958,92 | 57 702,46 | 13 300,76 |
| 5 0 0 1 | Laekumised muu vallasvara müügist – Sihtotstarbeline tulu | 0,00 | 22 526,00 | 3 000,00 | 0,00 | 25 526,00 | 22 526,00 | 3 000,00 | 25 526,00 | 0,00 |
| 5 0 0 2 | Laekumised kaupade tarnimisest muudele institutsioonidele või asutustele – Sihtotstarbeline tulu | 0,00 | 55 871,13 | 0,00 | 0,00 | 55 871,13 | 55 871,13 | 0,00 | 55 871,13 | 0,00 |
| 5 1 1 0 | Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest – Sihtotstarbeline tulu | 0,00 | 2 757 155,71 | 69 763,00 | 0,00 | 2 826 918,71 | 2 750 272,33 | 57 633,92 | 2 807 906,25 | 19 012,46 |
| 5 1 1 1 | Üüri kõrvalkulude tagasimaksed – Sihtotstarbeline tulu | 0,00 | 93 566,95 | 1 687,00 | 0,00 | 95 253,95 | 16 372,44 | 0,00 | 16 372,44 | 78 881,51 |
| 5 2 0 | Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid | 410 000,00 | 216 417,27 | 0,00 | 0,00 | 216 417,27 | 216 417,27 | 0,00 | 216 417,27 | 0,00 |
| 5 5 0 | Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed –Sihtotstarbeline tulu | 0,00 | 5 147 856,75 | 677 036,00 | -35 782,01 | 5 789 110,74 | 4 988 642,61 | 568 666,13 | 5 557 308,74 | 231 802,00 |
| 5 5 1 | Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest – Sihtotstarbeline tulu | 0,00 | 626 163,19 | 150 976,00 | -4 888,00 | 772 251,19 | 581 648,19 | 147 456,00 | 729 104,19 | 43 147,00 |
| 5 7 0 | Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksetest – Sihtotstarbeline tulu | 0,00 | 3 407 901,03 | 1 012 748,00 | -79 355,91 | 4 341 293,12 | 3 186 656,58 | 105 556,54 | 3 292 213,12 | 1 049 080,00 |
| 5 7 3 | Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed – Sihtotstarbeline tulu | 0,00 | 3 410 152,51 | 95 832,00 | -5 184,91 | 3 500 799,60 | 3 385 634,63 | 90 646,75 | 3 476 281,38 | 24 518,22 |
| 5 8 1 | Tulud laekunud kindlustushüvitistest – Sihtotstarbeline tulu | 0,00 | 61 557,90 | 124 247,00 | 0,00 | 185 804,90 | 59 865,29 | 119 927,45 | 179 792,74 | 6 012,16 |
| 6 6 0 0 | Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed – Sihtotstarbeline tulu | 0,00 | 11 673 950,05 | 19 101 825,00 | -18 373,15 | 30 757 401,90 | 9 988 141,52 | 1 860 072,52 | 11 848 214,04 | 18 909 187,86 |
| 9 0 0 | Mitmesugused tulud | 1 000,00 | 1 716 275,14 | 852 794,00 | - 846 707,90 | 1 722 361,24 | 931 864,88 | 6 086,70 | 937 951,58 | 784 409,66 |
| Kokku | 148 845 066,00 | 176 417 992,44 | 22 103 866,92 | - 990 291,88 | 197 531 567,48 | 173 394 719,03 | 2 973 004,93 | 176 367 723,96 | 21 163 843,52 |

(eurodes)

Artikkel/punkt

Rubriik

2015. aasta tulude eelarvestus

2015. aasta kindlaksmääratud nõuded

2014. aastast üle kantud nõuded

2014. aastast üle kantud ja 2015. aastal tühistatud nõuded

Nõuded kokku

2015. aasta nõuetest laekunud tulu

2014. aastast üle kantud nõuetest laekunud tulu

Laekunud tulu kokku

Laekumata nõuded

(2016. aastasse üle kantud)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5) = (2) + (3) + (4)

(6)

(7)

(8) = (6) + (7)

(9) = (5) – (8)

4 0 0

Institutsiooni liikmete, ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja hüvitiste maksustamisest laekuv tulu

69 674 060,00

69 454 179,63

0,00

0,00

69 454 179,63

69 454 179,63

0,00

69 454 179,63

0,00

4 0 3

Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude aktiivses teenistuses olevate teenistujate töötasule rakendatavast ajutisest maksust laekuv tulu

0,00

13 612,89

0,00

0,00

13 612,89

13 612,89

0,00

13 612,89

0,00

4 0 4

Institutsiooni liikmete, ametnike ja muude aktiivses teenistuses olevate teenistujate töötasule rakendatavast erimaksust ja solidaarsusmaksust laekuv tulu

9 412 163,00

9 959 482,69

0,00

0,00

9 959 482,69

9 959 482,69

0,00

9 959 482,69

0,00

4 1 0

Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi

60 237 843,00

58 498 209,50

0,00

0,00

58 498 209,50

58 498 209,5

0,00

58 498 209,5

0,00

4 1 1

Teenistujate pensioniõiguste ülekandmine või tagasiostmine

9 100 000,00

9 246 069,80

0,00

0,00

9 246 069,80

9 241 577,91

0,00

9 241 577,91

4 491,89

4 1 2

Isiklikel põhjustel puhkusel viibivate ametnike ja ajutiste töötajate sissemaksed pensioniskeemi

10 000,00

57 044,30

13 958,92

0,00

71 003,22

43 743,54

13 958,92

57 702,46

13 300,76

5 0 0 1

Laekumised muu vallasvara müügist – Sihtotstarbeline tulu

0,00

22 526,00

3 000,00

0,00

25 526,00

22 526,00

3 000,00

25 526,00

0,00

5 0 0 2

Laekumised kaupade tarnimisest muudele institutsioonidele või asutustele – Sihtotstarbeline tulu

0,00

55 871,13

0,00

0,00

55 871,13

55 871,13

0,00

55 871,13

0,00

5 1 1 0

Laekumised kinnisvara üürile ja allüürile andmisest – Sihtotstarbeline tulu

0,00

2 757 155,71

69 763,00

0,00

2 826 918,71

2 750 272,33

57 633,92

2 807 906,25

19 012,46

5 1 1 1

Üüri kõrvalkulude tagasimaksed – Sihtotstarbeline tulu

0,00

93 566,95

1 687,00

0,00

95 253,95

16 372,44

0,00

16 372,44

78 881,51

5 2 0

Tulud investeeringutest või antud laenudest, institutsiooni kontode panga- ja muud intressid

410 000,00

216 417,27

0,00

0,00

216 417,27

216 417,27

0,00

216 417,27

0,00

5 5 0

Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või asutuste nimel makstud lähetuskulude hüvitiste tagasimaksed –Sihtotstarbeline tulu

0,00

5 147 856,75

677 036,00

-35 782,01

5 789 110,74

4 988 642,61

568 666,13

5 557 308,74

231 802,00

5 5 1

Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest – Sihtotstarbeline tulu

0,00

626 163,19

150 976,00

-4 888,00

772 251,19

581 648,19

147 456,00

729 104,19

43 147,00

5 7 0

Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksetest – Sihtotstarbeline tulu

0,00

3 407 901,03

1 012 748,00

-79 355,91

4 341 293,12

3 186 656,58

105 556,54

3 292 213,12

1 049 080,00

5 7 3

Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed – Sihtotstarbeline tulu

0,00

3 410 152,51

95 832,00

-5 184,91

3 500 799,60

3 385 634,63

90 646,75

3 476 281,38

24 518,22

5 8 1

Tulud laekunud kindlustushüvitistest – Sihtotstarbeline tulu

0,00

61 557,90

124 247,00

0,00

185 804,90

59 865,29

119 927,45

179 792,74

6 012,16

6 6 0 0

Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed – Sihtotstarbeline tulu

0,00

11 673 950,05

19 101 825,00

-18 373,15

30 757 401,90

9 988 141,52

1 860 072,52

11 848 214,04

18 909 187,86

9 0 0

Mitmesugused tulud

1 000,00

1 716 275,14

852 794,00

- 846 707,90

1 722 361,24

931 864,88

6 086,70

937 951,58

784 409,66

Kokku

148 845 066,00

176 417 992,44

22 103 866,92

- 990 291,88

197 531 567,48

173 394 719,03

2 973 004,93

176 367 723,96

21 163 843,52

---