# Euroopan unionin C 375/13.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 375 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta13. lokakuuta 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 375

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta13. lokakuuta 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2016/C 375/01 | Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2015 ja toimielinten vastaukset | 1 |
| 2016/C 375/02 | Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista varainhoitovuodelta 2015 ja komission vastaukset | 287 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

2016/C 375/01

Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2015 ja toimielinten vastaukset

1

2016/C 375/02

Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista varainhoitovuodelta 2015 ja komission vastaukset

287

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

| 13.10.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/1

---

Image

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 1 ja 4 kohdan määräysten sekä unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 148 artiklan 1 kohdan ja 162 artiklan 1 kohdan ja kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 18 päivänä helmikuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 215/2008, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 567/2014, 43, 48 ja 60 artiklan mukaisesti

Euroopan unionin tilintarkastustuomioistuin on 14. heinäkuuta 2016 pitämässään kokouksessa hyväksynyt

vuosikertomukset

varainhoitovuodelta 2015.

Kertomukset ja toimielinten vastaukset tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin on toimitettu vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille ja muille toimielimille.

Tilintarkastustuomioistuimen jäsenet ovat

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (presidentti), Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Klaus-Heiner LEHNE, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS.

TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVA VUOSIKERTOMUS VARAINHOITOVUODELTA

(2016/C 375/01)

SISÄLLYS

| Yleinen johdanto | 7 |
| --- | --- |

| 1. luku | – Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot | 9 |
| --- | --- | --- |

1. luku

| 2. luku | – Talousarvio- ja varainhallinto | 49 |
| --- | --- | --- |

2. luku

| 3. luku | – EU:n talousarviosta rahoitetun toiminnan tuloksellisuus | 77 |
| --- | --- | --- |

3. luku

| 4. luku | – Tulot | 125 |
| --- | --- | --- |

4. luku

| 5. luku | – Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 143 |
| --- | --- | --- |

5. luku

| 6. luku | – Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus | 161 |
| --- | --- | --- |

6. luku

| 7. luku | – Luonnonvarat | 207 |
| --- | --- | --- |

7. luku

| 8. luku | – Globaali Eurooppa ja Turvallisuus ja kansalaisuus | 253 |
| --- | --- | --- |

8. luku

| 9. luku | – Hallinto | 275 |
| --- | --- | --- |

9. luku

---

JOHDANTO

| 0.1 | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (1) mukaisesti Euroopan tilintarkastustuomioistuin on toimielin, joka huolehtii Euroopan unionin (EU) varojen tarkastamisesta. EU:n ulkoisena tarkastajana se toimii unionin kansalaisten taloudellisten etujen riippumattomana valvojana ja kehittää osaltaan EU:n varainhoitoa. Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen työstä esitetään vuotuisessa toimintakertomuksessa, EU:n meno-ohjelmia ja tuloja käsittelevissä erityiskertomuksissa, tilintarkastustuomioistuimen yleiskatsauksissa sekä lausunnoissa uudesta tai päivitetystä EU-lainsäädännöstä ja muista päätöksistä, jotka vaikuttavat varainhoitoon (2). |
| --- | --- |

0.1

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (1) mukaisesti Euroopan tilintarkastustuomioistuin on toimielin, joka huolehtii Euroopan unionin (EU) varojen tarkastamisesta. EU:n ulkoisena tarkastajana se toimii unionin kansalaisten taloudellisten etujen riippumattomana valvojana ja kehittää osaltaan EU:n varainhoitoa. Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen työstä esitetään vuotuisessa toimintakertomuksessa, EU:n meno-ohjelmia ja tuloja käsittelevissä erityiskertomuksissa, tilintarkastustuomioistuimen yleiskatsauksissa sekä lausunnoissa uudesta tai päivitetystä EU-lainsäädännöstä ja muista päätöksistä, jotka vaikuttavat varainhoitoon (2).

| 0.2 | Varainhoitovuotta 2015 koskeva kertomus on 39. vuosikertomus, jonka tilintarkastustuomioistuin antaa EU:n talousarvion toteuttamisesta. Euroopan kehitysrahastoja käsitellään erillisessä vuosikertomuksessa. |
| --- | --- |

0.2

Varainhoitovuotta 2015 koskeva kertomus on 39. vuosikertomus, jonka tilintarkastustuomioistuin antaa EU:n talousarvion toteuttamisesta. Euroopan kehitysrahastoja käsitellään erillisessä vuosikertomuksessa.

| 0.3 | Neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyvät vuosittain EU:n yleisen talousarvion. Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus ja erityiskertomukset muodostavat perustan vastuuvapausmenettelylle, jossa Euroopan parlamentti tekee neuvoston suosituksen perusteella päätöksen siitä, onko komissio täyttänyt hyväksyttävästi velvollisuutensa talousarvion toteuttajana. Kun vuosikertomus julkaistaan, se toimitetaan tiedoksi kansallisille parlamenteille, Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

0.3

Neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyvät vuosittain EU:n yleisen talousarvion. Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus ja erityiskertomukset muodostavat perustan vastuuvapausmenettelylle, jossa Euroopan parlamentti tekee neuvoston suosituksen perusteella päätöksen siitä, onko komissio täyttänyt hyväksyttävästi velvollisuutensa talousarvion toteuttajana. Kun vuosikertomus julkaistaan, se toimitetaan tiedoksi kansallisille parlamenteille, Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| 0.4 | Keskeisen osan vuosikertomusta muodostaa tarkastuslausuma Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen luotettavuudesta ja toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (josta kertomuksessa käytetään ilmaisua ”toimien sääntöjenmukaisuus”). Tarkastuslausumaa täydentävät kutakin EU:n keskeistä toiminta-alaa koskevat erityisarviot. |
| --- | --- |

0.4

Keskeisen osan vuosikertomusta muodostaa tarkastuslausuma Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen luotettavuudesta ja toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (josta kertomuksessa käytetään ilmaisua ”toimien sääntöjenmukaisuus”). Tarkastuslausumaa täydentävät kutakin EU:n keskeistä toiminta-alaa koskevat erityisarviot.

| 0.5 | Vuosikertomuksen luvut on jaoteltu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden mukaisesti. Rahoituskehys tuli voimaan vuonna 2014. Sen avulla määritetään EU:n menojen määrä ja jakautuminen vuoteen 2020 saakka ulottuvalle kaudelle. |
| --- | --- |

0.5

Vuosikertomuksen luvut on jaoteltu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden mukaisesti. Rahoituskehys tuli voimaan vuonna 2014. Sen avulla määritetään EU:n menojen määrä ja jakautuminen vuoteen 2020 saakka ulottuvalle kaudelle.

| 0.6 | Yksittäisten monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden osalta ei laadita erillisiä tilinpäätöksiä, joten erityisarvioissa esitetyt johtopäätökset eivät muodosta tarkastuslausuntoja. Sen sijaan kyseisissä luvuissa tuodaan esille keskeisiä kysymyksiä monivuotisen rahoituskehyksen kunkin otsakkeen osalta. |
| --- | --- |

0.6

Yksittäisten monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden osalta ei laadita erillisiä tilinpäätöksiä, joten erityisarvioissa esitetyt johtopäätökset eivät muodosta tarkastuslausuntoja. Sen sijaan kyseisissä luvuissa tuodaan esille keskeisiä kysymyksiä monivuotisen rahoituskehyksen kunkin otsakkeen osalta.

| 0.7 | Vuosikertomus koostuu tänä vuonna seuraavista osista:






  — | Ensimmäisessä luvussa esitetään tarkastuslausuma ja yhteenveto tilien luotettavuuden ja toimien sääntöjenmukaisuuden tarkastuksessa saaduista tuloksista. |
| --- | --- | --- |

0.7

Vuosikertomus koostuu tänä vuonna seuraavista osista:

—

Ensimmäisessä luvussa esitetään tarkastuslausuma ja yhteenveto tilien luotettavuuden ja toimien sääntöjenmukaisuuden tarkastuksessa saaduista tuloksista.

| — | Toisessa luvussa esitetään talousarvio- ja varainhallinnosta tehdyt havainnot. |
| --- | --- |

—

Toisessa luvussa esitetään talousarvio- ja varainhallinnosta tehdyt havainnot.

| — | Kolmannessa luvussa edistetään tilintarkastustuomioistuimen strategista tavoitetta parantaa EU:n julkista tilivelvollisuutta. Lisäksi luvussa arvioidaan, missä määrin komissio pystyy Horisontti 2020 -ohjelmaan (Euroopan unionin tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma) liittyvän tuloskehyksen avulla valvomaan ja ohjaamaan edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

—

Kolmannessa luvussa edistetään tilintarkastustuomioistuimen strategista tavoitetta parantaa EU:n julkista tilivelvollisuutta. Lisäksi luvussa arvioidaan, missä määrin komissio pystyy Horisontti 2020 -ohjelmaan (Euroopan unionin tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma) liittyvän tuloskehyksen avulla valvomaan ja ohjaamaan edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa.

| — | Neljännessä luvussa esitetään tuloja koskevat havainnot. |
| --- | --- |

—

Neljännessä luvussa esitetään tuloja koskevat havainnot.

| — | Luvuissa 5–9 esitetään monivuotisen rahoituskehyksen (3) pääotsakkeiden osalta toimien sääntöjenmukaisuutta, vuotuisia toimintakertomuksia, muita sisäisen valvonnan järjestelmien osa-alueita ja muita hallintojärjestelyitä koskevien tarkastusten tulokset. |
| --- | --- |

—

Luvuissa 5–9 esitetään monivuotisen rahoituskehyksen (3) pääotsakkeiden osalta toimien sääntöjenmukaisuutta, vuotuisia toimintakertomuksia, muita sisäisen valvonnan järjestelmien osa-alueita ja muita hallintojärjestelyitä koskevien tarkastusten tulokset.

| 0.8 | Komission (tai tarvittaessa muiden EU:n toimielinten ja elinten) vastaukset tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin on liitetty tähän kertomukseen. Tilintarkastustuomioistuin ottaa vastaukset huomioon havainnoissaan ja johtopäätöksissään. Ulkoisena tarkastajana tilintarkastustuomioistuimella on kuitenkin edelleen velvollisuus raportoida tarkastushavainnoista ja tehdä niiden perusteella johtopäätöksiä ja täten antaa riippumaton ja puolueeton arvio tilien luotettavuudesta sekä toimien sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

0.8

Komission (tai tarvittaessa muiden EU:n toimielinten ja elinten) vastaukset tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin on liitetty tähän kertomukseen. Tilintarkastustuomioistuin ottaa vastaukset huomioon havainnoissaan ja johtopäätöksissään. Ulkoisena tarkastajana tilintarkastustuomioistuimella on kuitenkin edelleen velvollisuus raportoida tarkastushavainnoista ja tehdä niiden perusteella johtopäätöksiä ja täten antaa riippumaton ja puolueeton arvio tilien luotettavuudesta sekä toimien sääntöjenmukaisuudesta.

---

(1)  285–287 artiklat.

(2)  Saatavilla tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolla (http://eca.europa.eu).

(3)  Kahdeksannessa luvussa on kaksi osaa (”Globaali Eurooppa” ja ”Turvallisuus ja kansalaisuus”). Osassa 1 käsitellään monivuotisen rahoituskehyksen otsaketta 4 (Globaali Eurooppa) ja osassa 2 tilintarkastustuomioistuimen analyysiä monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus). Otsakkeen 3 analyysissä ei ilmoiteta arvioitua virhetasoa. Tilintarkastustuomioistuin ei laadi erityisarviota monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 6 (Korvaukset) eikä muiden menojen osalta.

---

ENSIMMÄINEN LUKU

Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot

SISÄLLYS

| Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus | I–XII |
| --- | --- |

| Johdanto | 1.1–1.3 |
| --- | --- |

| EU:n menot ovat merkittävä väline toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi | 1.1–1.3 |
| --- | --- |

| Tilinpäätös ei sisällä olennaisia virheellisyyksiä | 1.4–1.7 |
| --- | --- |

| Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat | 1.8–1.18 |
| --- | --- |

| Tilintarkastustuomioistuin pyysi komissiolta lisätietoja yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden arvonmäärityksen tueksi | 1.9–1.11 |
| --- | --- |

| Tilintarkastustuomioistuin arvioi Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR-rahaston) takaustoimiin sovelletun kirjanpitokäytännön | 1.12–1.16 |
| --- | --- |

| Tilintarkastustuomioistuin arvioi tileihin kirjattujen siirtovelkojen kasvua | 1.17–1.18 |
| --- | --- |

| Toimien sääntöjenmukaisuus: tilintarkastustuomioistuin arvioi virhetason yhä olennaiseksi, mutta parannuksia havaittiin joillakin osa-alueilla | 1.19–1.43 |
| --- | --- |

| Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustulokset vuodelta 2015 ovat suurelta osin samansuuntaiset kuin viime vuosina | 1.20–1.33 |
| --- | --- |

| Komissio on nostanut arvioimiaan virhetasoja merkittävästi peräkkäisissä asiakirjoissa... | 1.34–1.36 |
| --- | --- |

| ... ja oikaisukapasiteetin laskeminen on komissiolle edelleen hankalaa | 1.37–1.41 |
| --- | --- |

| Tilintarkastustuomioistuimen arvioima virhetaso aleni oikea-aikaisten korjaavien toimenpiteiden ansiosta | 1.42–1.43 |
| --- | --- |

| Tilintarkastustuomioistuin raportoi OLAFille petosepäilyistä | 1.44 |
| --- | --- |

| Johtopäätökset | 1.45–1.48 |
| --- | --- |

| Tarkastustulokset | 1.46–1.48 |
| --- | --- |

| Liite 1.1 – | Tarkastustapa ja -menetelmät |
| --- | --- |

Liite 1.1 –

| Liite 1.2 – | Virheellisiin ja sääntöjenvastaisiin maksuihin Yhdysvalloissa ja EU:ssa sovelletut testaus- ja raportointitavat |
| --- | --- |

Liite 1.2 –

| Liite 1.3 – | Otoksissa havaittujen virheiden esiintyvyys vuonna 2015 |
| --- | --- |

Liite 1.3 –

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE – RIIPPUMATTOMAN TARKASTAJAN KERTOMUS |
| --- |
| I. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut






  a) | Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan yhdistellyn selvityksen (2)31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja jonka komissio hyväksyi 11. heinäkuuta 2016, sekä |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE – RIIPPUMATTOMAN TARKASTAJAN KERTOMUS

I.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut

a)

Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan yhdistellyn selvityksen (2)31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja jonka komissio hyväksyi 11. heinäkuuta 2016, sekä

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti.

Toimivan johdon velvollisuus

| II. | Komissio vastaa SEUT:n 317 ja 318 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisesta ja oikein esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tähän velvollisuuteen kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä. Komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan unionin tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla). |
| --- | --- |

II.

Komissio vastaa SEUT:n 317 ja 318 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisesta ja oikein esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tähän velvollisuuteen kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä. Komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan unionin tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla).

Tarkastajan velvollisuus

| III. | Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisten tilintarkastusstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin noudattaa eettisiä vaatimuksia ja suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko Euroopan unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

III.

Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisten tilintarkastusstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin noudattaa eettisiä vaatimuksia ja suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko Euroopan unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset.

| IV. | Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden asianmukaiset tarkastustoimenpiteet, mutta tarkoituksena ei ole esittää lausuntoa sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä konsolidoidun tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen. |
| --- | --- |

IV.

Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden asianmukaiset tarkastustoimenpiteet, mutta tarkoituksena ei ole esittää lausuntoa sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä konsolidoidun tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen.

| V. | Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, joiden perusteella näiden omien varojen määrä lasketaan. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään, kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja tiedot on sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät ja ne on kirjattu tileihin. |
| --- | --- |

V.

Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, joiden perusteella näiden omien varojen määrä lasketaan. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään, kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja tiedot on sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät ja ne on kirjattu tileihin.

| VI. | Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksutapahtumat, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tarkastus kattaa ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikentyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut siinä vaiheessa, kun maksu on suoritettu. Ennakkomaksut tutkitaan, kun varojen saajaa vaaditaan näyttämään toteen tai tämä näyttää toteen varojen asianmukaisen käytön ja ennakkomaksun kirjanpidollinen selvitys suoritetaan tai maksu on perittävissä takaisin. |
| --- | --- |

VI.

Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksutapahtumat, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tarkastus kattaa ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikentyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut siinä vaiheessa, kun maksu on suoritettu. Ennakkomaksut tutkitaan, kun varojen saajaa vaaditaan näyttämään toteen tai tämä näyttää toteen varojen asianmukaisen käytön ja ennakkomaksun kirjanpidollinen selvitys suoritetaan tai maksu on perittävissä takaisin.

| VII. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä lausuntojensa perustaksi. |
| --- | --- |

VII.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä lausuntojensa perustaksi.

Tilien luotettavuus

Lausunto tilien luotettavuudesta

| VIII. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot unionin taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2015 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyihin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin perustuvien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

VIII.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot unionin taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2015 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyihin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin perustuvien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tulot

Lausunto tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| IX. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31 päivänä joulukuuta 2015 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

IX.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31 päivänä joulukuuta 2015 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

Maksut

Perustelut kielteiselle lausunnolle tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| X. | Toimintaan liittyviin monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeisiin vuonna 2015 sisällytettyjen menojen (3) virhetaso on olennainen. Tilintarkastustuomioistuin arvioi tilien perustana olevien maksujen virhetasoksi 3,8  prosenttia. Tilintarkastustuomioistuimen yleinen johtopäätös perustuu kulujen korvaamisesta aiheutuvien maksujen (4) korkeampaan arvioituun virhetasoon. Johtopäätökselle saatiin vahvistus riskinalaisia määriä koskevasta komission analyysistä, joka sisältyy EU:n talousarviota koskevaan vuotuiseen hallinto- ja tuloksellisuuskertomukseen. |
| --- | --- |

X.

Toimintaan liittyviin monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeisiin vuonna 2015 sisällytettyjen menojen (3) virhetaso on olennainen. Tilintarkastustuomioistuin arvioi tilien perustana olevien maksujen virhetasoksi 3,8  prosenttia. Tilintarkastustuomioistuimen yleinen johtopäätös perustuu kulujen korvaamisesta aiheutuvien maksujen (4) korkeampaan arvioituun virhetasoon. Johtopäätökselle saatiin vahvistus riskinalaisia määriä koskevasta komission analyysistä, joka sisältyy EU:n talousarviota koskevaan vuotuiseen hallinto- ja tuloksellisuuskertomukseen.

Kielteinen lausunto tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| XI. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annetun kielteisen lausunnon perusteluja koskevassa kohdassa kuvattujen tekijöiden merkittävyyden perusteella, että 31. joulukuuta 2015 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana oleviin maksuihin liittyvä virhetaso on olennainen. |
| --- | --- |

XI.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annetun kielteisen lausunnon perusteluja koskevassa kohdassa kuvattujen tekijöiden merkittävyyden perusteella, että 31. joulukuuta 2015 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana oleviin maksuihin liittyvä virhetaso on olennainen.

Muut tiedot

| XII. | ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” ei ole osa tilinpäätöstä. Asiakirjassa ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” annetut tiedot ovat yhdenmukaiset tilinpäätöksen tietojen kanssa. |
| --- | --- |

XII.

”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” ei ole osa tilinpäätöstä. Asiakirjassa ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” annetut tiedot ovat yhdenmukaiset tilinpäätöksen tietojen kanssa.

14. heinäkuuta 2016

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBURG

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

JOHDANTO

EU:n menot ovat merkittävä väline toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi

| 1.1 | EU:n menojen määrä oli 145,2  miljardia euroa vuonna 2015. Tämä määrä muodostaa merkittävän välineen, jota käytetään toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Muita merkittäviä välineitä ovat lainsäädäntö sekä tavaroiden, palvelujen, pääomien ja ihmisten vapaa liikkuminen unionissa. EU:n menot vastaavat 2,1 :tä prosenttia EU:n jäsenvaltioiden (ks.
  kuva 1.1
  ) julkisen talouden kokonaismenoista ja yhtä prosenttia EU:n bruttokansantulosta. |
| --- | --- |

1.1

EU:n menojen määrä oli 145,2  miljardia euroa vuonna 2015. Tämä määrä muodostaa merkittävän välineen, jota käytetään toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Muita merkittäviä välineitä ovat lainsäädäntö sekä tavaroiden, palvelujen, pääomien ja ihmisten vapaa liikkuminen unionissa. EU:n menot vastaavat 2,1 :tä prosenttia EU:n jäsenvaltioiden (ks.
  kuva 1.1
  ) julkisen talouden kokonaismenoista ja yhtä prosenttia EU:n bruttokansantulosta.

| 1.2 | Perussopimuksen mukaisesti tilintarkastustuomioistuin






  — | tarkastaa, onko EU:n talousarviota käytetty sovellettavien lakien ja säännösten mukaisesti |
| --- | --- | --- |

1.2

Perussopimuksen mukaisesti tilintarkastustuomioistuin

—

tarkastaa, onko EU:n talousarviota käytetty sovellettavien lakien ja säännösten mukaisesti

| — | esittää lausuntonsa EU:n tileistä |
| --- | --- |

—

esittää lausuntonsa EU:n tileistä

| — | raportoi, onko EU:n varainkäyttö taloudellista, tehokasta ja vaikuttavaa (5), ja |
| --- | --- |

—

raportoi, onko EU:n varainkäyttö taloudellista, tehokasta ja vaikuttavaa (5), ja

| — | antaa lausuntoja lainsäädäntöehdotuksista, joilla on taloudellista vaikutusta. |
| --- | --- |

—

antaa lausuntoja lainsäädäntöehdotuksista, joilla on taloudellista vaikutusta.

Tilintarkastustuomioistuin täyttää kaksi ensimmäistä tavoitetta tarkastuslausumaan liittyvän työn kautta. Toimielin voi tämän työnsä avulla yksilöidä varainkäytön taloudellisuuteen, tehokkuuteen ja vaikuttavuuteen liittyviä riskejä. Lisäksi työllä on keskeinen vaikutus lausuntoihin, jotka tilintarkastustuomioistuin esittää ehdotetusta varainhoitoa koskevasta lainsäädännöstä.

Kuva 1.1 –   EU:n menot eri jäsenvaltioissa vuonna 2015 (osuutena jäsenvaltion bruttokansantulosta (BKTL) ja julkisen talouden menojen kokonaismäärästä)

Image

Jäsenvaltioiden BKTL: joukko sovittuja arvioita perinteisistä omista varoista sekä alv- ja BKTL-varojen määräytymisperusteista – 19.5.2016 – Euroopan komissio.

Jäsenvaltiot – Julkisen talouden menot – Eurostat – Vuotuinen kansantalouden tilinpito. Maakoodien selitys, ks.
  liite 1.3
  .

| (1) | Kattaa jäsenvaltioissa sijaitsevien EU:n toimielinten ja virastojen menot, palkat ja muut kulut. |
| --- | --- |

(1)

Kattaa jäsenvaltioissa sijaitsevien EU:n toimielinten ja virastojen menot, palkat ja muut kulut.

Lähde: Euroopan unionin menot (Euroopan komission kirjanpitotiedot, koonnut Euroopan tilintarkastustuomioistuin).

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 1.3 | Tässä vuosikertomuksen luvussa |
| --- | --- |

1.3

Tässä vuosikertomuksen luvussa

| — | esitellään tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuman taustaa ja esitetään yhteenveto tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavasta (ks.
  liite 1.1
  ), tarkastushavainnoista ja johtopäätöksistä |
| --- | --- |

—

esitellään tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuman taustaa ja esitetään yhteenveto tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavasta (ks.
  liite 1.1
  ), tarkastushavainnoista ja johtopäätöksistä

| — | käsitellään unionin tilinpäätöksen tarkastukseen liittyviä keskeisiä seikkoja |
| --- | --- |

—

käsitellään unionin tilinpäätöksen tarkastukseen liittyviä keskeisiä seikkoja

| — | verrataan varainhoitovuoden 2015 menojen sääntöjenmukaisuutta koskevia tilintarkastustuomioistuimen tuloksia viime vuosina tehtyihin havaintoihin ja Euroopan komission arvioihin. |
| --- | --- |

—

verrataan varainhoitovuoden 2015 menojen sääntöjenmukaisuutta koskevia tilintarkastustuomioistuimen tuloksia viime vuosina tehtyihin havaintoihin ja Euroopan komission arvioihin.

| — | Liitteessä 1.2
  käsitellään virheellisiin ja sääntöjenvastaisiin maksuihin Yhdysvalloissa ja EU:ssa sovellettuja testaus- ja raportointitapoja. |
| --- | --- |

—

Liitteessä 1.2
  käsitellään virheellisiin ja sääntöjenvastaisiin maksuihin Yhdysvalloissa ja EU:ssa sovellettuja testaus- ja raportointitapoja.

TILINPÄÄTÖS EI SISÄLLÄ OLENNAISIA VIRHEELLISYYKSIÄ

| 1.4 | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset koskevat Euroopan unionin konsolidoitua tilinpäätöstä (6) (”tilinpäätös”) varainhoitovuodelta 2015. Tilintarkastustuomioistuin vastaanotti tilinpäätöksen sekä tilinpitäjän vahvistusilmoituksen 12. heinäkuuta 2016 (7)
   (8). Tilinpäätöksen lisäksi toimitettiin asiakirja ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” (9). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausunto ei kata kyseistä analyysiä. Tarkastusstandardien mukaisesti tilintarkastustuomioistuin kuitenkin arvioi analyysissä ja tilinpäätöksessä esitettyjen tietojen yhdenmukaisuuden. |
| --- | --- |

1.4

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset koskevat Euroopan unionin konsolidoitua tilinpäätöstä (6) (”tilinpäätös”) varainhoitovuodelta 2015. Tilintarkastustuomioistuin vastaanotti tilinpäätöksen sekä tilinpitäjän vahvistusilmoituksen 12. heinäkuuta 2016 (7)
   (8). Tilinpäätöksen lisäksi toimitettiin asiakirja ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” (9). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausunto ei kata kyseistä analyysiä. Tarkastusstandardien mukaisesti tilintarkastustuomioistuin kuitenkin arvioi analyysissä ja tilinpäätöksessä esitettyjen tietojen yhdenmukaisuuden.

| 1.5 | Komission julkaisemasta tilinpäätöksestä ilmenee, että velkojen kokonaismäärä oli 31. joulukuuta 2015 yhteensä 226,1  miljardia euroa ja varojen kokonaismäärä oli 153,7  miljardia euroa. Varainhoitovuoden 2015 alijäämä on 13,0  miljardia euroa. |
| --- | --- |

1.5

Komission julkaisemasta tilinpäätöksestä ilmenee, että velkojen kokonaismäärä oli 31. joulukuuta 2015 yhteensä 226,1  miljardia euroa ja varojen kokonaismäärä oli 153,7  miljardia euroa. Varainhoitovuoden 2015 alijäämä on 13,0  miljardia euroa.

| 1.6 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että tilinpäätös ei sisällä olennaisia virheellisyyksiä. EU:n talousarvio- ja varainhallintoa koskevat huomautukset esitetään tämän vuosikertomuksen toisessa luvussa. |
| --- | --- |

1.6

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että tilinpäätös ei sisällä olennaisia virheellisyyksiä. EU:n talousarvio- ja varainhallintoa koskevat huomautukset esitetään tämän vuosikertomuksen toisessa luvussa.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 1.7 | Vuonna 2015 komissio lähensi edelleen toimintatapojaan kansainvälisiin standardeihin (10) ja tilinpäätöksen sisältöä ja analyysia koskevan asiakirjan laatimiseen ja esittämiseen sovellettavaan suositeltuun käytäntöön (11). |
| --- | --- |

1.7

Vuonna 2015 komissio lähensi edelleen toimintatapojaan kansainvälisiin standardeihin (10) ja tilinpäätöksen sisältöä ja analyysia koskevan asiakirjan laatimiseen ja esittämiseen sovellettavaan suositeltuun käytäntöön (11).

TARKASTUKSEN KANNALTA KESKEISET SEIKAT

| 1.8 | Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka tilintarkastustuomioistuimen ammatillisen harkinnan mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan varainhoitovuoden tilinpäätöksen tarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdistuneessa tarkastuksessa sekä tilintarkastustuomioistuimen laatiessa siitä annettavaa lausuntoa, eikä tilintarkastustuomioistuin anna näistä seikoista erillistä lausuntoa (12). |
| --- | --- |

1.8

Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka tilintarkastustuomioistuimen ammatillisen harkinnan mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan varainhoitovuoden tilinpäätöksen tarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdistuneessa tarkastuksessa sekä tilintarkastustuomioistuimen laatiessa siitä annettavaa lausuntoa, eikä tilintarkastustuomioistuin anna näistä seikoista erillistä lausuntoa (12).

Tilintarkastustuomioistuin pyysi komissiolta lisätietoja yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden arvonmäärityksen tueksi

| 1.9 | Jäsenvaltioiden viranomaiset siirtävät osan komission ennakolta maksamasta rahoituksesta rahoitusvälineisiin (13) lainojen, oman pääoman ehtoisten rahoitusvälineiden tai takauksien muodossa. Vuosien 2007–2013 monivuotiseen rahoituskehykseen (MRK) liittyvässä EU:n lainsäädännössä ei vaadittu, että viranomaiset tuottaisivat säännöllisiä raportteja näihin rahoitusvälineisiin sisältyvistä määristä hyvissä ajoin tilinpäätöksen laatimista ajatellen. Niin ollen komissio arvioi ennakkomaksujen käytön olettaen, että varat hyödynnettäisiin kokonaan ja tasaisesti toimintakauden mittaan (alun perin 31. joulukuuta 2015 mennessä, mutta myöhemmin kautta pidennettiin – ilman oikeudellista perustaa (14) – 31. maaliskuuta 2017 asti). Yhteistyössä hallinnoituihin koheesiopolitiikan alan rahoitusvälineisiin siirretyistä 16 miljardista eurosta (kansalliset rahoitusosuudet mukaan lukien) vain 9,2  miljardia euroa (57 prosenttia) oli vuoden 2014 loppuun mennessä (15) ohjattu edelleen hankkeisiin. |
| --- | --- |

1.9

Jäsenvaltioiden viranomaiset siirtävät osan komission ennakolta maksamasta rahoituksesta rahoitusvälineisiin (13) lainojen, oman pääoman ehtoisten rahoitusvälineiden tai takauksien muodossa. Vuosien 2007–2013 monivuotiseen rahoituskehykseen (MRK) liittyvässä EU:n lainsäädännössä ei vaadittu, että viranomaiset tuottaisivat säännöllisiä raportteja näihin rahoitusvälineisiin sisältyvistä määristä hyvissä ajoin tilinpäätöksen laatimista ajatellen. Niin ollen komissio arvioi ennakkomaksujen käytön olettaen, että varat hyödynnettäisiin kokonaan ja tasaisesti toimintakauden mittaan (alun perin 31. joulukuuta 2015 mennessä, mutta myöhemmin kautta pidennettiin – ilman oikeudellista perustaa (14) – 31. maaliskuuta 2017 asti). Yhteistyössä hallinnoituihin koheesiopolitiikan alan rahoitusvälineisiin siirretyistä 16 miljardista eurosta (kansalliset rahoitusosuudet mukaan lukien) vain 9,2  miljardia euroa (57 prosenttia) oli vuoden 2014 loppuun mennessä (15) ohjattu edelleen hankkeisiin.

| 1.9 | Komissio muistuttaa, ettei se yhdy tilintarkastustuomioistuimen toteamukseen, joka koskee yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden toimintakauden pidentämistä (ks. myös komission vastaukset kohtiin 6.41 ja 6.45). |
| --- | --- |

1.9

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 1.10 | Tilintarkastustuomioistuin edellytti komission vahvistavan, että taseessa esitetyn määrän (3,3  miljardia euroa 31. joulukuuta 2015) arviointiin sovellettu menetelmä on pätevä. Tästä syystä komissio alkoi kerätä tietoja jäsenvaltioilta, jotka olivat ilmoittaneet suurimmat saldot (16). |
| --- | --- |

1.10

Tilintarkastustuomioistuin edellytti komission vahvistavan, että taseessa esitetyn määrän (3,3  miljardia euroa 31. joulukuuta 2015) arviointiin sovellettu menetelmä on pätevä. Tästä syystä komissio alkoi kerätä tietoja jäsenvaltioilta, jotka olivat ilmoittaneet suurimmat saldot (16).

| 1.11 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi menettelyn, jolla tiedot kerättiin asianomaisilta jäsenvaltioilta. Ottaen huomioon menettelyn avulla saadut tulokset tilintarkastustuomioistuin katsoo, että rahoitusvälineisiin liittyvän ennakkorahoituksen kokonaismäärä on esitetty taseessa oikein. |
| --- | --- |

1.11

Tilintarkastustuomioistuin arvioi menettelyn, jolla tiedot kerättiin asianomaisilta jäsenvaltioilta. Ottaen huomioon menettelyn avulla saadut tulokset tilintarkastustuomioistuin katsoo, että rahoitusvälineisiin liittyvän ennakkorahoituksen kokonaismäärä on esitetty taseessa oikein.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR-rahaston) takaustoimiin sovelletun kirjanpitokäytännön

| 1.12 | Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) toiminta käynnistyi vuonna 2015 (17). ESIR-rahasto on EU:n ja EIP:n käynnistämä aloite, jolla kannustetaan investointeihin kaikkialla EU:ssa parantamalla Euroopan investointipankkiryhmän riskinkantokykyä. Aloitteen mukaisesti EU:n talousarviossa annetaan enintään 16 miljardin euron takaus, josta voidaan kattaa ESIR-rahaston toimista (18) mahdollisesti koituvat tappiot (12,3  miljardia euroa velkasalkkua varten ja 3,7  miljardia euroa oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkkua varten). Asiaa käsitellään tämän vuosikertomuksen kohdissa 2.32–2.38. Tilintarkastustuomioistuin paneutui tähän osa-alueeseen, koska ESIR-rahaston rakenne on johtanut useisiin monimutkaisiin kirjanpito-ongelmiin, joiden syynä ovat EU:n ja EIP:n väliset järjestelyt. |
| --- | --- |

1.12

Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) toiminta käynnistyi vuonna 2015 (17). ESIR-rahasto on EU:n ja EIP:n käynnistämä aloite, jolla kannustetaan investointeihin kaikkialla EU:ssa parantamalla Euroopan investointipankkiryhmän riskinkantokykyä. Aloitteen mukaisesti EU:n talousarviossa annetaan enintään 16 miljardin euron takaus, josta voidaan kattaa ESIR-rahaston toimista (18) mahdollisesti koituvat tappiot (12,3  miljardia euroa velkasalkkua varten ja 3,7  miljardia euroa oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkkua varten). Asiaa käsitellään tämän vuosikertomuksen kohdissa 2.32–2.38. Tilintarkastustuomioistuin paneutui tähän osa-alueeseen, koska ESIR-rahaston rakenne on johtanut useisiin monimutkaisiin kirjanpito-ongelmiin, joiden syynä ovat EU:n ja EIP:n väliset järjestelyt.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 1.13 | ESIR-velkasalkkuun liittyvä takaus EU:n talousarviosta kattaa EIP:n suorittamat rahoitustoimet sisältävän salkun suuririskisimmän osan. Tämän vuoksi komissio kirjaa sen rahoitustakauksesta johtuvana velkana (19). ESIR-rahaston oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkun yhteydessä EIP tekee samansuuruisia rinnakkaisia sijoituksia omalla riskillään ja EU:n riskillä. Niiden pääomasijoitusten osalta, jotka EIP tekee EU:n riskillä, riski kohdistuu täysimääräisenä EU:n talousarvioon. Komissio siirtää kunkin vuoden lopussa EIP:lle määrän, joka vastaa negatiivisten arvostusvarausten (realisoitumattomien tappioiden), sijoitusten purkamisesta aiheutuneiden realisoituneiden tappioiden ja EIP:n rahoituskulujen summaa ja josta on vähennetty saadut korot, osingot ja realisoituneet voitot. EIP ei siirrä EU:lle alkuperäisen sijoituksen arvon ylittäviä realisoitumattomia voittoja. Oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkun sijoitukset (ainoastaan infrastruktuureita ja innovaatiota koskevat IIW-toimet), jotka on taattu EU:n talousarviosta, olivat vuoden lopussa määrältään 7,6  miljoonaa euroa (20). |
| --- | --- |

1.13

ESIR-velkasalkkuun liittyvä takaus EU:n talousarviosta kattaa EIP:n suorittamat rahoitustoimet sisältävän salkun suuririskisimmän osan. Tämän vuoksi komissio kirjaa sen rahoitustakauksesta johtuvana velkana (19). ESIR-rahaston oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkun yhteydessä EIP tekee samansuuruisia rinnakkaisia sijoituksia omalla riskillään ja EU:n riskillä. Niiden pääomasijoitusten osalta, jotka EIP tekee EU:n riskillä, riski kohdistuu täysimääräisenä EU:n talousarvioon. Komissio siirtää kunkin vuoden lopussa EIP:lle määrän, joka vastaa negatiivisten arvostusvarausten (realisoitumattomien tappioiden), sijoitusten purkamisesta aiheutuneiden realisoituneiden tappioiden ja EIP:n rahoituskulujen summaa ja josta on vähennetty saadut korot, osingot ja realisoituneet voitot. EIP ei siirrä EU:lle alkuperäisen sijoituksen arvon ylittäviä realisoitumattomia voittoja. Oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkun sijoitukset (ainoastaan infrastruktuureita ja innovaatiota koskevat IIW-toimet), jotka on taattu EU:n talousarviosta, olivat vuoden lopussa määrältään 7,6  miljoonaa euroa (20).

| 1.14 | Tilinpitäjä käytti merkittävää harkintavaltaa päätyessään arvioinnissaan johtopäätökseen, että ESIR-rahasto ei täyttänyt yhteiseen toimeen sovellettavia luokittelukriteereitä (21). Muut monimutkaiset kirjanpito-ongelmat liittyvät velkasalkkuun sisältyvien, rahoitustakauksesta johtuvien velkojen kirjaamiseen ja arvostamiseen, pääomasijoituksia koskevaan EU:n takaukseen sekä oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkun potentiaalisten voittojen kirjaamiseen. |
| --- | --- |

1.14

Tilinpitäjä käytti merkittävää harkintavaltaa päätyessään arvioinnissaan johtopäätökseen, että ESIR-rahasto ei täyttänyt yhteiseen toimeen sovellettavia luokittelukriteereitä (21). Muut monimutkaiset kirjanpito-ongelmat liittyvät velkasalkkuun sisältyvien, rahoitustakauksesta johtuvien velkojen kirjaamiseen ja arvostamiseen, pääomasijoituksia koskevaan EU:n takaukseen sekä oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkun potentiaalisten voittojen kirjaamiseen.

| 1.14 | Tehdessään päätöksen ESIR-rahaston kirjanpitokäytännöstä komission tilinpitäjä käytti ammatillista harkintaa – kuten hänen edellytetään usein tekevän monissa muissakin kirjanpitokysymyksissä. Ratkaisu perustui yksityiskohtaiseen analyysiin, jonka komission kirjanpitoyksiköt tekivät tosiseikoista, ja tilinpäätösstandardeja käsittelevältä EU:n neuvoa-antavalta ryhmältä saatuun yksimieliseen tukeen. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Tilintarkastustuomioistuin keskittyi tarkastustyössään analysoimaan valvontaindikaattoreita. Jos komissio olisi käsitellyt ESIR-rahastoa yhteisenä toimena, omistusosuuksista ja äänivallasta olisi pitänyt ilmoittaa jonkin verran enemmän tietoja, toimi olisi pitänyt sisällyttää tilinpäätöksen liitetietoon 9 (konsolidoinnin soveltamisala) ja EU:n osuudet oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkun varoista, menetyksistä, kuluista ja tuloista olisi pitänyt ottaa kirjanpitoon. Tällä ei kuitenkaan olisi ollut vaikutusta EU:n nettoasemaan vuoden 2015 lopussa. |
| --- | --- |

1.15

Tilintarkastustuomioistuin keskittyi tarkastustyössään analysoimaan valvontaindikaattoreita. Jos komissio olisi käsitellyt ESIR-rahastoa yhteisenä toimena, omistusosuuksista ja äänivallasta olisi pitänyt ilmoittaa jonkin verran enemmän tietoja, toimi olisi pitänyt sisällyttää tilinpäätöksen liitetietoon 9 (konsolidoinnin soveltamisala) ja EU:n osuudet oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkun varoista, menetyksistä, kuluista ja tuloista olisi pitänyt ottaa kirjanpitoon. Tällä ei kuitenkaan olisi ollut vaikutusta EU:n nettoasemaan vuoden 2015 lopussa.

| 1.15 | Komissio on sisällyttänyt vuoden 2015 tilinpäätöksen liitetietoihin kaikki pakolliset tiedot, joita voimassa olevat EU:n kirjanpitosäännöt kyseiseltä tilinpäätökseltä edellyttävät. Tämän lisäksi sekä liitetiedot että asiakirja ”Tilinpäätöstä koskeva katsaus ja analyysi” tarjoavat runsaasti lisätietoa ESIR-rahaston luonteesta, laajuudesta ja taloudellisista vaikutuksista unioniin. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Velkasalkun osalta tilintarkastustuomioistuin arvioi myös tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja totesi kirjanpitokäytännön johdonmukaiseksi ja kansainvälisten standardien mukaiseksi (22). Oman pääoman ehtoisen salkun osalta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jos pääomasijoitusten arvo nousee tulevina vuosina alun perin määritettyä korkeammaksi, tämän olisi käytävä ilmi EU:n tileistä. Kyseisillä määrillä (ks. kohta 1.13) ei ollut olennaista vaikutusta EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen vuoden 2015 lopussa. Mahdollisten voittojen vaikutus EU:n nettoasemaan ei jatkossa riipu siitä, kirjaako komissio nämä tapahtumat tileihin yhteisinä toimina vai johdannaisina (23). Tilintarkastustuomioistuin kiinnittää tähän seikkaan huomiota tulevaisuudessa mutta katsoo, että seikalla ei ole vaikutusta varanhoitovuodelta 2015 annettavaan tarkastuslausuntoon. |
| --- | --- |

1.16

Velkasalkun osalta tilintarkastustuomioistuin arvioi myös tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja totesi kirjanpitokäytännön johdonmukaiseksi ja kansainvälisten standardien mukaiseksi (22). Oman pääoman ehtoisen salkun osalta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jos pääomasijoitusten arvo nousee tulevina vuosina alun perin määritettyä korkeammaksi, tämän olisi käytävä ilmi EU:n tileistä. Kyseisillä määrillä (ks. kohta 1.13) ei ollut olennaista vaikutusta EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen vuoden 2015 lopussa. Mahdollisten voittojen vaikutus EU:n nettoasemaan ei jatkossa riipu siitä, kirjaako komissio nämä tapahtumat tileihin yhteisinä toimina vai johdannaisina (23). Tilintarkastustuomioistuin kiinnittää tähän seikkaan huomiota tulevaisuudessa mutta katsoo, että seikalla ei ole vaikutusta varanhoitovuodelta 2015 annettavaan tarkastuslausuntoon.

| 1.16 | Komissio panee tyytyväisenä merkille, että velkasalkun kirjanpitokäytäntö on tilintarkastustuomioistuimen mielestä johdonmukainen ja kansainvälisten standardien mukainen.

  Komissio ja Euroopan investointipankkiryhmä neuvottelevat yhä oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkusta, jota ei käytetty vuonna 2015. Tilinpitäjä vahvistaa oman pääoman ehtoisten toimien kirjanpitokäytännön kuultuaan tilinpäätösstandardeja käsittelevää EU:n neuvoa-antavaa asiantuntijaryhmää sen jälkeen, kun muutettu oikeusperusta on valmistunut. |
| --- | --- |

1.16

Komissio ja Euroopan investointipankkiryhmä neuvottelevat yhä oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkusta, jota ei käytetty vuonna 2015. Tilinpitäjä vahvistaa oman pääoman ehtoisten toimien kirjanpitokäytännön kuultuaan tilinpäätösstandardeja käsittelevää EU:n neuvoa-antavaa asiantuntijaryhmää sen jälkeen, kun muutettu oikeusperusta on valmistunut.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi tileihin kirjattujen siirtovelkojen kasvua

| 1.17 | Komissio arvioi vuoden 2015 lopullisessa tilinpäätöksessä, että ilmoittamatta on vielä 106 miljardia euroa edunsaajille aiheutuneita tukikelpoisia menoja. Se kirjasi nämä menot siirtovelkoihin (24). Määrä on kasvanut 18 miljardia euroa vuodesta 2014. |
| --- | --- |

1.17

Komissio arvioi vuoden 2015 lopullisessa tilinpäätöksessä, että ilmoittamatta on vielä 106 miljardia euroa edunsaajille aiheutuneita tukikelpoisia menoja. Se kirjasi nämä menot siirtovelkoihin (24). Määrä on kasvanut 18 miljardia euroa vuodesta 2014.

| 1.17 | Komissio käyttää edunsaajille aiheutuneita tukikelpoisia menoja koskevista arvioinneista saatuja kokemuksia, jotta eri tilikaudet pidettäisiin vastaisuudessa vieläkin paremmin toisistaan erillään. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Tilintarkastustuomioistuin tutki menetelmiä ja valvontajärjestelmiä, joita merkittävimmät pääosastot olivat soveltaneet vuoden lopun arvioihin ja jäsenvaltioiden vuoden 2016 ensimmäisellä vuosineljänneksellä esittämiin kuluilmoituksiin. Tilintarkastustuomioistuin poimi otoksia laskujen ja ennakkomaksujen joukosta ja selvitti näiden osatekijöiden avulla siirtovelkojen virheellisyysriskiä. Tilintarkastustuomioistuin pyysi tilinpitäjältä lisäselvitystä tileihin kirjattujen siirtovelkojen kasvusta. Tilintarkastustuomioistuin voi todeta alustavaan tilinpäätökseen ja lopullisessa tilinpäätöksessä tehtyihin 3,3  miljardin euron (25) nettomukautuksiin kohdistamansa tarkastustyön perusteella, että siirtovelkojen kokonaismäärä on esitetty lopullisessa konsolidoidussa taseessa oikein. |
| --- | --- |

1.18

Tilintarkastustuomioistuin tutki menetelmiä ja valvontajärjestelmiä, joita merkittävimmät pääosastot olivat soveltaneet vuoden lopun arvioihin ja jäsenvaltioiden vuoden 2016 ensimmäisellä vuosineljänneksellä esittämiin kuluilmoituksiin. Tilintarkastustuomioistuin poimi otoksia laskujen ja ennakkomaksujen joukosta ja selvitti näiden osatekijöiden avulla siirtovelkojen virheellisyysriskiä. Tilintarkastustuomioistuin pyysi tilinpitäjältä lisäselvitystä tileihin kirjattujen siirtovelkojen kasvusta. Tilintarkastustuomioistuin voi todeta alustavaan tilinpäätökseen ja lopullisessa tilinpäätöksessä tehtyihin 3,3  miljardin euron (25) nettomukautuksiin kohdistamansa tarkastustyön perusteella, että siirtovelkojen kokonaismäärä on esitetty lopullisessa konsolidoidussa taseessa oikein.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

TOIMIEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS: TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ARVIOI VIRHETASON YHÄ OLENNAISEKSI, MUTTA PARANNUKSIA HAVAITTIIN JOILLAKIN OSA-ALUEILLA

| 1.19 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti EU:n tulot ja menot ja arvioi, olivatko ne sovellettavien lakien ja säännösten mukaiset. Tilintarkastustuomioistuin esittää tarkastustulokset tulojen osalta neljännessä luvussa ja menojen osalta luvuissa 5–9 (ks.
  kuva 1.2
  ).






  a) | Tulojen virhetaso ei ollut olennainen (ks. kohta 4.22). |
| --- | --- | --- |

1.19

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti EU:n tulot ja menot ja arvioi, olivatko ne sovellettavien lakien ja säännösten mukaiset. Tilintarkastustuomioistuin esittää tarkastustulokset tulojen osalta neljännessä luvussa ja menojen osalta luvuissa 5–9 (ks.
  kuva 1.2
  ).

a)

Tulojen virhetaso ei ollut olennainen (ks. kohta 4.22).

| b) | Menojen virhetaso oli edelleen olennainen. Menojen arvioitu virhetaso oli 3,8  prosenttia eli alhaisempi kuin vuonna 2014 (4,4  prosenttia) (ks.
  kuva 1.2
  ).






  i) | Menojen virhetaso ei ollut olennainen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 5 (hallinto) (ks. kohta 9.16). |
| --- | --- | --- |

b)

Menojen virhetaso oli edelleen olennainen. Menojen arvioitu virhetaso oli 3,8  prosenttia eli alhaisempi kuin vuonna 2014 (4,4  prosenttia) (ks.
  kuva 1.2
  ).

i)

Menojen virhetaso ei ollut olennainen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 5 (hallinto) (ks. kohta 9.16).

| ii) | Toimintamenojen virhetaso oli olennainen (ks. kohdat 5.35 ja 5.36, 6.76 ja 6.77, 7.64 ja 7.65 sekä 8.33 ja 8.34). Kulujen korvaamiseen perustuvien menojen virhetasot olivat paljon korkeammat kuin muiden menojen (ks. kohta 1.22). |
| --- | --- |

ii)

Toimintamenojen virhetaso oli olennainen (ks. kohdat 5.35 ja 5.36, 6.76 ja 6.77, 7.64 ja 7.65 sekä 8.33 ja 8.34). Kulujen korvaamiseen perustuvien menojen virhetasot olivat paljon korkeammat kuin muiden menojen (ks. kohta 1.22).

Kuva 1.2 –   Yhteenveto toimien sääntöjenmukaisuutta koskevista tarkastustuloksista varainhoitovuodelta 2015

| Vuosikertomuksen luku | MRK:n otsake | Tarkastetut tapahtumat



  (miljardia euroa) | Arvioitu virhetaso 2015


  (%) | Luottamusväli


  (%) | Arvioitu virhetaso 2014


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alempi virheraja | Ylempi virheraja |
| 5. | Kilpailukyky |

Vuosikertomuksen luku

MRK:n otsake

Tarkastetut tapahtumat

(miljardia euroa)

Arvioitu virhetaso 2015

(%)

Luottamusväli

(%)

Arvioitu virhetaso 2014

(%)

Alempi virheraja

Ylempi virheraja

5.

Kilpailukyky

Otsake 1a

14,5

4,4

2,0

6,7

5,6

| 6. | Koheesio |
| --- | --- |

6.

Koheesio

Otsake 1b

53,9

5,2

2,8

7,6

5,7

| 7. | Luonnonvarat |
| --- | --- |

7.

Luonnonvarat

Otsake 2

58,6

2,9

1,7

4,2

3,6  (39)

| 8. | Globaali Eurooppa |
| --- | --- |

8.

Globaali Eurooppa

Otsake 4

6,9

2,8

1,0

4,6

2,7

| 9. | Hallinto |
| --- | --- |

9.

Hallinto

Otsake 5

9,0

0,6

0,0

1,2

0,5

Muut (38)

Otsakkeet 3, 6 ja muut menot

3,0

—

—

—

—

Yhteensä

145,9

3,8

2,7

4,8

4,4
   (39)

Tulot

153,8

0

0

0

0

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustulokset vuodelta 2015 ovat suurelta osin samansuuntaiset kuin viime vuosina

| 1.20 | Tilintarkastustuomioistuimen arvioima kokonaisvirhetaso on alentunut viime vuosina, mutta se ylittää edelleen merkittävästi olennaisuudelle asetetun kynnysarvon (ks.
  kuva 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.20

Tilintarkastustuomioistuimen arvioima kokonaisvirhetaso on alentunut viime vuosina, mutta se ylittää edelleen merkittävästi olennaisuudelle asetetun kynnysarvon (ks.
  kuva 1.3
  ).

Kuva 1.3 –   Arvioitu virhetaso (vuosina 2013–2015)

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin (
  ks. kuva 1.2
  ).

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

Kulujen korvaamiseen liittyvät virhetasot olivat korkeampia

| 1.21 | EU:n menot koostuvat pääosin kahdentyyppisistä meno-ohjelmista, joissa maksuihin sovelletaan kahta eri perustetta (kulujen korvaaminen ja tukioikeudet). Näiden perusteiden erot selittävät suurelta osin, miksi meno-ohjelmien arvioitu virhetaso on niin erilainen. |
| --- | --- |

1.21

EU:n menot koostuvat pääosin kahdentyyppisistä meno-ohjelmista, joissa maksuihin sovelletaan kahta eri perustetta (kulujen korvaaminen ja tukioikeudet). Näiden perusteiden erot selittävät suurelta osin, miksi meno-ohjelmien arvioitu virhetaso on niin erilainen.

1.21

| — | Kulujen korvaaminen tarkoittaa sitä, että EU korvaa tukikelpoisista toimista aiheutuneet tukikelpoiset kulut. Kyse on esimerkiksi tutkimushankkeista (viides luku), koulutusohjelmista (kuudes luku), alueellista ja maaseudun kehittämistä koskevista hankkeista (kuudes ja seitsemäs luku) tai kehityshankkeista (kahdeksas luku). Näissä järjestelmissä tuensaajien on annettava tietoja perustellakseen ilmoituksensa, joiden mukaan ne ovat harjoittaneet tukikelpoista toimintaa ja niille on aiheutunut korvaukseen oikeuttavia kuluja. Vaatimus esittää täsmälliset tiedot johtaa monimutkaisiin tukikelpoisuussääntöihin (mitkä kulut voidaan ilmoittaa) ja muodollisiin vaatimuksiin (miten kuluja voi korvata; esimerkiksi julkisia hankintoja tai valtiontukea koskevat säännöt). |
| --- | --- |

—

Kulujen korvaaminen tarkoittaa sitä, että EU korvaa tukikelpoisista toimista aiheutuneet tukikelpoiset kulut. Kyse on esimerkiksi tutkimushankkeista (viides luku), koulutusohjelmista (kuudes luku), alueellista ja maaseudun kehittämistä koskevista hankkeista (kuudes ja seitsemäs luku) tai kehityshankkeista (kahdeksas luku). Näissä järjestelmissä tuensaajien on annettava tietoja perustellakseen ilmoituksensa, joiden mukaan ne ovat harjoittaneet tukikelpoista toimintaa ja niille on aiheutunut korvaukseen oikeuttavia kuluja. Vaatimus esittää täsmälliset tiedot johtaa monimutkaisiin tukikelpoisuussääntöihin (mitkä kulut voidaan ilmoittaa) ja muodollisiin vaatimuksiin (miten kuluja voi korvata; esimerkiksi julkisia hankintoja tai valtiontukea koskevat säännöt).

Komission mielestä tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien monimutkaisten tukikelpoisuussääntöjen vaikutus lievenee merkittävästi, kun käytetään yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja.

| — | Tukioikeudet, joiden yhteydessä maksu perustuu tiettyjen ehtojen täyttymiseen. Tällaisia ohjelmia ovat esimerkiksi opiskelija- ja tutkimusapurahat (viides luku), budjettituki (26) (kahdeksas luku) sekä palkat ja eläkkeet (yhdeksäs luku). Viljelijöille maksettavat suorat tuet (seitsemäs luku) perustuvat tukioikeuksiin. Tuet lasketaan viljelijöiden vahvistamien tai ilmoittamien tietojen pohjalta. Mahdollisesti virheellisistä hakemuksista aiheutuvaa riskiä lieventää se, että edunsaajilta edellytetyt tiedot ovat luonteeltaan yksinkertaisempia. Tiedot voidaan suurelta osin tarkistaa ennen maksua esimerkiksi vertaamalla niitä tietokantoihin ja ortokuviin. |
| --- | --- |

—

Tukioikeudet, joiden yhteydessä maksu perustuu tiettyjen ehtojen täyttymiseen. Tällaisia ohjelmia ovat esimerkiksi opiskelija- ja tutkimusapurahat (viides luku), budjettituki (26) (kahdeksas luku) sekä palkat ja eläkkeet (yhdeksäs luku). Viljelijöille maksettavat suorat tuet (seitsemäs luku) perustuvat tukioikeuksiin. Tuet lasketaan viljelijöiden vahvistamien tai ilmoittamien tietojen pohjalta. Mahdollisesti virheellisistä hakemuksista aiheutuvaa riskiä lieventää se, että edunsaajilta edellytetyt tiedot ovat luonteeltaan yksinkertaisempia. Tiedot voidaan suurelta osin tarkistaa ennen maksua esimerkiksi vertaamalla niitä tietokantoihin ja ortokuviin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 1.22 | Suurin osa vuonna 2015 havaituista virheistä on kulujen korvaamiseen perustuviin järjestelmiin liittyviä tukikelpoisuusvirheitä. |
| --- | --- |

1.22

Suurin osa vuonna 2015 havaituista virheistä on kulujen korvaamiseen perustuviin järjestelmiin liittyviä tukikelpoisuusvirheitä.

| a) | Korvauksista aiheutuneiden menojen arvioitu virhetaso on 5,2  prosenttia (2014: 5,5  prosenttia). Muun muassa seuraavat virheet ovat tyypillisiä tälle menoalalle:






  — | kuluilmoituksissa on tukeen oikeuttamattomia menoja |
| --- | --- | --- |

a)

Korvauksista aiheutuneiden menojen arvioitu virhetaso on 5,2  prosenttia (2014: 5,5  prosenttia). Muun muassa seuraavat virheet ovat tyypillisiä tälle menoalalle:

—

kuluilmoituksissa on tukeen oikeuttamattomia menoja

| — | hanke, toimi tai edunsaaja ei ole oikeutettu tukeen |
| --- | --- |

—

hanke, toimi tai edunsaaja ei ole oikeutettu tukeen

| — | julkisia hankintoja koskevia sääntöjä on rikottu vakavasti (27) (
  kuva 1.4
  ). |
| --- | --- |

—

julkisia hankintoja koskevia sääntöjä on rikottu vakavasti (27) (
  kuva 1.4
  ).

| b) | Tukioikeuksiin perustuvien menojen arvioitu virhetaso on 1,9  prosenttia (2014: 2,7  prosenttia). Tällä menoalalla virheitä aiheutuu tyypillisesti muun muassa siitä, että viljelijä ilmoittaa maatalousmaan pinta-alan tai peltoalan hieman liian suurena (kohta 7.16). |
| --- | --- |

b)

Tukioikeuksiin perustuvien menojen arvioitu virhetaso on 1,9  prosenttia (2014: 2,7  prosenttia). Tällä menoalalla virheitä aiheutuu tyypillisesti muun muassa siitä, että viljelijä ilmoittaa maatalousmaan pinta-alan tai peltoalan hieman liian suurena (kohta 7.16).

Kuva 1.4 –   Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun kokonaisvirhetasoon

Image

Komission ja välittäjänä toimivien elinten virheitä koskeva vertailuluku vuodelta 2014 koostuu luonnonvarojen alan hallinnollisista virheistä ja muuntyyppisistä virheistä.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 1.23 | Kuva 1.5
  perustuu tilintarkastustuomioistuimen kaikkien EU:n menojen osalta tekemiin tapahtumatarkastuksiin, jotka on suoritettu kahden viime vuoden aikana yleistä talousarviota ja Euroopan kehitysrahastoja koskevia vuosikertomuksia varten. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että mitä monimutkaisempia tietoja edunsaajilta vaaditaan, sitä suurempi on virheriski. |
| --- | --- |

1.23

Kuva 1.5
  perustuu tilintarkastustuomioistuimen kaikkien EU:n menojen osalta tekemiin tapahtumatarkastuksiin, jotka on suoritettu kahden viime vuoden aikana yleistä talousarviota ja Euroopan kehitysrahastoja koskevia vuosikertomuksia varten. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että mitä monimutkaisempia tietoja edunsaajilta vaaditaan, sitä suurempi on virheriski.

Kuva 1.5 –   Maksun perusteen ja arvioidun virhetason välinen suhde EU:n maksutapahtumissa (2014–2015)

Image

| (1) | Korvaukset globaalin Euroopan alalla käsittävät useiden rahoittajien tukemia hankkeita, joilla käytännössä on monia tukioikeuksiin perustuvien menojen piirteitä ja joiden virhetasot ovat alhaisempia. |
| --- | --- |

(1)

Korvaukset globaalin Euroopan alalla käsittävät useiden rahoittajien tukemia hankkeita, joilla käytännössä on monia tukioikeuksiin perustuvien menojen piirteitä ja joiden virhetasot ovat alhaisempia.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 1.24 | Tilintarkastustuomioistuin analysoi muita riskitekijöitä ja niiden suhdetta arvioituun virhetasoon. Se havaitsi, että suoraan hallinnoitujen menojen yhteydessä kahdella riskitekijällä on merkittävä vaikutus virhetasoon. |
| --- | --- |

1.24

Tilintarkastustuomioistuin analysoi muita riskitekijöitä ja niiden suhdetta arvioituun virhetasoon. Se havaitsi, että suoraan hallinnoitujen menojen yhteydessä kahdella riskitekijällä on merkittävä vaikutus virhetasoon.

| — | Tilintarkastustuomioistuimen havaitsema virhetaso on yleensä alhaisempi aloilla, joita koskevissa säännöissä on määrätty ennen maksua toimitettavasta tarkastuksesta. |
| --- | --- |

—

Tilintarkastustuomioistuimen havaitsema virhetaso on yleensä alhaisempi aloilla, joita koskevissa säännöissä on määrätty ennen maksua toimitettavasta tarkastuksesta.

| — | Kun hankkeisiin osallistuu useita kumppaneita (esimerkiksi konsortioita), korvausten virhetaso on tavallisesti korkeampi kuin yhdelle edunsaajalle maksettavissa korvauksissa. |
| --- | --- |

—

Kun hankkeisiin osallistuu useita kumppaneita (esimerkiksi konsortioita), korvausten virhetaso on tavallisesti korkeampi kuin yhdelle edunsaajalle maksettavissa korvauksissa.

Hallinnointitavalla on vähäinen vaikutus virhetasoon

| 1.25 | Eri menoalojen virhetasoon vaikuttavat pikemminkin korvauksiin perustuvan ja tukioikeuksiin perustuvan järjestelmän erilaiset riskimallit kuin järjestelmien hallinnointitapa (28). Arvioitu virhetaso on huomattavasti tiiviimmin yhteydessä maksun perusteeseen kuin hallinnointitapaan. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kahden viime vuoden aikana virhetasot ovat olleet korkeimmat (komission suoraan hallinnoimalla ja valtuutettujen elinten kautta välillisesti hallinnoidulla) kilpailukyvyn ja (yhteistyössä hallinnoitavalla) koheesiopolitiikan aloilla. Kummallakin alalla suurin osa menoista liittyy korvauksiin perustuviin järjestelmiin (ks.
  kuva 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.25

Eri menoalojen virhetasoon vaikuttavat pikemminkin korvauksiin perustuvan ja tukioikeuksiin perustuvan järjestelmän erilaiset riskimallit kuin järjestelmien hallinnointitapa (28). Arvioitu virhetaso on huomattavasti tiiviimmin yhteydessä maksun perusteeseen kuin hallinnointitapaan. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kahden viime vuoden aikana virhetasot ovat olleet korkeimmat (komission suoraan hallinnoimalla ja valtuutettujen elinten kautta välillisesti hallinnoidulla) kilpailukyvyn ja (yhteistyössä hallinnoitavalla) koheesiopolitiikan aloilla. Kummallakin alalla suurin osa menoista liittyy korvauksiin perustuviin järjestelmiin (ks.
  kuva 1.6
  ).

Kuva 1.6 –   Keskimääräinen arvioitu virhetaso hallinnointitavan ja maksun perusteen mukaan (2014–2015) (1)

Image

| (1) | Menomäärä on sama molemmilla puolilla kaaviota. Vasemmalla puolella menot on jaoteltu hallinnointitavan mukaan, ja kuvasta näkyy, että valtaosaa toimintamenoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Oikealla puolella menot on jaoteltu maksun perusteen mukaan, ja kuva osoittaa, että korvauksiin perustuvia menoja on merkittävästi enemmän kuin tukioikeuksiin perustuvia menoja. Pylväiden sijainti pystyakselilla kuvastaa niiden arvioitua virhetasoa. Kuvasta käy ilmi, kuinka vähäinen vaikutus on hallinnointitavalla ja kuinka merkittävä vaikutus on maksun perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Menomäärä on sama molemmilla puolilla kaaviota. Vasemmalla puolella menot on jaoteltu hallinnointitavan mukaan, ja kuvasta näkyy, että valtaosaa toimintamenoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Oikealla puolella menot on jaoteltu maksun perusteen mukaan, ja kuva osoittaa, että korvauksiin perustuvia menoja on merkittävästi enemmän kuin tukioikeuksiin perustuvia menoja. Pylväiden sijainti pystyakselilla kuvastaa niiden arvioitua virhetasoa. Kuvasta käy ilmi, kuinka vähäinen vaikutus on hallinnointitavalla ja kuinka merkittävä vaikutus on maksun perusteella.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

Tulosten perusteella virhemallit ovat eri menoaloilla erilaisia

| 1.26 | Kuten
  kuvasta 1.7
  ilmenee, koheesiopolitiikka oli merkittävin vuoden 2015 arvioituun virhetasoon vaikuttanut ala. Seuraavaksi eniten virhetasoon vaikuttivat luonnonvarojen, kilpailukyvyn ja globaalin Euroopan alat. Jakauma vastaa tilintarkastustuomioistuimen vuodelta 2014 tekemiä havaintoja. |
| --- | --- |

1.26

Kuten
  kuvasta 1.7
  ilmenee, koheesiopolitiikka oli merkittävin vuoden 2015 arvioituun virhetasoon vaikuttanut ala. Seuraavaksi eniten virhetasoon vaikuttivat luonnonvarojen, kilpailukyvyn ja globaalin Euroopan alat. Jakauma vastaa tilintarkastustuomioistuimen vuodelta 2014 tekemiä havaintoja.

| 1.26 | Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen arvioon virheistä ja ryhtyy niiden edellyttämiin jatkotoimiin EU:n talousarvion suojaamiseksi. |
| --- | --- |

1.26

Kuva 1.7 –   Monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeiden vaikutus arvioituun kokonaisvirhetasoon (2015)

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 1.27 | Kilpailukyky (viides luku): arvioitu virhetaso on 4,4  prosenttia eli tulos on alhaisempi kuin vuonna 2014 (5,6  prosenttia). Suuressa osassa menoja on kyse kulujen korvaamisesta. Niissä ilmenevät virheet kuuluvat pääasiassa tukeen oikeuttamattomien kulujen eri luokkiin (henkilöstökulut, muut välittömät kustannukset ja välilliset kustannukset). |
| --- | --- |

1.27

Kilpailukyky (viides luku): arvioitu virhetaso on 4,4  prosenttia eli tulos on alhaisempi kuin vuonna 2014 (5,6  prosenttia). Suuressa osassa menoja on kyse kulujen korvaamisesta. Niissä ilmenevät virheet kuuluvat pääasiassa tukeen oikeuttamattomien kulujen eri luokkiin (henkilöstökulut, muut välittömät kustannukset ja välilliset kustannukset).

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 1.28 | Koheesiopolitiikka (kuudes luku): arvioitu virhetaso on 5,2  prosenttia eli tulos on alhaisempi kuin vuonna 2014 (5,7  prosenttia). Lähes kaikissa tämän alan menoissa on kyse kulujen korvaamisesta. Tukeen oikeuttamattomat kulut menoilmoituksissa ja tukeen oikeuttamattomat hankkeet vastaavat kolmea neljäsosaa virhetasosta. Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen vakava rikkominen puolestaan vastaa yhtä seitsemäsosaa kokonaisvirhetasosta (puolta vuonna 2014). |
| --- | --- |

1.28

Koheesiopolitiikka (kuudes luku): arvioitu virhetaso on 5,2  prosenttia eli tulos on alhaisempi kuin vuonna 2014 (5,7  prosenttia). Lähes kaikissa tämän alan menoissa on kyse kulujen korvaamisesta. Tukeen oikeuttamattomat kulut menoilmoituksissa ja tukeen oikeuttamattomat hankkeet vastaavat kolmea neljäsosaa virhetasosta. Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen vakava rikkominen puolestaan vastaa yhtä seitsemäsosaa kokonaisvirhetasosta (puolta vuonna 2014).

| 1.28 | Komissio viittaa kohdissa 6.11 ja 6.76 antamiinsa vastauksiin. |
| --- | --- |

1.28

| 1.29 | Luonnonvarat (seitsemäs luku): arvioitu virhetaso on 2,9  prosenttia eli lähellä vuoden 2014 tasoa (3,6  prosenttia) (29). Yli kolme neljäsosaa alan menoista liittyy Euroopan maatalouden tukirahastoon (maataloustukirahasto). Maataloustukirahaston menoissa esiintyy vähemmän virheitä (2,2  prosenttia) kuin maaseudun kehittämisen alalla (5,3  prosenttia), jolla havaitut virhetasot ovat olleet pitkään korkeat investointimenoissa (maatilayrityksille myönnetään tukea korvaamalla tukikelpoisia menoja). Lähes kaksi kolmasosaa monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 2 menoista liittyy viljelijöille myönnettyyn pinta-alaperusteiseen suoraan tukeen. Näin ollen suurin osa (yli puolet) arvioidusta virhetasosta johtuu maatalousmaan pinta-alan ilmoittamisesta liian suurena. Yhdessä viidesosassa virheistä syynä on se, etteivät edunsaajat, toimet tai menot ole oikeutettuja tukeen. Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkominen nosti virhetasoa vuonna 2014 havaitusta. |
| --- | --- |

1.29

Luonnonvarat (seitsemäs luku): arvioitu virhetaso on 2,9  prosenttia eli lähellä vuoden 2014 tasoa (3,6  prosenttia) (29). Yli kolme neljäsosaa alan menoista liittyy Euroopan maatalouden tukirahastoon (maataloustukirahasto). Maataloustukirahaston menoissa esiintyy vähemmän virheitä (2,2  prosenttia) kuin maaseudun kehittämisen alalla (5,3  prosenttia), jolla havaitut virhetasot ovat olleet pitkään korkeat investointimenoissa (maatilayrityksille myönnetään tukea korvaamalla tukikelpoisia menoja). Lähes kaksi kolmasosaa monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 2 menoista liittyy viljelijöille myönnettyyn pinta-alaperusteiseen suoraan tukeen. Näin ollen suurin osa (yli puolet) arvioidusta virhetasosta johtuu maatalousmaan pinta-alan ilmoittamisesta liian suurena. Yhdessä viidesosassa virheistä syynä on se, etteivät edunsaajat, toimet tai menot ole oikeutettuja tukeen. Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkominen nosti virhetasoa vuonna 2014 havaitusta.

| 1.29 | Euroopan maatalouden tukirahaston alhaisempi virhetaso osoittaa, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä ja etenkin LPIS-järjestelmä ovat asianmukaisesti käytettyinä tehokkaita keinoja virheiden ennaltaehkäisemiseksi aivan menettelyn alkuvaiheista lähtien. Komissio katsoo, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on kokonaisuudessaan kestävä järjestelmä yhteisen maatalouspolitiikan menojen hallinnointia varten (ks. kohdat 7.16–7.18).

  Maaseudun kehittämismenojen suuremmat virhetasot johtuvat osittain joihinkin toimenpiteisiin sovellettavien sääntöjen monimutkaisuudesta. Vaikka maatalousmenojen virhetasot ovat olennaisuusrajan yläpuolella, ne ovat kuitenkin laskeneet viime vuosina. |
| --- | --- |

1.29

Maaseudun kehittämismenojen suuremmat virhetasot johtuvat osittain joihinkin toimenpiteisiin sovellettavien sääntöjen monimutkaisuudesta. Vaikka maatalousmenojen virhetasot ovat olennaisuusrajan yläpuolella, ne ovat kuitenkin laskeneet viime vuosina.

| 1.30 | Globaali Eurooppa (kahdeksas luku): arvioitu virhetaso on 2,8  prosenttia eli tulos on lähellä vuoden 2014 tasoa (2,7  prosenttia). Alan arvioidusta kokonaisvirhetasosta kaksi kolmasosaa johtuu siitä, että komissio on hyväksynyt urakoita, palveluja tai tavarantoimituksia, joita ei ole suoritettu, ja korvannut tukeen oikeuttamattomia kuluja. |
| --- | --- |

1.30

Globaali Eurooppa (kahdeksas luku): arvioitu virhetaso on 2,8  prosenttia eli tulos on lähellä vuoden 2014 tasoa (2,7  prosenttia). Alan arvioidusta kokonaisvirhetasosta kaksi kolmasosaa johtuu siitä, että komissio on hyväksynyt urakoita, palveluja tai tavarantoimituksia, joita ei ole suoritettu, ja korvannut tukeen oikeuttamattomia kuluja.

| 1.31 | Hallinto (yhdeksäs luku): arvioitu virhetaso on 0,6  prosenttia eli samankaltainen kuin vuonna 2014 (0,5  prosenttia). Suurin osa alan menoista liittyy EU:n toimielinten ja virastojen maksamiin palkkoihin, eläkkeisiin ja korvauksiin. Pieni määrä korvauksiin liittyviä virheitä muodosti suurimman osan alan virhetasosta, joka ei kokonaisuutena tarkasteltuna ole olennainen. |
| --- | --- |

1.31

Hallinto (yhdeksäs luku): arvioitu virhetaso on 0,6  prosenttia eli samankaltainen kuin vuonna 2014 (0,5  prosenttia). Suurin osa alan menoista liittyy EU:n toimielinten ja virastojen maksamiin palkkoihin, eläkkeisiin ja korvauksiin. Pieni määrä korvauksiin liittyviä virheitä muodosti suurimman osan alan virhetasosta, joka ei kokonaisuutena tarkasteltuna ole olennainen.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 1.32 | Tilintarkastustuomioistuin ei arvioi muiden menoalojen eikä monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 3 virhetasoa (ks. kahdeksas luku). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma kattaa näillä aloilla menoja kaikkiaan 3 miljardin euron arvosta (2,1  prosenttia tarkastuksen kattamista menoista). Näillä aloilla tehty työ otetaan edelleen huomioon tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuodelta 2015 tekemissä yleisissä johtopäätöksissä. |
| --- | --- |

1.32

Tilintarkastustuomioistuin ei arvioi muiden menoalojen eikä monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 3 virhetasoa (ks. kahdeksas luku). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma kattaa näillä aloilla menoja kaikkiaan 3 miljardin euron arvosta (2,1  prosenttia tarkastuksen kattamista menoista). Näillä aloilla tehty työ otetaan edelleen huomioon tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuodelta 2015 tekemissä yleisissä johtopäätöksissä.

| 1.33 | Yhteistyössä hallinnoitujen menojen arvioitu kokonaisvirhetaso vuonna 2015 on 4,0  prosenttia (2014: 4,6  prosenttia); kaikkien muunlaisten toimintamenojen (30) arvioitu virhetaso on 3,9  prosenttia (2014: 4,6  prosenttia). Hallintomenojen arvioitu virhetaso on 0,6  prosenttia (2014: 0,5  prosenttia). |
| --- | --- |

1.33

Yhteistyössä hallinnoitujen menojen arvioitu kokonaisvirhetaso vuonna 2015 on 4,0  prosenttia (2014: 4,6  prosenttia); kaikkien muunlaisten toimintamenojen (30) arvioitu virhetaso on 3,9  prosenttia (2014: 4,6  prosenttia). Hallintomenojen arvioitu virhetaso on 0,6  prosenttia (2014: 0,5  prosenttia).

Komissio on nostanut arvioimiaan virhetasoja merkittävästi peräkkäisissä asiakirjoissa...

| 1.34 | Jokainen komission pääosasto laatii vuotuisen toimintakertomuksen. Siihen sisältyy vahvistuslausuma, jossa pääjohtaja ilmoittaa saaneensa varmuuden siitä, että kertomuksen taloudelliset tiedot ovat oikeat ja että hänen vastuullaan olevat tapahtumat ovat laillisia ja sääntöjenmukaisia. Pääosastot antavat lisäksi selvityksen keskeisten poliittisten tavoitteiden saavuttamisesta (ks. tämän vuosikertomuksen kolmas luku), ja pääjohtajat esittävät hallintokertomuksen komission jäsenille. Vuonna 2015 komissio yksinkertaisti vuotuisten toimintakertomusten rakennetta ja antoi pääosastoille joustavammat mahdollisuudet esittää kertomukset. |
| --- | --- |

1.34

Jokainen komission pääosasto laatii vuotuisen toimintakertomuksen. Siihen sisältyy vahvistuslausuma, jossa pääjohtaja ilmoittaa saaneensa varmuuden siitä, että kertomuksen taloudelliset tiedot ovat oikeat ja että hänen vastuullaan olevat tapahtumat ovat laillisia ja sääntöjenmukaisia. Pääosastot antavat lisäksi selvityksen keskeisten poliittisten tavoitteiden saavuttamisesta (ks. tämän vuosikertomuksen kolmas luku), ja pääjohtajat esittävät hallintokertomuksen komission jäsenille. Vuonna 2015 komissio yksinkertaisti vuotuisten toimintakertomusten rakennetta ja antoi pääosastoille joustavammat mahdollisuudet esittää kertomukset.

Kuva 1.8 –   Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustulokset vuodelta 2015 verrattuna EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa 2015 ja vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettyihin arvioituihin riskinalaisiin määriin maksamishetkellä ja oikaisukapasiteettiin

| Vuosikertomuksen luku
   (40) | Arvioitu virhetaso (%) | Luottamusväli


  (%) | | Komission vuotuiset toimintakertomukset Pääosasto
   (42)
   (43) | Maksuihin liittyvä taloudellinen riski (brutto)
   (44)


  pääosastojen raportoinnin perusteella (%) | | Komission mukauttama taloudellinen riski
   (44)


  (%)


  (ks. kohta 1.35) | Komission oikaisukapasiteetti


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alempi virheraja | Ylempi virheraja | Pienin arvo | Suurin arvo | Pienin arvo | Suurin arvo |
| 5. luku – Kilpailukyky | 4,4 | 2,0 | 6,7 | | CONNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, MOVE, REA, RTD ja TAXUD | 1,2 | 1,4 | | 1,9 | 2,2 | 0,9 |
| 6. luku – Koheesiopolitiikan alat | 5,2 | 2,8 | 7,6 | EMPL ja REGIO | 2,5 | 4,3 | 2,9 | 5,1 | 1,6 –2,7
   (46) |
| 7. luku – Luonnonvarat | 2,9 | 1,7 | 4,2 | AGRI, CLIMA, ENV, MARE ja SANTE | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,9 |
| Globaali Eurooppa ja EKR:t (41) | 3,1 | 1,7 | 4,5 | AGRI, DEVCO (41), EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, FPI, HOME, NEAR, REGIO, TRADE | 2,2 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | 0,6 |
| 9. luku – Hallinto | 0,6 | 0,0 | 1,2 | Hallinto (45) | 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,4 | 0,0 |
| Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. | Lähde: Komission vuotuiset toimintakertomukset. | Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin budjettipääosastolta saatujen tietojen perusteella. |

Vuosikertomuksen luku
   (40)

Arvioitu virhetaso (%)

Luottamusväli

(%)

Komission vuotuiset toimintakertomukset Pääosasto
   (42)
   (43)

Maksuihin liittyvä taloudellinen riski (brutto)
   (44)

pääosastojen raportoinnin perusteella (%)

Komission mukauttama taloudellinen riski
   (44)

(%)

(ks. kohta 1.35)

Komission oikaisukapasiteetti

(%)

Alempi virheraja

Ylempi virheraja

Pienin arvo

Suurin arvo

Pienin arvo

Suurin arvo

5. luku – Kilpailukyky

4,4

2,0

6,7

CONNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, MOVE, REA, RTD ja TAXUD

1,2

1,4

1,9

2,2

0,9

6. luku – Koheesiopolitiikan alat

5,2

2,8

7,6

EMPL ja REGIO

2,5

4,3

2,9

5,1

1,6 –2,7
   (46)

7. luku – Luonnonvarat

2,9

1,7

4,2

AGRI, CLIMA, ENV, MARE ja SANTE

2,0

2,0

2,0

2,0

1,9

Globaali Eurooppa ja EKR:t (41)

3,1

1,7

4,5

AGRI, DEVCO (41), EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, FPI, HOME, NEAR, REGIO, TRADE

2,2

2,3

2,6

2,7

0,6

9. luku – Hallinto

0,6

0,0

1,2

Hallinto (45)

0,3

0,4

0,3

0,4

0,0

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Lähde: Komission vuotuiset toimintakertomukset.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin budjettipääosastolta saatujen tietojen perusteella.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 1.35 | Komissio raportoi kolmenlaisia arvioituja virhetasoja:






  — | alakohtaisten säädösten mukaisesti perustettujen elinten ja viranomaisten (31) sekä eräiden muiden tahojen komissiolle raportoimat alkuperäiset arviot (jotka annettiin tilintarkastustuomioistuimen käyttöön huhti- ja toukokuussa) |
| --- | --- | --- |

1.35

Komissio raportoi kolmenlaisia arvioituja virhetasoja:

—

alakohtaisten säädösten mukaisesti perustettujen elinten ja viranomaisten (31) sekä eräiden muiden tahojen komissiolle raportoimat alkuperäiset arviot (jotka annettiin tilintarkastustuomioistuimen käyttöön huhti- ja toukokuussa)

| — | vuotuisiin toimintakertomuksiin sisältyviä arvioita, joita komissio on mukauttanut käytettävissään olevien tietojen pohjalta; myös nämä arviot (jotka joissakin tapauksissa ovat merkittävästi korkeampia (32)) annettiin tilintarkastustuomioistuimen käyttöön huhti- ja toukokuussa |
| --- | --- |

—

vuotuisiin toimintakertomuksiin sisältyviä arvioita, joita komissio on mukauttanut käytettävissään olevien tietojen pohjalta; myös nämä arviot (jotka joissakin tapauksissa ovat merkittävästi korkeampia (32)) annettiin tilintarkastustuomioistuimen käyttöön huhti- ja toukokuussa

| — | mukautetut luvut, jotka julkaistiin EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa heinäkuussa 2016 ja joissa otetaan huomioon kassavirtojen ja selvitettyjen määrien väliset erot. |
| --- | --- |

—

mukautetut luvut, jotka julkaistiin EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa heinäkuussa 2016 ja joissa otetaan huomioon kassavirtojen ja selvitettyjen määrien väliset erot.

Tilintarkastustuomioistuimen arvio virhetasosta perustuu väli- ja loppumaksujen ja kirjanpidollisten selvitysten joukosta poimitun tilastollisen otoksen tutkimiseen (ks.
  kuva 1.8
  ). Euroopan komissiolta ei edellytetä omaa tilastollisesti pätevää arviota virhetasosta, kun taas Yhdysvalloissa liittovaltion varoja hallinnoivien elinten on sellainen esitettävä (ks.
  liite 1.2
  ).

| 1.35 | Komissio on päättänyt mukauttaa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa käytettäviä arvioita, jotta niiden vertaaminen virhetasoja koskeviin tilintarkastustuomioistuimen arvioihin olisi helpompaa.

  Komission mielestä yhteistyössä hallinnoitavien varojen yhteydessä ei ole aiheellista viitata ”Yhdysvalloissa liittovaltion varoja hallinnoivien elinten” käyttämiin tilastomenetelmiin. Yhteistyöllä toteutettavassa hallinnoinnissa komissio ei tukeudu menotarkastuksiin, joita sen omat yksiköt ovat toimittaneet EU:n tasolla, vaan itsenäisten jäsenvaltioiden tarkastuselimiin, jotka tarkastavat jäsenvaltioissa usein kansallisen osarahoituksen avulla toteutuneita menoja. Siksi komission mielestä se, että se itse laatisi EU:n laajuisen tilastollisesti pätevän arvion virhetasosta edunsaajia tarkastamalla, ei toisi lisäparannusta yhteistyöllä toteutettavaan menojen hallinnointiin.


  Komissio aikoo jatkaa yhteistyötään jäsenvaltioiden tarkastuselinten kanssa säädöskehyksessä asetettujen vaatimusten mukaisesti ja määritellä yhteistyössä tilastollisesti pätevän menettelytavan virhetasojen arvioimiseksi ohjelmatasolla. Se aikoo myös käyttää tällaisia virhetasoja niiden validoinnin jälkeen. Komissio siis soveltaa yhtenäisen tarkastusmallin periaatetta keskittämällä toimintansa jäsenvaltioiden tarkastajien tarkastamiseen ja heidän tarkastustoimiensa validointiin. Lähtökohtana on tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 2/2004 yhtenäisestä tarkastusmallista sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskeva ehdotus. Tällainen menettelytapa on täysin edunsaajien hallinnollisen rasituksen vähentämistavoitteen mukainen ja vähentää myös tarkastajan virkojen tarvetta komissiossa. |
| --- | --- |

1.35

Komission mielestä yhteistyössä hallinnoitavien varojen yhteydessä ei ole aiheellista viitata ”Yhdysvalloissa liittovaltion varoja hallinnoivien elinten” käyttämiin tilastomenetelmiin. Yhteistyöllä toteutettavassa hallinnoinnissa komissio ei tukeudu menotarkastuksiin, joita sen omat yksiköt ovat toimittaneet EU:n tasolla, vaan itsenäisten jäsenvaltioiden tarkastuselimiin, jotka tarkastavat jäsenvaltioissa usein kansallisen osarahoituksen avulla toteutuneita menoja. Siksi komission mielestä se, että se itse laatisi EU:n laajuisen tilastollisesti pätevän arvion virhetasosta edunsaajia tarkastamalla, ei toisi lisäparannusta yhteistyöllä toteutettavaan menojen hallinnointiin.

Komissio aikoo jatkaa yhteistyötään jäsenvaltioiden tarkastuselinten kanssa säädöskehyksessä asetettujen vaatimusten mukaisesti ja määritellä yhteistyössä tilastollisesti pätevän menettelytavan virhetasojen arvioimiseksi ohjelmatasolla. Se aikoo myös käyttää tällaisia virhetasoja niiden validoinnin jälkeen. Komissio siis soveltaa yhtenäisen tarkastusmallin periaatetta keskittämällä toimintansa jäsenvaltioiden tarkastajien tarkastamiseen ja heidän tarkastustoimiensa validointiin. Lähtökohtana on tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 2/2004 yhtenäisestä tarkastusmallista sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskeva ehdotus. Tällainen menettelytapa on täysin edunsaajien hallinnollisen rasituksen vähentämistavoitteen mukainen ja vähentää myös tarkastajan virkojen tarvetta komissiossa.

| 1.36 | Varainhoitoasetuksen mukaan tilintarkastustuomioistuimen on esitettävä alustavat huomautuksensa komissiolle samana päivänä kuin komission edellytetään allekirjoittavan yhteenvetokertomuksensa. Tänä vuonna komissio toimitti EU:n talousarviota koskevan vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen ja yhteenvetokertomuksen 2015 tilintarkastustuomioistuimelle 5. heinäkuuta 2016 eli kuulemismenettelypäivänä. Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin ei tässä kertomuksessa kommentoi yhteenvetokertomuksen sisältöä (yhteenvetokertomus sisältyy tänä vuonna EU:n talousarviota koskevaan vuotuiseen hallinto- ja tuloksellisuuskertomukseen). Yhteenvetokertomus ja EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus eivät ole osa tilinpäätöstä, eikä tilintarkastustuomioistuin anna varmuutta niiden sisällöstä. |
| --- | --- |

1.36

Varainhoitoasetuksen mukaan tilintarkastustuomioistuimen on esitettävä alustavat huomautuksensa komissiolle samana päivänä kuin komission edellytetään allekirjoittavan yhteenvetokertomuksensa. Tänä vuonna komissio toimitti EU:n talousarviota koskevan vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen ja yhteenvetokertomuksen 2015 tilintarkastustuomioistuimelle 5. heinäkuuta 2016 eli kuulemismenettelypäivänä. Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin ei tässä kertomuksessa kommentoi yhteenvetokertomuksen sisältöä (yhteenvetokertomus sisältyy tänä vuonna EU:n talousarviota koskevaan vuotuiseen hallinto- ja tuloksellisuuskertomukseen). Yhteenvetokertomus ja EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus eivät ole osa tilinpäätöstä, eikä tilintarkastustuomioistuin anna varmuutta niiden sisällöstä.

... ja oikaisukapasiteetin laskeminen on komissiolle edelleen hankalaa

| 1.37 | Pääosastot ovat vuodesta 2014 alkaen esittäneet arvioidun virhetason yhdessä tulevaa oikaisukapasiteettia koskevan arvionsa kanssa. Komission määritelmän mukaan oikaisukapasiteetti on maltillinen arvio niiden menojen määrästä, jotka eivät ole säännösten ja sopimusmääräysten mukaisia ja jotka pääosasto havaitsee ja korjaa maksun hyväksymisen jälkeen tehtävien tarkastusten avulla (33). |
| --- | --- |

1.37

Pääosastot ovat vuodesta 2014 alkaen esittäneet arvioidun virhetason yhdessä tulevaa oikaisukapasiteettia koskevan arvionsa kanssa. Komission määritelmän mukaan oikaisukapasiteetti on maltillinen arvio niiden menojen määrästä, jotka eivät ole säännösten ja sopimusmääräysten mukaisia ja jotka pääosasto havaitsee ja korjaa maksun hyväksymisen jälkeen tehtävien tarkastusten avulla (33).

| 1.38 | Budjettipääosasto ilmoittaa pääjohtajille oikaisukapasiteetin laskemista varten, minkä verran varoja on tilien mukaan peritty takaisin ja rahoitusoikaisuja tehty keskimäärin vuodesta 2009 alkaen (34). Kyseisistä 48 pääosastosta ja toimeenpanovirastosta 29 on tarvittaessa mukauttanut tätä määrää, jotta voitaisiin esittää maltillisempi arvio, muun muassa jättämällä pois ennakkoon tehdyt ja muut epärelevantit oikaisut ja takaisinperintätoimet sekä kertaluonteiset tapahtumat (35) tai valitsemalla vaihtoehtoisen laskentaperustan (36). Komissio arvioi EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa, että vuoden 2015 menoihin vaikuttavien tulevien oikaisujen määrä on näin ollen 2,1  miljardia euroa (2014: 2,7  miljardia euroa). Lisäksi komissio esittää mahdollisten tulevien oikaisujen osalta korkeamman arvion, 2,7  miljardia euroa. |
| --- | --- |

1.38

Budjettipääosasto ilmoittaa pääjohtajille oikaisukapasiteetin laskemista varten, minkä verran varoja on tilien mukaan peritty takaisin ja rahoitusoikaisuja tehty keskimäärin vuodesta 2009 alkaen (34). Kyseisistä 48 pääosastosta ja toimeenpanovirastosta 29 on tarvittaessa mukauttanut tätä määrää, jotta voitaisiin esittää maltillisempi arvio, muun muassa jättämällä pois ennakkoon tehdyt ja muut epärelevantit oikaisut ja takaisinperintätoimet sekä kertaluonteiset tapahtumat (35) tai valitsemalla vaihtoehtoisen laskentaperustan (36). Komissio arvioi EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa, että vuoden 2015 menoihin vaikuttavien tulevien oikaisujen määrä on näin ollen 2,1  miljardia euroa (2014: 2,7  miljardia euroa). Lisäksi komissio esittää mahdollisten tulevien oikaisujen osalta korkeamman arvion, 2,7  miljardia euroa.

| 1.38 | Komissio ilmoittaa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessaan vaihteluvälin, jolle arvioidut myöhemmät oikaisut asettuvat ja joka on 2,1 –2,7 miljardia euroa. Molemmat arviot perustuvat varovaiseen lähestymistapaan. |
| --- | --- |

1.38

| 1.39 | Varainhoitovuotta 2015 koskevassa Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi -asiakirjassa ilmoitetaan tehtyjen rahoitusoikaisujen ja takaisin perittyjen määrien kokonaismääräksi 3,9  miljardia euroa. Kuten aiempina vuosina, tileihin kirjatut määrät kattoivat hyvin monenlaisia toimenpiteitä, jotka toteutettiin ennen kuin komissio suoritti (tai hyväksyi) maksun tai tämän jälkeen.
  Kuvassa 1.9
  esitetään oikaisuja ja takaisinperintätoimia koskeva tilintarkastustuomioistuimen luokitus sekä oikaisujen ja takaisinperintätoimien jakautuminen menoaloittain. |
| --- | --- |

1.39

Varainhoitovuotta 2015 koskevassa Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi -asiakirjassa ilmoitetaan tehtyjen rahoitusoikaisujen ja takaisin perittyjen määrien kokonaismääräksi 3,9  miljardia euroa. Kuten aiempina vuosina, tileihin kirjatut määrät kattoivat hyvin monenlaisia toimenpiteitä, jotka toteutettiin ennen kuin komissio suoritti (tai hyväksyi) maksun tai tämän jälkeen.
  Kuvassa 1.9
  esitetään oikaisuja ja takaisinperintätoimia koskeva tilintarkastustuomioistuimen luokitus sekä oikaisujen ja takaisinperintätoimien jakautuminen menoaloittain.

Kuva 1.9 –   Vuonna 2015 toteutettujen korjaavien toimenpiteiden luokittelu ja jakautuminen menoaloittain

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, perusteena EU:n varainhoitovuoden 2015 konsolidoitua tilinpäätöstä ja tilien perustana olevia tietoja koskeva ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi”.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 1.40 | Vuonna 2015 noin 1,2  miljardin euron arvosta komission raportoimia oikaisuja ja takaisinperintätoimia tehtiin ”alkulähteellä” (eli ennen kuin komissio hyväksyi menot). Määrä vastaa yli neljäsosaa rahoitusoikaisujen ja takaisinperintätoimien raportoidusta kokonaismäärästä. Näin ollen komissio ei kirjannut asianomaisia määriä menoina. Ne vastaavat vähennyksiä, jotka tehtiin pyydettyihin määriin ennen hyväksymistä. Suoran ja välillisen hallinnoinnin yhteydessä nämä vähennykset, jotka tavallisesti kirjataan takaisinperittyinä määrinä, vastasivat yli kahta kolmasosaa vuodelta 2015 raportoiduista korjaavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

1.40

Vuonna 2015 noin 1,2  miljardin euron arvosta komission raportoimia oikaisuja ja takaisinperintätoimia tehtiin ”alkulähteellä” (eli ennen kuin komissio hyväksyi menot). Määrä vastaa yli neljäsosaa rahoitusoikaisujen ja takaisinperintätoimien raportoidusta kokonaismäärästä. Näin ollen komissio ei kirjannut asianomaisia määriä menoina. Ne vastaavat vähennyksiä, jotka tehtiin pyydettyihin määriin ennen hyväksymistä. Suoran ja välillisen hallinnoinnin yhteydessä nämä vähennykset, jotka tavallisesti kirjataan takaisinperittyinä määrinä, vastasivat yli kahta kolmasosaa vuodelta 2015 raportoiduista korjaavista toimenpiteistä.

| 1.41 | Jäljelle jäävä määrä (2,7  miljardia euroa) liittyi komission jo hyväksymiin hakemuksiin. Tästä määrästä: |
| --- | --- |

1.41

Jäljelle jäävä määrä (2,7  miljardia euroa) liittyi komission jo hyväksymiin hakemuksiin. Tästä määrästä:

| a) | Noin 1,1  miljardia euroa vastaa jäsenvaltioiden perumia hakemuksia, jotka liittyvät aiemmin hyväksyttyjen koheesioalan hankkeiden tai menojen korvaamiseen ja uusien hankkeiden tai menojen esittämiseen aiempien sijasta. Peruutukset esitetään yhdessä uusien hankkeiden ja menojen kanssa, joten ne kuuluvat joukkoon, josta tilintarkastustuomioistuin poimii otoksensa. Peruutuksista ei seuraa palautuksia EU:n talousarvioon. Ne ovat vaikuttavia korjaavia toimenpiteitä silloin, kun niiden sijaan esitetyissä hankkeissa ja menoissa ei ole olennaisia virheitä. |
| --- | --- |

a)

Noin 1,1  miljardia euroa vastaa jäsenvaltioiden perumia hakemuksia, jotka liittyvät aiemmin hyväksyttyjen koheesioalan hankkeiden tai menojen korvaamiseen ja uusien hankkeiden tai menojen esittämiseen aiempien sijasta. Peruutukset esitetään yhdessä uusien hankkeiden ja menojen kanssa, joten ne kuuluvat joukkoon, josta tilintarkastustuomioistuin poimii otoksensa. Peruutuksista ei seuraa palautuksia EU:n talousarvioon. Ne ovat vaikuttavia korjaavia toimenpiteitä silloin, kun niiden sijaan esitetyissä hankkeissa ja menoissa ei ole olennaisia virheitä.

| b) | Noin 1,5  miljardia euroa liittyy sääntöjenmukaisuutta koskeviin päätöksiin maatalousalalla. Komissio on kirjannut määrät käyttötarkoitukseen sidottuina tuloina, joista voidaan rahoittaa maatalousalan menoja. Nämä oikaisut tehdään usein kiinteämääräisinä, ja ne liittyvät järjestelmäpuutteisiin eivätkä niinkään lopullisten edunsaajien tasolla ilmeneviin virheisiin. |
| --- | --- |

b)

Noin 1,5  miljardia euroa liittyy sääntöjenmukaisuutta koskeviin päätöksiin maatalousalalla. Komissio on kirjannut määrät käyttötarkoitukseen sidottuina tuloina, joista voidaan rahoittaa maatalousalan menoja. Nämä oikaisut tehdään usein kiinteämääräisinä, ja ne liittyvät järjestelmäpuutteisiin eivätkä niinkään lopullisten edunsaajien tasolla ilmeneviin virheisiin.

Tilintarkastustuomioistuimen arvioima virhetaso aleni oikea-aikaisten korjaavien toimenpiteiden ansiosta

| 1.42 | Tilintarkastustuomioistuin pyrkii ottamaan huomioon korjaavat toimenpiteet, jotka jäsenvaltiot ja komissio ovat tehneet ennen maksun suorittamista tai ennen tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa oikaisujen (joihin kuuluvat varojen takaisinperintä edunsaajilta ja oikaisut hanketasolla) soveltamisen ja mukauttaa tarvittaessa virheiden kvantifiointia. Korjaavien toimenpiteiden vaikutus kuitenkin vaihtelee huomattavasti eri menoaloilla ja erilaisten korjaavien toimenpiteiden välillä. |
| --- | --- |

1.42

Tilintarkastustuomioistuin pyrkii ottamaan huomioon korjaavat toimenpiteet, jotka jäsenvaltiot ja komissio ovat tehneet ennen maksun suorittamista tai ennen tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa oikaisujen (joihin kuuluvat varojen takaisinperintä edunsaajilta ja oikaisut hanketasolla) soveltamisen ja mukauttaa tarvittaessa virheiden kvantifiointia. Korjaavien toimenpiteiden vaikutus kuitenkin vaihtelee huomattavasti eri menoaloilla ja erilaisten korjaavien toimenpiteiden välillä.

| 1.43 | Vuonna 2015 otokseen poimittujen 16 tapahtuman kohdalla voidaan todeta, että komissio ja jäsenvaltioiden viranomaiset olivat soveltaneet niihin korjaavia toimenpiteitä, jotka vaikuttivat suoraan asianomaiseen tapahtumaan ja olivat relevantteja tilintarkastustuomioistuimen laskelmien kannalta. Nämä korjaavat toimenpiteet alensivat tilintarkastustuomioistuimen arvioimaa virhetasoa 0,5  prosenttiyksikköä (2014: 1,1  prosenttiyksikköä). Tapahtumien lukumäärän ja tilintarkastustuomioistuimen virhetasoarvioon kohdistuvan vaikutuksen muuttuminen ei merkitse, että korjaavien toimenpiteiden vaikutus olisi lisääntynyt tai vähentynyt. Korjaavat toimenpiteet koskevat suhteellisen pientä osuutta tilintarkastustuomioistuimen otoksesta, ja vaihtelu vuosien välillä on normaalia. |
| --- | --- |

1.43

Vuonna 2015 otokseen poimittujen 16 tapahtuman kohdalla voidaan todeta, että komissio ja jäsenvaltioiden viranomaiset olivat soveltaneet niihin korjaavia toimenpiteitä, jotka vaikuttivat suoraan asianomaiseen tapahtumaan ja olivat relevantteja tilintarkastustuomioistuimen laskelmien kannalta. Nämä korjaavat toimenpiteet alensivat tilintarkastustuomioistuimen arvioimaa virhetasoa 0,5  prosenttiyksikköä (2014: 1,1  prosenttiyksikköä). Tapahtumien lukumäärän ja tilintarkastustuomioistuimen virhetasoarvioon kohdistuvan vaikutuksen muuttuminen ei merkitse, että korjaavien toimenpiteiden vaikutus olisi lisääntynyt tai vähentynyt. Korjaavat toimenpiteet koskevat suhteellisen pientä osuutta tilintarkastustuomioistuimen otoksesta, ja vaihtelu vuosien välillä on normaalia.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN RAPORTOI OLAFILLE PETOSEPÄILYISTÄ

| 1.44 | Tilintarkastustuomioistuin raportoi tarkastusten avulla havaituista petosepäilyistä Euroopan petostentorjuntavirastolle OLAFille tapausten analysointia ja mahdollista tutkintaa varten. Se ei voi kommentoida yksittäisiä tapauksia tai OLAFin niihin kohdistamia jatkotoimia. Tilintarkastustuomioistuin toteaa kuitenkin, että varainhoitovuotta 2015 koskevissa tarkastuksissa |
| --- | --- |

1.44

Tilintarkastustuomioistuin raportoi tarkastusten avulla havaituista petosepäilyistä Euroopan petostentorjuntavirastolle OLAFille tapausten analysointia ja mahdollista tutkintaa varten. Se ei voi kommentoida yksittäisiä tapauksia tai OLAFin niihin kohdistamia jatkotoimia. Tilintarkastustuomioistuin toteaa kuitenkin, että varainhoitovuotta 2015 koskevissa tarkastuksissa

| — | arvioinnin kohteena oli noin 1 200  tapahtuman laillisuus ja sääntöjenmukaisuus |
| --- | --- |

—

arvioinnin kohteena oli noin 1 200  tapahtuman laillisuus ja sääntöjenmukaisuus

| — | 12 tapauksessa (2014: 22) ilmeni petosepäily, josta ilmoitettiin OLAFille (37) |
| --- | --- |

—

12 tapauksessa (2014: 22) ilmeni petosepäily, josta ilmoitettiin OLAFille (37)

| — | petosepäilyissä oli useimmiten kyse eturistiriidoista tai tapauksista, joissa oli keinotekoisesti luotu tukeen oikeuttavat olosuhteet; seuraavaksi yleisimpiä olivat tilanteet, joissa ilmoitetut kulut eivät täyttäneet tukikelpoisuuskriteereitä. |
| --- | --- |

—

petosepäilyissä oli useimmiten kyse eturistiriidoista tai tapauksista, joissa oli keinotekoisesti luotu tukeen oikeuttavat olosuhteet; seuraavaksi yleisimpiä olivat tilanteet, joissa ilmoitetut kulut eivät täyttäneet tukikelpoisuuskriteereitä.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHTOPÄÄTÖKSET

| 1.45 | Tämän luvun pääasiallisena tarkoituksena on antaa taustatietoa tarkastuslausumassa esitetyn tarkastuslausunnon perustaksi. |
| --- | --- |

1.45

Tämän luvun pääasiallisena tarkoituksena on antaa taustatietoa tarkastuslausumassa esitetyn tarkastuslausunnon perustaksi.

Tarkastustulokset

| 1.46 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustulokset ovat suurelta osin yhdenmukaisia aiempien vuosien tulosten kanssa, joskin parannuksia havaittiin eräillä osa-alueilla. |
| --- | --- |

1.46

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustulokset ovat suurelta osin yhdenmukaisia aiempien vuosien tulosten kanssa, joskin parannuksia havaittiin eräillä osa-alueilla.

| 1.47 | Kuvissa 1.5
  ja
  1.6
  esitetyt tulokset osoittavat, että maksun peruste ja virhetaso ovat vahvasti sidoksissa toisiinsa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi jälleen, että korvauksiin perustuvien menojen virhetasot ovat huomattavasti korkeammat kuin tukioikeuksiin perustuvien menojen. |
| --- | --- |

1.47

Kuvissa 1.5
  ja
  1.6
  esitetyt tulokset osoittavat, että maksun peruste ja virhetaso ovat vahvasti sidoksissa toisiinsa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi jälleen, että korvauksiin perustuvien menojen virhetasot ovat huomattavasti korkeammat kuin tukioikeuksiin perustuvien menojen.

| 1.48 | Komissio on edelleen parantanut riskinalaisten määrien ja oikaisukapasiteetin kvantifiointitapaa. Komissio voi kuitenkin edelleen parantaa näiden kummankin osatekijän arviointia. |
| --- | --- |

1.48

Komissio on edelleen parantanut riskinalaisten määrien ja oikaisukapasiteetin kvantifiointitapaa. Komissio voi kuitenkin edelleen parantaa näiden kummankin osatekijän arviointia.

| 1.48 | Komissio on parantanut menetelmiään ja tarvittaessa korjannut EU:n talousarviota koskevan vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen 2015 numerotietoja varmistaakseen, että ilmoitetut numerotiedot antavat varovaisen arvion riskienalaisesta määrästä ja oikaisukapasiteetista. Vuosina 2014–2020 sovellettava uusi säädöskehys huomioon ottaen menetelmiin on ehkä aiheellista tehdä uusia mukautuksia. |
| --- | --- |

1.48

---

(1)  Konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot (segmenttiraportointi mukaan luettuna).

(2)  Talousarvion toteuttamista koskeva yhdistelty selvitys sisältää yhdistellyn selvityksen talousarvion toteuttamisesta ja sitä koskevat liitetiedot.

(3)  Näitä otsakkeita (1–4) käsitellään tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuoden 2015 vuosikertomuksen luvuissa 5–8.

(4)  Näiden menojen määrä on 82,7 miljardia euroa. Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2015, kohdat 1.21–1.24.

(5)  Määritelmä, ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1), 30 artiklan 2 kohta.

”Taloudellisuuden periaate edellyttää, että varat, joita toimielin käyttää toimintojensa toteuttamiseksi, otetaan käyttöön oikeaan aikaan ja että ne ovat määrältään riittävät, laadultaan asianmukaiset ja kustannuksiltaan mahdollisimman edulliset.

Tehokkuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa käytetyillä resursseilla parhaat mahdolliset tulokset.

Vaikuttavuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa toiminnalle asetetut tavoitteet ja siltä odotetut tulokset.”

(6)  Konsolidoitu tilinpäätös koostuu seuraavista asiakirjoista:

| a) | konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, jotka sisältävät taseen (varainhoitovuoden lopussa olleet varat ja velat), tuloslaskelman (varainhoitovuoden tuotot ja kulut), rahavirtalaskelman (tilien muutosten vaikutus käteisvaroihin ja muihin rahavaroihin) ja laskelman nettovarojen muutoksista sekä muut liitetiedot |
| --- | --- |

a)

konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, jotka sisältävät taseen (varainhoitovuoden lopussa olleet varat ja velat), tuloslaskelman (varainhoitovuoden tuotot ja kulut), rahavirtalaskelman (tilien muutosten vaikutus käteisvaroihin ja muihin rahavaroihin) ja laskelman nettovarojen muutoksista sekä muut liitetiedot

| b) | talousarvion toteuttamista koskeva yhdistelty selvitys, joka kattaa varainhoitovuoden tulot ja menot, sekä sitä koskevat liitetiedot. |
| --- | --- |

b)

talousarvion toteuttamista koskeva yhdistelty selvitys, joka kattaa varainhoitovuoden tulot ja menot, sekä sitä koskevat liitetiedot.

(7)  Tilintarkastustuomioistuin vastaanotti alustavan tilinpäätöksen sekä tilinpitäjän vahvistusilmoituksen 31. maaliskuuta 2016 eli varainhoitoasetuksen mukaisen määräajan umpeutuessa (ks. asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 147 artikla). Lopullinen vahvistettu tilinpäätös vastaanotettiin 12. heinäkuuta eli ennen sen esittämiselle asetetun määrärajan umpeutumista (määräaika on asetuksen 148 artiklan mukaan 31. heinäkuuta).

(8)  Asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012.

(9)  Ks. kansainvälisiä julkisen sektorin tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Public Sector Accounting Standards Board, IPSASB) tilinpäätöksen sisältöä ja analyysiä koskevasta suositellusta käytännöstä antama ohje RPG 2 Financial Statements Discussion and Analysis.

(10)  Esimerkiksi eläkkeistä ja muista työsuhde-etuuksista tilinpäätöksessä esitettävät tiedot.

(11)  Esimerkiksi käsittelemällä entistä laajemmassa osiossa riskien ja epävarmuustekijöiden hallintaa.

(12)  Tarkastajien on täytynyt raportoida tarkastuksen kannalta keskeisistä seikoista siitä lähtien, kun kansainvälinen tilintarkastusstandardi 701 tuli voimaan vuonna 2015.

(13)  Rahoitusvälineet ovat rahoitustukia, jotka ”voivat olla muodoltaan pääomasijoituksia tai oman pääoman luonteisia sijoituksia, lainoja tai vakuuksia taikka muita riskinjakovälineitä”. Varainhoitoasetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, 2 artikla (Määritelmät), p kohta.

(14)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 6.52.

(15)  Viimeisimmät hallintoviranomaisten komissiolle toimittamat tiedot.

(16)  Määristä, jotka olivat käyttämättä 31. joulukuuta 2014, kaikkiaan 45 prosenttia koski yhtä jäsenvaltiota (ks. kohta 2.31).

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/1017, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2015, Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto (EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1) (”ESIR-asetus”).

(18)  Velkasalkun sisältämiin toimiin kuluu vakiomuotoisia lainoja, takauksia ja vastatakauksia. Oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkun sisältämiin toimiin kuuluu suoria ja välillisiä pääomasijoituksia ja oman pääoman luonteisia sijoituksia sekä etuoikeusasemaltaan alisteisia lainoja.

(19)  Rahoitustakauksesta johtuva velka arvostetaan joko odotettuun tappioon tai sitä suurempaan alun perin kirjattuun arvoon, josta tarvittaessa vähennetään kertyneet jaksotukset (tuotot).

(20)  Vuonna 2015 sopimuksia tehtiin 125 miljoonan euron arvosta. EU:n takaus kattaa tästä määrästä puolet. Sopimuksiin liittyvien maksujen määrä oli 7,6 miljoonaa euroa.

(21)  Konsolidoitua tilinpäätöstä käsittelevän IPSAS 35 -standardin ja yhteisjärjestelyjä käsittelevän IPSAS 37 -standardin perusteella.

(22)  Kansainväliset julkisen sektorin tilinpäätösstandardit (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) antaa IPSAS Board. Julkisen sektorin organisaatiot eri puolilla maailmaa käyttävät tätä standardikokonaisuutta laatiessaan tilinpäätöksiään.

(23)  IPSAS 29 -standardin kohdassa 10 todetaan, että johdannainen on rahoitusinstrumentti, jolla on seuraavat kolme ominaisuutta: a) sen arvo muuttuu tietyn koron, rahoitusinstrumentin hinnan, hyödykkeen hinnan taikka muun muuttujan arvon muuttuessa, b) se ei sopimusta tehtäessä vaadi lainkaan nettosijoitusta tai vaatii pienemmän nettosijoituksen kuin mitä vaadittaisiin toisen tyyppisissä sopimuksissa, joiden odotettaisiin reagoivan markkinatekijöiden muutoksiin vastaavalla tavalla, c) se toteutetaan tulevana ajankohtana.

(24)  Tämä määrä sisältää taseen velkoihin kirjatut 67 miljardin euron siirtovelat sekä 39 miljardin euron määrän, joka vähentää taseen varoihin kirjatun ennakkorahoituksen arvoa.

(25)  Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston siirtovelat vähenivät 4,1 miljardia euroa ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston siirtovelat lisääntyivät 0,8 miljardia euroa.

(26)  Budjettituen maksut suunnataan asianomaisen valtion yleiseen talousarvioon tai sen alakohtaista toimintapolitiikkaa tai tavoitetta koskevaan talousarvioon (ks. myös kohta 8.7).

(27)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

(28)  Suora hallinnointi (Euroopan komissio toteuttaa talousarviota suoraan), välillinen hallinnointi (talousarvion toteuttaminen on annettu tehtäväksi EU:n ulkopuolisille kumppanimaille, kansainvälisille järjestöille jne.) ja yhteistyössä tehtävä hallinnointi (talousarvion hallinnointi on jaettu komission ja jäsenvaltioiden kesken).

(29)  Vuoden 2014 tulokset kattoivat kvantifioidut täydentäviin ehtoihin liittyvät virheet. Tällaiset virheet vaikuttivat vuonna 2014 monivuotisen rahoituskehykseen otsakkeen 2 arvioituun virhetasoon 0,6 prosenttiyksikön verran (ks.
  kuva 1.2
  ). Kun tilintarkastustuomioistuin kvantifioi nämä virheet vuosina 2011–2014, niiden keskimääräinen vaikutus oli 0,4 prosenttiyksikköä markkinatoimenpiteiden ja suoran tuen osalta ja 0,3 prosenttiyksikköä maaseudun kehittämisen osalta.

(30)  Pääasiassa menoja, joita käsitellään viidennessä ja kahdeksannessa luvussa, ja osa menoista, joita käsitellään kuudennessa ja seitsemännessä luvussa. Yhteisesti hallinnoitujen menojen ekstrapoloitu virhetaso perustuu 580 tapahtuman tarkastamiseen (tapahtumat poimittiin arvoltaan 113 miljardin euron suuruisesta perusjoukosta). Muunlaisten toimintamenojen kohdalla ekstrapolointi perustuu 318 tapahtuman tarkastamiseen (tapahtumat poimittiin perusjoukosta, jonka arvo on 24 miljardia euroa).

(31)  Nämä elimet ja viranomaiset toteuttavat komission kanssa sopimiaan menettelyjä.

(32)  Esimerkiksi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto mukautti maksajavirastojen raportoimaa maataloustukirahaston keskimääräistä virhetasoa 0,68 prosentista 1,47 prosenttiin ja maaseuturahaston keskimääräistä virhetasoa 1,78 prosentista 4,99 prosenttiin (ks. myös kohdat 7.53, 7.55 ja 7.56).

(33)  Komission ohjeet virhetasojen, riskinalaisten määrien ja arvioitujen tulevien oikaisujen määrittämistä koskevista keskeisistä käsitteistä ja määritelmistä.

(34)  Vuoteen 2014 saakka komissio esitti vapaaehtoisesti tilinpäätöksen liitetiedoissa tiedot rahoitusoikaisuista ja takaisinperinnästä. Komissio on nyt siirtänyt tämän vapaaehtoisen esityksen Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi -asiakirjaan.

(35)  Esimerkiksi EACEA, pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto, innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto, ENER, MOVE, SANTE, budjettipääosasto, kilpailun pääosasto ja SG. Vuonna 2015 kirjattuihin rahoitusoikaisuihin ja takaisinperintätoimiin kohdistetussa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni muun muassa, että pääosastot ottivat mukaan määriä, jotka eivät liittyneet virheisiin, sääntöjenvastaisuuksiin tai petoksiin (käyttämättömän ennakkorahoituksen palautukset). Lisäksi pääosastot luokittelivat joitakin ennakolta tehtyjä rahoitusoikaisuja ja takaisinperintätoimia jälkeen päin tehdyiksi (virheisiin, sääntöjenvastaisuuksiin tai petoksiin liittyvät ennakkorahoituksen palautukset ja ennen menojen hyväksymistä tehdyt vähennykset kuluilmoituksiin). Nämä seikat eivät vaikuta EU:n tilinpäätökseen kokonaisuutena katsoen, mutta niillä voi olla merkittävä vaikutus useiden pääosastojen oikaisukapasiteetin laskentaan.

(36)  Esimerkiksi alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto.

(37)  Kalenterivuonna 2015 tilintarkastustuomioistuin ilmoitti OLAFille 27 tapausta (jotka liittyivät sekä tarkastusvuoteen 2014 että tarkastusvuoteen 2015) (vuonna 2014: 16 tapausta). Osa näistä tapauksista havaittiin tarkastuksissa, jotka eivät liity tarkastuslausumaan.

(38)  Tilintarkastustuomioistuin ei esitä erityisarviota monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 3 (turvallisuus ja kansalaisuus) ja otsakkeen 6 (korvaukset) alaisista menoista eikä muista menoista (monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 ulkopuoliset erityisvälineet, kuten hätäapuvaraus, Euroopan globalisaatiorahasto, Euroopan unionin solidaarisuusrahasto ja joustoväline). Näillä aloilla suoritettu tarkastustyö otetaan kuitenkin huomioon varainhoitovuoden 2015 menoja koskevaa yleistä johtopäätöstä tehtäessä.

(39)  Yhteisen maatalouspolitiikan säädöskehys muuttui vuonna 2015, joten tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastukset eivät enää kata täydentäviä ehtoja. Tällaiset virheet vaikuttivat monivuotisen rahoituskehykseen otsakkeen 2 arvioituun virhetasoon 0,6 prosenttiyksikön verran vuonna 2014. Jaksolla 2011–2014 niiden vaikutus vuosittaiseen arvioituun kokonaisvirhetasoon oli 0,1–0,2 prosenttiyksikköä.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

(40)  Ks.
  kuvan 1.2
  alaviite 1.

(41)  Mukaan lukien kahdeksas, yhdeksäs, kymmenes ja yhdestoista Euroopan kehitysrahasto.

(42)  Jotkin pääosastot hallinnoivat menoja useamman kuin yhden MRK:n otsakkeen yhteydessä (AGRI, EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, HOME, REGIO ja SANTE).

(43)  Ks. lyhenneluettelo
  liitteessä 1.3
  .

(44)  Taloudellinen riski määritellään niiden menojen prosenttiosuutena, jotka eivät mahdollisesti ole sovellettavien lainsäädännöllisten ja sopimuksiin perustuvien vaatimusten mukaisia maksun suoritushetkellä.

(45)  BUDG, COMP, DGT, DIGIT, EPSC, EPSO/EUSA, ESTAT, HR, IAS, JRC, OIB, OIL, OLAF, OP, PMO, SCIC, SG, SJ.

(46)  Koheesiopolitiikan osalta komissio esitti oikaisukapasiteetin vaihteluvälinä, jonka yläraja perustui aiempien rahoitusoikaisujen ja takaisinperittyjen määrien keskiarvoon.

LIITE 1.1

TARKASTUSTAPA JA -MENETELMÄT

| 1. | Tilintarkastustuomioistuimen soveltama tarkastustapa on esitetty ”Tilintarkastuksen ja säännönmukaisuuden tarkastuksen käsikirjassa”, joka on saatavilla tilintarkastustuomioistuimen verkkosivustolla. Tilintarkastustuomioistuin käyttää tarkastustyönsä suunnittelussa varmuuteen perustuvaa mallia. Suunnittelun osana arvioidaan toimintariski (tapahtumissa voi olla virheitä) ja valvontariski (valvontajärjestelmillä ei kyetä ehkäisemään tai havaitsemaan ja korjaamaan näitä virheitä). |
| --- | --- |

1.

Tilintarkastustuomioistuimen soveltama tarkastustapa on esitetty ”Tilintarkastuksen ja säännönmukaisuuden tarkastuksen käsikirjassa”, joka on saatavilla tilintarkastustuomioistuimen verkkosivustolla. Tilintarkastustuomioistuin käyttää tarkastustyönsä suunnittelussa varmuuteen perustuvaa mallia. Suunnittelun osana arvioidaan toimintariski (tapahtumissa voi olla virheitä) ja valvontariski (valvontajärjestelmillä ei kyetä ehkäisemään tai havaitsemaan ja korjaamaan näitä virheitä).

OSA 1 – Tarkastustapa ja -menetelmät tilien luotettavuuden osalta

| 2. | Konsolidoitu tilinpäätös koostuu






  A. | konsolidoiduista tilinpäätöslaskelmista |
| --- | --- | --- |

2.

Konsolidoitu tilinpäätös koostuu

A.

konsolidoiduista tilinpäätöslaskelmista

| B. | talousarvion toteuttamista koskevasta yhteenvedosta. |
| --- | --- |

B.

talousarvion toteuttamista koskevasta yhteenvedosta.

Konsolidoidussa tilinpäätöksessä on esitettävä kaikilta olennaisilta osilta

| — | Euroopan unionin taloudellinen asema varainhoitovuoden lopussa |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin taloudellinen asema varainhoitovuoden lopussa

| — | Euroopan unionin toimien tulokset ja rahavirrat |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin toimien tulokset ja rahavirrat

| — | nettovarallisuuden muutokset varainhoitovuoden lopussa. |
| --- | --- |

—

nettovarallisuuden muutokset varainhoitovuoden lopussa.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa

| a) | arvioidaan kirjanpidon valvontaympäristö |
| --- | --- |

a)

arvioidaan kirjanpidon valvontaympäristö

| b) | tarkastetaan keskeisten kirjanpitomenettelyjen ja varainhoitovuoden päättyessä sovellettavien tilinpäätösmenettelyjen toimivuus |
| --- | --- |

b)

tarkastetaan keskeisten kirjanpitomenettelyjen ja varainhoitovuoden päättyessä sovellettavien tilinpäätösmenettelyjen toimivuus

| c) | tarkastetaan analyyttisesti keskeiset kirjanpitotiedot (johdonmukaisuus ja kohtuullisuus) |
| --- | --- |

c)

tarkastetaan analyyttisesti keskeiset kirjanpitotiedot (johdonmukaisuus ja kohtuullisuus)

| d) | analysoidaan ja täsmäytetään tilit ja/tai saldot |
| --- | --- |

d)

analysoidaan ja täsmäytetään tilit ja/tai saldot

| e) | toimitetaan sitoumuksia, maksuja ja yksittäisiä tase-eriä koskevia yksittäisten tapahtumien tarkastuksia edustavien otosten perusteella |
| --- | --- |

e)

toimitetaan sitoumuksia, maksuja ja yksittäisiä tase-eriä koskevia yksittäisten tapahtumien tarkastuksia edustavien otosten perusteella

| f) | hyödynnetään kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti muiden tarkastajien tekemää työtä, kun se on mahdollista. Tämä koskee erityisesti tarkastuksia komission hallinnoimasta lainanotto- ja lainanantotoiminnasta, josta on saatavilla ulkoisia tarkastuslausuntoja. |
| --- | --- |

f)

hyödynnetään kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti muiden tarkastajien tekemää työtä, kun se on mahdollista. Tämä koskee erityisesti tarkastuksia komission hallinnoimasta lainanotto- ja lainanantotoiminnasta, josta on saatavilla ulkoisia tarkastuslausuntoja.

OSA 2 – Tarkastustapa ja -menetelmät toimien sääntöjenmukaisuuden osalta

| 3. | Tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuden tarkastus käsittää tapahtumien suoran testaamisen (ks.
  kuva 1.2
  ). Tilintarkastustuomioistuin pyrkii saamaan varmuuden siitä, ovatko tapahtumat sovellettavien sääntöjen ja säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

3.

Tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuden tarkastus käsittää tapahtumien suoran testaamisen (ks.
  kuva 1.2
  ). Tilintarkastustuomioistuin pyrkii saamaan varmuuden siitä, ovatko tapahtumat sovellettavien sääntöjen ja säännösten mukaisia.

Miten tilintarkastustuomioistuin testaa tapahtumat?

| 4. | Tilintarkastustuomioistuin testaa edustavaan otokseen poimitut tapahtumat suoraan jokaista erityisarviota varten (luvut 5–9). Testauksen perusteella arvioidaan, kuinka suuri osa perusjoukon tapahtumista on sääntöjenvastaisia. |
| --- | --- |

4.

Tilintarkastustuomioistuin testaa edustavaan otokseen poimitut tapahtumat suoraan jokaista erityisarviota varten (luvut 5–9). Testauksen perusteella arvioidaan, kuinka suuri osa perusjoukon tapahtumista on sääntöjenvastaisia.

| 5. | Tapahtumien testaamisella tarkoitetaan jokaisen otokseen poimitun tapahtuman yksityiskohtaista tarkastamista. Tilintarkastustuomioistuin määrittää, onko maksupyyntö tai maksu talousarviossa ja oikeusperustassa hyväksytyn tarkoituksen mukainen. Se tutkii, onko maksupyynnön tai maksun määrä laskettu oikein (suurempien maksupyyntöjen yhteydessä poimitaan edustava otos osatekijöistä, joihin avustus perustuu). Tapahtuma jäljitetään talousarviotileistä lähtien lopullisen tuensaajan (esimerkiksi viljelijän, kurssinjärjestäjän tai kehitysyhteistyöhankkeen edistäjän) tasolle saakka. Kullakin tasolla tarkastetaan, onko sääntöjä noudatettu. Jos (millä tahansa tasolla)






  — | tapahtuman laskelmat ovat virheellisiä tai |
| --- | --- | --- |

5.

Tapahtumien testaamisella tarkoitetaan jokaisen otokseen poimitun tapahtuman yksityiskohtaista tarkastamista. Tilintarkastustuomioistuin määrittää, onko maksupyyntö tai maksu talousarviossa ja oikeusperustassa hyväksytyn tarkoituksen mukainen. Se tutkii, onko maksupyynnön tai maksun määrä laskettu oikein (suurempien maksupyyntöjen yhteydessä poimitaan edustava otos osatekijöistä, joihin avustus perustuu). Tapahtuma jäljitetään talousarviotileistä lähtien lopullisen tuensaajan (esimerkiksi viljelijän, kurssinjärjestäjän tai kehitysyhteistyöhankkeen edistäjän) tasolle saakka. Kullakin tasolla tarkastetaan, onko sääntöjä noudatettu. Jos (millä tahansa tasolla)

—

tapahtuman laskelmat ovat virheellisiä tai

| — | tapahtuma ei vastaa säännöksiä tai sopimusehtoja, tapahtumassa katsotaan olevan virhe. |
| --- | --- |

—

tapahtuma ei vastaa säännöksiä tai sopimusehtoja, tapahtumassa katsotaan olevan virhe.

| 6. | Tuloihin luettavat arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat tarkastetaan niiden laskemisperustan eli makroekonomisten aggregaattien perusteella. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi varmuuden saamiseksi komission valvontajärjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään, kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja kirjattu konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät ja ne on kirjattu tileihin. |
| --- | --- |

6.

Tuloihin luettavat arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat tarkastetaan niiden laskemisperustan eli makroekonomisten aggregaattien perusteella. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi varmuuden saamiseksi komission valvontajärjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään, kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja kirjattu konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät ja ne on kirjattu tileihin.

| 7. | Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksut, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tarkastus kattaa kaikentyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut. Ennakkomaksuja ei tarkasteta siinä vaiheessa, kun ne on suoritetaan. Ennakkomaksut tutkitaan, kun






  — | EU-varojen lopullinen saaja (esimerkiksi viljelijä, tutkimusinstituutti tai julkisesti kilpailutetun urakan tai palvelun suorittanut yritys) esittää näyttöä varojen asianmukaisesta käytöstä ja |
| --- | --- | --- |

7.

Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksut, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tarkastus kattaa kaikentyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut. Ennakkomaksuja ei tarkasteta siinä vaiheessa, kun ne on suoritetaan. Ennakkomaksut tutkitaan, kun

—

EU-varojen lopullinen saaja (esimerkiksi viljelijä, tutkimusinstituutti tai julkisesti kilpailutetun urakan tai palvelun suorittanut yritys) esittää näyttöä varojen asianmukaisesta käytöstä ja

| — | komissio (tai muu EU-varoja hallinnoiva toimielin tai elin) hyväksyy varojen lopullisen käytön ennakkomaksujen kirjanpidollisen selvityksen yhteydessä. |
| --- | --- |

—

komissio (tai muu EU-varoja hallinnoiva toimielin tai elin) hyväksyy varojen lopullisen käytön ennakkomaksujen kirjanpidollisen selvityksen yhteydessä.

| 8. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusotanta on suunniteltu siten, että sen perusteella voidaan arvioida koko tarkastetun perusjoukon virhetaso. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa rahamääräiseltä arvoltaan suuremmat maksupyynnöt ja maksut poimimalla yksittäisistä tapahtumista tarkastettavaksi osatekijöitä (esimerkiksi hankkeeseen liittyvät laskut, viljelijän ilmoittamat lohkot, ks. kohta 5) rahayksikköön perustuvan otannan avulla. Toisin sanoen tarkastettujen hankkeen tai viljelijän maksupyynnön osatekijöiden osalta ilmoitettu virhetaso ei ole sama asia kuin tarkastetun hankkeen tai maksupyynnön virhetaso, mutta se vaikuttaa osaltaan EU:n menoista tehtävään kokonaisarvioon. |
| --- | --- |

8.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusotanta on suunniteltu siten, että sen perusteella voidaan arvioida koko tarkastetun perusjoukon virhetaso. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa rahamääräiseltä arvoltaan suuremmat maksupyynnöt ja maksut poimimalla yksittäisistä tapahtumista tarkastettavaksi osatekijöitä (esimerkiksi hankkeeseen liittyvät laskut, viljelijän ilmoittamat lohkot, ks. kohta 5) rahayksikköön perustuvan otannan avulla. Toisin sanoen tarkastettujen hankkeen tai viljelijän maksupyynnön osatekijöiden osalta ilmoitettu virhetaso ei ole sama asia kuin tarkastetun hankkeen tai maksupyynnön virhetaso, mutta se vaikuttaa osaltaan EU:n menoista tehtävään kokonaisarvioon.

| 9. | Tilintarkastustuomioistuin ei tarkasta tapahtumia jokaisen jäsenvaltion, edunsaajavaltion ja/tai edunsaaja-alueen osalta joka vuosi. Vuosikertomuksessa annettujen esimerkkien tarkoituksena on havainnollistaa tyypillisimpiä havaittuja virheitä. Joidenkin jäsenvaltioiden, edunsaajavaltioiden ja/tai edunsaaja-alueiden mainitseminen nimeltä ei tarkoita, etteikö esimerkeissä kuvattuja seikkoja voisi ilmetä muuallakin. Tässä kertomuksessa esitettyjä kuvaavia esimerkkejä ei ole tarkoitettu kyseisistä jäsenvaltioista, edunsaajavaltioista ja/tai edunsaaja-alueista tehtävien johtopäätösten pohjaksi. |
| --- | --- |

9.

Tilintarkastustuomioistuin ei tarkasta tapahtumia jokaisen jäsenvaltion, edunsaajavaltion ja/tai edunsaaja-alueen osalta joka vuosi. Vuosikertomuksessa annettujen esimerkkien tarkoituksena on havainnollistaa tyypillisimpiä havaittuja virheitä. Joidenkin jäsenvaltioiden, edunsaajavaltioiden ja/tai edunsaaja-alueiden mainitseminen nimeltä ei tarkoita, etteikö esimerkeissä kuvattuja seikkoja voisi ilmetä muuallakin. Tässä kertomuksessa esitettyjä kuvaavia esimerkkejä ei ole tarkoitettu kyseisistä jäsenvaltioista, edunsaajavaltioista ja/tai edunsaaja-alueista tehtävien johtopäätösten pohjaksi.

| 10. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustapaa ei ole suunniteltu keräämään tietoja virheiden esiintyvyydestä perusjoukossa. Esiintyvyydestä esitetyt luvut eivät siis kuvaa virheiden esiintyvyyttä EU:n rahoittamien maksutapahtumien osalta eikä yksittäisten jäsenvaltioiden osalta. Tilintarkastustuomioistuimen otantatapa perustuu siihen, että eri tapahtumiin sovelletaan erilaisia painotuksia. Otanta ilmentää menon arvoa ja tarkastustyön intensiivisyyttä. Painotukset poistetaan esiintyvyystaulukoista, joissa saman verran painoarvoa saavat siis maaseudun kehittäminen ja suora tuki luonnonvarojen alalla tai sosiaalirahaston menot ja alue- ja koheesiopolitiikan maksut koheesiopolitiikkaa koskevassa luvussa. Eri jäsenvaltioissa poimituissa otoksissa havaitun virheiden suhteellisen esiintyvyyden ei voida katsoa ilmentävän suhteellista virhetasoa näissä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

10.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustapaa ei ole suunniteltu keräämään tietoja virheiden esiintyvyydestä perusjoukossa. Esiintyvyydestä esitetyt luvut eivät siis kuvaa virheiden esiintyvyyttä EU:n rahoittamien maksutapahtumien osalta eikä yksittäisten jäsenvaltioiden osalta. Tilintarkastustuomioistuimen otantatapa perustuu siihen, että eri tapahtumiin sovelletaan erilaisia painotuksia. Otanta ilmentää menon arvoa ja tarkastustyön intensiivisyyttä. Painotukset poistetaan esiintyvyystaulukoista, joissa saman verran painoarvoa saavat siis maaseudun kehittäminen ja suora tuki luonnonvarojen alalla tai sosiaalirahaston menot ja alue- ja koheesiopolitiikan maksut koheesiopolitiikkaa koskevassa luvussa. Eri jäsenvaltioissa poimituissa otoksissa havaitun virheiden suhteellisen esiintyvyyden ei voida katsoa ilmentävän suhteellista virhetasoa näissä jäsenvaltiossa.

Miten tilintarkastustuomioistuin arvioi ja esittää tapahtumatarkastusten tulokset?

| 11. | Tapahtumien virheet johtuvat useista eri syistä, ja virheitä on monenlaisia riippuen rikkomisen luonteesta ja siitä, mitä nimenomaista sääntöä tai sopimusehtoa ei ole noudatettu. Virhe voi liittyä yksittäisen tapahtuman osaan tai koko tapahtumaan. Tilintarkastustuomioistuin ei ota virhetasoa ja virheiden esiintyvyyttä laskiessaan huomioon virheitä, jotka on havaittu ja korjattu ennen sen toimittamia tarkastuksia ja niistä riippumatta, sillä ne ovat osoitus valvontajärjestelmien vaikuttavasta toiminnasta. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, ovatko yksittäiset virheet ilmaistavissa kvantitatiivisesti vai eikö niitä voida ilmaista kvantitatiivisesti. Jako perustuu siihen, missä määrin on mahdollista mitata, kuinka suureen osaan tarkastetusta määrästä virhe vaikuttaa. |
| --- | --- |

11.

Tapahtumien virheet johtuvat useista eri syistä, ja virheitä on monenlaisia riippuen rikkomisen luonteesta ja siitä, mitä nimenomaista sääntöä tai sopimusehtoa ei ole noudatettu. Virhe voi liittyä yksittäisen tapahtuman osaan tai koko tapahtumaan. Tilintarkastustuomioistuin ei ota virhetasoa ja virheiden esiintyvyyttä laskiessaan huomioon virheitä, jotka on havaittu ja korjattu ennen sen toimittamia tarkastuksia ja niistä riippumatta, sillä ne ovat osoitus valvontajärjestelmien vaikuttavasta toiminnasta. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, ovatko yksittäiset virheet ilmaistavissa kvantitatiivisesti vai eikö niitä voida ilmaista kvantitatiivisesti. Jako perustuu siihen, missä määrin on mahdollista mitata, kuinka suureen osaan tarkastetusta määrästä virhe vaikuttaa.

| 12. | Monet virheet liittyvät julkisia hankintoja koskevien lakien soveltamiseen. EU:n säädöksissä ja määräyksissä vahvistettujen kilpailun perusperiaatteiden noudattaminen edellyttää, että merkittävistä hankintamenettelyistä ilmoitetaan. Tarjoukset on arvioitava erityisten kriteerien avulla. Sopimuksia ei saa jakaa keinotekoisesti osiin kynnysarvojen alittamiseksi (1). |
| --- | --- |

12.

Monet virheet liittyvät julkisia hankintoja koskevien lakien soveltamiseen. EU:n säädöksissä ja määräyksissä vahvistettujen kilpailun perusperiaatteiden noudattaminen edellyttää, että merkittävistä hankintamenettelyistä ilmoitetaan. Tarjoukset on arvioitava erityisten kriteerien avulla. Sopimuksia ei saa jakaa keinotekoisesti osiin kynnysarvojen alittamiseksi (1).

| 13. | Julkisiin hankintoihin liittyvien virheiden kvantifiointia koskevat tilintarkastustuomioistuimen perusteet esitellään asiakirjassa Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification (2). |
| --- | --- |

13.

Julkisiin hankintoihin liittyvien virheiden kvantifiointia koskevat tilintarkastustuomioistuimen perusteet esitellään asiakirjassa Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification (2).

| 14. | Tilintarkastustuomioistuin saattaa kvantifioida virheen eri tavoin kuin komissio tai jäsenvaltiot, kun ne päättävät, miten julkisia hankintoja koskevien sääntöjen virheelliseen soveltamiseen tulisi puuttua. |
| --- | --- |

14.

Tilintarkastustuomioistuin saattaa kvantifioida virheen eri tavoin kuin komissio tai jäsenvaltiot, kun ne päättävät, miten julkisia hankintoja koskevien sääntöjen virheelliseen soveltamiseen tulisi puuttua.

Arvioitu virhetaso

| 15. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi virhetason käyttäen todennäköisimmän virhetason käsitettä. Virhetaso arvioidaan jokaisen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen sekä talousarviomenojen koko määrän osalta. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan kvantifioidut virheet. Todennäköisin virhetaso on tilastollinen arvio, joka kuvastaa todennäköistä virheprosenttia perusjoukossa. Virheitä ovat esimerkiksi säännösten ja sääntöjen sekä sopimus- ja avustusehtojen rikkomistapaukset, jotka ovat ilmaistavissa kvantitatiivisesti. Tilintarkastustuomioistuin arvioi myös alemman virherajan (lower error limit, LEL) ja ylemmän virherajan (upper error limit, UEL) (ks. kuva). |
| --- | --- |

15.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi virhetason käyttäen todennäköisimmän virhetason käsitettä. Virhetaso arvioidaan jokaisen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen sekä talousarviomenojen koko määrän osalta. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan kvantifioidut virheet. Todennäköisin virhetaso on tilastollinen arvio, joka kuvastaa todennäköistä virheprosenttia perusjoukossa. Virheitä ovat esimerkiksi säännösten ja sääntöjen sekä sopimus- ja avustusehtojen rikkomistapaukset, jotka ovat ilmaistavissa kvantitatiivisesti. Tilintarkastustuomioistuin arvioi myös alemman virherajan (lower error limit, LEL) ja ylemmän virherajan (upper error limit, UEL) (ks. kuva).

Image

| 16. | Käyrän alapuolella olevan tummennetun alueen kuvaama prosenttiosuus ilmaisee, millä todennäköisyydellä perusjoukon virhetaso on alemman ja ylemmän virherajan välissä. |
| --- | --- |

16.

Käyrän alapuolella olevan tummennetun alueen kuvaama prosenttiosuus ilmaisee, millä todennäköisyydellä perusjoukon virhetaso on alemman ja ylemmän virherajan välissä.

| 17. | Tilintarkastustuomioistuin suunnittelee tarkastustyönsä käyttäen perustana kahden prosentin olennaisuusrajaa. Olennaisuusraja toimii ohjeena tarkastuslausuntoa laadittaessa. Tilintarkastustuomioistuin ottaa tarkastuslausuntoa laatiessaan huomioon myös virheiden luonteen, rahamääräisen arvon ja esiintymisyhteyden. |
| --- | --- |

17.

Tilintarkastustuomioistuin suunnittelee tarkastustyönsä käyttäen perustana kahden prosentin olennaisuusrajaa. Olennaisuusraja toimii ohjeena tarkastuslausuntoa laadittaessa. Tilintarkastustuomioistuin ottaa tarkastuslausuntoa laatiessaan huomioon myös virheiden luonteen, rahamääräisen arvon ja esiintymisyhteyden.

Miten tilintarkastustuomioistuin arvioi järjestelmät ja raportoi tuloksista?

| 18. | Komissio, muut EU:n toimielimet ja elimet, jäsenvaltioiden viranomaiset, edunsaajamaat ja/tai -alueet perustavat järjestelmiä, joita ne käyttävät talousarvioon kohdistuvien riskien hallintaan (myös tapahtumien sääntöjenmukaisuuden osalta). Järjestelmien tutkiminen on erityisen hyödyllistä, kun pyritään yksilöimään parannussuosituksia. |
| --- | --- |

18.

Komissio, muut EU:n toimielimet ja elimet, jäsenvaltioiden viranomaiset, edunsaajamaat ja/tai -alueet perustavat järjestelmiä, joita ne käyttävät talousarvioon kohdistuvien riskien hallintaan (myös tapahtumien sääntöjenmukaisuuden osalta). Järjestelmien tutkiminen on erityisen hyödyllistä, kun pyritään yksilöimään parannussuosituksia.

| 19. | Jokaiseen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen – tulot mukaan lukien – sovelletaan lukuisia yksittäisiä järjestelmiä. Tilintarkastustuomioistuin poimii järjestelmien joukosta vuosittain otoksen. Tilintarkastustuomioistuin esittää tulosten yhteydessä parannussuosituksia. |
| --- | --- |

19.

Jokaiseen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen – tulot mukaan lukien – sovelletaan lukuisia yksittäisiä järjestelmiä. Tilintarkastustuomioistuin poimii järjestelmien joukosta vuosittain otoksen. Tilintarkastustuomioistuin esittää tulosten yhteydessä parannussuosituksia.

Mihin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumassa esitetyt lausunnot perustuvat?

| 20. | Kaikki tämän vuosikertomuksen luvuissa 4–9 käsitelty tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyö muodostaa perustan tarkastuslausunnolle, jonka tilintarkastustuomioistuin antaa Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin esittää lausuntonsa tarkastuslausumassa. Lausunnossa arvioidaan virheiden laaja-alaisuus. Tarkastustyön ansiosta voidaan antaa kattava tietoon perustuvan lausunto siitä, ylittääkö tai alittaako virheiden osuus perusjoukossa olennaisuusrajat. Tilintarkastustuomioistuimen parhaan arvion mukaan menojen kokonaisvirhetaso oli 3,8 prosenttia varainhoitovuonna 2015. Tarkastetun perusjoukon virhetaso on olennainen yli 95 prosentin varmuudella. Arvioitu virhetaso vaihtelee monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeissa (ks. luvut 5–9). Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että virheet olivat laaja-alaisia, sillä niiden vaikutus ulottui suurimpaan osaan menoaloista. |
| --- | --- |

20.

Kaikki tämän vuosikertomuksen luvuissa 4–9 käsitelty tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyö muodostaa perustan tarkastuslausunnolle, jonka tilintarkastustuomioistuin antaa Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin esittää lausuntonsa tarkastuslausumassa. Lausunnossa arvioidaan virheiden laaja-alaisuus. Tarkastustyön ansiosta voidaan antaa kattava tietoon perustuvan lausunto siitä, ylittääkö tai alittaako virheiden osuus perusjoukossa olennaisuusrajat. Tilintarkastustuomioistuimen parhaan arvion mukaan menojen kokonaisvirhetaso oli 3,8 prosenttia varainhoitovuonna 2015. Tarkastetun perusjoukon virhetaso on olennainen yli 95 prosentin varmuudella. Arvioitu virhetaso vaihtelee monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeissa (ks. luvut 5–9). Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että virheet olivat laaja-alaisia, sillä niiden vaikutus ulottui suurimpaan osaan menoaloista.

Petosepäilyt

| 21. | Mikäli tilintarkastustuomioistuimella on syytä epäillä petosta, se raportoi asiasta unionin petostentorjuntavirastolle OLAFille, joka huolehtii mahdollisista tutkimuksista. Tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa OLAFille vuosittain useista tapauksista. |
| --- | --- |

21.

Mikäli tilintarkastustuomioistuimella on syytä epäillä petosta, se raportoi asiasta unionin petostentorjuntavirastolle OLAFille, joka huolehtii mahdollisista tutkimuksista. Tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa OLAFille vuosittain useista tapauksista.

OSA 3 – Tilien luotettavuudesta annettavan tarkastuslausunnon ja toimien sääntöjenmukaisuudesta annettavan lausunnon välinen yhteys

| 22. | Tilintarkastustuomioistuin on antanut






  a) | tarkastuslausunnon Euroopan unionin konsolidoidusta tilinpäätöksestä päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- | --- |

22.

Tilintarkastustuomioistuin on antanut

a)

tarkastuslausunnon Euroopan unionin konsolidoidusta tilinpäätöksestä päättyneeltä varainhoitovuodelta

| b) | tarkastuslausunnot tilien perustana olevien tulojen ja maksujen sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

b)

tarkastuslausunnot tilien perustana olevien tulojen ja maksujen sääntöjenmukaisuudesta.

| 23. | Nämä tarkastuslausunnot laaditaan ja niihin liittyvät tarkastukset toimitetaan kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilintarkastusstandardien ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (INTOSAI) kansainvälisten standardien mukaisesti.
  Kyseisissä standardeissa käsitellään myös tilannetta, jossa tarkastajat antavat lausunnot tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuudesta. Standardeissa täsmennetään, että mukautettu lausunto toimien sääntöjenmukaisuudesta ei sinällään johda mukautettuun lausuntoon tilien luotettavuudesta. Tilinpäätöksessä, josta tilintarkastustuomioistuin antaa lausunnon, todetaan, että EU:n talousarviosta suoritettavia menoja koskevien sääntöjen rikkominen muodostaa olennaisen ongelman. Tilintarkastustuomioistuin on näin ollen päättänyt, että sääntöjenmukaisuutta koskeva olennainen virhetaso ei itsessään ole peruste tilien luotettavuudesta annettavan erillisen lausunnon mukauttamiselle. |
| --- | --- |

23.

Nämä tarkastuslausunnot laaditaan ja niihin liittyvät tarkastukset toimitetaan kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilintarkastusstandardien ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (INTOSAI) kansainvälisten standardien mukaisesti.

Kyseisissä standardeissa käsitellään myös tilannetta, jossa tarkastajat antavat lausunnot tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuudesta. Standardeissa täsmennetään, että mukautettu lausunto toimien sääntöjenmukaisuudesta ei sinällään johda mukautettuun lausuntoon tilien luotettavuudesta. Tilinpäätöksessä, josta tilintarkastustuomioistuin antaa lausunnon, todetaan, että EU:n talousarviosta suoritettavia menoja koskevien sääntöjen rikkominen muodostaa olennaisen ongelman. Tilintarkastustuomioistuin on näin ollen päättänyt, että sääntöjenmukaisuutta koskeva olennainen virhetaso ei itsessään ole peruste tilien luotettavuudesta annettavan erillisen lausunnon mukauttamiselle.

---

(1)  Ks. myös kohdat 6.30–6.35 ja erityiskertomus nro 10/2015 ”Toimia EU:n koheesiovarojen käytössä todettujen julkisia hankintoja koskevien ongelmien ratkaisemiseksi olisi tehostettava”.

(2)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

LIITE 1.2

VIRHEELLISIIN JA SÄÄNTÖJENVASTAISIIN MAKSUIHIN YHDYSVALLOISSA JA EU:SSA SOVELLETUT TESTAUS- JA RAPORTOINTITAVAT

| 1. | Yhdysvalloissa kongressin säätämässä laissa edellytetään, että kaikki julkisyhteisöt testaavat maksunsa riittävällä tavalla niin, että on mahdollista laskea tilastollisesti pätevä arvio virheellisten maksujen vuotuisesta määrästä ohjelmissa, joissa riskianalyysin mukaan tällaisten maksujen osuus on todennäköisesti yli 1,5 prosenttia maksetusta kokonaismäärästä (1). Julkisyhteisöjen on julkaistava tulokset sekä ekstrapoloituna kokonaismääränä että prosenttiosuutena suoritetuista maksuista. Julkisyhteisöjen tarkastajien (2) on raportoitava, onko näiden lukujen tuottaminen ja julkaisu tapahtunut kongressin laissa säätämällä tavalla (3). |
| --- | --- |

1.

Yhdysvalloissa kongressin säätämässä laissa edellytetään, että kaikki julkisyhteisöt testaavat maksunsa riittävällä tavalla niin, että on mahdollista laskea tilastollisesti pätevä arvio virheellisten maksujen vuotuisesta määrästä ohjelmissa, joissa riskianalyysin mukaan tällaisten maksujen osuus on todennäköisesti yli 1,5 prosenttia maksetusta kokonaismäärästä (1). Julkisyhteisöjen on julkaistava tulokset sekä ekstrapoloituna kokonaismääränä että prosenttiosuutena suoritetuista maksuista. Julkisyhteisöjen tarkastajien (2) on raportoitava, onko näiden lukujen tuottaminen ja julkaisu tapahtunut kongressin laissa säätämällä tavalla (3).

| 2. | Yhdysvalloissa virheellisen maksun (kuten EU:ssa sääntöjenvastaisen maksun) määritelmä riippuu siitä, minkä säädöksen nojalla maksu suoritetaan. Yhdysvaltain järjestelmässä sovellettu virheellisten maksujen yleismääritelmä (4) on lähellä tämän vuosikertomuksen ensimmäisessä luvussa käsiteltyjen sääntöjenvastaisten maksujen määritelmää. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään Yhdysvalloissa ja EU:ssa menojen testaamiseen ja raportointiin sovellettujen lähestymistapojen yhteneväisyydet ja eroavaisuudet. |
| --- | --- |

2.

Yhdysvalloissa virheellisen maksun (kuten EU:ssa sääntöjenvastaisen maksun) määritelmä riippuu siitä, minkä säädöksen nojalla maksu suoritetaan. Yhdysvaltain järjestelmässä sovellettu virheellisten maksujen yleismääritelmä (4) on lähellä tämän vuosikertomuksen ensimmäisessä luvussa käsiteltyjen sääntöjenvastaisten maksujen määritelmää. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään Yhdysvalloissa ja EU:ssa menojen testaamiseen ja raportointiin sovellettujen lähestymistapojen yhteneväisyydet ja eroavaisuudet.

| 3. | Yhdysvalloissa laskettu virheellisten maksujen kokonaismäärä sisältää laajan kirjon erilaisia julkisia menoja sosiaalihuollon menoista puolustusalan menoihin. Maatalous ja infrastruktuurit ovat EU:n talousarviossa tärkeimpiä menoaloja, mutta niiden osuus Yhdysvaltojen liittovaltion talousarviossa on suhteellisen pieni. Virhetyyppien jaottelu tuo esiin selviä eroja virhemalleissa. Toissijaisten ehtojen rikkomisella (aihealueina mm. hankintamenettelyjen asianmukaisuus tai valtiontukea koskevat ongelmat, joita ilmenee, koska EU:n politiikka painottaa sisämarkkinoiden toimintaa) on suurempi vaikutus tilintarkastustuomioistuimen arvioituun virhetasoon kuin virheellisten maksujen kokonaismäärään Yhdysvalloissa. Vajaat maksusuoritukset ovat Yhdysvalloissa lasketun kokonaismäärän merkittävä osatekijä toisin kuin tilintarkastustuomioistuimen arvioidun virhetason yhteydessä. Myös dokumentointivirheet vaikuttavat enemmän Yhdysvaltain lukuihin kuin tilintarkastustuomioistuimen arvioituun virhetasoon. |
| --- | --- |

3.

Yhdysvalloissa laskettu virheellisten maksujen kokonaismäärä sisältää laajan kirjon erilaisia julkisia menoja sosiaalihuollon menoista puolustusalan menoihin. Maatalous ja infrastruktuurit ovat EU:n talousarviossa tärkeimpiä menoaloja, mutta niiden osuus Yhdysvaltojen liittovaltion talousarviossa on suhteellisen pieni. Virhetyyppien jaottelu tuo esiin selviä eroja virhemalleissa. Toissijaisten ehtojen rikkomisella (aihealueina mm. hankintamenettelyjen asianmukaisuus tai valtiontukea koskevat ongelmat, joita ilmenee, koska EU:n politiikka painottaa sisämarkkinoiden toimintaa) on suurempi vaikutus tilintarkastustuomioistuimen arvioituun virhetasoon kuin virheellisten maksujen kokonaismäärään Yhdysvalloissa. Vajaat maksusuoritukset ovat Yhdysvalloissa lasketun kokonaismäärän merkittävä osatekijä toisin kuin tilintarkastustuomioistuimen arvioidun virhetason yhteydessä. Myös dokumentointivirheet vaikuttavat enemmän Yhdysvaltain lukuihin kuin tilintarkastustuomioistuimen arvioituun virhetasoon.

| 4. | Kun julkisyhteisöt Yhdysvalloissa laativat arvioitaan virheellisistä maksuista, ne eivät saa luottaa maksujensa vastaanottajien omaan raportointiin ainoana tiedonlähteenä (5). Ne eivät myöskään saa vähentää takaisinperintätoimien vaikutusta virheellisten maksujen kokonaismäärästä. Tilintarkastustuomioistuimen arvioimaa virhetasoa alentavat ennen sen toimittamaa tarkastusta toteutetut korjaavat toimenpiteet, kuten käy ilmi kohdista 1.42 ja 1.43. |
| --- | --- |

4.

Kun julkisyhteisöt Yhdysvalloissa laativat arvioitaan virheellisistä maksuista, ne eivät saa luottaa maksujensa vastaanottajien omaan raportointiin ainoana tiedonlähteenä (5). Ne eivät myöskään saa vähentää takaisinperintätoimien vaikutusta virheellisten maksujen kokonaismäärästä. Tilintarkastustuomioistuimen arvioimaa virhetasoa alentavat ennen sen toimittamaa tarkastusta toteutetut korjaavat toimenpiteet, kuten käy ilmi kohdista 1.42 ja 1.43.

| 5. | Julkisyhteisöt kohdentavat huomattavan määrän resursseja tarkastukseen valittujen maksujen tutkimiseen. Esimerkiksi Yhdysvaltain sosiaaliturvahallinnon osalta tarkastetaan vuosittain lähes 6 000 maksua, jotta saadaan laskettua virheellisten maksujen osuus. Tehtävään käytetään melkein 90 henkilötyövuotta. Viranomaiset, joiden kanssa tilintarkastustuomioistuimen edustajat keskustelivat asiasta, katsoivat, että tämän työn tuloksena julkisyhteisöt saavat laadukasta tietoa virheellisiin maksuihin liittyvistä malleista ja pystyvät usein suunnittelemaan ja toteuttamaan tarkoituksenmukaisia toimia lieventääkseen virheriskiä. |
| --- | --- |

5.

Julkisyhteisöt kohdentavat huomattavan määrän resursseja tarkastukseen valittujen maksujen tutkimiseen. Esimerkiksi Yhdysvaltain sosiaaliturvahallinnon osalta tarkastetaan vuosittain lähes 6 000 maksua, jotta saadaan laskettua virheellisten maksujen osuus. Tehtävään käytetään melkein 90 henkilötyövuotta. Viranomaiset, joiden kanssa tilintarkastustuomioistuimen edustajat keskustelivat asiasta, katsoivat, että tämän työn tuloksena julkisyhteisöt saavat laadukasta tietoa virheellisiin maksuihin liittyvistä malleista ja pystyvät usein suunnittelemaan ja toteuttamaan tarkoituksenmukaisia toimia lieventääkseen virheriskiä.

| 6. | Vuodelta 2015 raportoitiin virheellisiä maksuja 136,7 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta (123,2 miljardia euroa) (6), mikä vastaa 4,4:ää prosenttia liittovaltion menoista (7). Tarkastusten kattamien menojen luonteessa ja virheiden määritelmissä on monia eroavaisuuksia. Pääasiallinen ero on, että varoja hallinnoivien elinten täytyy Yhdysvalloissa tuottaa omat tilastollisesti pätevät arvionsa virhetasosta. |
| --- | --- |

6.

Vuodelta 2015 raportoitiin virheellisiä maksuja 136,7 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta (123,2 miljardia euroa) (6), mikä vastaa 4,4:ää prosenttia liittovaltion menoista (7). Tarkastusten kattamien menojen luonteessa ja virheiden määritelmissä on monia eroavaisuuksia. Pääasiallinen ero on, että varoja hallinnoivien elinten täytyy Yhdysvalloissa tuottaa omat tilastollisesti pätevät arvionsa virhetasosta.

Talousarviomenojen virhetason arvioimiseen Yhdysvalloissa ja tilintarkastustuomioistuimessa käytettyjen mallien eroavaisuudet ja yhteneväisyydet

| | | Yhdysvaltain liittohallitus | Tilintarkastustuomioistuin |
| --- | --- | --- | --- |
| Vastuu arvioidun virhetason laskennasta | Varojen hallinnoijien on esitettävä tilastollinen arvio virhetasosta | | |
| Ulkoiset tarkastajat laskevat tilastollisen arvion virhetasosta | | |
| Kattavuus | Otanta kohdistetaan kaikkiin talousarviomaksuihin | | |
| Otanta kohdistetaan ainoastaan niiden ohjelmien menoihin, joita varojen hallinnoijat pitävät riskialttiina | | |
| Pääasialliset virhetyypit | Tukikelpoisille edunsaajille on maksettu virheellisiä määriä | | |
| Maksuja on suoritettu edunsaajille, jotka eivät ole oikeutettuja tukeen | | |
| Maksuja on suoritettu tukeen oikeuttamattomien tavaroiden tai palvelujen perusteella | | |
| Maksut tavaroista, joita ei ole toimitettu, tai palveluista, joita ei ole suoritettu | | |
| Päällekkäiset maksut | | |
| Maksut, joista ei saatu riittävää/lainkaan todentavaa aineistoa | | |
| Virheiden laskentaperusta | Tilastollisin menetelmin poimitun tapahtumaotoksen testaus | | |
| (Varojen hallinnoijien toteuttamat) korjaavat toimenpiteet maksun suorittamisen jälkeen voivat alentaa arvioitua virhetasoa | | |
| Arvioidun virhetason esitystapa | Ekstrapoloitu rahamääräinen virhetaso | | |
| Ekstrapoloitu prosenttimääräinen virhetaso | | |
| Tulokset | Taso keskimäärin vuosina 2012–2015 | 4,1  % | 4,3  % |
| Taso vuonna 2015 | 4,4  % | 3,8  % |

Yhdysvaltain liittohallitus

Tilintarkastustuomioistuin

Vastuu arvioidun virhetason laskennasta

Varojen hallinnoijien on esitettävä tilastollinen arvio virhetasosta

Image

Image

Ulkoiset tarkastajat laskevat tilastollisen arvion virhetasosta

Image

Image

Kattavuus

Otanta kohdistetaan kaikkiin talousarviomaksuihin

Image

Image

Otanta kohdistetaan ainoastaan niiden ohjelmien menoihin, joita varojen hallinnoijat pitävät riskialttiina

Image

Image

Pääasialliset virhetyypit

Tukikelpoisille edunsaajille on maksettu virheellisiä määriä

Image

Image

Maksuja on suoritettu edunsaajille, jotka eivät ole oikeutettuja tukeen

Image

Image

Maksuja on suoritettu tukeen oikeuttamattomien tavaroiden tai palvelujen perusteella

Image

Image

Maksut tavaroista, joita ei ole toimitettu, tai palveluista, joita ei ole suoritettu

Image

Image

Päällekkäiset maksut

Image

Image

Maksut, joista ei saatu riittävää/lainkaan todentavaa aineistoa

Image

Image

Virheiden laskentaperusta

Tilastollisin menetelmin poimitun tapahtumaotoksen testaus

Image

Image

(Varojen hallinnoijien toteuttamat) korjaavat toimenpiteet maksun suorittamisen jälkeen voivat alentaa arvioitua virhetasoa

Image

Image

Arvioidun virhetason esitystapa

Ekstrapoloitu rahamääräinen virhetaso

Image

Image

Ekstrapoloitu prosenttimääräinen virhetaso

Image

Image

Tulokset

Taso keskimäärin vuosina 2012–2015

4,1  %

4,3  %

Taso vuonna 2015

4,4  %

3,8  %

---

(1)  Julkisyhteisöt suorittavat omat riskianalyysinsä. Virheellisten maksujen määrä arvioidaan automaattisesti tietyissä meno-ohjelmissa, ja 1,5 prosentin raja-arvoa saatetaan alentaa.

(2)  Useimmissa julkisyhteisöissä ylitarkastaja, muissa tapauksissa maan ylin tarkastuselin.

(3)  Nykyisin IPERIA-laki (Improper Payments Elimination and Recovery Improvement Act) vuodelta 2012. Eräät julkisyhteisöt alkoivat raportoida virheellisistä maksuista vuonna 2003, kuten edellytetään IPIA-laissa (Improper Payments Information Act) vuodelta 2002. Ks. myös sivusto paymentaccuracy.gov

(4)  Yleiskirje No. A-123 liite C Requirements for Effective Estimation and Remediation of Improper Payments.

(5)  Euroopan komissio käyttää suurelta osin tietoja, jotka se on saanut alakohtaisten säädösten mukaisesti perustetuilta elimiltä ja viranomaisilta sekä eräiltä muilta tahoilta (ks. kohta 1.35).

(6)  Keskimääräinen vaihtokurssi vuonna 2015: 1 euro = 1,1095 Yhdysvaltain dollaria.

(7)  Yhdysvaltain liittovaltion tilinpäätös vuodelta 2015.

LIITE 1.3

OTOKSISSA HAVAITTUJEN VIRHEIDEN ESIINTYVYYS VUONNA 2015

| Jäsenvaltio (hallinnointi yhteistyössä) | MRK:n otsake 1b – Koheesio | MRK:n otsake 2 – Luonnonvarat | Yhteishallinnointi – MRK:n otsakkeet 1b ja 2 (yhteensä) |
| --- | --- | --- | --- |
| Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), koheesiorahasto ja Euroopan sosiaalirahasto (ESR) | Markkinatoimenpiteet ja suora tuki | Maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus |
| Tapahtumien lukumäärä | Tapahtumat, joissa ilmeni virheitä (lukumäärä) | Tapahtumat, joissa ilmeni seuraavia virheitä (lukumäärä): | Tapahtumien lukumäärä | Tapahtumat, joissa ilmeni virheitä (lukumäärä) | Tapahtumat, joissa ilmeni seuraavia virheitä (lukumäärä): | Tapahtumien lukumäärä | Tapahtumat, joissa ilmeni virheitä (lukumäärä) | Tapahtumat, joissa ilmeni seuraavia virheitä (lukumäärä): | Tapahtumien lukumäärä | Tapahtumat, joissa ilmeni virheitä (lukumäärä) | Tapahtumat, joissa ilmeni seuraavia virheitä (lukumäärä): |
| Vain muu säännöstenmukaisuustekijä / ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe | Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet | <20 % | 20 %–80 % | 80 %–100 % | Vain muu säännöstenmukaisuustekijä / ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe | Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet | <20 % | 20 %–80 % | 80 %–100 % | Vain muu säännöstenmukaisuustekijä / ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe | Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet | <20 % | 20 %–80 % | 80 %–100 % | Vain muu säännöstenmukaisuustekijä / ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe | Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet | <20 % | 20 %–80 % | 80 %–100 % |
| BE | Belgia | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 |
| BG | Bulgaria | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| CZ | Tšekki | 28 | 6 | 2 | 4 | 2 | 0 | 2 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 0 | 37 | 10 | 2 | 8 | 6 | 0 | 2 |
| DK | Tanska | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 |
| DE | Saksa | 16 | 6 | 3 | 3 | 2 | 1 | 0 | 24 | 5 | 2 | 3 | 3 | 0 | 0 | 14 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 | 0 | 54 | 14 | 5 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| IE | Irlanti | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EL | Kreikka | 17 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 0 | 1 | 30 | 5 | 2 | 3 | 2 | 0 | 1 |
| ES | Espanja | 17 | 7 | 5 | 2 | 0 | 2 | 0 | 20 | 5 | 0 | 5 | 4 | 0 | 1 | 21 | 8 | 3 | 5 | 3 | 2 | 0 | 58 | 20 | 8 | 12 | 7 | 4 | 1 |
| FR | Ranska | 8 | 3 | 0 | 3 | 2 | 0 | 1 | 32 | 10 | 1 | 9 | 7 | 2 | 0 | 14 | 11 | 8 | 3 | 2 | 1 | 0 | 54 | 24 | 9 | 15 | 11 | 3 | 1 |
| IT | Italia | 25 | 9 | 5 | 4 | 1 | 2 | 1 | 20 | 8 | 1 | 7 | 5 | 2 | 0 | 22 | 13 | 7 | 6 | 4 | 1 | 1 | 67 | 30 | 13 | 17 | 10 | 5 | 2 |
| CY | Kypros | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 |
| LV | Latvia | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| LT | Liettua | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| HU | Unkari | 17 | 6 | 2 | 4 | 1 | 3 | 0 | 8 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 5 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 30 | 10 | 2 | 8 | 5 | 3 | 0 |
| NL | Alankomaat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| AT | Itävalta | 8 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| PL | Puola | 41 | 16 | 11 | 5 | 1 | 2 | 2 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 22 | 4 | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | 71 | 20 | 14 | 6 | 2 | 2 | 2 |
| PT | Portugali | 12 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 7 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| RO | Romania | 4 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 8 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 11 | 3 | 0 | 3 | 0 | 2 | 1 | 23 | 7 | 1 | 6 | 2 | 3 | 1 |
| SI | Slovenia | 8 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SK | Slovakian tasavalta | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 5 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| SF | Suomi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 5 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 0 | 9 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 |
| SE | Ruotsi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| UK | Yhdistynyt kuningaskunta | 9 | 6 | 2 | 4 | 3 | 1 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 | 10 | 6 | 3 | 3 | 3 | 0 | 0 | 27 | 17 | 5 | 12 | 11 | 1 | 0 |
| Yhteensä | 223 | 72 | 39 | 33 | 14 | 13 | 6 | 180 | 52 | 5 | 47 | 42 | 4 | 1 | 172 | 67 | 29 | 38 | 26 | 8 | 4 | 575 | 191 | 73 | 118 | 82 | 25 | 11 |
| Tilintarkastustuomioistuin ottaa huomioon korjaavat toimenpiteet, ja tällä on vaikutusta taulukossa esitettyihin yksittäisiin havaintoihin (ks. myös kohdat 1.42 ja 1.43). Tilintarkastustuomioistuin ei tarkasta tapahtumia jokaisen jäsenvaltion, edunsaajavaltion ja/tai edunsaaja-alueen osalta joka vuosi. Se ei tarkastanut Luxemburgia, Maltaa, Kroatiaa ja Viroa koskevia tapahtumia varainhoitovuodelta 2015. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustapaa ei ole suunniteltu keräämään tietoja virheiden esiintyvyydestä perusjoukossa. Esiintyvyydestä esitetyt luvut eivät siis kuvaa virheiden esiintyvyyttä EU:n rahoittamien tapahtumien osalta eivätkä yksittäisten jäsenvaltioiden osalta. Eri jäsenvaltioissa poimituissa otoksissa havaitun virheiden suhteellisen esiintyvyyden ei voida katsoa ilmentävän suhteellista virhetasoa näissä jäsenvaltiossa. |

Jäsenvaltio (hallinnointi yhteistyössä)

MRK:n otsake 1b – Koheesio

MRK:n otsake 2 – Luonnonvarat

Yhteishallinnointi – MRK:n otsakkeet 1b ja 2 (yhteensä)

Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), koheesiorahasto ja Euroopan sosiaalirahasto (ESR)

Markkinatoimenpiteet ja suora tuki

Maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus

Tapahtumien lukumäärä

Tapahtumat, joissa ilmeni virheitä (lukumäärä)

Tapahtumat, joissa ilmeni seuraavia virheitä (lukumäärä):

Tapahtumien lukumäärä

Tapahtumat, joissa ilmeni virheitä (lukumäärä)

Tapahtumat, joissa ilmeni seuraavia virheitä (lukumäärä):

Tapahtumien lukumäärä

Tapahtumat, joissa ilmeni virheitä (lukumäärä)

Tapahtumat, joissa ilmeni seuraavia virheitä (lukumäärä):

Tapahtumien lukumäärä

Tapahtumat, joissa ilmeni virheitä (lukumäärä)

Tapahtumat, joissa ilmeni seuraavia virheitä (lukumäärä):

Vain muu säännöstenmukaisuustekijä / ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet

<20 %

20 %–80 %

80 %–100 %

Vain muu säännöstenmukaisuustekijä / ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet

<20 %

20 %–80 %

80 %–100 %

Vain muu säännöstenmukaisuustekijä / ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet

<20 %

20 %–80 %

80 %–100 %

Vain muu säännöstenmukaisuustekijä / ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet

<20 %

20 %–80 %

80 %–100 %

BE

Belgia

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

2

0

2

1

1

0

5

2

0

2

1

1

0

BG

Bulgaria

9

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

5

0

0

0

0

0

0

18

2

0

2

2

0

0

CZ

Tšekki

28

6

2

4

2

0

2

4

0

0

0

0

0

0

5

4

0

4

4

0

0

37

10

2

8

6

0

2

DK

Tanska

0

0

0

0

0

0

0

8

5

0

5

5

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

5

0

5

5

0

0

DE

Saksa

16

6

3

3

2

1

0

24

5

2

3

3

0

0

14

3

0

3

2

1

0

54

14

5

9

7

2

0

IE

Irlanti

0

0

0

0

0

0

0

8

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

0

0

0

0

0

0

EL

Kreikka

17

2

2

0

0

0

0

8

1

0

1

1

0

0

5

2

0

2

1

0

1

30

5

2

3

2

0

1

ES

Espanja

17

7

5

2

0

2

0

20

5

0

5

4

0

1

21

8

3

5

3

2

0

58

20

8

12

7

4

1

FR

Ranska

8

3

0

3

2

0

1

32

10

1

9

7

2

0

14

11

8

3

2

1

0

54

24

9

15

11

3

1

IT

Italia

25

9

5

4

1

2

1

20

8

1

7

5

2

0

22

13

7

6

4

1

1

67

30

13

17

10

5

2

CY

Kypros

0

0

0

0

0

0

0

4

3

0

3

3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

3

0

3

3

0

0

LV

Latvia

4

1

0

1

1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

1

0

1

1

0

0

LT

Liettua

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

3

3

0

0

0

0

5

3

3

0

0

0

0

HU

Unkari

17

6

2

4

1

3

0

8

3

0

3

3

0

0

5

1

0

1

1

0

0

30

10

2

8

5

3

0

NL

Alankomaat

0

0

0

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

AT

Itävalta

8

2

1

1

0

1

0

0

0

0

0

0

0

0

10

0

0

0

0

0

0

18

2

1

1

0

1

0

PL

Puola

41

16

11

5

1

2

2

8

0

0

0

0

0

0

22

4

3

1

1

0

0

71

20

14

6

2

2

2

PT

Portugali

12

5

5

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

2

2

0

0

0

0

20

7

7

0

0

0

0

RO

Romania

4

2

0

2

1

1

0

8

2

1

1

1

0

0

11

3

0

3

0

2

1

23

7

1

6

2

3

1

SI

Slovenia

8

1

1

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

12

1

1

0

0

0

0

SK

Slovakian tasavalta

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

1

0

1

0

0

1

5

1

0

1

0

0

1

SF

Suomi

0

0

0

0

0

0

0

4

1

0

1

1

0

0

5

4

0

4

4

0

0

9

5

0

5

5

0

0

SE

Ruotsi

0

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

UK

Yhdistynyt kuningaskunta

9

6

2

4

3

1

0

8

5

0

5

5

0

0

10

6

3

3

3

0

0

27

17

5

12

11

1

0

Yhteensä

223

72

39

33

14

13

6

180

52

5

47

42

4

1

172

67

29

38

26

8

4

575

191

73

118

82

25

11

Tilintarkastustuomioistuin ottaa huomioon korjaavat toimenpiteet, ja tällä on vaikutusta taulukossa esitettyihin yksittäisiin havaintoihin (ks. myös kohdat 1.42 ja 1.43). Tilintarkastustuomioistuin ei tarkasta tapahtumia jokaisen jäsenvaltion, edunsaajavaltion ja/tai edunsaaja-alueen osalta joka vuosi. Se ei tarkastanut Luxemburgia, Maltaa, Kroatiaa ja Viroa koskevia tapahtumia varainhoitovuodelta 2015. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustapaa ei ole suunniteltu keräämään tietoja virheiden esiintyvyydestä perusjoukossa. Esiintyvyydestä esitetyt luvut eivät siis kuvaa virheiden esiintyvyyttä EU:n rahoittamien tapahtumien osalta eivätkä yksittäisten jäsenvaltioiden osalta. Eri jäsenvaltioissa poimituissa otoksissa havaitun virheiden suhteellisen esiintyvyyden ei voida katsoa ilmentävän suhteellista virhetasoa näissä jäsenvaltiossa.

| Euroopan komission pääosasto, muut toimielimet ja elimet (kaikki hallinnointityypit) | Tarkastettujen tapahtumien lukumäärä yhteensä | Tapahtumat, joissa ilmeni yksi tai useampi virhe (lukumäärä) | Tapahtumat, joissa ilmeni seuraavia virheitä (lukumäärä): |
| --- | --- | --- | --- |
| Vain muut säännönmukaisuustekijät ja virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti | Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet | Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet < 20 % | Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet 20 % – 80 % | Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet 80 % – 100 % |
| Euroopan komissio: | | | | | | | |
| AGRI | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO | 344 | 116 | 31 | 85 | 68 | 12 | 5 |
| DEVCO | Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden PO | 49 | 14 | 5 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| HOME | Muuttoliike- ja sisäasioiden PO | 8 | 4 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| JUST | Oikeus- ja kuluttaja-asioiden PO | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SANTE | Terveyden ja elintarviketurvallisuuden PO | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| EACEA | Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto | 7 | 5 | 1 | 4 | 3 | 0 | 1 |
| EMPL | Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden PO | 82 | 30 | 16 | 14 | 8 | 5 | 1 |
| JRC | Yhteinen tutkimuskeskus | 3 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| NEAR | Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen PO | 46 | 13 | 2 | 11 | 8 | 3 | 0 |
| PMO | Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto | 71 | 7 | 3 | 4 | 1 | 1 | 2 |
| REGIO | Alue- ja kaupunkipolitiikan PO | 150 | 43 | 23 | 20 | 7 | 8 | 5 |
| ESTAT | Eurostat | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| CONNECT | Viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian PO | 20 | 9 | 2 | 7 | 4 | 2 | 1 |
| MOVE | Liikenteen ja liikkumisen PO | 7 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| RTD | Tutkimuksen ja innovoinnin PO | 55 | 35 | 15 | 20 | 14 | 5 | 1 |
| ENER | Energian PO | 11 | 7 | 5 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| GROW | Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan PO | 7 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EAC | Koulutuksen ja kulttuurin PO | 32 | 13 | 7 | 6 | 5 | 1 | 0 |
| ECFIN | Talouden ja rahoituksen PO | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| TAXUD | Verotuksen ja tulliliiton PO | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| COMM | Viestinnän PO | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| FISMA | Rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin PO | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ENV | Ympäristöasioiden PO | 7 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| MARE | Meri- ja kalastusasioiden PO | 12 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ECHO | Humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden PO | 36 | 7 | 1 | 6 | 6 | 0 | 0 |
| OP | Julkaisutoimisto | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| DIGIT | Tietotekniikan PO | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| HR | Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan PO | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| OIB | Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto, Bryssel | 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| OIL | Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto, Luxemburg | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SJ | Oikeudellinen yksikkö | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| SCIC | Tulkkauksen pääosasto | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Euroopan komissio yhteensä | 975 | 319 | 124 | 195 | 139 | 40 | 16 |
| Muut toimielimet ja elimet | |
| Euroopan parlamentti | 25 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 25 | 9 | 7 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| Euroopan unionin neuvosto | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Euroopan unionin tuomioistuin | 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Euroopan tilintarkastustuomioistuin | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Muut elimet | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Muut toimielimet ja elimet yhteensä | 74 | 12 | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 |
| Yhteensä | 1 049 | 331 | 133 | 198 | 142 | 40 | 16 |

Euroopan komission pääosasto, muut toimielimet ja elimet (kaikki hallinnointityypit)

Tarkastettujen tapahtumien lukumäärä yhteensä

Tapahtumat, joissa ilmeni yksi tai useampi virhe (lukumäärä)

Tapahtumat, joissa ilmeni seuraavia virheitä (lukumäärä):

Vain muut säännönmukaisuustekijät ja virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet < 20 %

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet 20 % – 80 %

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet 80 % – 100 %

Euroopan komissio:

AGRI

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO

344

116

31

85

68

12

5

DEVCO

Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden PO

49

14

5

9

7

2

0

HOME

Muuttoliike- ja sisäasioiden PO

8

4

2

2

2

0

0

JUST

Oikeus- ja kuluttaja-asioiden PO

1

0

0

0

0

0

0

SANTE

Terveyden ja elintarviketurvallisuuden PO

2

1

0

1

0

1

0

EACEA

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto

7

5

1

4

3

0

1

EMPL

Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden PO

82

30

16

14

8

5

1

JRC

Yhteinen tutkimuskeskus

3

2

2

0

0

0

0

NEAR

Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen PO

46

13

2

11

8

3

0

PMO

Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto

71

7

3

4

1

1

2

REGIO

Alue- ja kaupunkipolitiikan PO

150

43

23

20

7

8

5

ESTAT

Eurostat

1

0

0

0

0

0

0

CONNECT

Viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian PO

20

9

2

7

4

2

1

MOVE

Liikenteen ja liikkumisen PO

7

1

1

0

0

0

0

RTD

Tutkimuksen ja innovoinnin PO

55

35

15

20

14

5

1

ENER

Energian PO

11

7

5

2

2

0

0

GROW

Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan PO

7

1

1

0

0

0

0

EAC

Koulutuksen ja kulttuurin PO

32

13

7

6

5

1

0

ECFIN

Talouden ja rahoituksen PO

2

1

0

1

1

0

0

TAXUD

Verotuksen ja tulliliiton PO

1

1

1

0

0

0

0

COMM

Viestinnän PO

1

0

0

0

0

0

0

FISMA

Rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin PO

1

0

0

0

0

0

0

ENV

Ympäristöasioiden PO

7

2

0

2

2

0

0

MARE

Meri- ja kalastusasioiden PO

12

3

3

0

0

0

0

ECHO

Humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden PO

36

7

1

6

6

0

0

OP

Julkaisutoimisto

1

1

1

0

0

0

0

DIGIT

Tietotekniikan PO

3

1

1

0

0

0

0

HR

Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan PO

5

0

0

0

0

0

0

OIB

Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto, Bryssel

6

1

1

0

0

0

0

OIL

Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto, Luxemburg

2

0

0

0

0

0

0

SJ

Oikeudellinen yksikkö

1

1

0

1

1

0

0

SCIC

Tulkkauksen pääosasto

1

0

0

0

0

0

0

Euroopan komissio yhteensä

975

319

124

195

139

40

16

Muut toimielimet ja elimet

Euroopan parlamentti

25

2

1

1

1

0

0

Euroopan ulkosuhdehallinto

25

9

7

2

2

0

0

Euroopan unionin neuvosto

9

0

0

0

0

0

0

Euroopan unionin tuomioistuin

6

1

1

0

0

0

0

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

3

0

0

0

0

0

0

Muut elimet

6

0

0

0

0

0

0

Muut toimielimet ja elimet yhteensä

74

12

9

3

3

0

0

Yhteensä

1 049

331

133

198

142

40

16

---

TOINEN LUKU

Talousarvio- ja varainhallinto

SISÄLLYS

| Johdanto | 2.1–2.4 |
| --- | --- |

| Huomautukset | 2.5–2.38 |
| --- | --- |

| Maksattamatta olevien sitoumusten määrä lisääntyi ja tulevien maksuvaatimusten määrä kasvoi edelleen | 2.5–2.10 |
| --- | --- |

| Vuoden 2015 alkuperäinen maksubudjetti oli suurempi kuin aiempina vuosina... | 2.11 |
| --- | --- |

| ... ja käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin ja seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyihin määrärahoihin perustuvista maksuista johtuen maksujen lopullinen taso ylitti monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärän | 2.12–2.13 |
| --- | --- |

| Koheesioalalla haettiin kuluilmoitusten perusteella aiempaa vähemmän korvauksia | 2.14–2.15 |
| --- | --- |

| Alkuperäisten sitoumusten tekemisestä menojen hyväksymiseen kuluu yhä pitkä aika | 2.16–2.18 |
| --- | --- |

| Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) varojen käytön viipeet ovat merkittäviä | 2.19–2.21 |
| --- | --- |

| Rahoitusvälineiden osuus talousarviosta kasvaa... | 2.22–2.26 |
| --- | --- |

| ... samoin kuin on niiden osuus taseessa... | 2.27–2.30 |
| --- | --- |

| ... ja yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden varoja on edelleen käyttämättä suhteellisen suuri määrä | 2.31 |
| --- | --- |

| Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) ensimmäiset tapahtumat kirjattiin... | 2.32–2.37 |
| --- | --- |

| ... kun taas Verkkojen Eurooppa -välineen käynnistäminen viivästyi | 2.38 |
| --- | --- |

| Johtopäätökset ja suositukset | 2.39–2.47 |
| --- | --- |

| Varainhoitovuotta 2015 koskevat johtopäätökset | 2.39–2.46 |
| --- | --- |

| Suositukset | 2.47 |
| --- | --- |

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 2.1 | Tässä luvussa esitetään katsaus vuonna 2015 esille tulleisiin keskeisiin talousarvio- ja varainhallintokysymyksiin, jotka vaikuttavat EU:n talousarvioon ja taseeseen. Kysymykset koskevat menojen ja sitoumusten kokonaistasoa, talousarviokirjanpidon ja rahoitustilien välisiä suhteita, rahoitusvälineitä ja talousarvion yhteyttä monivuotiseen rahoituskehykseen (MRK). |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

JOHDANTO

2.1

Tässä luvussa esitetään katsaus vuonna 2015 esille tulleisiin keskeisiin talousarvio- ja varainhallintokysymyksiin, jotka vaikuttavat EU:n talousarvioon ja taseeseen. Kysymykset koskevat menojen ja sitoumusten kokonaistasoa, talousarviokirjanpidon ja rahoitustilien välisiä suhteita, rahoitusvälineitä ja talousarvion yhteyttä monivuotiseen rahoituskehykseen (MRK).

| 2.2 | EU:n vuotuiseen talousarvioon sovellettava monivuotinen rahoituskehys kattaa seitsenvuotisen jakson. Rahoituskehys on määritelty neuvoston asetuksessa (1), ja siinä vahvistetaan maksumäärärahojen ja maksusitoumusmäärärahojen yleinen vuotuinen enimmäismäärä. Nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä rajoitetaan sitoumusten määrä 1 083  miljardiin euroon ja maksujen määrä 1 024  miljardiin euroon (2) seitsemäksi vuodeksi (2014–2020). Uutena ominaisuutena tässä monivuotisessa rahoituskehyksessä on se, että maksumäärärahojen (3) ja maksusitoumusmäärärahojen (4) enimmäismäärästä käyttämättä jääneet varat nostavat automaattisesti monivuotisen rahoituskehyksen seuraavien vuosien enimmäismääriä. |
| --- | --- |

2.2

EU:n vuotuiseen talousarvioon sovellettava monivuotinen rahoituskehys kattaa seitsenvuotisen jakson. Rahoituskehys on määritelty neuvoston asetuksessa (1), ja siinä vahvistetaan maksumäärärahojen ja maksusitoumusmäärärahojen yleinen vuotuinen enimmäismäärä. Nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä rajoitetaan sitoumusten määrä 1 083  miljardiin euroon ja maksujen määrä 1 024  miljardiin euroon (2) seitsemäksi vuodeksi (2014–2020). Uutena ominaisuutena tässä monivuotisessa rahoituskehyksessä on se, että maksumäärärahojen (3) ja maksusitoumusmäärärahojen (4) enimmäismäärästä käyttämättä jääneet varat nostavat automaattisesti monivuotisen rahoituskehyksen seuraavien vuosien enimmäismääriä.

| 2.3 | Vuosi 2015 oli nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen toinen soveltamisvuosi. Yli kolme neljäsosaa toimintamenoista koski järjestelmiä, jotka toimivat edellisen monivuotisen rahoituskehyksen sääntöjen mukaisesti (viljelijöille vuodelta 2014 myönnetyt tuet, kauden 2007–2013 toimenpideohjelmiin sisältyvien koheesioalan hankkeiden perusteella maksetut korvaukset ja vuonna 2007 alkaneen seitsemännen puiteohjelman tutkimushankkeisiin liittyvät maksupyynnöt). Uuden monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti komissio maksoi 9,6  miljardia euroa ennakkomaksuja uusiin koheesioalan toimenpideohjelmiin. |
| --- | --- |

2.3

Vuosi 2015 oli nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen toinen soveltamisvuosi. Yli kolme neljäsosaa toimintamenoista koski järjestelmiä, jotka toimivat edellisen monivuotisen rahoituskehyksen sääntöjen mukaisesti (viljelijöille vuodelta 2014 myönnetyt tuet, kauden 2007–2013 toimenpideohjelmiin sisältyvien koheesioalan hankkeiden perusteella maksetut korvaukset ja vuonna 2007 alkaneen seitsemännen puiteohjelman tutkimushankkeisiin liittyvät maksupyynnöt). Uuden monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti komissio maksoi 9,6  miljardia euroa ennakkomaksuja uusiin koheesioalan toimenpideohjelmiin.

| 2.4 | Suurinta osaa EU-jäsenyyden eduista (kuten pääsyä sisämarkkinoille) ei sinänsä saavuteta EU:n yleisellä talousarviolla eikä talousarvioon kirjata kaikkia aiheutuvia kuluja (esimerkiksi osarahoitusta ja yhteistyössä toteutetusta hallinnoinnista johtuvia menoja). Kuten tilintarkastustuomioistuin on todennut (5), useat rahoitusmekanismit, jotka tukevat Euroopan unionin toimintapolitiikkoja, eivät saa rahoitusta suoraan EU:n talousarviosta eikä niitä kirjata EU:n taseeseen. Näitä ovat Euroopan rahoitusvakausväline, Euroopan vakausmekanismi, yhteinen kriisinratkaisumekanismi sekä Euroopan investointipankki (6) (EIP) ja sen yhteydessä Euroopan investointirahasto (EIR). Osa näistä mekanismeista ei ole tilintarkastustuomioistuimen tarkastettavana, joten niihin ei paneuduta perusteellisesti tässä luvussa. Muita mekanismeja on osittain kirjattuna EU:n taseeseen. Näitä ovat esimerkiksi rahoituslähteiden yhdistämisjärjestelyt (7) ja Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) (ks. kohdat 2.32–2.37). Tilintarkastustuomioistuin kohdistaa erillisen tarkastuksen Euroopan kehitysrahastoon (8), jonka osalta havainnot talousarvio- ja varainhallinnosta esitetään omassa vuosikertomuksessaan (9). |
| --- | --- |

2.4

Suurinta osaa EU-jäsenyyden eduista (kuten pääsyä sisämarkkinoille) ei sinänsä saavuteta EU:n yleisellä talousarviolla eikä talousarvioon kirjata kaikkia aiheutuvia kuluja (esimerkiksi osarahoitusta ja yhteistyössä toteutetusta hallinnoinnista johtuvia menoja). Kuten tilintarkastustuomioistuin on todennut (5), useat rahoitusmekanismit, jotka tukevat Euroopan unionin toimintapolitiikkoja, eivät saa rahoitusta suoraan EU:n talousarviosta eikä niitä kirjata EU:n taseeseen. Näitä ovat Euroopan rahoitusvakausväline, Euroopan vakausmekanismi, yhteinen kriisinratkaisumekanismi sekä Euroopan investointipankki (6) (EIP) ja sen yhteydessä Euroopan investointirahasto (EIR). Osa näistä mekanismeista ei ole tilintarkastustuomioistuimen tarkastettavana, joten niihin ei paneuduta perusteellisesti tässä luvussa. Muita mekanismeja on osittain kirjattuna EU:n taseeseen. Näitä ovat esimerkiksi rahoituslähteiden yhdistämisjärjestelyt (7) ja Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) (ks. kohdat 2.32–2.37). Tilintarkastustuomioistuin kohdistaa erillisen tarkastuksen Euroopan kehitysrahastoon (8), jonka osalta havainnot talousarvio- ja varainhallinnosta esitetään omassa vuosikertomuksessaan (9).

HUOMAUTUKSET

Maksattamatta olevien sitoumusten määrä lisääntyi ja tulevien maksuvaatimusten määrä kasvoi edelleen

Komission vuonna 2015 tekemien sitoumusten määrä oli kaikkien aikojen suurin

| 2.5 | Komissio kirjasi talousarviositoumuksia yhteensä 177,2  miljardia euroa, mikä vastaa 97,7 :ää prosenttia käytettävissä olevasta kokonaismäärästä. Talousarvion eri aloilla ”sitoumus” perustuu eri asioihin (ks.
  taulukko 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.5

Komissio kirjasi talousarviositoumuksia yhteensä 177,2  miljardia euroa, mikä vastaa 97,7 :ää prosenttia käytettävissä olevasta kokonaismäärästä. Talousarvion eri aloilla ”sitoumus” perustuu eri asioihin (ks.
  taulukko 2.1
  ).

Taulukko 2.1 –   Sitoumukset

Erilaisiin yksityishenkilöiden, yritysten, organisaatioiden, laitosten, virastojen tai hallitusten ja EU:n välillä tehtyihin sopimuksiin ja päätöksiin vaaditaan talousarviositoumusten tekemistä. Esimerkkejä:

Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

| Monivuotisen rahoituskehyksen otsake | Tyypillinen sitoumuksen perusta | Vuonna 2015 tehdyt sitoumukset yhteensä



  (miljardia euroa) |
| --- | --- | --- |
| Otsake 1a – Kilpailukyky | Tutkijoiden ja tutkimusorganisaatioiden, avaruusohjelmia käsittelevien organisaatioiden tai Erasmus-ohjelmia käsittelevien kansallisten toimistojen kanssa tehtävät sopimukset. | 18,9 |
| Otsake 1b – Koheesio | Suunniteltujen koheesiomenojen vuotuiset erät kussakin jäsenvaltiossa monivuotisen rahoituskehyksen aikana. | 69,5 |
| Otsake 2 – Luonnonvarat | Maanviljelijöiden ja elintarviketeollisuuden kanssa tehdyt sopimukset, joissa asetetaan ehtoja maaseudun kehittämisen alalla useammaksi kuin yhdeksi vuodeksi. Kolmansien maiden kanssa tehdyt kalastussopimukset, joilla varmistetaan kalastusoikeudet. | 67,4 |
| Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus | Terveysalaa, kulttuuria, turvapaikkaoikeutta, yhdenvertaisuutta ja oikeudenmukaisuutta edistävät sopimukset. | 2,8 |
| Otsake 4 – Globaali Eurooppa | Kehitysyhteistyökumppaneiden kanssa määrätyksi ajaksi tehdyt rahoitussopimukset. | 9,4 |
| Otsake 5 – Hallinto | Tavaroiden ja palveluiden hankintasopimukset. | 9,2 |
| Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. |

Tyypillinen sitoumuksen perusta

Vuonna 2015 tehdyt sitoumukset yhteensä

(miljardia euroa)

Otsake 1a – Kilpailukyky

Tutkijoiden ja tutkimusorganisaatioiden, avaruusohjelmia käsittelevien organisaatioiden tai Erasmus-ohjelmia käsittelevien kansallisten toimistojen kanssa tehtävät sopimukset.

18,9

Otsake 1b – Koheesio

Suunniteltujen koheesiomenojen vuotuiset erät kussakin jäsenvaltiossa monivuotisen rahoituskehyksen aikana.

69,5

Otsake 2 – Luonnonvarat

Maanviljelijöiden ja elintarviketeollisuuden kanssa tehdyt sopimukset, joissa asetetaan ehtoja maaseudun kehittämisen alalla useammaksi kuin yhdeksi vuodeksi. Kolmansien maiden kanssa tehdyt kalastussopimukset, joilla varmistetaan kalastusoikeudet.

67,4

Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

Terveysalaa, kulttuuria, turvapaikkaoikeutta, yhdenvertaisuutta ja oikeudenmukaisuutta edistävät sopimukset.

2,8

Otsake 4 – Globaali Eurooppa

Kehitysyhteistyökumppaneiden kanssa määrätyksi ajaksi tehdyt rahoitussopimukset.

9,4

Otsake 5 – Hallinto

Tavaroiden ja palveluiden hankintasopimukset.

9,2

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 2.6 | Vuonna 2015 käytettävissä olevien maksusitoumusmäärärahojen määrä oli kaikkien aikojen suurin. Tämä selittyy kahdella päätöksellä, jotka tehtiin EU:n talousarviosääntöjen mukaisesti ja jotka liittyvät nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien hyväksymisajankohtaan:






  i) | Neuvosto päätti siirtää 16,5  miljardia euroa käyttämättä jääneitä sitoumuksia vuodelta 2014 vuoteen 2015 (10), mikä nosti monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärän 163 miljardiin euroon. |
| --- | --- | --- |

2.6

Vuonna 2015 käytettävissä olevien maksusitoumusmäärärahojen määrä oli kaikkien aikojen suurin. Tämä selittyy kahdella päätöksellä, jotka tehtiin EU:n talousarviosääntöjen mukaisesti ja jotka liittyvät nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien hyväksymisajankohtaan:

i)

Neuvosto päätti siirtää 16,5  miljardia euroa käyttämättä jääneitä sitoumuksia vuodelta 2014 vuoteen 2015 (10), mikä nosti monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärän 163 miljardiin euroon.

| ii) | Komissio päätti siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle 12,1  miljardia euroa vuoden 2014 käyttämättä jääneitä maksusitoumusmäärärahoja. Tästä määrästä yhtätoista miljardia euroa koskevat useimmat muodollisuudet oli lähestulkoon tehty (11). |
| --- | --- |

ii)

Komissio päätti siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle 12,1  miljardia euroa vuoden 2014 käyttämättä jääneitä maksusitoumusmäärärahoja. Tästä määrästä yhtätoista miljardia euroa koskevat useimmat muodollisuudet oli lähestulkoon tehty (11).

| 2.6 | Vuoden 2015 maksusitoumusmäärärahojen kasvu oli odotettua, koska niihin sisältyivät koheesiopolitiikkaan liittyvät ylimääräiset sitoumukset, jotka oli määrä tehdä vuonna 2014 mutta joita on lykätty asiaan sovellettavan säädöskehyksen mukaisesti (koheesion alaan kuuluvien toimenpideohjelmien hyväksymisessä ilmenneiden viivästysten vuoksi). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Käytettävissä olevat maksusitoumusmäärärahat kasvoivat lisäksi käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen (12) (6,8  miljardia euroa) ja muiden lisätalousarvioiden (0,5  miljardia euroa) seurauksena. Käytettävissä olevat maksusitoumusmäärärahat olivat näin ollen yhteensä 181,3  miljardia euroa eli 1,3  prosenttia EU:n bruttokansantulosta. Ainoastaan 2 miljardia euroa maksumäärärahoja oli siirrettävissä varainhoitovuoteen 2015. Maksusitoumusmäärärahojen siirto lisää näin ollen tuleviin talousarviomäärärahoihin kohdistuvia paineita. |
| --- | --- |

2.7

Käytettävissä olevat maksusitoumusmäärärahat kasvoivat lisäksi käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen (12) (6,8  miljardia euroa) ja muiden lisätalousarvioiden (0,5  miljardia euroa) seurauksena. Käytettävissä olevat maksusitoumusmäärärahat olivat näin ollen yhteensä 181,3  miljardia euroa eli 1,3  prosenttia EU:n bruttokansantulosta. Ainoastaan 2 miljardia euroa maksumäärärahoja oli siirrettävissä varainhoitovuoteen 2015. Maksusitoumusmäärärahojen siirto lisää näin ollen tuleviin talousarviomäärärahoihin kohdistuvia paineita.

| 2.7 | Koska useimpiin tällaisista sitoumuksista sovelletaan n + 3 -sääntöä, on normaalia, etteivät ylimääräiset sitoumukset johda niihin liittyvien maksujen kasvuun. Sen sijaan ne toki kasvattavat maksattamatta olevia määriä (Reste à liquider, RAL). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Maksattamatta olevilla sitoumuksilla tarkoitetaan sellaisia jo tehtyjä sitoumuksia, joita ei ole vielä selvitetty suorittamalla maksu tai peruuttamalla sitoumus. Niiden määrä kasvoi 217,7  miljardiin euroon (ks.
  kuva 2.2
  ). |
| --- | --- |

2.8

Maksattamatta olevilla sitoumuksilla tarkoitetaan sellaisia jo tehtyjä sitoumuksia, joita ei ole vielä selvitetty suorittamalla maksu tai peruuttamalla sitoumus. Niiden määrä kasvoi 217,7  miljardiin euroon (ks.
  kuva 2.2
  ).

| 2.9 | Velat ja kertyneet kulut näkyvät taseessa, vaikka ne eivät välttämättä edellytä sitoumusta (esimerkiksi EU:n virkamiesten ansaitsemat eläkkeet tai EU:n ydinvoimaloiden käytöstäpoiston todennäköiset kustannukset). Velat ja kertyneet kulut, joita talousarviositoumus ei kata, muodostavat 121 miljardin euron lisämäärän, joten tulevista talousarvioista on rahoitettava yhteensä 339 miljardia euroa (tilanne 31. joulukuuta 2015) (305 miljardia euroa vuonna 2014) (13). |
| --- | --- |

2.9

Velat ja kertyneet kulut näkyvät taseessa, vaikka ne eivät välttämättä edellytä sitoumusta (esimerkiksi EU:n virkamiesten ansaitsemat eläkkeet tai EU:n ydinvoimaloiden käytöstäpoiston todennäköiset kustannukset). Velat ja kertyneet kulut, joita talousarviositoumus ei kata, muodostavat 121 miljardin euron lisämäärän, joten tulevista talousarvioista on rahoitettava yhteensä 339 miljardia euroa (tilanne 31. joulukuuta 2015) (305 miljardia euroa vuonna 2014) (13).

| 2.10 | Kuten tilintarkastustuomioistuin on aikaisempina vuosina pannut merkille (14), komissio ei laadi ja julkaise vuosittain päivitettävää kassavirtaennustetta, joka kattaisi aikajakson seitsemästä kymmeneen vuoteen ja jossa käsiteltäisiin talousarvion enimmäismääriä, maksutarpeita, valmiuksien rajoitteita ja mahdollisia maksusitoumusten peruutuksia. |
| --- | --- |

2.10

Kuten tilintarkastustuomioistuin on aikaisempina vuosina pannut merkille (14), komissio ei laadi ja julkaise vuosittain päivitettävää kassavirtaennustetta, joka kattaisi aikajakson seitsemästä kymmeneen vuoteen ja jossa käsiteltäisiin talousarvion enimmäismääriä, maksutarpeita, valmiuksien rajoitteita ja mahdollisia maksusitoumusten peruutuksia.

| 2.10 | Ks. komission vastaus kohtaan 2.40. |
| --- | --- |

2.10

Kuva 2.2 –   Kertyneiden maksattamatta olevien sitoumusten kehitys

(miljardia euroa)

Image

Lähde: Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – varainhoitovuodet 2007–2015.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Vuoden 2015 alkuperäinen maksubudjetti oli suurempi kuin aiempina vuosina...

| 2.11 | EU:n maksubudjettia koskeva suunnittelu ja raportointi on kassaperusteista, ja tulojen ja maksujen täytyy olla tasapainossa. EU:n talousarviota ei voida rahoittaa lainarahalla (15). EU:n vuoden 2015 alkuperäinen maksubudjetti oli kaikkien aikojen suurin. |
| --- | --- |

2.11

EU:n maksubudjettia koskeva suunnittelu ja raportointi on kassaperusteista, ja tulojen ja maksujen täytyy olla tasapainossa. EU:n talousarviota ei voida rahoittaa lainarahalla (15). EU:n vuoden 2015 alkuperäinen maksubudjetti oli kaikkien aikojen suurin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

... ja käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin ja seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyihin määrärahoihin perustuvista maksuista johtuen maksujen lopullinen taso ylitti monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärän

| 2.12 | Monivuotisesta rahoituskehyksestä vuonna 2013 annetussa asetuksessa (16) asetetaan vuoden 2015 maksumäärärahojen enimmäismääräksi 142 miljardia euroa (17). Alkuperäinen talousarvio vahvistettiin hieman tämän enimmäismäärän alapuolelle 141,2  miljardiin euroon. Maksujen lopullinen taso oli neljä miljardia euroa korkeampi kuin alkuperäisen talousarvion määrä (ks. kohta 2.2 ja
  kuva 2.4
  ). Se on ollut suurempi ainoastaan vuonna 2013. Maksujen lopullinen taso oli kolmantena vuonna peräkkäin korkeampi kuin monivuotisen rahoituskehyksen kyseisen vuoden enimmäismäärä.
  Kuva 2.3
  osoittaa monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärän ja seitsemän viime vuoden aikana suoritettujen maksujen lopullisen tason välisen erotuksen. |
| --- | --- |

2.12

Monivuotisesta rahoituskehyksestä vuonna 2013 annetussa asetuksessa (16) asetetaan vuoden 2015 maksumäärärahojen enimmäismääräksi 142 miljardia euroa (17). Alkuperäinen talousarvio vahvistettiin hieman tämän enimmäismäärän alapuolelle 141,2  miljardiin euroon. Maksujen lopullinen taso oli neljä miljardia euroa korkeampi kuin alkuperäisen talousarvion määrä (ks. kohta 2.2 ja
  kuva 2.4
  ). Se on ollut suurempi ainoastaan vuonna 2013. Maksujen lopullinen taso oli kolmantena vuonna peräkkäin korkeampi kuin monivuotisen rahoituskehyksen kyseisen vuoden enimmäismäärä.
  Kuva 2.3
  osoittaa monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärän ja seitsemän viime vuoden aikana suoritettujen maksujen lopullisen tason välisen erotuksen.

| 2.12 | Tilintarkastustuomioistuin vertaa hyväksyttyä talousarviota muun muassa seuraavien maksujen määrään:






  — | käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista syntyneistä määrärahoista suoritetut maksut (nämä lisätään vuoden 2015 talousarviossa hyväksyttyihin maksumäärärahoihin ja monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärään) ja |
| --- | --- | --- |

2.12

—

käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista syntyneistä määrärahoista suoritetut maksut (nämä lisätään vuoden 2015 talousarviossa hyväksyttyihin maksumäärärahoihin ja monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärään) ja

| — | edellisiltä vuosilta siirrettyihin määrärahoihin liittyvät maksut (jotka lasketaan sitä vuotta koskevasta monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärästä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät määrärahat ensimmäisen kerran). |
| --- | --- |

—

edellisiltä vuosilta siirrettyihin määrärahoihin liittyvät maksut (jotka lasketaan sitä vuotta koskevasta monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärästä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät määrärahat ensimmäisen kerran).

Kuva 2.3 –   Maksujen lopullinen taso verrattuna monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärään

(miljardia euroa)

Image

Lähde: Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – varainhoitovuodet 2009–2015 ja monivuotisesta rahoituskehyksestä annetut asetukset.

Kuva 2.4 –   Maksumäärärahat ja suoritetut maksut vuonna 2015

(miljardia euroa)

Image

Lähde: Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – varainhoitovuosi 2015, Yhteenveto Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta ja liitetiedot, taulukot 5.1 ja 5.3.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 2.13 | Parlamentti ja neuvosto vahvistivat kahdeksan lisätalousarviota. Ensimmäinen ja suurin niistä koski 16,5  miljardin euron uudelleenohjelmointia (ks. kohta 2.6). Muilla lisätalousarvioilla lisättiin käytettävissä olevia maksusitoumusmäärärahoja yhteensä 486 miljoonalla eurolla ja käytettävissä olevia maksumäärärahoja 85 miljoonalla eurolla. Lisätalousarvioilla |
| --- | --- |

2.13

Parlamentti ja neuvosto vahvistivat kahdeksan lisätalousarviota. Ensimmäinen ja suurin niistä koski 16,5  miljardin euron uudelleenohjelmointia (ks. kohta 2.6). Muilla lisätalousarvioilla lisättiin käytettävissä olevia maksusitoumusmäärärahoja yhteensä 486 miljoonalla eurolla ja käytettävissä olevia maksumäärärahoja 85 miljoonalla eurolla. Lisätalousarvioilla

| — | kohdennettiin uudelleen 1,4  miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoja ESIR-takuurahastoon; suurin osa on peräisin Verkkojen Eurooppa -välineestä (ks. kohta 2.35) |
| --- | --- |

—

kohdennettiin uudelleen 1,4  miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoja ESIR-takuurahastoon; suurin osa on peräisin Verkkojen Eurooppa -välineestä (ks. kohta 2.35)

| — | lisättiin 407 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja maahanmuuttoa koskevaan talousarvioon ja |
| --- | --- |

—

lisättiin 407 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja maahanmuuttoa koskevaan talousarvioon ja

| — | kohdennettiin uudelleen 127 miljoonaa euroa maksumäärärahoja muista otsakkeista maahanmuuttoa koskevaan talousarvioon. |
| --- | --- |

—

kohdennettiin uudelleen 127 miljoonaa euroa maksumäärärahoja muista otsakkeista maahanmuuttoa koskevaan talousarvioon.

Koheesioalalla haettiin kuluilmoitusten perusteella aiempaa vähemmän korvauksia

| 2.14 | Jäsenvaltioiden viranomaisten esittämiin kuluilmoituksiin perustuvien korvausten arvo oli koheesioalalla pienempi vuonna 2015 (42,2  miljardia euroa) kuin vuonna 2014 (56,6  miljardia euroa). Maksattamatta olevien kuluilmoitusten arvo pieneni tämän seurauksena vuoden 2014 lopun 23,2  miljardista eurosta vuoden 2015 lopun 10,8  miljardiin euroon (18). Vuoden viimeisen kuukauden aikana vastaanotettujen ilmoitusten arvo lähes puoliutui 10,5  miljardiin euroon (19,4  miljardia euroa vuonna 2014), kuten puoliutuivat myös vuoden neljän viimeisen päivän aikana vastaanotettujen ilmoitusten arvo (5,4  miljardia euroa vuonna 2015 ja 10,1  miljardia euroa vuonna 2014). Maksattamatta olevien maksupyyntöjen määrä oli varainhoitovuoden lopussa 10,8  miljardia euroa. Tästä määrästä 2,8  miljardia euroa on ollut maksamatta vuoden 2014 lopusta lähtien. |
| --- | --- |

2.14

Jäsenvaltioiden viranomaisten esittämiin kuluilmoituksiin perustuvien korvausten arvo oli koheesioalalla pienempi vuonna 2015 (42,2  miljardia euroa) kuin vuonna 2014 (56,6  miljardia euroa). Maksattamatta olevien kuluilmoitusten arvo pieneni tämän seurauksena vuoden 2014 lopun 23,2  miljardista eurosta vuoden 2015 lopun 10,8  miljardiin euroon (18). Vuoden viimeisen kuukauden aikana vastaanotettujen ilmoitusten arvo lähes puoliutui 10,5  miljardiin euroon (19,4  miljardia euroa vuonna 2014), kuten puoliutuivat myös vuoden neljän viimeisen päivän aikana vastaanotettujen ilmoitusten arvo (5,4  miljardia euroa vuonna 2015 ja 10,1  miljardia euroa vuonna 2014). Maksattamatta olevien maksupyyntöjen määrä oli varainhoitovuoden lopussa 10,8  miljardia euroa. Tästä määrästä 2,8  miljardia euroa on ollut maksamatta vuoden 2014 lopusta lähtien.

| 2.15 | Kaikki jäsenvaltiot ovat saaneet EU:n talousarviosta ennakkorahoitusta sekä vuosien 2007–2013 että vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen perusteella. Selvittämättömien ennakkomaksujen kokonaismäärä oli 32,7  miljardia euroa (19) vuoden 2015 lopussa. ”Maksamattomien laskujen” yhteisarvo ei siis viittaa siihen, että EU:n talousarvio kokonaisuutena katsoen ”olisi velkaa” jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

2.15

Kaikki jäsenvaltiot ovat saaneet EU:n talousarviosta ennakkorahoitusta sekä vuosien 2007–2013 että vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen perusteella. Selvittämättömien ennakkomaksujen kokonaismäärä oli 32,7  miljardia euroa (19) vuoden 2015 lopussa. ”Maksamattomien laskujen” yhteisarvo ei siis viittaa siihen, että EU:n talousarvio kokonaisuutena katsoen ”olisi velkaa” jäsenvaltioille.

| 2.15 | Kaudella 2014–2020 sovellettavan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaan ohjelmakauden ennakkorahoitus on käytettävä kyseisenä ohjelmakautena toteutettavien toimien rahoittamiseen. |
| --- | --- |

2.15

Alkuperäisten sitoumusten tekemisestä menojen hyväksymiseen kuluu yhä pitkä aika

| 2.16 | Kuvassa 2.5
  esitetään maksattamattomat sitoumukset ja ennakkorahoitus aikajärjestyksessä. Aikaa sitoumuksen tekemisen ja maksun välillä kului keskimäärin 2,4  vuotta (2,1  vuotta vuonna 2014). Useimmissa tapauksissa ohjelman tai hankkeen ensimmäinen maksu (joka vähentää maksattamatta olevia sitoumuksia) koostuu ennakkorahoituksesta. Ennakkorahoitus pysyy ”maksattamattomana” siihen saakka, kunnes EU-varojen saaja suorittaa palvelun tai perustelee EU-varojen käytön. |
| --- | --- |

2.16

Kuvassa 2.5
  esitetään maksattamattomat sitoumukset ja ennakkorahoitus aikajärjestyksessä. Aikaa sitoumuksen tekemisen ja maksun välillä kului keskimäärin 2,4  vuotta (2,1  vuotta vuonna 2014). Useimmissa tapauksissa ohjelman tai hankkeen ensimmäinen maksu (joka vähentää maksattamatta olevia sitoumuksia) koostuu ennakkorahoituksesta. Ennakkorahoitus pysyy ”maksattamattomana” siihen saakka, kunnes EU-varojen saaja suorittaa palvelun tai perustelee EU-varojen käytön.

| 2.17 | Maksattamatta olevien sitoumusten määrä (”varanto”) on lähes kaksi ja puoli kertainen yhdessä vuodessa kirjattuun määrään (”virta”) nähden (20). Avoinna olevan ennakkorahoituksen bruttomäärä vastaa hieman yli puolen vuoden maksujen määrää. Sitoumusten tekemisestä menojen hyväksymiseen kului kaikki EU:n talousarvion eri osat huomioon ottaen keskimäärin kolme vuotta. Ennakkorahoitusta käytetään paljon enemmän välillisen hallinnoinnin/suoran hallinnoinnin menoaloilla (missä ennakkorahoituksen varanto vastaa 1,6  vuoden maksuja) kuin yhteistyössä hallinnoiduilla menoaloilla. Maksattamatta olevien sitoumusten ja avoinna olevien ennakkomaksujen yhteismäärä otsakkeessa 4 vastaa 4,6  vuoden tavanomaisia menoja. |
| --- | --- |

2.17

Maksattamatta olevien sitoumusten määrä (”varanto”) on lähes kaksi ja puoli kertainen yhdessä vuodessa kirjattuun määrään (”virta”) nähden (20). Avoinna olevan ennakkorahoituksen bruttomäärä vastaa hieman yli puolen vuoden maksujen määrää. Sitoumusten tekemisestä menojen hyväksymiseen kului kaikki EU:n talousarvion eri osat huomioon ottaen keskimäärin kolme vuotta. Ennakkorahoitusta käytetään paljon enemmän välillisen hallinnoinnin/suoran hallinnoinnin menoaloilla (missä ennakkorahoituksen varanto vastaa 1,6  vuoden maksuja) kuin yhteistyössä hallinnoiduilla menoaloilla. Maksattamatta olevien sitoumusten ja avoinna olevien ennakkomaksujen yhteismäärä otsakkeessa 4 vastaa 4,6  vuoden tavanomaisia menoja.

| 2.17 | Komissio katsoo, että maksattamatta olevien sitoumusten määrä (RAL) on automaattista vapauttamista koskevien sääntöjen mukainen. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Se, että alkuperäisestä sitoumuksesta kuluu pitkä aika menojen lopulliseen selvittämiseen, liittyy ongelmiin, joita aiheutuu asiakirjojen puuttumisesta päätösvaiheessa. Viive vähentää myös joustavuutta. Kuten kohdassa 2.3 tuodaan esille, vuoden 2015 maksut liittyivät usein edelleen aiempien kausien ohjelmiin. |
| --- | --- |

2.18

Se, että alkuperäisestä sitoumuksesta kuluu pitkä aika menojen lopulliseen selvittämiseen, liittyy ongelmiin, joita aiheutuu asiakirjojen puuttumisesta päätösvaiheessa. Viive vähentää myös joustavuutta. Kuten kohdassa 2.3 tuodaan esille, vuoden 2015 maksut liittyivät usein edelleen aiempien kausien ohjelmiin.

| 2.18 | Koheesion alalla tukikelpoisuuden päättymispäivä on 31. joulukuuta 2015. Päättämisasiakirjat on lähetettävä 31. maaliskuuta 2017 mennessä. Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 mukaan viisi prosenttia EU:n kokonaismäärärahoista säilytetään ohjelmien päättymiseen saakka.

  Lainsäädäntövallan käyttäjät päättivät muuttaa asetusta ja pidentää automaattiseen vapauttamiseen sovellettavaa n + 2 -määräaikaa kahden jäsenvaltion osalta. Tämä on vähentänyt kyseisten jäsenvaltioiden painetta esittää maksatushakemuksia lyhyemmältä viiteajanjaksolta. Lisäksi Kroatian liittymissopimus mahdollistaa poikkeamisen automaattista vapauttamista koskevasta säännöstä. Siinä määrätään myös n + 3 -säännöstä.


  Lopuksi todettakoon, että vuonna 2014 perustettiin täytäntöönpanon tehostamista käsittelevä työryhmä (Task Force for Better Implementation), joka auttaa jäsenvaltioita optimoimaan kauden 2007–2013 koheesiopolitiikan määrärahojen käytön. Komissio seuraa, miten tässä asiassa edistytään. |
| --- | --- |

2.18

Lainsäädäntövallan käyttäjät päättivät muuttaa asetusta ja pidentää automaattiseen vapauttamiseen sovellettavaa n + 2 -määräaikaa kahden jäsenvaltion osalta. Tämä on vähentänyt kyseisten jäsenvaltioiden painetta esittää maksatushakemuksia lyhyemmältä viiteajanjaksolta. Lisäksi Kroatian liittymissopimus mahdollistaa poikkeamisen automaattista vapauttamista koskevasta säännöstä. Siinä määrätään myös n + 3 -säännöstä.

Lopuksi todettakoon, että vuonna 2014 perustettiin täytäntöönpanon tehostamista käsittelevä työryhmä (Task Force for Better Implementation), joka auttaa jäsenvaltioita optimoimaan kauden 2007–2013 koheesiopolitiikan määrärahojen käytön. Komissio seuraa, miten tässä asiassa edistytään.

Kuva 2.5 –   Komission maksattamatta olevat talousarviositoumukset ja ennakkorahoitus

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Maksattamatta olevat talousarviositoumukset
   (46) |
| Otsake | < 2009 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Yhteensä | Maksusitoumusvuodet (47) |
| 1a | Kilpailukyky | 295 | 672 | 1 209 | 1 541 | 3 885 | 5 942 | 7 844 | 13 066 | 34 455 | 2,1 |
| 1b | Koheesio | 1 653 | 38 | 237 | 1 455 | 7 191 | 29 459 | 21 324 | 65 016 | 126 372 | 2,6 |
| 2 | Luonnonvarat | 223 | 62 | 82 | 127 | 213 | 7 231 | 2 140 | 18 112 | 28 191 | 1,8 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 21 | 39 | 62 | 136 | 277 | 580 | 350 | 1 671 | 3 137 | 1,5 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 938 | 522 | 883 | 1 412 | 3 364 | 4 719 | 5 390 | 7 446 | 24 673 | 3,0 |
| 5 | Hallinto | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 295 | 295 | 0,0 |
| Yhteensä | 3 130 | 1 333 | 2 473 | 4 671 | 14 931 | 47 931 | 37 049 | 105 606 | 217 123
   (48) | 2,4 |
| |
| Ennakkorahoitus
   (49) |
| Otsake | < 2009 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Yhteensä | Maksuvuodet (50) |
| 1a | Kilpailukyky | 127 | 165 | 422 | 1 382 | 3 353 | 6 117 | 5 343 | 8 636 | 25 545 | 1,5 |
| 1b | Koheesio | 12 934 | 9 347 | 689 | 69 | 33 | 75 | 2 042 | 7 523 | 32 711 | 0,6 |
| 2 | Luonnonvarat | 3 443 | 131 | 60 | 78 | 120 | 172 | 393 | 2 397 | 6 795 | 0,1 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 19 | 27 | 58 | 92 | 192 | 675 | 792 | 1 430 | 3 284 | 1,6 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 236 | 461 | 397 | 817 | 947 | 1 634 | 2 520 | 5 446 | 12 458 | 1,6 |
| 5 | Hallinto | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 0,0 |
| Yhteensä (ennakkorahoituksen bruttomäärä) | 16 758 | 10 130 | 1 626 | 2 439 | 4 645 | 8 673 | 11 090 | 25 434 | 80 795
   (51) | 0,6 |

(miljoonaa euroa)

Maksattamatta olevat talousarviositoumukset
   (46)

Otsake

< 2009

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Yhteensä

Maksusitoumusvuodet (47)

1a

Kilpailukyky

295

672

1 209

1 541

3 885

5 942

7 844

13 066

34 455

2,1

1b

Koheesio

1 653

38

237

1 455

7 191

29 459

21 324

65 016

126 372

2,6

2

Luonnonvarat

223

62

82

127

213

7 231

2 140

18 112

28 191

1,8

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

21

39

62

136

277

580

350

1 671

3 137

1,5

4

Globaali Eurooppa

938

522

883

1 412

3 364

4 719

5 390

7 446

24 673

3,0

5

Hallinto

0

0

0

0

0

0

0

295

295

0,0

Yhteensä

3 130

1 333

2 473

4 671

14 931

47 931

37 049

105 606

217 123
   (48)

2,4

Ennakkorahoitus
   (49)

Otsake

< 2009

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Yhteensä

Maksuvuodet (50)

1a

Kilpailukyky

127

165

422

1 382

3 353

6 117

5 343

8 636

25 545

1,5

1b

Koheesio

12 934

9 347

689

69

33

75

2 042

7 523

32 711

0,6

2

Luonnonvarat

3 443

131

60

78

120

172

393

2 397

6 795

0,1

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

19

27

58

92

192

675

792

1 430

3 284

1,6

4

Globaali Eurooppa

236

461

397

817

947

1 634

2 520

5 446

12 458

1,6

5

Hallinto

0

0

0

0

0

0

0

2

2

0,0

Yhteensä (ennakkorahoituksen bruttomäärä)

16 758

10 130

1 626

2 439

4 645

8 673

11 090

25 434

80 795
   (51)

0,6

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) varojen käytön viipeet ovat merkittäviä

| 2.19 | Jäsenvaltioille vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen ERI-rahastojen (21) osalta vuoden 2015 loppuun mennessä suoritettujen maksujen määrä ylsi 400,8  miljardiin euroon (90 prosenttia kaikille hyväksytyille toimenpideohjelmille tarkoitetusta 446,2  miljardin euron (22) kokonaismäärästä). Tilintarkastustuomioistuin analysoi jäsenvaltiokohtaisesti, missä määrin komissio oli suorittanut maksuja sitoumusten perusteella. Analyysi esitetään
  kuvassa 2.6.
  Yli puolet ERI-rahastojen käyttämättä jääneistä sitoumuksista, jotka eivät olleet johtaneet maksuun, koski viittä jäsenvaltiota (23). |
| --- | --- |

2.19

Jäsenvaltioille vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen ERI-rahastojen (21) osalta vuoden 2015 loppuun mennessä suoritettujen maksujen määrä ylsi 400,8  miljardiin euroon (90 prosenttia kaikille hyväksytyille toimenpideohjelmille tarkoitetusta 446,2  miljardin euron (22) kokonaismäärästä). Tilintarkastustuomioistuin analysoi jäsenvaltiokohtaisesti, missä määrin komissio oli suorittanut maksuja sitoumusten perusteella. Analyysi esitetään
  kuvassa 2.6.
  Yli puolet ERI-rahastojen käyttämättä jääneistä sitoumuksista, jotka eivät olleet johtaneet maksuun, koski viittä jäsenvaltiota (23).

| 2.19 | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemilla viidellä jäsenvaltiolla on merkittävimmät osuudet ERI-rahastojen määrärahoista.

  Komission perustama täytäntöönpanon tehostamista käsittelevä työryhmä osallistuu aktiivisesti alhaisesta käyttöasteesta eniten kärsivien jäsenvaltioiden auttamiseen. |
| --- | --- |

2.19

Komission perustama täytäntöönpanon tehostamista käsittelevä työryhmä osallistuu aktiivisesti alhaisesta käyttöasteesta eniten kärsivien jäsenvaltioiden auttamiseen.

| 2.20 | Pyytämättä jäänyt EU:n rahoitusosuus (24) ja vaadittu kansallinen osarahoitus vastaavat joissakin jäsenvaltioissa merkittävää osaa kaikista julkisen talouden menoista (ks.
  kuva 2.7
  ). Seitsemässä jäsenvaltiossa EU:n varoista pyydettävissä oleva kertynyt kokonaismäärä (kausi 2007–2013 ja kausi 2014–2020) vastaa yli 15:tä prosenttia vuotuisista julkisen talouden menoista. |
| --- | --- |

2.20

Pyytämättä jäänyt EU:n rahoitusosuus (24) ja vaadittu kansallinen osarahoitus vastaavat joissakin jäsenvaltioissa merkittävää osaa kaikista julkisen talouden menoista (ks.
  kuva 2.7
  ). Seitsemässä jäsenvaltiossa EU:n varoista pyydettävissä oleva kertynyt kokonaismäärä (kausi 2007–2013 ja kausi 2014–2020) vastaa yli 15:tä prosenttia vuotuisista julkisen talouden menoista.

| 2.20 | Täytäntöönpanon tehostamista jäsenvaltioissa käsittelevä työryhmä perustettiin vuonna 2014 tehostamaan täytäntöönpanoa ja määrärahojen käyttöä jäsenvaltioissa, joilla käyttö on alhaisin ja joilla EU-rahoituksesta käyttämättä jäänyt osuus on suhteellisesti suurin (25). |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | Jäsenvaltioiden viranomaisten on toimitettava asianmukaiset kuluilmoitukset käyttääkseen kaikki vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen käytettävissä olevat varat. Ilmoitettavan summan täytyy vastata kaikkien maksattamatta olevien sitoumusten, vaaditun kansallisen osarahoituksen ja talousarviosta jo maksettujen ennakkomaksujen yhteismäärää.
  Kuvassa 2.8
  esitetään kunkin jäsenvaltion vuosien 2007–2013 käyttämättä jääneiden sitoumusten suhteellinen osuus sekä vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevat ennakkomaksut vuoden 2015 lopussa. |
| --- | --- |

2.21

Jäsenvaltioiden viranomaisten on toimitettava asianmukaiset kuluilmoitukset käyttääkseen kaikki vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen käytettävissä olevat varat. Ilmoitettavan summan täytyy vastata kaikkien maksattamatta olevien sitoumusten, vaaditun kansallisen osarahoituksen ja talousarviosta jo maksettujen ennakkomaksujen yhteismäärää.
  Kuvassa 2.8
  esitetään kunkin jäsenvaltion vuosien 2007–2013 käyttämättä jääneiden sitoumusten suhteellinen osuus sekä vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevat ennakkomaksut vuoden 2015 lopussa.

Kuva 2.6 –   Vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen ERI-rahastoista myönnettyjen varojen käyttöaste (%) ja kokonaismäärät 31. joulukuuta 2015

Image

| (1) | Kroatia liittyi EU:hun heinäkuussa 2013. Tämän vuoksi Kroatian käyttöastelukuja ei voi verrata muiden jäsenvaltioiden vastaaviin lukuihin. |
| --- | --- |

(1)

Kroatia liittyi EU:hun heinäkuussa 2013. Tämän vuoksi Kroatian käyttöastelukuja ei voi verrata muiden jäsenvaltioiden vastaaviin lukuihin.

Lähde: Komission kirjanpitotietoihin perustuvat Euroopan tilintarkastustuomioistuimen laskelmat.

Kuva 2.7 –   ERI-rahastojen käyttämättä jääneet sitoumukset osuutena vuoden 2015 julkisen talouden menoista (tilanne 31. joulukuuta 2015)

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission toimittamien tietojen perusteella. Eurostatin tiedot julkisyhteisöjen menoista vuodelta 2015, huhtikuu 2016.

Kuva 2.8 –   Vuosien 2007–2013 ERI-rahastojen käyttämättä jääneet sitoumukset ja vuosien 2014–2020 ennakkomaksut vuoden 2015 lopussa

(miljoonaa euroa)

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission toimittamien tietojen perusteella.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

Rahoitusvälineiden osuus talousarviosta kasvaa...

| 2.22 | Rahoitusvälineet koostuvat pääasiassa lainoista, oman pääoman ehtoisista rahoitusvälineistä, vakuuksista ja riskinjakovälineistä (26). |
| --- | --- |

2.22

Rahoitusvälineet koostuvat pääasiassa lainoista, oman pääoman ehtoisista rahoitusvälineistä, vakuuksista ja riskinjakovälineistä (26).

Välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvat rahoitusvälineet

| 2.23 | Vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden merkitys on korostunut, ja niiden osuus EU:n talousarvion maksuista on kasvanut. Euroopan investointipankkiryhmä (EIP-ryhmä) hallinnoi lähes kaikkia välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvia rahoitusvälineitä. Niihin kuuluu muun muassa ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto (ks.
  kuva 2.9
  ), jonka osuus rahoitusvälineiden kokonaisvaroista on 32 prosenttia. Vain muutamaa huomattavasti pienempää välinettä (74 miljoonaa euroa) ja joitakin ennen vuotta 2014 perustettuja teknisen avun välineitä hallinnoi muu kansainvälinen rahoituslaitos (27). Komissio on tehnyt vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen osalta ainoastaan kaksi valtuutussopimusta (28) EIP-ryhmän ulkopuolisen elimen kanssa. |
| --- | --- |

2.23

Vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden merkitys on korostunut, ja niiden osuus EU:n talousarvion maksuista on kasvanut. Euroopan investointipankkiryhmä (EIP-ryhmä) hallinnoi lähes kaikkia välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvia rahoitusvälineitä. Niihin kuuluu muun muassa ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto (ks.
  kuva 2.9
  ), jonka osuus rahoitusvälineiden kokonaisvaroista on 32 prosenttia. Vain muutamaa huomattavasti pienempää välinettä (74 miljoonaa euroa) ja joitakin ennen vuotta 2014 perustettuja teknisen avun välineitä hallinnoi muu kansainvälinen rahoituslaitos (27). Komissio on tehnyt vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen osalta ainoastaan kaksi valtuutussopimusta (28) EIP-ryhmän ulkopuolisen elimen kanssa.

| 2.23 | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto ei ole varainhoitoasetuksessa tarkoitettu rahoitusväline. Se oli olemassa jo ennen varainhoitoasetusta, ja se perustuu erityissäädökseen (lex specialis) eli takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 25. toukokuuta 2009 annettuun neuvoston asetukseen (EY, Euratom) N:o 480/2009. |
| --- | --- |

2.23

Kuva 2.9 –   Välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvissa rahoitusvälineissä olevat kokonaisvarat 6,5  miljardia euroa (1) välinetyypeittäin (tilanne 31. joulukuuta 2015)

Image

| (1) | Ks. taulukko rahoitusvälineistä osiosta ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi”. |
| --- | --- |

(1)

Ks. taulukko rahoitusvälineistä osiosta ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi”.

Lähde: Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – varainhoitovuosi 2015 (Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi, rahoitusvälineitä koskeva osio) ja rahoitusvälineiden vuoden 2015 raportointipaketeista kootut tiedot.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 2.24 | Komissio purkaa edellisen monivuotisen rahoituskehyksen rahoitusvälineitä (29) tai yhdistää niitä uusiin (30). |
| --- | --- |

2.24

Komissio purkaa edellisen monivuotisen rahoituskehyksen rahoitusvälineitä (29) tai yhdistää niitä uusiin (30).

| 2.25 | Vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä: |
| --- | --- |

2.25

Vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä:

| — | Odotetut maksut välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluviin rahoitusvälineisiin lähes kaksinkertaistuivat 7,4  miljardiin euroon (MRK 2007–2013: 3,8  miljardia euroa). |
| --- | --- |

—

Odotetut maksut välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluviin rahoitusvälineisiin lähes kaksinkertaistuivat 7,4  miljardiin euroon (MRK 2007–2013: 3,8  miljardia euroa).

| — | EU:n talousarviossa annetaan jopa 16 miljardin euron lisätakuu vastaperustetulle ESIR-rahastolle (ks. kohta 2.33). |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviossa annetaan jopa 16 miljardin euron lisätakuu vastaperustetulle ESIR-rahastolle (ks. kohta 2.33).

| — | EU:n aloite pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten (pk-yrityksiä koskeva aloite) suunniteltiin alun perin kriisinhallintavälineeksi. Aloitteessa yhdistetään unionin talousarviovarat EIP-ryhmän (31) varojen kanssa. Talousarviovarat ovat käytettävissä COSME- (32) ja Horisontti 2020 -ohjelmien (175 miljoonaa euroa kumpikin) sekä EAKR:n/maaseuturahaston (33) (8,5  miljardia euroa) puitteissa. |
| --- | --- |

—

EU:n aloite pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten (pk-yrityksiä koskeva aloite) suunniteltiin alun perin kriisinhallintavälineeksi. Aloitteessa yhdistetään unionin talousarviovarat EIP-ryhmän (31) varojen kanssa. Talousarviovarat ovat käytettävissä COSME- (32) ja Horisontti 2020 -ohjelmien (175 miljoonaa euroa kumpikin) sekä EAKR:n/maaseuturahaston (33) (8,5  miljardia euroa) puitteissa.

| 2.26 | Uusille välineille osoitettuja maksuja oli vuoden 2015 lopussa kertynyt 1,3  miljardia euroa (0,7  miljardia euroa vuonna 2014), kuten
  kuvasta 2.10
  ilmenee. Määrä jakautuu seuraavasti: |
| --- | --- |

2.26

Uusille välineille osoitettuja maksuja oli vuoden 2015 lopussa kertynyt 1,3  miljardia euroa (0,7  miljardia euroa vuonna 2014), kuten
  kuvasta 2.10
  ilmenee. Määrä jakautuu seuraavasti:

| — | takuuvälineiden osuus oli 1,1  miljardia euroa (88 prosenttia) kertyneiden maksujen määrästä ja |
| --- | --- |

—

takuuvälineiden osuus oli 1,1  miljardia euroa (88 prosenttia) kertyneiden maksujen määrästä ja

| — | oman pääoman ehtoisten rahoitusvälineiden osuus oli 0,2  miljardia euroa (12 prosenttia) kertyneiden maksujen määrästä. |
| --- | --- |

—

oman pääoman ehtoisten rahoitusvälineiden osuus oli 0,2  miljardia euroa (12 prosenttia) kertyneiden maksujen määrästä.

Kuva 2.10 –   Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen rahoitusvälineet, jotka kuuluvat välillisen hallinnoinnin piiriin

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Välineen nimi | Välineen tyyppi | Ohjeellinen talousarvio 2014–2020 | Kertyneet maksusitoumukset | Kertyneet maksut |
| 2014 | 2015 | 2014 | 2015 |
| Horisontti 2020 – InnovFin-ohjelman tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin laina- ja takauspalvelu – EIP (52) | Takuuväline | 1 060 | 483 | 646 | 483 | 646 |
| josta RSFF-rahoitusvälineeseen perustuvia käyttötarkoitukseensa sidottuja, uudelleen kohdennettuja tuloja | 375 | 430 | 374 | 395 |
| Horisontti 2020 – InnovFin-ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin lainapalvelu pk-yrityksille ja pienille mid cap -yrityksille – EIR (53) | Takuuväline | 1 060 | 169 | 306 | 169 | 304 |
| Horisontti 2020 – InnovFin-ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin pääomarahoitusväline – EIR (52) | Oman pääoman ehtoinen rahoitusväline | 430 | 0 | 125 | 0 | 110 |
| Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline – EIP | Takuuväline | 2 557 | 128 | 247 | 0 | 0 |
| Verkkojen Eurooppa -välineen oman pääoman ehtoinen rahoitusväline | Oman pääoman ehtoinen rahoitusväline | 0 | 10 | 0 | 0 |
| COSME-ohjelma, pääomajärjestely kasvua varten – EIR | Oman pääoman ehtoinen rahoitusväline | 633 | 52 | 102 | 33 | 41 |
| COSME-ohjelma, lainatakausjärjestely – EIR | Takuuväline | 686 | 89 | 238 | 42 | 131 |
| Opintolainojen takausjärjestelmä (Erasmus+-ohjelma) – EIR | Takuuväline | 517 | 28 | 61 | 0 | 20 |
| Työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva ohjelma (EaSI) – EIR | Takuuväline | 193 | 28 | 60 | 0 | 10 |
| Kulttuurialan ja luovien toimialojen takausjärjestely (54) | Takuuväline | 123 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Energiatehokkuuteen liittyvä yksityisen rahoituksen väline (PF4EE) – EIP | Takuuväline | 80 | 30 | 50 | 6 | 12 |
| Luonnon pääomaan liittyvien hankkeiden rahoitusväline (NCFF) – EIP | Takuuväline | 60 | 10 | 30 | 3 | 12 |
| Yhteensä | | 7 399 | 1 017 | 1 875 | 735 | 1 286 |

(miljoonaa euroa)

Välineen nimi

Välineen tyyppi

Ohjeellinen talousarvio 2014–2020

Kertyneet maksusitoumukset

Kertyneet maksut

2014

2015

2014

2015

Horisontti 2020 – InnovFin-ohjelman tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin laina- ja takauspalvelu – EIP (52)

Takuuväline

1 060

483

646

483

646

josta RSFF-rahoitusvälineeseen perustuvia käyttötarkoitukseensa sidottuja, uudelleen kohdennettuja tuloja

375

430

374

395

Horisontti 2020 – InnovFin-ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin lainapalvelu pk-yrityksille ja pienille mid cap -yrityksille – EIR (53)

Takuuväline

1 060

169

306

169

304

Horisontti 2020 – InnovFin-ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin pääomarahoitusväline – EIR (52)

Oman pääoman ehtoinen rahoitusväline

430

0

125

0

110

Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline – EIP

Takuuväline

2 557

128

247

0

0

Verkkojen Eurooppa -välineen oman pääoman ehtoinen rahoitusväline

Oman pääoman ehtoinen rahoitusväline

0

10

0

0

COSME-ohjelma, pääomajärjestely kasvua varten – EIR

Oman pääoman ehtoinen rahoitusväline

633

52

102

33

41

COSME-ohjelma, lainatakausjärjestely – EIR

Takuuväline

686

89

238

42

131

Opintolainojen takausjärjestelmä (Erasmus+-ohjelma) – EIR

Takuuväline

517

28

61

0

20

Työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva ohjelma (EaSI) – EIR

Takuuväline

193

28

60

0

10

Kulttuurialan ja luovien toimialojen takausjärjestely (54)

Takuuväline

123

0

0

0

0

Energiatehokkuuteen liittyvä yksityisen rahoituksen väline (PF4EE) – EIP

Takuuväline

80

30

50

6

12

Luonnon pääomaan liittyvien hankkeiden rahoitusväline (NCFF) – EIP

Takuuväline

60

10

30

3

12

Yhteensä

7 399

1 017

1 875

735

1 286

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

... samoin kuin on niiden osuus taseessa...

| 2.27 | Välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden kokonaisvarat lisääntyivät 650 miljoonaa euroa (11 prosenttia) edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna (ks.
  kuva 2.11
  ). Lisäys aiheutui pääasiassa seuraavista tekijöistä: |
| --- | --- |

2.27

Välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden kokonaisvarat lisääntyivät 650 miljoonaa euroa (11 prosenttia) edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna (ks.
  kuva 2.11
  ). Lisäys aiheutui pääasiassa seuraavista tekijöistä:

| — | Velkapaperisijoitusten ja kiinteätuottoisten arvopapereiden 251 miljoonan euron lisäys. Se johtui siirroista, jotka tapahtuivat EU:n talousarviosta varainhoitotileille. |
| --- | --- |

—

Velkapaperisijoitusten ja kiinteätuottoisten arvopapereiden 251 miljoonan euron lisäys. Se johtui siirroista, jotka tapahtuivat EU:n talousarviosta varainhoitotileille.

| — | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston (34) sijoitukset euromääräisiin joukkovelkakirjoihin lisääntyivät 177 miljoonaa euroa. Takuurahastoon siirrettiin 144 miljoonaa euroa EU:n talousarviosta. |
| --- | --- |

—

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston (34) sijoitukset euromääräisiin joukkovelkakirjoihin lisääntyivät 177 miljoonaa euroa. Takuurahastoon siirrettiin 144 miljoonaa euroa EU:n talousarviosta.

Kuva 2.11 –   Välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden kokonaisvarat luokittain

(miljardia euroa)

Image

Lähde: Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – varainhoitovuodet 2014 ja 2015.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 2.28 | Käteisvarat muodostavat 20 prosenttia rahoitusvälineiden kokonaisvaroista. Niiden määrä pysyi vuonna 2015 entisellään 1,3  miljardissa eurossa (1,3  miljardia euroa vuonna 2014 (35)) (ks.
  kuva 2.12
  ). |
| --- | --- |

2.28

Käteisvarat muodostavat 20 prosenttia rahoitusvälineiden kokonaisvaroista. Niiden määrä pysyi vuonna 2015 entisellään 1,3  miljardissa eurossa (1,3  miljardia euroa vuonna 2014 (35)) (ks.
  kuva 2.12
  ).

Kuva 2.12 –   Rahoitusvälineisiin kuuluvat käteisvarat ja muut rahavarat (1)

Image

| (1) | Ks. varainhoitovuoden 2015 tilinpäätöksen liitetieto 2.8. |
| --- | --- |

(1)

Ks. varainhoitovuoden 2015 tilinpäätöksen liitetieto 2.8.

Lähde: Rahoitusvälineiden vuoden 2015 raportointipaketeista kootut tiedot.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 2.29 | Vuoden 2015 aikana 211 miljoonaa euroa palautettiin rahoitusvälineiden erillistileiltä, joita hallinnoivat valtuutetut yhteisöt. Tästä määrästä 126 miljoonaa euroa palautettiin yleiseen talousarvioon (36) ja 85 miljoonaa euroa osoitettiin sisäisiin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin. Määrä jakautuu seuraavasti: |
| --- | --- |

2.29

Vuoden 2015 aikana 211 miljoonaa euroa palautettiin rahoitusvälineiden erillistileiltä, joita hallinnoivat valtuutetut yhteisöt. Tästä määrästä 126 miljoonaa euroa palautettiin yleiseen talousarvioon (36) ja 85 miljoonaa euroa osoitettiin sisäisiin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin. Määrä jakautuu seuraavasti:

| — | 134 miljoonaa euroa on tuloja ja palautuksia; |
| --- | --- |

—

134 miljoonaa euroa on tuloja ja palautuksia;

| — | 59 miljoonaa euroa on käyttämättömien varojen palautuksia EU:n yleiseen talousarvioon. Kyse on rahoitusvälineiden ja teknisen avun välineiden varoista, jotka olivat erillistileillä, kun välineet päätettiin. Lisäksi 18 miljoonaa euroa on peräisin Eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI) peruutetuista toimista. |
| --- | --- |

—

59 miljoonaa euroa on käyttämättömien varojen palautuksia EU:n yleiseen talousarvioon. Kyse on rahoitusvälineiden ja teknisen avun välineiden varoista, jotka olivat erillistileillä, kun välineet päätettiin. Lisäksi 18 miljoonaa euroa on peräisin Eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI) peruutetuista toimista.

| 2.30 | Rahoitusvälineiden hallinto- ja hallinnointikulut olivat varainhoitovuonna 2015 kaikkiaan 63 miljoonaa euroa (50 miljoonaa euroa vuonna 2014). Uusien rahoitusvälineiden vuosien 2014 ja 2015 kumulatiivisten hallinto- ja hallinnointikulujen määrä oli 72 miljoonaa euroa (5,77  prosenttia varoista). |
| --- | --- |

2.30

Rahoitusvälineiden hallinto- ja hallinnointikulut olivat varainhoitovuonna 2015 kaikkiaan 63 miljoonaa euroa (50 miljoonaa euroa vuonna 2014). Uusien rahoitusvälineiden vuosien 2014 ja 2015 kumulatiivisten hallinto- ja hallinnointikulujen määrä oli 72 miljoonaa euroa (5,77  prosenttia varoista).

... ja yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden varoja on edelleen käyttämättä suhteellisen suuri määrä

| 2.31 | Yhteistyössä hallinnoiduista rahoitusvälineistä saatavilla olevassa uusimmassa kertomuksessa kuvataan tilannetta vuoden 2014 lopussa (37): varoja oli käyttämättä 6,8  miljardia euroa. Varoista 80 prosenttia koski viittä jäsenvaltiota (38). Italian (3 miljardia euroa) osuus oli 45 prosenttia kokonaismäärästä (39). Taseen tarkastamisen aikana tilintarkastustuomioistuin pyysi komissiolta lisäanalyysiä näiden välineiden käytöstä Italiassa 31. joulukuuta 2015 saakka ulottuvalta jaksolta. Analyysistä käy ilmi, että 31. joulukuuta 2015 Italiassa oli edelleen käyttämättä 1,7  miljardia euroa. |
| --- | --- |

2.31

Yhteistyössä hallinnoiduista rahoitusvälineistä saatavilla olevassa uusimmassa kertomuksessa kuvataan tilannetta vuoden 2014 lopussa (37): varoja oli käyttämättä 6,8  miljardia euroa. Varoista 80 prosenttia koski viittä jäsenvaltiota (38). Italian (3 miljardia euroa) osuus oli 45 prosenttia kokonaismäärästä (39). Taseen tarkastamisen aikana tilintarkastustuomioistuin pyysi komissiolta lisäanalyysiä näiden välineiden käytöstä Italiassa 31. joulukuuta 2015 saakka ulottuvalta jaksolta. Analyysistä käy ilmi, että 31. joulukuuta 2015 Italiassa oli edelleen käyttämättä 1,7  miljardia euroa.

| 2.31 | Komissio pyysi Italiaa toimittamaan lisätietoja 31. joulukuuta 2015 mennessä. Tiedot osoittavat, että Italian osalta varoja oli käyttämättä 45 prosenttia 31. joulukuuta 2015. Saadut tiedot, jotka on tarkastettu vertaamalla niitä komission tilinpäätöksessä 2015 tehtyihin kirjauksiin, on toimitettu tilintarkastustuomioistuimelle. Analyysissa kävi ilmi, ettei nykyisiin menetelmiin tarvitse tehdä muutoksia. Täytäntöönpano arvioidaan kuitenkin uudelleen vuotta 2016 koskevan hankkeen yhteydessä. |
| --- | --- |

2.31

Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) ensimmäiset tapahtumat kirjattiin...

| 2.32 | Komissio (EU:n edustajana) ja Euroopan investointipankki allekirjoittivat ESIR-sopimuksen 22. heinäkuuta 2015. ESIR-rahasto kuuluu Euroopan komission puheenjohtajan vuonna 2014 julkistamaan Euroopan investointiohjelmaan. Varojen avulla tuetaan investointeja infrastruktuuriin, koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin sekä pienten yritysten riskirahoituksen saatavuuteen liittyvillä aloilla. |
| --- | --- |

2.32

Komissio (EU:n edustajana) ja Euroopan investointipankki allekirjoittivat ESIR-sopimuksen 22. heinäkuuta 2015. ESIR-rahasto kuuluu Euroopan komission puheenjohtajan vuonna 2014 julkistamaan Euroopan investointiohjelmaan. Varojen avulla tuetaan investointeja infrastruktuuriin, koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin sekä pienten yritysten riskirahoituksen saatavuuteen liittyvillä aloilla.

| 2.33 | EU:n talousarviossa annetaan jopa 16 miljardin euron takuu (josta 8 miljardia euroa siirretään vähitellen erityisrahastoon vuosina 2016–2022). Lisäksi EIP osoittaa omista varoistaan 5 miljardia euroa riskeihin liittyvään varaukseen. Komissio ja EIP pyrkivät näin edistämään enintään 61 miljardin euron suuruista EIP/EIR-rahoitusta. Tavoitteena on saada vipuvaikutuksen avulla aikaan 315 miljardin euron investoinnit. |
| --- | --- |

2.33

EU:n talousarviossa annetaan jopa 16 miljardin euron takuu (josta 8 miljardia euroa siirretään vähitellen erityisrahastoon vuosina 2016–2022). Lisäksi EIP osoittaa omista varoistaan 5 miljardia euroa riskeihin liittyvään varaukseen. Komissio ja EIP pyrkivät näin edistämään enintään 61 miljardin euron suuruista EIP/EIR-rahoitusta. Tavoitteena on saada vipuvaikutuksen avulla aikaan 315 miljardin euron investoinnit.

| 2.34 | EU takaa infrastruktuureita ja innovaatiota koskevat IIW-toimet (Infrastructure and Innovation Window), jotka EIP toteuttaa, ja pk-yrityksiä koskevat SMEW-toimet (Small and medium-sized enterprises Window), jotka EIR toteuttaa. Kummallakin välineellä on velkasalkku (EU:n takaus IIW-toimien osalta 11 miljardia euroa ja SMEW-toimen osalta 1 250  miljoonaa euroa) ja oman ehtoisen pääoman salkku (EU:n takaus IIW-toimen osalta 2 500  miljoonaa euroa ja SMEW-toimien osalta 1 250  miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

2.34

EU takaa infrastruktuureita ja innovaatiota koskevat IIW-toimet (Infrastructure and Innovation Window), jotka EIP toteuttaa, ja pk-yrityksiä koskevat SMEW-toimet (Small and medium-sized enterprises Window), jotka EIR toteuttaa. Kummallakin välineellä on velkasalkku (EU:n takaus IIW-toimien osalta 11 miljardia euroa ja SMEW-toimen osalta 1 250  miljoonaa euroa) ja oman ehtoisen pääoman salkku (EU:n takaus IIW-toimen osalta 2 500  miljoonaa euroa ja SMEW-toimien osalta 1 250  miljoonaa euroa).

| 2.35 | Komissio siirtää takuurahoitusta EIP:lle, kun se on vastaanottanut EIP:n pyynnön. Komissio perusti takuurahaston, jotta se pystyisi vastaamaan näihin pyyntöihin (ESIR-takuurahasto) (40). Tätä rahastoa rahoitetaan EU:n talousarviosta vuoteen 2020 asti vähentämällä Verkkojen Eurooppa -välineen suunniteltuja menoja 2,8  miljardia euroa ja Horisontti 2020 -puiteohjelman suunniteltuja menoja 2,2  miljardia euroa (41) sekä käyttämällä 3 miljardia euroa kohdentamatonta liikkumavaraa monivuotisen rahoituskehyksen menojen enimmäismäärästä. Joulukuussa 2015 komissio sitoi 1,4  miljardia euroa (42) rahastolle osoitettuihin maksuihin. Yhtään maksua ei suoritettu vuonna 2015. |
| --- | --- |

2.35

Komissio siirtää takuurahoitusta EIP:lle, kun se on vastaanottanut EIP:n pyynnön. Komissio perusti takuurahaston, jotta se pystyisi vastaamaan näihin pyyntöihin (ESIR-takuurahasto) (40). Tätä rahastoa rahoitetaan EU:n talousarviosta vuoteen 2020 asti vähentämällä Verkkojen Eurooppa -välineen suunniteltuja menoja 2,8  miljardia euroa ja Horisontti 2020 -puiteohjelman suunniteltuja menoja 2,2  miljardia euroa (41) sekä käyttämällä 3 miljardia euroa kohdentamatonta liikkumavaraa monivuotisen rahoituskehyksen menojen enimmäismäärästä. Joulukuussa 2015 komissio sitoi 1,4  miljardia euroa (42) rahastolle osoitettuihin maksuihin. Yhtään maksua ei suoritettu vuonna 2015.

| 2.35 | Varat maksetaan EIP:lle, mikäli se on tarpeen takausvaatimusten täyttämiseksi ESIR-rahastoa koskevan asetuksen mukaisesti ja ESIR-sopimuksessa määrätyin ehdoin. |
| --- | --- |

2.35

| 2.36 | EIP sopi kahdeksasta IIW-velkasalkkuun sisältyvästä toimesta (yhteensä 1 092,7  miljoonaa euroa), joiden osalta se maksoi 193,8  miljoonaa euroa vuonna 2015. EIP sopi kahdesta IIW-välineen oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkkuun sisältyvästä toimesta (yhteensä 125 miljoonaa euroa vuonna 2015), ja EU takasi määrästä puolet. EIP maksoi EU:n takaamasta määrästä vuonna 2015 ainoastaan 7,6  miljoonaa euroa. Tämän salkun osalta EU:n takaamien maksujen ja kertyneiden korkojen kokonaismäärä oli vuoden lopussa 202 miljoonaa euroa (43). |
| --- | --- |

2.36

EIP sopi kahdeksasta IIW-velkasalkkuun sisältyvästä toimesta (yhteensä 1 092,7  miljoonaa euroa), joiden osalta se maksoi 193,8  miljoonaa euroa vuonna 2015. EIP sopi kahdesta IIW-välineen oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkkuun sisältyvästä toimesta (yhteensä 125 miljoonaa euroa vuonna 2015), ja EU takasi määrästä puolet. EIP maksoi EU:n takaamasta määrästä vuonna 2015 ainoastaan 7,6  miljoonaa euroa. Tämän salkun osalta EU:n takaamien maksujen ja kertyneiden korkojen kokonaismäärä oli vuoden lopussa 202 miljoonaa euroa (43).

| 2.36 | Toimenpidesalkkua perustettaessa maksut lisääntyvät asteittain. ESIR-salkkua laajennetaan parhaillaan, ja sen koon on määrä kasvaa huomattavasti vuoden 2016 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

2.36

| 2.37 | SMEW-välineen yhteydessä EIR käytti vuonna 2015 EU-takausta ainoastaan olemassa olevien pk-yrityksille tarkoitettujen rahoitusvälineiden toimiin (44). |
| --- | --- |

2.37

SMEW-välineen yhteydessä EIR käytti vuonna 2015 EU-takausta ainoastaan olemassa olevien pk-yrityksille tarkoitettujen rahoitusvälineiden toimiin (44).

... kun taas Verkkojen Eurooppa -välineen käynnistäminen viivästyi

| 2.38 | Komissio ja EIP tekivät Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoista rahoitusvälinettä koskevan sopimuksen 22. heinäkuuta 2015. Samana päivänä ne tekivät ESIR-sopimuksen. Euroopan laajuisten liikenneverkkojen lainavakuusvälinettä ja hankejoukkolainoja koskevien salkkujen sulauttamista lykättiin vuoteen 2016. Komissio ei maksanut rahoitusosuuksia tälle välineelle vuonna 2015 eikä EIP sopinut ainoastakaan toimesta. |
| --- | --- |

2.38

Komissio ja EIP tekivät Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoista rahoitusvälinettä koskevan sopimuksen 22. heinäkuuta 2015. Samana päivänä ne tekivät ESIR-sopimuksen. Euroopan laajuisten liikenneverkkojen lainavakuusvälinettä ja hankejoukkolainoja koskevien salkkujen sulauttamista lykättiin vuoteen 2016. Komissio ei maksanut rahoitusosuuksia tälle välineelle vuonna 2015 eikä EIP sopinut ainoastakaan toimesta.

JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET

Varainhoitovuotta 2015 koskevat johtopäätökset

| 2.39 | Sellaisten rahoitusmekanismien, joita ei rahoiteta suoraan EU:n talousarviosta ja joita ei sisällytetä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskohteiden joukkoon, lisääntyminen vaarantaa EU:n toimintapolitiikkoja ja toimia koskevan tilivelvollisuuden ja koordinoinnin (kohta 2.4). |
| --- | --- |

2.39

Sellaisten rahoitusmekanismien, joita ei rahoiteta suoraan EU:n talousarviosta ja joita ei sisällytetä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskohteiden joukkoon, lisääntyminen vaarantaa EU:n toimintapolitiikkoja ja toimia koskevan tilivelvollisuuden ja koordinoinnin (kohta 2.4).

| 2.40 | Komissio teki suuren määrän sitoumuksia vuonna 2015, muun muassa varainhoitovuodelta 2014 siirrettyjen määrärahojen osalta. Maksattamatta olevien sitoumusten määrä palautui aiemmalle tasolleen (kohdat 2.5–2.9). Tulevista talousarvioista rahoitettava määrä nousi 339 miljardiin euroon. Komissio ei ole esittänyt seuraavia 7–10 vuotta koskevaa kassavirtaennustetta (kohta 2.10). Tällainen ennuste tarjoaisi sidosryhmille mahdollisuuden ennakoida tulevia maksuvaatimuksia ja talousarvion painopisteitä sekä suunnitella jatkoa jäsennellysti. |
| --- | --- |

2.40

Komissio teki suuren määrän sitoumuksia vuonna 2015, muun muassa varainhoitovuodelta 2014 siirrettyjen määrärahojen osalta. Maksattamatta olevien sitoumusten määrä palautui aiemmalle tasolleen (kohdat 2.5–2.9). Tulevista talousarvioista rahoitettava määrä nousi 339 miljardiin euroon. Komissio ei ole esittänyt seuraavia 7–10 vuotta koskevaa kassavirtaennustetta (kohta 2.10). Tällainen ennuste tarjoaisi sidosryhmille mahdollisuuden ennakoida tulevia maksuvaatimuksia ja talousarvion painopisteitä sekä suunnitella jatkoa jäsennellysti.

| 2.40 | Monivuotinen rahoituskehys on keino varmistaa tulevien maksuvaatimusten ja talousarvion painopisteiden vakaus ja ennustettavuus keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

  Sen vuoksi pitkän ajan ennusteita voidaan laatia vain nykyiset rahoituskehykset huomioon ottaen. Vielä sopimatta olevien tulevien rahoituskehysten vaikutuksia maksuihin ei voida tarkasti ennustaa.


  Vuoden 2020 jälkeistä kautta koskeva ennakkoarvio esitetään vuonna 2017 (talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 9 kohdan mukaisesti), ja se on olennainen osa vuoden 2020 jälkeistä rahoituskehystä koskevia komission ehdotuksia (jotka esitetään ennen 1. tammikuuta 2018 monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 25 artiklan perusteella).


  Komissio on jo sitoutunut esittämään (rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä) keskipitkän aikavälin maksuarvion, jossa tarkastellaan maksumäärärahojen enimmäismäärien kestävyyttä sekä maksattamatta olevien sitoumusten ja vapautettujen määrärahojen kehitystä vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

2.40

Sen vuoksi pitkän ajan ennusteita voidaan laatia vain nykyiset rahoituskehykset huomioon ottaen. Vielä sopimatta olevien tulevien rahoituskehysten vaikutuksia maksuihin ei voida tarkasti ennustaa.

Vuoden 2020 jälkeistä kautta koskeva ennakkoarvio esitetään vuonna 2017 (talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 9 kohdan mukaisesti), ja se on olennainen osa vuoden 2020 jälkeistä rahoituskehystä koskevia komission ehdotuksia (jotka esitetään ennen 1. tammikuuta 2018 monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 25 artiklan perusteella).

Komissio on jo sitoutunut esittämään (rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä) keskipitkän aikavälin maksuarvion, jossa tarkastellaan maksumäärärahojen enimmäismäärien kestävyyttä sekä maksattamatta olevien sitoumusten ja vapautettujen määrärahojen kehitystä vuoteen 2020 mennessä.

| 2.41 | Koheesioalalla haettiin kuluilmoitusten perusteella aiempaa vähemmän korvauksia vuonna 2015. Tämä pienensi korvausmaksua odottavien kuluilmoitusten arvoa, mutta ei vähentänyt suoritettujen maksujen tasoa (kohdat 2.14 ja 2.15). |
| --- | --- |

2.41

Koheesioalalla haettiin kuluilmoitusten perusteella aiempaa vähemmän korvauksia vuonna 2015. Tämä pienensi korvausmaksua odottavien kuluilmoitusten arvoa, mutta ei vähentänyt suoritettujen maksujen tasoa (kohdat 2.14 ja 2.15).

| 2.42 | Alkuperäisten sitoumusten tekemisestä kuluu edelleen paljon aikaa menojen lopulliseen selvittämiseen. Siksi varainkäyttömallit reagoivat hitaasti talousarvion painopisteiden muutoksiin. Lisäksi se voi lisätä riskiä, että asiakirjoja puuttuu päätösvaiheessa (ks. kohdat 2.16 ja 2.17). |
| --- | --- |

2.42

Alkuperäisten sitoumusten tekemisestä kuluu edelleen paljon aikaa menojen lopulliseen selvittämiseen. Siksi varainkäyttömallit reagoivat hitaasti talousarvion painopisteiden muutoksiin. Lisäksi se voi lisätä riskiä, että asiakirjoja puuttuu päätösvaiheessa (ks. kohdat 2.16 ja 2.17).

| 2.42 | Sitoumusten ja maksujen väliset viiveet ovat ainoastaan osoitus meneillään olevien hankkeiden kestosta. Eräät hankkeet ovat unionissa toteutettavia suuria infrastruktuurihankkeita tai jokseenkin hankalissa kolmansissa maissa toteutettavia hankkeita, joten 2,4 vuoden keskimääräistä viivettä ei tulisi pitää erityisen epätavallisena. Säädöskehys velvoittaa tuensaajat säilyttämään asiaankuuluvat asiakirjat tietyn pituisen ajan päätösvaiheen jälkeen. |
| --- | --- |

2.42

| 2.43 | Joidenkin jäsenvaltioiden osalta jäljellä on paljon vuosia 2007–2013 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyviä, ERI-rahastojen maksattamatta olevia sitoumuksia (ja avoinna olevia ennakkomaksuja). Osuus vastaa monesti yli 15:tä prosenttia niiden julkisen talouden menoista (kohdat 2.19–2.21). |
| --- | --- |

2.43

Joidenkin jäsenvaltioiden osalta jäljellä on paljon vuosia 2007–2013 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyviä, ERI-rahastojen maksattamatta olevia sitoumuksia (ja avoinna olevia ennakkomaksuja). Osuus vastaa monesti yli 15:tä prosenttia niiden julkisen talouden menoista (kohdat 2.19–2.21).

| 2.44 | Välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden hallussa on yhä enemmän varoja. EIP-ryhmä on edelleen ensisijainen rahoituslaitos hallinnoimaan näitä rahoitusvälineitä (kohta 2.23). |
| --- | --- |

2.44

Välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden hallussa on yhä enemmän varoja. EIP-ryhmä on edelleen ensisijainen rahoituslaitos hallinnoimaan näitä rahoitusvälineitä (kohta 2.23).

| 2.45 | Yhteistyössä hallinnoitavien rahoitusvälineiden varoja on edelleen käyttämättä suuri määrä, erityisesti tietyissä jäsenvaltioissa (kohta 2.31). |
| --- | --- |

2.45

Yhteistyössä hallinnoitavien rahoitusvälineiden varoja on edelleen käyttämättä suuri määrä, erityisesti tietyissä jäsenvaltioissa (kohta 2.31).

| 2.45 | Ks. vastaus kohtaan 2.31. |
| --- | --- |

2.45

| 2.46 | ESIR-rahaston perustaminen vaikutti Verkkojen Eurooppa -ohjelman käynnistämiseen. Uudelleenarviointia ei tehty, vaikka tämä vaikuttaa olettamuksiin, joita komissio teki ennakkoarvioinneissaan Verkkojen Eurooppa -välineen piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden käytöstä. ESIR-rahastolla on vaikutusta myös joidenkin muiden rahoitusvälineiden käyttöön (ks. kohdat 2.32–2.38). |
| --- | --- |

2.46

ESIR-rahaston perustaminen vaikutti Verkkojen Eurooppa -ohjelman käynnistämiseen. Uudelleenarviointia ei tehty, vaikka tämä vaikuttaa olettamuksiin, joita komissio teki ennakkoarvioinneissaan Verkkojen Eurooppa -välineen piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden käytöstä. ESIR-rahastolla on vaikutusta myös joidenkin muiden rahoitusvälineiden käyttöön (ks. kohdat 2.32–2.38).

| 2.46 | ESIR-rahaston perustaminen ei vaikuttanut Verkkojen Eurooppa -välineen kokonaistavoitteisiin vaan rahastolla luotiin ylimääräinen mekanismi, jolla EU tukee taloudellisesti muun muassa infrastruktuurihankkeita etenkin velkarahoituksen avulla. Voidakseen ottaa huomioon ESIR-rahaston toiminnan käynnistymisen Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoisten rahoitusvälineiden ohjauskomitea määritteli ensimmäisessä kokouksessaan pääperiaatteet Verkkojen Eurooppa -välineestä ja ESIR-rahastosta myönnettäville tuille, jotta ne täydentäisivät paremmin toisiaan. Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevaan ennakkoarviointiin on myös valmisteilla lisäys, jotta voidaan tuoda esiin i) viimeisin selvitys mahdollisuudesta käynnistää Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluva oman pääoman ehtoinen väline Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvilla aloilla ja ii) ESIR-rahaston toiminnan käynnistymisen jälkeinen markkinakehitys. Tätä lisäystä on pidettävä aiemman ennakkoarvioinnin täydennyksenä eikä sen tarkistuksena. Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvan vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen johdonmukaisuus ESIR-rahaston ja EU:n muiden aloitteiden kanssa arvioidaan Verkkojen Eurooppa -välineen väliarvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

2.46

Suositukset

| 2.47 | Tilintarkastustuomioistuin antaa seuraavat suositukset: |
| --- | --- |

2.47

Tilintarkastustuomioistuin antaa seuraavat suositukset:

| — | Suositus 1: Komission on ryhdyttävä toimiin vähentääkseen maksattamatta olevia sitoumuksia. Komission tulisi muun muassa tarvittaessa nopeuttaa sitoumusten vapauttamista ja päättää nopeammin vuosien 2007–2013 ohjelmat, käyttää nettomääräisiä oikaisuja laajemmin koheesioalalla, vähentää ulkopuolisten tahojen hallussa olevia käteisvaroja sekä laatia maksusuunnitelmia ja ennusteita niillä aloilla, joilla maksattamattomien sitoumusten ja muiden velvoitteiden määrä on merkittävä (ks. kohdat 2.5–2.9, 2.19 ja 2.28). |
| --- | --- |

—

Suositus 1: Komission on ryhdyttävä toimiin vähentääkseen maksattamatta olevia sitoumuksia. Komission tulisi muun muassa tarvittaessa nopeuttaa sitoumusten vapauttamista ja päättää nopeammin vuosien 2007–2013 ohjelmat, käyttää nettomääräisiä oikaisuja laajemmin koheesioalalla, vähentää ulkopuolisten tahojen hallussa olevia käteisvaroja sekä laatia maksusuunnitelmia ja ennusteita niillä aloilla, joilla maksattamattomien sitoumusten ja muiden velvoitteiden määrä on merkittävä (ks. kohdat 2.5–2.9, 2.19 ja 2.28).

Komissio hyväksyy suosituksen.

Kaikkien toimenpiteiden, joita komissio jäsenvaltioiden osalta toteuttaa muun muassa maksattamatta olevien sitoumusten vähentämiseksi ja nettomääräisten oikaisujen käytön laajentamiseksi koheesion alalla, on oltava tietenkin säädöskehyksen mukaisia.

| — | Suositus 2: Komission olisi laadittava ja julkaistava vuosittain päivitetty kassavirtaennuste, joka kattaa aikajakson seitsemästä kymmeneen vuoteen, ja jossa käsiteltäisiin talousarvion enimmäismääriä, maksutarpeita, valmiuksien rajoitteita ja mahdollisia määrärahojen vapautuksia (kohta 2.10). |
| --- | --- |

—

Suositus 2: Komission olisi laadittava ja julkaistava vuosittain päivitetty kassavirtaennuste, joka kattaa aikajakson seitsemästä kymmeneen vuoteen, ja jossa käsiteltäisiin talousarvion enimmäismääriä, maksutarpeita, valmiuksien rajoitteita ja mahdollisia määrärahojen vapautuksia (kohta 2.10).

Komissio hyväksyy suosituksen.

Vuoden 2020 jälkeistä kautta koskeva ennakkoarvio esitetään vuonna 2017 (talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 9 kohdan mukaisesti), ja se on olennainen osa vuoden 2020 jälkeistä rahoituskehystä koskevia komission ehdotuksia (jotka esitetään ennen 1. tammikuuta 2018 monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 25 artiklan perusteella).

Komissio aikoo lisäksi esittää monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä maksuja koskevan väliarvion, jossa arvioidaan maksumäärärahojen nykyisten enimmäismäärien kestävyys nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen päättymiseen saakka.

| — | Suositus 3: Komission olisi otettava talousarvio- ja varainhallinnossaan huomioon tiettyjen jäsenvaltioiden valmiuksien rajoitteet niin, että voidaan varmistaa varojen tehokas käyttö (ks. kohdat 2.19–2.21). |
| --- | --- |

—

Suositus 3: Komission olisi otettava talousarvio- ja varainhallinnossaan huomioon tiettyjen jäsenvaltioiden valmiuksien rajoitteet niin, että voidaan varmistaa varojen tehokas käyttö (ks. kohdat 2.19–2.21).

Komissio hyväksyy suosituksen nykyisellä monivuotisella rahoituskehyksellä ja asiaa koskevalla lainsäädännöllä asetetun säännöstön puitteissa.

Komissio on jo perustanut täytäntöönpanon tehostamista käsittelevän työryhmän parantaakseen ERI-rahaston varojen täytäntöönpanoa joissakin jäsenvaltioissa. Samalla kuitenkin varmistetaan menojen laillisuus ja sääntöjenmukaisuus (ks. komission vastaus huomautuksiin 2.19 ja 2.20). Komissio aikoo varmistaa, että työryhmän työ hyödynnetään täysimääräisesti, ja se aikoo keskittyä tarjoamaan jäsenvaltioille ennakoivan ja kohdennetun lähestymistavan tukeakseen koheesiopolitiikan rahoituksen täytäntöönpanoa vuosina 2014–2020.

| — | Suositus 4: Komission olisi perittävä takaisin yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden käyttämättä jääneet käteisvarat (ks. kohta 2.31). Samoin komission olisi perittävä takaisin edellisiin monivuotisiin rahoituskehyksiin, joiden tukikelpoisuuskausi on päättynyt, sisältyvät välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden jäljellä olevat käyttämättömät varat (45). |
| --- | --- |

—

Suositus 4: Komission olisi perittävä takaisin yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden käyttämättä jääneet käteisvarat (ks. kohta 2.31). Samoin komission olisi perittävä takaisin edellisiin monivuotisiin rahoituskehyksiin, joiden tukikelpoisuuskausi on päättynyt, sisältyvät välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden jäljellä olevat käyttämättömät varat (45).

Komissio hyväksyy suosituksen.

Komission ja EIR:n yhteistyönä valmistui marraskuussa 2015 välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvia rahoitusvälineitä koskeva menettely varojen palauttamiseksi EU:lle ja varojen vapauttamiseksi. Menettely kattaa kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustukea koskevien tulojen siirrot ja takaisinmaksut Horisontti 2020- ja COSME-ohjelmaan. Menettelyn toteuttaminen on meneillään. Sen lisäksi EIR:ään tehdään seurantakäyntejä.

Kaikki yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden käyttämättömät määrärahat vähennetään yhteistyössä hallinnoitavia ohjelmia koskevien säännösten mukaisesti ohjelmien päättämisvaiheessa.

| — | Suositus 5: Komission olisi tarkistettava ennakkoarviointiaan Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoisesta rahoitusvälineestä ottaen huomioon ESIR-rahaston perustaminen sekä arvioitava rahaston vaikutusta muihin EU-ohjelmiin ja rahoitusvälineisiin. |
| --- | --- |

—

Suositus 5: Komission olisi tarkistettava ennakkoarviointiaan Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoisesta rahoitusvälineestä ottaen huomioon ESIR-rahaston perustaminen sekä arvioitava rahaston vaikutusta muihin EU-ohjelmiin ja rahoitusvälineisiin.

Komissio hyväksyy suosituksen osittain.

Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvan vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen johdonmukaisuus ESIR-rahaston ja EU:n muiden aloitteiden kanssa arvioidaan Verkkojen Eurooppa -välineen väliarvioinnin yhteydessä.

Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevaan ennakkoarviointiin on valmisteilla lisäys, jotta voidaan tuoda esiin i) viimeisin selvitys mahdollisuudesta käynnistää Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluva oman pääoman ehtoinen väline Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvilla aloilla ja ii) ESIR-rahaston toiminnan käynnistymisen jälkeinen markkinakehitys. Tätä lisäystä on pidettävä aiemman ennakkoarvioinnin täydennyksenä eikä sen tarkistuksena.

Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvien rahoitusvälineiden ja ESIR-rahaston välinen täydentävyys perustuu periaatteeseen, jonka mukaan Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnettävässä rahoituksessa keskitytään innovatiivisiin hankkeisiin, esittely- ja kokeiluhankkeisiin sekä aloitteisiin, jotka oikeuttavat tukeen Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvilla aloilla sovellettavien asetusten nojalla, kun taas ESIR-rahastosta myönnettävän tuen soveltamisala ja kelpoisuusperusteet ovat laajemmat.

---

(1)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884). Tässä kohdassa mainitut raja-arvot on ilmoitettu käypinä hintoina.

(2)  Määrät on ilmoitettu käypinä hintoina.

(3)  Asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 5 artiklan mukaisesti komission on mukautettava tietyn vuoden maksumäärärahojen enimmäismäärää ylöspäin määrällä, joka vastaa suoritettujen maksujen ja monivuotisen rahoituskehyksen maksumäärärahojen edellisen vuoden enimmäismäärän välistä eroa. Nämä vuotuiset mukautukset eivät saa ylittää seuraavia enimmäismääriä: 2018 – 7 miljardia euroa, 2019 – 9 miljardia euroa, 2020 – 10 miljardia euroa (vuoden 2011 hintoina).

(4)  Asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 14 artiklan mukaisesti monivuotisessa rahoituskehyksessä maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriin (2014–2017) nähden jäävä liikkumavara muodostaa sellaisen monivuotisen rahoituskehyksen kokonaisliikkumavaran sitoumuksia varten, joka on määrä ottaa käyttöön monivuotisessa rahoituskehyksessä vuosiksi 2016–2020 vahvistettujen enimmäismäärien lisäksi kasvuun ja työllisyyteen, erityisesti nuorten työllisyyteen liittyviä politiikkatavoitteita varten.

(5)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen presidentin puhe 10. marraskuuta 2015 Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle (http://www.eca.europa.eu/fi/Pages/AR2014.aspx).

(6)  Vuonna 2015 EIP suoritti EU:ssa maksuja 57,4 miljardin euron arvosta (EIP:n tilastokertomus vuodelta 2015, s. 2).

(7)  EU:n eri rahoituslähteiden yhdistämisjärjestelyt täydentävät EU:n ulkopolitiikan muita tukimuotoja. Tämän mekanismin toimintaperiaatteena on yhdistää EU:n avustuksia lainoihin tai julkisten ja yksityisten rahoituslaitosten pääomasijoituksiin.

(8)  EKR:ista maksettiin 3 088 miljoonaa euroa vuonna 2015.

(9)  Ks. tässä virallisessa lehdessä Tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2015 vuosikertomus kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista, kohdat 13–17.

(10)  Neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2015/623 (EUVL L 103, 22.4.2015, s. 1) uudelleenohjelmoitiin vuodelta 2014 yhteensä 21,1 miljardia euroa myöhemmille vuosille. (2015 – 16,5 miljardia euroa, 2016 – 4,5 miljardia euroa ja 2017 – 0,1 miljardia euroa). Siirto vaati myös vuoden 2015 lisätalousarvion nro 1.

(11)  Siirrot varainhoitovuodelta toiselle mahdollistaa varainhoitoasetus, 13 artiklan 2 kohdan a alakohta – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012 (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1) (http://ec.europa.eu/budget/explained/glossary/glossary_en.cfm).

(12)  Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ovat tiettyihin toimiin tarkoitettuja tuloja. Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot olivat peräisin pääasiassa maatalousalan seuraamuksista ja muista takaisinperintätoimista ja kolmansilta osapuolilta, EFTA ja ehdokasmaat mukaan luettuina.

(13)  Tästä määrästä 19,1 miljardia euroa (33 miljardia euroa vuonna 2014) muodostuu viljelijöille suoritettavista maksuista, jotka yleensä selvitetään seuraavan vuoden kahden ensimmäisen kuukauden aikana.

(14)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 2.22, vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 1.50, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 1.59.

(15)  Varainhoitoasetus, 17 artikla.

(16)  Asetus (EY, Euratom) N:o 1311/2013.

(17)  Sellaisena kuin se on muutettuna komission tiedonannolla neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Rahoituskehyksen tekninen mukautus vuodeksi 2016 BKTL:n muutosten mukaisesti – (COM(2015) 320 final).

(18)  Tilinpäätöksen liitetieto 2.12. Komission tarkastuksissa oikeellisiksi todettuja ja sen kirjanpitojärjestelmässä maksuvalmiiksi kirjattuja maksattamatta olevia maksupyyntöjä oli yhteensä 3,3 miljardia euroa (1,3 miljardia euroa vuonna 2014).

(19)  Määrä sisältää 23,1 miljardia euroa kaudelta 2007–2013 ja 9,6 miljardia euroa kaudelta 2014–2020.

(20)  Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen toimenpideohjelmissa aiheutuneiden koheesiomenojen osalta ilman eri toimenpiteitä tapahtuva vapauttaminen on tehtävä N+2-säännön perusteella. Tämä koskee kaikkia jäsenvaltioita, pois lukien Kroatia, Romania ja Slovakia, joihin sovelletaan N+3-sääntöä.

(21)  ERI-rahastoja ovat Euroopan sosiaalirahasto (ESR), Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR). Vuosia 2007–2013 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä maaseuturahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa ei luokiteltu yhteen koheesioalan rahastojen (ESR, EAKR ja koheesiorahasto) kanssa.

(22)  Sisältää maaseuturahaston vuotuiset toimenpiteet, jotta määrä olisi vertailukelpoinen nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen ERI-rahastojen kanssa.

(23)  ERI-rahastojen käyttämättä olevista 45,4 miljardin euron sitoumuksista 27,9 miljardia euroa koskee Tšekkiä, Espanjaa, Italiaa, Puolaa ja Romaniaa.

(24)  Käsittää sekä vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen maksattamatta olevat maksut että nykyisen vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vuosierät.

(25)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/task-force-better-implementation

(26)  Rahoitusvälineet ovat rahoitustukia, jotka ”voivat olla muodoltaan pääomasijoituksia tai oman pääoman luonteisia sijoituksia, lainoja tai vakuuksia taikka muita riskinjakovälineitä”. Varainhoitoasetus, 2 artikla (Määritelmät), p kohta.

(27)  Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki, Kreditanstalt für Wiederaufbau ja Euroopan neuvoston kehityspankki.

(28)  Armenian pk-yrityksiä koskevasta rahoitusvälineestä (15 miljoonaa euroa) EBRD:n kanssa tehty sopimus ja sopimus itäiseen kumppanuuteen kuuluvasta Women in Business -ohjelmasta (5 miljoonaa euroa) (tilanne 29. joulukuuta 2015).

(29)  Pk-yritysten takausjärjestelmä 1998.

(30)  Hankejoukkolainoja koskeva aloite (PBI) ja TEN-T-hankkeiden lainavakuusväline (LGTT) yhdistetään Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoiseen rahoitusvälineeseen vuonna 2016.

(31)  EIP-ryhmä muodostuu Euroopan investointipankista ja Euroopan investointirahastosta.

(32)  Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva EU:n ohjelma (COSME).

(33)  EAKR – Euroopan aluekehitysrahasto, maaseuturahasto – Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto.

(34)  Takuurahastoon maksetut rahoitusosuudet ylsivät 1,2 miljardiin euroon vuoden lopussa. Tämä tarkoittaa 144 miljoonan euron lisäystä vuonna 2015. Jotta saavutettaisiin tavoitearvo, 9 prosenttia pääomasitoumusten kokonaismäärästä, EU:n talousarviosta osoitettiin rahastoon 257 miljoonan euron lisärahoitusosuus vuonna 2015. Rahoitusosuus on maksettavissa vuonna 2016.

(35)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 2.24.

(36)  Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 140 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

(37)  Uusimmat saatavilla olevat luvut koskevat vuoden 2014 loppua. Ne esitetään komission syyskuussa 2015 antamassa kertomuksessa ”Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006”.

(38)  Ks. erityiskertomus nro 19/2016 (EU:n talousarvion toteuttaminen rahoitusvälineiden avulla – ohjelmakaudelta 2007–2013 saatujen kokemusten hyödyntäminen), kohdat 6.41 ja 6.42 sekä 29–45.

(39)  Jäljellä oleva osuus jakautui seuraavasti: Espanja 0,9 miljardia euroa (13 prosenttia), Kreikka 0,9 miljardia euroa (13 prosenttia), Yhdistynyt kuningaskunta 0,5 miljardia euroa (7 prosenttia), Saksa 0,3 miljardia euroa (4 prosenttia) ja muut jäsenvaltiot 1,2 miljardia euroa (18 prosenttia).

(40)  Asetus (EU) 2015/1017, 12 artiklan 1 kohta.

(41)  ESIR-asetuksen liitteessä I muutetaan Horisontti 2020 -puiteohjelman ja Verkkojen Eurooppa -ohjelman määrärahoja.

(42)  Verkkojen Eurooppa -ohjelman (790 miljoonaa euroa), Horisontti 2020 -puiteohjelman (70 miljoonaa euroa) ja ITER-hankkeen (490 miljoonaa euroa) budjettikohdista uudelleen kohdennettu määrä.

(43)  Ks. tilinpäätöksen liitetieto 5.2.1, s. 75.

(44)  InnovFin SMEG: 55 miljoonaa euroa ja COSME LGF: 39 miljoonaa euroa.

(45)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohdat 6.46–6.52.

(46)  Lähde: Euroopan komission tilinpäätös varainhoitovuodelta 2015, taulukko 2.5 ”Yhteenveto talousarvion toteuttamisesta ja liitetiedot”.

(47)  Lähde: Selvitys talousarvio- ja varainhallinnosta – varainhoitovuosi 2015 – osa A.7.2.

(48)  Maksattamatta oleviin talousarviositoumuksiin ei sisälly 570 miljoonan euron määrää, joka on peräisin muilta toimielimiltä.

(49)  Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.

(50)  Maksettu ennakkorahoitus (31.12.2015) jaettuna varainhoitovuoden määrärahoista suoritetuilla maksuilla.

(51)  Ks. Euroopan komission tilinpäätös varainhoitovuodelta 2015, liitetieto 2.5.1.

(52)  Perussäädöksessä säädetyn talousarvion lisäksi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman ja seitsemännen puiteohjelman rahoitusvälineiden tuloihin ja palautuksiin perustuvat rahoitusosuudet osoitetaan COSME-ohjelman ja Horisontti 2020 -puiteohjelman rahoitusvälineisiin.

(53)  Mukaan lukien EU:n Horisontti 2020 -puiteohjelman rahoitusosuus pk-yrityksiä koskevassa aloitteessa.

(54)  Vuoden 2015 loppuun mennessä valtuutussopimusta ei ollut vielä allekirjoitettu.

Lähde: SWD(2015) 206 final, Delegation Agreements and ABAC Workflow.

---

KOLMAS LUKU

EU:n talousarviosta rahoitetun toiminnan tuloksellisuus

SISÄLLYS

| Johdanto | 3.1–3.5 |
| --- | --- |

| Osa 1 – Horisontti 2020 (2014–2020) | 3.6–3.59 |
| --- | --- |

| Osio 1 – Eurooppa 2020 -strategian, komission uusien painopisteiden ja Horisontti 2020 -ohjelman väliset yhteydet eivät aina helpota tuloksellisuuden painottamista ja niitä on selvennettävä | 3.7–3.21 |
| --- | --- |

| Osio 2 – ERI-rahastojen ja kansallisten ohjelmien väliset synergiat ja täydentävyys | 3.22–3.23 |
| --- | --- |

| Osio 3 – Horisontti 2020 -ohjelman toimintarakenteessa ei painoteta johdonmukaisesti tuloksellisuutta | 3.24–3.59 |
| --- | --- |

| Osa 2 – Tuloksellisuuden suunnittelu ja tuloksellisuusraportointi pääosastoissa: luonnonvarojen toimintalohko | 3.60–3.65 |
| --- | --- |

| Osa 3 – Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tuloksellisuuden tarkastuksen tulokset | 3.66–3.85 |
| --- | --- |

| Vuoden 2015 erityiskertomukset ja muut tuloksellisuutta koskevat tuotokset | 3.66–3.77 |
| --- | --- |

| Erityiskertomusten suositusten seuranta | 3.78–3.85 |
| --- | --- |

| Johtopäätökset ja suositukset | 3.86–3.95 |
| --- | --- |

| Johtopäätökset | 3.86–3.93 |
| --- | --- |

| Suositukset | 3.94–3.95 |
| --- | --- |

| Liite 3.1 – | Tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2015 hyväksymät erityiskertomukset |
| --- | --- |

Liite 3.1 –

| Liite 3.2 – | Aiempien tuloksellisuutta koskevien suositusten seuranta |
| --- | --- |

Liite 3.2 –

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 3.1 | Tämän luvun aiheena on toiminnan tuloksellisuus (ks.
  kuva 3.1
  ). Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksiin on vuodesta 2010 lähtien sisällytetty luku, jossa arvioidaan komission perustamiin järjestelmiin liittyviä eri näkökohtia. Järjestelmien tarkoituksena on varmistaa, että EU:n varat on käytetty hyvin eikä yksinomaan sovellettavaa lainsäädäntöä noudattaen. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

JOHDANTO

3.1

Tämän luvun aiheena on toiminnan tuloksellisuus (ks.
  kuva 3.1
  ). Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksiin on vuodesta 2010 lähtien sisällytetty luku, jossa arvioidaan komission perustamiin järjestelmiin liittyviä eri näkökohtia. Järjestelmien tarkoituksena on varmistaa, että EU:n varat on käytetty hyvin eikä yksinomaan sovellettavaa lainsäädäntöä noudattaen.

| 3.2 | Tilintarkastustuomioistuin on vuodesta 2010 alkaen analysoinut tuloksellisuutta koskevia komission itsearviointeja poimimalla otoksen komission pääjohtajien vuotuisista toimintakertomuksista. Samalla on perehdytty joihinkin asianomaisena vuonna julkaistujen tuloksellisuustarkastuksia koskevien erityiskertomusten aiheisiin. Tuloksellisuusnäkökohtien tarkastuksen kohteena ovat olleet myös tarkastukseen valittujen pääosastojen hallintosuunnitelmat sekä komission raportointi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, mukaan lukien komission julkaisemat ensimmäiset arviointikertomukset (1). |
| --- | --- |

3.2

Tilintarkastustuomioistuin on vuodesta 2010 alkaen analysoinut tuloksellisuutta koskevia komission itsearviointeja poimimalla otoksen komission pääjohtajien vuotuisista toimintakertomuksista. Samalla on perehdytty joihinkin asianomaisena vuonna julkaistujen tuloksellisuustarkastuksia koskevien erityiskertomusten aiheisiin. Tuloksellisuusnäkökohtien tarkastuksen kohteena ovat olleet myös tarkastukseen valittujen pääosastojen hallintosuunnitelmat sekä komission raportointi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, mukaan lukien komission julkaisemat ensimmäiset arviointikertomukset (1).

Laatikko 3.1 –   EU:n tuloksellisuus

EU:n tuloksellisuutta arvioidaan moitteettoman varainhoidon periaatteiden (taloudellisuus, tehokkuus ja vaikuttavuus) (2) näkökulmasta. Tuloksellisuus kattaa seuraavat osatekijät:

| a) | panokset – taloudelliset, inhimilliset, aineelliset, organisatoriset tai sääntelyyn liittyvät resurssit, joita tarvitaan ohjelman täytäntöönpanoon |
| --- | --- |

a)

panokset – taloudelliset, inhimilliset, aineelliset, organisatoriset tai sääntelyyn liittyvät resurssit, joita tarvitaan ohjelman täytäntöönpanoon

| b) | tuotokset – ohjelman suoritteet |
| --- | --- |

b)

tuotokset – ohjelman suoritteet

| c) | tulokset – ohjelman välittömät vaikutukset suoraan kohderyhmään tai tuensaajiin |
| --- | --- |

c)

tulokset – ohjelman välittömät vaikutukset suoraan kohderyhmään tai tuensaajiin

| d) | vaikutukset – asianomaisessa yhteisössä tapahtuneet pitkän aikavälin muutokset, jotka on ainakin osittain saatu aikaan EU:n toiminnalla. |
| --- | --- |

d)

vaikutukset – asianomaisessa yhteisössä tapahtuneet pitkän aikavälin muutokset, jotka on ainakin osittain saatu aikaan EU:n toiminnalla.

| 3.3 | Vastaavassa viime vuoden vuosikertomuksen luvussa tilintarkastustuomioistuin keskittyi erityisesti EU:n pitkän aikavälin Eurooppa 2020 -strategiaan. Tilintarkastustuomioistuin tutki strategiaa koskevaa EU:n korkean tason seurantaa ja raportointia. Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) (3) osalta arvioitiin lisäksi, kuinka strategia heijastuu komission ja jäsenvaltioiden tekemiin kumppanuussopimuksiin ja sopimiin rahoitusohjelmiin. Aiheen käsittelyä jatketaan tänä vuonna keskittymällä komission tuloksellisuuteen sen tutkimus- ja innovointiohjelma Horisontti 2020:n yhteydessä. Kuten jäljempänä käy ilmi, ohjelma muodostaa erittäin huomattavan menoerän EU:n talousarviossa. |
| --- | --- |

3.3

Vastaavassa viime vuoden vuosikertomuksen luvussa tilintarkastustuomioistuin keskittyi erityisesti EU:n pitkän aikavälin Eurooppa 2020 -strategiaan. Tilintarkastustuomioistuin tutki strategiaa koskevaa EU:n korkean tason seurantaa ja raportointia. Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) (3) osalta arvioitiin lisäksi, kuinka strategia heijastuu komission ja jäsenvaltioiden tekemiin kumppanuussopimuksiin ja sopimiin rahoitusohjelmiin. Aiheen käsittelyä jatketaan tänä vuonna keskittymällä komission tuloksellisuuteen sen tutkimus- ja innovointiohjelma Horisontti 2020:n yhteydessä. Kuten jäljempänä käy ilmi, ohjelma muodostaa erittäin huomattavan menoerän EU:n talousarviossa.

| 3.4 | Luku jakautuu näin ollen kolmeen osaan. Ensimmäisessä osassa arvioidaan Horisontti 2020 -puiteohjelman tuloksellisuutta. Kahdessa jälkimmäisessä osassa käsitellään tilintarkastustuomioistuimen edeltävinä vuosina tutkimia aiheita. Jälkimmäisissä osissa arvioidaan, missä määrin tuloksellisuus otetaan huomioon komission pääjohtajien laatimissa pääasiallisissa vuotuisissa suunnittelu- ja raportointiasiakirjoissa. Lisäksi käsitellään joitakin vuoden 2015 erityiskertomuksiin sisältyneitä keskeisiä aiheita ja kohdistetaan seurantaa edeltävien vuosien erityiskertomuksissa annetuista suosituksista poimittuun otokseen. Nyt seurannan kohteena ovat ensimmäistä kertaa myös vastaukset, joita jäsenvaltiot ovat antaneet kyselytutkimukseen, joka koski tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella toteutettuja toimia. |
| --- | --- |

3.4

Luku jakautuu näin ollen kolmeen osaan. Ensimmäisessä osassa arvioidaan Horisontti 2020 -puiteohjelman tuloksellisuutta. Kahdessa jälkimmäisessä osassa käsitellään tilintarkastustuomioistuimen edeltävinä vuosina tutkimia aiheita. Jälkimmäisissä osissa arvioidaan, missä määrin tuloksellisuus otetaan huomioon komission pääjohtajien laatimissa pääasiallisissa vuotuisissa suunnittelu- ja raportointiasiakirjoissa. Lisäksi käsitellään joitakin vuoden 2015 erityiskertomuksiin sisältyneitä keskeisiä aiheita ja kohdistetaan seurantaa edeltävien vuosien erityiskertomuksissa annetuista suosituksista poimittuun otokseen. Nyt seurannan kohteena ovat ensimmäistä kertaa myös vastaukset, joita jäsenvaltiot ovat antaneet kyselytutkimukseen, joka koski tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella toteutettuja toimia.

| 3.5 | Tilintarkastustuomioistuin ilmoitti komission toimittamien tietojen perusteella vuoden 2014 vuosikertomuksessa, että Eurooppa 2020 -strategian väliarviointi, jonka piti olla neuvoston käytettävissä maaliskuussa 2015, on lykätty vuoden 2016 alkuun (4). Kesäkuussa 2016 komissio tiedotti tilintarkastustuomioistuimelle, että väliarviointi oli saatu valmiiksi ja että siitä ei laadittaisi virallista loppuasiakirjaa. Tilintarkastustuomioistuin ei näin ollen pysty raportoimaan tässä luvussa, kuinka arviointiprosessi suoritettiin. Se saattaa kuitenkin palata tähän aiheeseen tulevissa kertomuksissa. |
| --- | --- |

3.5

Tilintarkastustuomioistuin ilmoitti komission toimittamien tietojen perusteella vuoden 2014 vuosikertomuksessa, että Eurooppa 2020 -strategian väliarviointi, jonka piti olla neuvoston käytettävissä maaliskuussa 2015, on lykätty vuoden 2016 alkuun (4). Kesäkuussa 2016 komissio tiedotti tilintarkastustuomioistuimelle, että väliarviointi oli saatu valmiiksi ja että siitä ei laadittaisi virallista loppuasiakirjaa. Tilintarkastustuomioistuin ei näin ollen pysty raportoimaan tässä luvussa, kuinka arviointiprosessi suoritettiin. Se saattaa kuitenkin palata tähän aiheeseen tulevissa kertomuksissa.

OSA 1 – HORISONTTI 2020 (2014–2020)

| 3.6 | Horisontti 2020 -ohjelmaa koskeva analyysi käsittää kolme osa-aluetta. Ensin esitellään ohjelman pääpiirteet ja tutkitaan sen toiminnan strategiakehystä. Arvioinnissa painotetaan strategiakehyksen yhteyksiä muihin EU:n strategioihin. Toisena osa-alueena arvioidaan tutkimus- ja innovointitoimien yhdistämisen etuja ja mahdollisia riskejä. Lopuksi arvioidaan, missä määrin Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä on painotettu tuloksellisuutta. |
| --- | --- |

3.6

Horisontti 2020 -ohjelmaa koskeva analyysi käsittää kolme osa-aluetta. Ensin esitellään ohjelman pääpiirteet ja tutkitaan sen toiminnan strategiakehystä. Arvioinnissa painotetaan strategiakehyksen yhteyksiä muihin EU:n strategioihin. Toisena osa-alueena arvioidaan tutkimus- ja innovointitoimien yhdistämisen etuja ja mahdollisia riskejä. Lopuksi arvioidaan, missä määrin Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä on painotettu tuloksellisuutta.

Osio 1 – Eurooppa 2020 -strategian, komission uusien painopisteiden ja Horisontti 2020 -ohjelman väliset yhteydet eivät aina helpota tuloksellisuuden painottamista ja niitä on selvennettävä

Eurooppa 2020 ja Horisontti 2020

| 3.7 | Eurooppa 2020 -strategia on Euroopan unionin kymmenvuotinen kasvu- ja työllisyysstrategia. Strategia käynnistettiin vuonna 2010 luomaan otolliset olosuhteet älykkäälle, kestävälle ja osallistavalle kasvulle. Vastuu Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisesta on jaettu EU:n ja sen 28 jäsenvaltion kesken. Strategian jokaiseen viiteen yleistavoitteeseen (5) liittyy kussakin jäsenvaltiossa kansallinen tavoite, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset olosuhteet. |
| --- | --- |

3.7

Eurooppa 2020 -strategia on Euroopan unionin kymmenvuotinen kasvu- ja työllisyysstrategia. Strategia käynnistettiin vuonna 2010 luomaan otolliset olosuhteet älykkäälle, kestävälle ja osallistavalle kasvulle. Vastuu Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisesta on jaettu EU:n ja sen 28 jäsenvaltion kesken. Strategian jokaiseen viiteen yleistavoitteeseen (5) liittyy kussakin jäsenvaltiossa kansallinen tavoite, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset olosuhteet.

| 3.8 | Horisontti 2020:n budjetti ohjelmakaudelle 2014–2020 on noin 75 miljardia euroa. Kyseessä on tutkimusta ja innovointia tukeva EU:n ohjelma, jonka yleistavoitteena on ”edistää osaamiseen ja innovointiin perustuvan yhteiskunnan ja talouden rakentamista koko unionin alueella” (6). Ohjelman avulla tuetaan Eurooppa 2020 -strategiaa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen luomista koskevaa EU:n tavoitetta (7). Ohjelma yhdistää aiemmin erilliset tutkimusta ja innovointia koskevat meno-ohjelmat (8). |
| --- | --- |

3.8

Horisontti 2020:n budjetti ohjelmakaudelle 2014–2020 on noin 75 miljardia euroa. Kyseessä on tutkimusta ja innovointia tukeva EU:n ohjelma, jonka yleistavoitteena on ”edistää osaamiseen ja innovointiin perustuvan yhteiskunnan ja talouden rakentamista koko unionin alueella” (6). Ohjelman avulla tuetaan Eurooppa 2020 -strategiaa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen luomista koskevaa EU:n tavoitetta (7). Ohjelma yhdistää aiemmin erilliset tutkimusta ja innovointia koskevat meno-ohjelmat (8).

| 3.9 | Rahoitusta myönnetään pääasiassa avustusten muodossa. Saatavilla tosin on myös muuntyyppistä rahoitusta, esimerkiksi eri rahoitusvälineiden muodossa. Komissio hallinnoi itse suurinta osaa Horisontti 2020 -ohjelman menoista joko itse tai virastojen ja muiden elinten välityksellä. Horisontti 2020 -ohjelman edunsaajina on yksityishenkilöitä, ryhmiä, yliopistoja, tutkimuslaitoksia sekä pk-yrityksiä ja suurempia yrityksiä niin EU:sta kuin sen ulkopuoleltakin. Useat rahoitettavat hankkeet ovat yhteistyöhankkeita. |
| --- | --- |

3.9

Rahoitusta myönnetään pääasiassa avustusten muodossa. Saatavilla tosin on myös muuntyyppistä rahoitusta, esimerkiksi eri rahoitusvälineiden muodossa. Komissio hallinnoi itse suurinta osaa Horisontti 2020 -ohjelman menoista joko itse tai virastojen ja muiden elinten välityksellä. Horisontti 2020 -ohjelman edunsaajina on yksityishenkilöitä, ryhmiä, yliopistoja, tutkimuslaitoksia sekä pk-yrityksiä ja suurempia yrityksiä niin EU:sta kuin sen ulkopuoleltakin. Useat rahoitettavat hankkeet ovat yhteistyöhankkeita.

| 3.10 | Kuvassa 3.2
  kuvataan Horisontti 2020 -ohjelman rakennetta. Yleistavoite jakautuu kolmeen painopisteeseen (1. Huipputason tiede, 2. Teollinen johtoasema ja 3. Yhteiskunnalliset haasteet). Näitä painopisteitä pyritään toteuttamaan 14 erityistavoitteen avulla. Lisäksi painopisteitä tuetaan laaja-alaisien toimien avulla, joiden yhteydessä määritetään tavoitteiden tieteellinen ja tekninen sisältö. Yleistavoitteen toteuttamiseen pyritään myös kahden erityistavoitteen avulla (”Huippuosaamisen levittäminen ja laajempi osallistuminen” ja ”Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten”). Lisäksi myös kaksi muuta organisaatiota – yhteinen tutkimuskeskus ja EIT – edistävät yleistavoitetta ja painopisteitä omien erityistavoitteidensa kautta. Horisontti 2020 -ohjelmaan liittyy myös muita tutkimustoimenpiteitä, kuten nopeutetun innovoinnin väline, jonka tarkoituksena on edistää markkinaläheisiä innovaatiotoimia. |
| --- | --- |

3.10

Kuvassa 3.2
  kuvataan Horisontti 2020 -ohjelman rakennetta. Yleistavoite jakautuu kolmeen painopisteeseen (1. Huipputason tiede, 2. Teollinen johtoasema ja 3. Yhteiskunnalliset haasteet). Näitä painopisteitä pyritään toteuttamaan 14 erityistavoitteen avulla. Lisäksi painopisteitä tuetaan laaja-alaisien toimien avulla, joiden yhteydessä määritetään tavoitteiden tieteellinen ja tekninen sisältö. Yleistavoitteen toteuttamiseen pyritään myös kahden erityistavoitteen avulla (”Huippuosaamisen levittäminen ja laajempi osallistuminen” ja ”Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten”). Lisäksi myös kaksi muuta organisaatiota – yhteinen tutkimuskeskus ja EIT – edistävät yleistavoitetta ja painopisteitä omien erityistavoitteidensa kautta. Horisontti 2020 -ohjelmaan liittyy myös muita tutkimustoimenpiteitä, kuten nopeutetun innovoinnin väline, jonka tarkoituksena on edistää markkinaläheisiä innovaatiotoimia.

Kuva 3.2 –   Horisontti 2020 -ohjelman rakenne

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

Horisontti 2020 -ohjelman ja Eurooppa 2020 -strategian välillä on yleisen tason yhteyksiä, mutta niitä on tehostettava, jotta voidaan varmistaa, että niillä lisätään tuloksellisuuden painottamista

| 3.11 | Lainsäädännön mukaan Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä arvioidaan yleistavoitteen edistymistä kolmen tulosindikaattorin avulla: |
| --- | --- |

3.11

Lainsäädännön mukaan Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä arvioidaan yleistavoitteen edistymistä kolmen tulosindikaattorin avulla:

| a) | tutkimuksen ja kehittämisen intensiteettiä kuvaava indikaattori, jonka mukaan investointien osuuden olisi oltava vähintään kolme prosenttia BKT:stä vuoteen 2020 mennessä; tämä tavoite on yksi Eurooppa 2020 -strategian viidestä yleistavoitteesta |
| --- | --- |

a)

tutkimuksen ja kehittämisen intensiteettiä kuvaava indikaattori, jonka mukaan investointien osuuden olisi oltava vähintään kolme prosenttia BKT:stä vuoteen 2020 mennessä; tämä tavoite on yksi Eurooppa 2020 -strategian viidestä yleistavoitteesta

| b) | innovaatiotuotosta mittaava indikaattori |
| --- | --- |

b)

innovaatiotuotosta mittaava indikaattori

| c) | tutkijoiden osuus aktiiviväestöstä (9). Tällä indikaattorilla ei ole suoraa yhteyttä Eurooppa 2020 -yleistavoitteisiin. |
| --- | --- |

c)

tutkijoiden osuus aktiiviväestöstä (9). Tällä indikaattorilla ei ole suoraa yhteyttä Eurooppa 2020 -yleistavoitteisiin.

| 3.12 | Kolmen prosentin tavoitetta koskeva indikaattori mittaa tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattavien varojen muodostamaa panosta. Sitä ei ole tarkoitettu mittaamaan tuotosta, tuloksia tai vaikutusta. Horisontti 2020 -ohjelma lisää ensimmäistä kertaa lainsäädäntöön vaatimuksen, jonka mukaan yksityisten investointien osuuden tutkimuksesta ja kehittämisestä olisi oltava kaksi kolmasosaa kokonaismäärästä julkisiin investointeihin suhteutettuna (10). Näiden tavoitearvojen perusteella arvioituna tällaisten investointien osuus oli vuonna 2014 koko Euroopassa vain hieman yli kaksi prosenttia BKT:stä; yksityisen sektorin osuus investoinneista oli noin 64 prosenttia. Vastaava osuus oli Yhdysvalloissa 2,8  prosenttia vuonna 2012. Vuonna 2013 vastaava osuus oli puolestaan Japanissa 3,5  prosenttia ja Etelä-Koreassa 4,2  prosenttia. |
| --- | --- |

3.12

Kolmen prosentin tavoitetta koskeva indikaattori mittaa tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattavien varojen muodostamaa panosta. Sitä ei ole tarkoitettu mittaamaan tuotosta, tuloksia tai vaikutusta. Horisontti 2020 -ohjelma lisää ensimmäistä kertaa lainsäädäntöön vaatimuksen, jonka mukaan yksityisten investointien osuuden tutkimuksesta ja kehittämisestä olisi oltava kaksi kolmasosaa kokonaismäärästä julkisiin investointeihin suhteutettuna (10). Näiden tavoitearvojen perusteella arvioituna tällaisten investointien osuus oli vuonna 2014 koko Euroopassa vain hieman yli kaksi prosenttia BKT:stä; yksityisen sektorin osuus investoinneista oli noin 64 prosenttia. Vastaava osuus oli Yhdysvalloissa 2,8  prosenttia vuonna 2012. Vuonna 2013 vastaava osuus oli puolestaan Japanissa 3,5  prosenttia ja Etelä-Koreassa 4,2  prosenttia.

| 3.12 | Tutkimuksen ja kehittämisen intensiteetin indikaattorilla (kolme prosenttia BKT:sta) mitataan tutkimukseen ja kehitykseen investoitujen varojen osuutta, ja lisäksi se ilmentää sellaisten poliittisten toimenpiteiden tehokkuutta, joiden avulla on pyritty parantamaan tiedeperustan laatua jäsenvaltioissa ja luomaan paremmat toimintapuitteet tutkimukselle ja innovoinnille yksityisellä sektorilla. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Horisontti 2020 -ohjelman menot muodostavat suhteellisen pienen osuuden tavoitteesta. Oletusarvona on aina ollut, että jäsenvaltiot maksavat suurimman osan tämän alan rahoituksesta. Ohjelman ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna (2014) EU:n toimielinten käyttämät Horisontti 2020 -ohjelman menot olivat hieman alle kymmenen prosenttia tutkimuksen ja kehittämisen julkisista kokonaismäärärahoista. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille viime vuoden vuosikertomuksessa, että jos kaikki tutkimusta ja kehittämistä koskevat kansalliset tavoitteet saavutettaisiin, kokonaisinvestoinnit tutkimukseen ja kehittämiseen olisivat vuoteen 2020 mennessä 2,6  prosenttia BKT:stä, mikä jää jonkin verran alle asetetun kolmen prosentin tavoitteen (11). |
| --- | --- |

3.13

Horisontti 2020 -ohjelman menot muodostavat suhteellisen pienen osuuden tavoitteesta. Oletusarvona on aina ollut, että jäsenvaltiot maksavat suurimman osan tämän alan rahoituksesta. Ohjelman ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna (2014) EU:n toimielinten käyttämät Horisontti 2020 -ohjelman menot olivat hieman alle kymmenen prosenttia tutkimuksen ja kehittämisen julkisista kokonaismäärärahoista. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille viime vuoden vuosikertomuksessa, että jos kaikki tutkimusta ja kehittämistä koskevat kansalliset tavoitteet saavutettaisiin, kokonaisinvestoinnit tutkimukseen ja kehittämiseen olisivat vuoteen 2020 mennessä 2,6  prosenttia BKT:stä, mikä jää jonkin verran alle asetetun kolmen prosentin tavoitteen (11).

| 3.13 | Tutkimuksen alalla sekä Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä pyritään koordinoimaan ja parantamaan jäsenvaltioiden tutkimus- ja innovaatioinvestointeja sekä kehittämään taustaehtoja, joiden avulla yksityisen sektorin innovaatiot (avoin innovointi) voivat menestyä. Tämä on erittäin tärkeää, jotta voitaisiin merkittävästi kaventaa Euroopan unionin ja sen tärkeimpien kilpailijoiden välistä innovaatiokuilua.

  Tutkimuspolitiikan keskeisiin tavoitteisiin kuuluvat myös vaikutusten ja huipputason tieteen lisääminen avoimuuden (avoin tiede) ja digitaalisten sisämarkkinoiden avulla, digitalisoinnin nivominen suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin, energiaunionin tutkimus-, innovointi- ja kilpailukykyulottuvuuden täytäntöönpano yhdessä ennakoivan ilmastonmuutospolitiikan kanssa sekä EU:n tieteen ja teknologian vahvuuksiin perustuva johtava maailmanlaajuinen asema (avoinna maailmalle).


  Koheesiopolitiikan vuosien 2007–2013 ohjelmista tutkimukseen ja innovointiin suunnatuilla investoinneilla edistettiin niin ikään kolmen prosentin tavoitteen saavuttamista. Tätä rahoitusta jatketaan ohjelmakaudella 2014–2020 Euroopan aluekehitysrahaston temaattisen keskittämisen ansiosta, ja tutkimuksen ja innovoinnin älykästä erikoistumista koskeva ennakkoehto vahvistaa sen tehoa ja vipuvaikutusta.


  Vuorovaikutus muiden EU:n ja kansallisen tason toimien kanssa vahvistaa Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

3.13

Tutkimuspolitiikan keskeisiin tavoitteisiin kuuluvat myös vaikutusten ja huipputason tieteen lisääminen avoimuuden (avoin tiede) ja digitaalisten sisämarkkinoiden avulla, digitalisoinnin nivominen suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin, energiaunionin tutkimus-, innovointi- ja kilpailukykyulottuvuuden täytäntöönpano yhdessä ennakoivan ilmastonmuutospolitiikan kanssa sekä EU:n tieteen ja teknologian vahvuuksiin perustuva johtava maailmanlaajuinen asema (avoinna maailmalle).

Koheesiopolitiikan vuosien 2007–2013 ohjelmista tutkimukseen ja innovointiin suunnatuilla investoinneilla edistettiin niin ikään kolmen prosentin tavoitteen saavuttamista. Tätä rahoitusta jatketaan ohjelmakaudella 2014–2020 Euroopan aluekehitysrahaston temaattisen keskittämisen ansiosta, ja tutkimuksen ja innovoinnin älykästä erikoistumista koskeva ennakkoehto vahvistaa sen tehoa ja vipuvaikutusta.

Vuorovaikutus muiden EU:n ja kansallisen tason toimien kanssa vahvistaa Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen.

| 3.14 | Toinen innovointia koskeva Horisontti 2020 -ohjelman tulosindikaattori on tuotoksia koskeva yhdistelmäindikaattori. Se kehitettiin alun perin Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanketta ”Innovaatiounioni” (12) varten. Indikaattori kattaa tiedot neljältä osa-alueelta: patentit, työllisyys tietointensiivisen toiminnan alalla, kilpailukyky tietointensiivisten tavaroiden ja palveluiden alalla ja työllisyys innovatiivisten alojen nopeasti kasvavissa yrityksissä. EU:n rahoittama yhdistelmäindikaattoreita käsittelevä tutkimusryhmä (Composite Indicators Research Group) on painottanut, että tällaisilla indikaattoreilla, jotka perustuvat alaindikaattoreihin ja joilla ei ole mielekästä yhteistä mittayksikköä eikä ilmeistä painotusmenetelmää, on sekä myönteisiä että kielteisiä piirteitä. Erityisesti silloin, kun indikaattorit ovat yleisluontoisia, riskinä on, että erikseen tarkasteltuina ne saattavat johtaa yksinkertaistaviin poliittisiin johtopäätöksiin. Indikaattoreita olisi näin ollen käytettävä yhdessä alaindikaattoreiden kanssa. Komissio raportoi tästä indikaattorista ja alaindikaattoreista maaliskuussa 2016 (13). |
| --- | --- |

3.14

Toinen innovointia koskeva Horisontti 2020 -ohjelman tulosindikaattori on tuotoksia koskeva yhdistelmäindikaattori. Se kehitettiin alun perin Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanketta ”Innovaatiounioni” (12) varten. Indikaattori kattaa tiedot neljältä osa-alueelta: patentit, työllisyys tietointensiivisen toiminnan alalla, kilpailukyky tietointensiivisten tavaroiden ja palveluiden alalla ja työllisyys innovatiivisten alojen nopeasti kasvavissa yrityksissä. EU:n rahoittama yhdistelmäindikaattoreita käsittelevä tutkimusryhmä (Composite Indicators Research Group) on painottanut, että tällaisilla indikaattoreilla, jotka perustuvat alaindikaattoreihin ja joilla ei ole mielekästä yhteistä mittayksikköä eikä ilmeistä painotusmenetelmää, on sekä myönteisiä että kielteisiä piirteitä. Erityisesti silloin, kun indikaattorit ovat yleisluontoisia, riskinä on, että erikseen tarkasteltuina ne saattavat johtaa yksinkertaistaviin poliittisiin johtopäätöksiin. Indikaattoreita olisi näin ollen käytettävä yhdessä alaindikaattoreiden kanssa. Komissio raportoi tästä indikaattorista ja alaindikaattoreista maaliskuussa 2016 (13).

| 3.15 | Innovointia koskevan tuotosindikaattorin etuna on, että se kiinnittää huomion innovointia edistävien olosuhteiden luomiselle ja tarjoaa mittauskeinon innovoinnin edistymisen arvioinnille EU:n talouden tasolla. Indikaattoriin liittyy kuitenkin myös joukko puutteita, jotka rajoittavat sen hyödyllisyyttä pyrittäessä seuraamaan Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa: |
| --- | --- |

3.15

Innovointia koskevan tuotosindikaattorin etuna on, että se kiinnittää huomion innovointia edistävien olosuhteiden luomiselle ja tarjoaa mittauskeinon innovoinnin edistymisen arvioinnille EU:n talouden tasolla. Indikaattoriin liittyy kuitenkin myös joukko puutteita, jotka rajoittavat sen hyödyllisyyttä pyrittäessä seuraamaan Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa:

3.15

| — | komissio ei ole vielä asettanut määrällisesti ilmaistua tavoitearvoa, joka olisi saavutettava tiettyyn ajankohtaan mennessä (14) |
| --- | --- |

—

komissio ei ole vielä asettanut määrällisesti ilmaistua tavoitearvoa, joka olisi saavutettava tiettyyn ajankohtaan mennessä (14)

| — | Jotta määrällisen tavoitteen avulla voitaisiin vaikuttaa päätöksentekoon ja vauhdittaa edistymistä, asetetun tavoitteen on oltava yhteisesti sovittu, sen on perustuttava näyttöön ja vertailuanalyysiin ja sen on oltava helposti ymmärrettävä ja kommunikoitava.


  Tätä on vaikeampi saavuttaa yhdistelmäindikaattorien, kuten innovaatiotuotosta mittaavan indikaattorin yhteydessä, sillä niiden tuloksena saatavat yhteispisteet ovat luonteeltaan abstrakteja. Tästä syystä yhdistelmäindikaattoreihin ei yleensä liity tavoitearvoja. Toinen esimerkki tästä on innovaatiounionin tulostaulun yhteenvetoindeksi, jolla ei myöskään ole tavoitetasoa mutta joka silti selvästi vaikuttaa jäsenvaltioiden päätöksentekoon.


  Lisäksi joidenkin osaindikaattoreiden yhteydessä käytettävissä olevat aikasarjat ovat edelleen liian lyhyitä, jotta voitaisiin muodostaa kehityskäyriä ja määrittää merkityksellisiä tavoitetasoja EU:lle (kasvuyrityksiä koskeva komponentti perustui Eurostatin uuteen tiedonkeruutapaan). EU:n tavoitetason asettaminen edellyttäisi myös vertailua Euroopan unionin ulkopuolisten maiden tuloksellisuuteen. Tämä ei kuitenkaan ollut mahdollista indikaattorin käyttöönottohetkellä. |
| --- | --- |

—

Jotta määrällisen tavoitteen avulla voitaisiin vaikuttaa päätöksentekoon ja vauhdittaa edistymistä, asetetun tavoitteen on oltava yhteisesti sovittu, sen on perustuttava näyttöön ja vertailuanalyysiin ja sen on oltava helposti ymmärrettävä ja kommunikoitava.

Tätä on vaikeampi saavuttaa yhdistelmäindikaattorien, kuten innovaatiotuotosta mittaavan indikaattorin yhteydessä, sillä niiden tuloksena saatavat yhteispisteet ovat luonteeltaan abstrakteja. Tästä syystä yhdistelmäindikaattoreihin ei yleensä liity tavoitearvoja. Toinen esimerkki tästä on innovaatiounionin tulostaulun yhteenvetoindeksi, jolla ei myöskään ole tavoitetasoa mutta joka silti selvästi vaikuttaa jäsenvaltioiden päätöksentekoon.

Lisäksi joidenkin osaindikaattoreiden yhteydessä käytettävissä olevat aikasarjat ovat edelleen liian lyhyitä, jotta voitaisiin muodostaa kehityskäyriä ja määrittää merkityksellisiä tavoitetasoja EU:lle (kasvuyrityksiä koskeva komponentti perustui Eurostatin uuteen tiedonkeruutapaan). EU:n tavoitetason asettaminen edellyttäisi myös vertailua Euroopan unionin ulkopuolisten maiden tuloksellisuuteen. Tämä ei kuitenkaan ollut mahdollista indikaattorin käyttöönottohetkellä.

| — | komissio ei ole määrittänyt indikaattorin osalta kansallisia tavoitearvoja, jotka kuvastaisivat kunkin yksittäisen jäsenvaltion tilannetta; innovointia mittaavien indikaattoreiden alan asiantuntijat ovat suositelleet kansallisten tavoitearvojen määrittämistä (15). |
| --- | --- |

—

komissio ei ole määrittänyt indikaattorin osalta kansallisia tavoitearvoja, jotka kuvastaisivat kunkin yksittäisen jäsenvaltion tilannetta; innovointia mittaavien indikaattoreiden alan asiantuntijat ovat suositelleet kansallisten tavoitearvojen määrittämistä (15).

| — | Jäsenvaltio asettaa tutkimusintensiteettiä koskevan tavoitteen, ja innovaatiotuotosta mittaava indikaattori täydentää sitä tarjoamalla poliittisen kokonaiskuvan innovaatiotuotoksesta. Näitä osatekijöitä on tarkasteltava yhdessä. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltio asettaa tutkimusintensiteettiä koskevan tavoitteen, ja innovaatiotuotosta mittaava indikaattori täydentää sitä tarjoamalla poliittisen kokonaiskuvan innovaatiotuotoksesta. Näitä osatekijöitä on tarkasteltava yhdessä.

| 3.16 | Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä asetetut erityistavoitteet ovat seuraavalla tasolla tavoitteiden hierarkiassa, jonka perusteella luodaan yhteydet Eurooppa 2020 -strategiaan. Horisontti 2020 -ohjelman budjetin suurin yksittäinen osa (38 prosenttia) suunnataan yhteiskunnalliset haasteet – painopisteeseen, jonka tarkoituksena on edistää Eurooppa 2020 -strategian toimintapoliittisia painopisteitä. |
| --- | --- |

3.16

Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä asetetut erityistavoitteet ovat seuraavalla tasolla tavoitteiden hierarkiassa, jonka perusteella luodaan yhteydet Eurooppa 2020 -strategiaan. Horisontti 2020 -ohjelman budjetin suurin yksittäinen osa (38 prosenttia) suunnataan yhteiskunnalliset haasteet – painopisteeseen, jonka tarkoituksena on edistää Eurooppa 2020 -strategian toimintapoliittisia painopisteitä.

| 3.17 | Useissa tapauksissa erityistavoitteiden kuvauksessa viitataan lippulaivahankkeisiin, joita asianomaisten tavoitteiden avulla on määrä tukea. Ne muodostavat hyödyllisen osoittimen Horisontti 2020 -ohjelman ja Eurooppa 2020 -strategian välisestä yleisestä suhteesta. Niitä ei kuitenkaan muokata alemmilla tasoilla erityisempiin ja operatiivisiin yhteyksiin, jotka voisivat muodostaa pohjan seurannalle ja raportoinnille siitä, kuinka Horisontti 2020 -ohjelma on edistänyt yksittäisiä lippulaivahankkeita ja samalla Eurooppa 2020 -strategiaa. |
| --- | --- |

3.17

Useissa tapauksissa erityistavoitteiden kuvauksessa viitataan lippulaivahankkeisiin, joita asianomaisten tavoitteiden avulla on määrä tukea. Ne muodostavat hyödyllisen osoittimen Horisontti 2020 -ohjelman ja Eurooppa 2020 -strategian välisestä yleisestä suhteesta. Niitä ei kuitenkaan muokata alemmilla tasoilla erityisempiin ja operatiivisiin yhteyksiin, jotka voisivat muodostaa pohjan seurannalle ja raportoinnille siitä, kuinka Horisontti 2020 -ohjelma on edistänyt yksittäisiä lippulaivahankkeita ja samalla Eurooppa 2020 -strategiaa.

| 3.17 | Horisontti 2020 -ohjelman vaikutus kuhunkin lippulaivahankkeeseen esitetään vuosittain talousarvion laatimista varten ohjelmasta laaditussa selvityksessä ohjelman käynnistämisen yhteydessä kehitetyn menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

3.17

Komission kymmenen poliittisen painopisteen ja Eurooppa 2020:n / Horisontti 2020:n välisiä yhteyksiä on tarpeen edelleen selventää

| 3.18 | Vuonna 2013 Horisontti 2020 -ohjelman perustamisasetuksessa asetettiin painopisteet ja yleiset sekä erityiset tavoitteet ohjelmakaudelle 2014–2020. Nämä painopisteet ja tavoitteet oli määrä mukauttaa ja niiden avulla oli määrä edistää Eurooppa 2020 -strategiaa (16). Vuoden 2014 lopussa komissio asetti kymmenen painopistettä koko komissiolle vuosille 2014–2019 (17). Näihin painopisteisiin sisältyy joitakin uusia aloja (esim. vapaakauppasopimus Yhdysvaltojen kanssa), mutta kuten olettaa saattaa, painopisteissä on myös paljon päällekkäisyyksiä nykyisen Eurooppa 2020 -strategian kanssa sekä yleistavoitteiden että lippulaivahankkeiden osalta. Esimerkiksi työllisyyttä ja ilmastonmuutosta koskevat kysymykset niveltyvät vahvasti sekä yleistavoitteisiin että lippulaivahankkeisiin. Päällekkäisyyksistä ja täydentävyydestä huolimatta on ollut vaikea yksilöidä, missä määrin kymmenen toimintapoliittista painopistettä muodostavat uuden erillisen komission lähestymistavan tai missä määrin ne on tarkoitettu uudeksi keinoksi, jolla komissio voi saattaa Eurooppa 2020 -strategian toimintaan. |
| --- | --- |

3.18

Vuonna 2013 Horisontti 2020 -ohjelman perustamisasetuksessa asetettiin painopisteet ja yleiset sekä erityiset tavoitteet ohjelmakaudelle 2014–2020. Nämä painopisteet ja tavoitteet oli määrä mukauttaa ja niiden avulla oli määrä edistää Eurooppa 2020 -strategiaa (16). Vuoden 2014 lopussa komissio asetti kymmenen painopistettä koko komissiolle vuosille 2014–2019 (17). Näihin painopisteisiin sisältyy joitakin uusia aloja (esim. vapaakauppasopimus Yhdysvaltojen kanssa), mutta kuten olettaa saattaa, painopisteissä on myös paljon päällekkäisyyksiä nykyisen Eurooppa 2020 -strategian kanssa sekä yleistavoitteiden että lippulaivahankkeiden osalta. Esimerkiksi työllisyyttä ja ilmastonmuutosta koskevat kysymykset niveltyvät vahvasti sekä yleistavoitteisiin että lippulaivahankkeisiin. Päällekkäisyyksistä ja täydentävyydestä huolimatta on ollut vaikea yksilöidä, missä määrin kymmenen toimintapoliittista painopistettä muodostavat uuden erillisen komission lähestymistavan tai missä määrin ne on tarkoitettu uudeksi keinoksi, jolla komissio voi saattaa Eurooppa 2020 -strategian toimintaan.

| 3.18 | Eurooppa 2020 -strategia on EU:n laajuinen vuosikymmenen kasvustrategia EU:lle ja EU:n tasolla. Komission kymmenen toimintapoliittista painopistettä tarjoavat Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti selkeän ja kohdennetun toimintaohjelman/strategian komission toiminnalle sen pyrkiessä kohti Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita, ja ne ovat täysin yhdenmukaisia Eurooppa 2020 -strategian kokonaistavoitteiden kanssa. Samanaikaisesti niillä selvennetään ja tarkennetaan komission yleistä poliittista strategiaa, ja niissä otetaan huomioon viimeaikaiset kehityssuuntaukset. Eurooppa 2020 -strategian laatimisen jälkeen EU on esimerkiksi nähnyt useita julkisen talouden velkakriisejä, julkisen sektorin alijäämien kasvun, Ukrainan ja Syyrian sodat sekä valtavat muuttovirrat. Lisäksi se on osallistunut COP21-ilmastokokouksessa ilmastosopimuksen hyväksymiseen.

  Kyseiset kymmenen toimintapoliittista painopistettä on myös esitelty Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle uuden komission nimittämisen yhteydessä. Painopisteet korvaavat tavoitteina ja indikaattoreina Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ja indikaattorit. |
| --- | --- |

3.18

Kyseiset kymmenen toimintapoliittista painopistettä on myös esitelty Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle uuden komission nimittämisen yhteydessä. Painopisteet korvaavat tavoitteina ja indikaattoreina Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ja indikaattorit.

| 3.19 | On normaalia, että strategiset painopisteet vaihtelevat olosuhteiden mukaan. Komission sisäisen tarkastuksen osasto on kuitenkin tuonut esille, että vaikka näillä kahdella strategialla on yhteinen perusta, komissio ei ole toistaiseksi määrittänyt niiden välisiä yhteneväisyyksiä. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan strategioiden välistä suhdetta ei ole selkiytetty, joten ne ovat olemassa rinnakkain ja niitä käytetään eri tarkoituksiin: |
| --- | --- |

3.19

On normaalia, että strategiset painopisteet vaihtelevat olosuhteiden mukaan. Komission sisäisen tarkastuksen osasto on kuitenkin tuonut esille, että vaikka näillä kahdella strategialla on yhteinen perusta, komissio ei ole toistaiseksi määrittänyt niiden välisiä yhteneväisyyksiä. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan strategioiden välistä suhdetta ei ole selkiytetty, joten ne ovat olemassa rinnakkain ja niitä käytetään eri tarkoituksiin:

| 3.19 | Komissio katsoo, että sen painopisteet muodostavat komissiolle selkeän ja kohdennetun poliittisen toimintaohjelman, joka on yhdenmukainen koko Euroopan unionia koskevan Eurooppa 2020 -strategian kanssa.

  Painopisteitä käytetään luonnollisesti eri tarkoituksiin. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että ne olisivat missään määrin ristiriitaisia tai epäjohdonmukaisia, vaan ne ovat kaikilta osin toisiaan täydentäviä.


  Ks. myös komission vastaus 3.18 kohtaan. |
| --- | --- |

3.19

Painopisteitä käytetään luonnollisesti eri tarkoituksiin. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että ne olisivat missään määrin ristiriitaisia tai epäjohdonmukaisia, vaan ne ovat kaikilta osin toisiaan täydentäviä.

Ks. myös komission vastaus 3.18 kohtaan.

| — | EU:n talousarviosta meno-ohjelmiin (esim. Horisontti 2020) suunnattava rahoitus perustuu muun muassa niiden vaikutukseen Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteisiin ja lippulaivahankkeisiin. Myös meno-ohjelmien seuranta ja arviointi perustuvat tavoitteisiin, joiden tarkoituksena on kuvastaa Eurooppa 2020 -strategiaa. |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviosta meno-ohjelmiin (esim. Horisontti 2020) suunnattava rahoitus perustuu muun muassa niiden vaikutukseen Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteisiin ja lippulaivahankkeisiin. Myös meno-ohjelmien seuranta ja arviointi perustuvat tavoitteisiin, joiden tarkoituksena on kuvastaa Eurooppa 2020 -strategiaa.

| — | Horisontti 2020 -ohjelman osalta tämä toteutettiin ensimmäisissä työohjelmissa vuosina 2014–2015. Nykyisen komission asettamat toimintapoliittiset painopisteet, jotka se on esittänyt vastauksena uuteen poliittiseen, taloudelliseen ja teknologiseen tilanteeseen, vaikuttavat yhä enemmän ohjelman voimassaolon loppuajan työohjelmiin ja työohjelman tiettyjen osien talousarvioon. |
| --- | --- |

—

Horisontti 2020 -ohjelman osalta tämä toteutettiin ensimmäisissä työohjelmissa vuosina 2014–2015. Nykyisen komission asettamat toimintapoliittiset painopisteet, jotka se on esittänyt vastauksena uuteen poliittiseen, taloudelliseen ja teknologiseen tilanteeseen, vaikuttavat yhä enemmän ohjelman voimassaolon loppuajan työohjelmiin ja työohjelman tiettyjen osien talousarvioon.

| — | Komission vuotuisessa toimintaohjelmassa keskitytään tällä hetkellä kymmeneen toimintapoliittiseen painopisteeseen. Komissio on ottanut vuodesta 2016 alkaen käyttöön myös uuden strategiseen suunnitteluun tarkoitetun menetelmän, jonka yhteydessä pääosastojen on laadittava strategiset viisivuotissuunnitelmat kymmenen toimintapoliittisen painopisteen perusteella. Strategisia viisivuotissuunnitelmia tullaan käyttämään pääosastojen tehtäviä koskevien vuotuisten hallintosuunnitelmien lähtökohtana (Horisontti 2020 kaltaisten meno-ohjelmien täytäntöönpano mukaan luettuna). Vuotuisissa toimintakertomuksissa tapahtuva raportointi liittyy vahvasti vuotuisiin hallintosuunnitelmiin. Näin ollen myös vuotuisten toimintakertomusten voidaan olettaa perustuvan vuodesta 2016 alkaen ensisijaisesti asetettuihin kymmeneen toimintapoliittiseen painopisteeseen. |
| --- | --- |

—

Komission vuotuisessa toimintaohjelmassa keskitytään tällä hetkellä kymmeneen toimintapoliittiseen painopisteeseen. Komissio on ottanut vuodesta 2016 alkaen käyttöön myös uuden strategiseen suunnitteluun tarkoitetun menetelmän, jonka yhteydessä pääosastojen on laadittava strategiset viisivuotissuunnitelmat kymmenen toimintapoliittisen painopisteen perusteella. Strategisia viisivuotissuunnitelmia tullaan käyttämään pääosastojen tehtäviä koskevien vuotuisten hallintosuunnitelmien lähtökohtana (Horisontti 2020 kaltaisten meno-ohjelmien täytäntöönpano mukaan luettuna). Vuotuisissa toimintakertomuksissa tapahtuva raportointi liittyy vahvasti vuotuisiin hallintosuunnitelmiin. Näin ollen myös vuotuisten toimintakertomusten voidaan olettaa perustuvan vuodesta 2016 alkaen ensisijaisesti asetettuihin kymmeneen toimintapoliittiseen painopisteeseen.

| — | Komission vuotuinen työohjelma sisältää toimia, joihin komissio ryhtyy edistääkseen poliittisten painopisteiden saavuttamista ja Eurooppa 2020 -strategian toteutumista.


  Komission eri yksiköiden uudet monivuotiset strategiset suunnitelmat perustuvat kymmeneen toimintapoliittiseen painopisteeseen, jotka on esitetty yleisinä tavoitteina. Pääosastoja neuvottiin selostamaan, miten niiden toiminta edistää Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista. Tämän helpottamiseksi Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteet esitetään niitä vastaaviin yleisiin tavoitteisiin liittyvinä vaikutusindikaattoreina. Näitä täydentävissä vuotuisissa hallintosuunnitelmissa esitetään kullekin yksikölle suunnitellut tuotokset ja se, miten niiden avulla edistetään tavoitteiden saavuttamista.


  Komission yksiköt raportoivat saavutuksistaan vuotuisissa toimintakertomuksissaan, jotka ovat rakenteeltaan strategisten suunnitelmien ja hallintosuunnitelmien kaltaiset. Komissio raportoi kuitenkin edelleen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteissa saavutetusta edistyksestä osana talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa sekä siitä, miten Eurooppa 2020 -strategia otetaan huomioon talousarviossa, vuotuisessa hallinto- ja tulosraportissa. |
| --- | --- |

—

Komission vuotuinen työohjelma sisältää toimia, joihin komissio ryhtyy edistääkseen poliittisten painopisteiden saavuttamista ja Eurooppa 2020 -strategian toteutumista.

Komission eri yksiköiden uudet monivuotiset strategiset suunnitelmat perustuvat kymmeneen toimintapoliittiseen painopisteeseen, jotka on esitetty yleisinä tavoitteina. Pääosastoja neuvottiin selostamaan, miten niiden toiminta edistää Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista. Tämän helpottamiseksi Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteet esitetään niitä vastaaviin yleisiin tavoitteisiin liittyvinä vaikutusindikaattoreina. Näitä täydentävissä vuotuisissa hallintosuunnitelmissa esitetään kullekin yksikölle suunnitellut tuotokset ja se, miten niiden avulla edistetään tavoitteiden saavuttamista.

Komission yksiköt raportoivat saavutuksistaan vuotuisissa toimintakertomuksissaan, jotka ovat rakenteeltaan strategisten suunnitelmien ja hallintosuunnitelmien kaltaiset. Komissio raportoi kuitenkin edelleen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteissa saavutetusta edistyksestä osana talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa sekä siitä, miten Eurooppa 2020 -strategia otetaan huomioon talousarviossa, vuotuisessa hallinto- ja tulosraportissa.

| 3.20 | Horisontti 2020:n kohdalla tämä johtaa tilanteeseen, jossa ohjelman säädöskehys ja määrärahat ovat Eurooppa 2020 -strategian mukaisia, mutta Horisontti 2020 -ohjelmaa toteuttavat komission yksiköt ovat keskittyneet noudattamaan strategisessa suunnittelussa ja hallinnointijärjestelyissä kymmentä toimintapoliittista painopistettä. Esimerkiksi vuosien 2016 ja 2017 Horisontti 2020 -työohjelmien yhteydessä edistettävät keskeiset painopisteet perustuvat uuden komission toimintaohjelmaan sisältyvistä yhteensä kymmenestä toimintalohkosta seitsemään. Tässä tilanteessa on epäselvää, mihin strategisiin tavoitteisiin Horisontti 2020 -ohjelma olisi kohdennettava. Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto määritti neljä toimintapoliittista painopistettä, joihin pääosasto voi vaikuttaa (18). Tavoitteisiin pyrkiminen edellyttää kuitenkin toimien kohdentamista uudelleen Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevassa lainsäädännössä määritettyjen alkuperäisten tavoitteiden perusteella. |
| --- | --- |

3.20

Horisontti 2020:n kohdalla tämä johtaa tilanteeseen, jossa ohjelman säädöskehys ja määrärahat ovat Eurooppa 2020 -strategian mukaisia, mutta Horisontti 2020 -ohjelmaa toteuttavat komission yksiköt ovat keskittyneet noudattamaan strategisessa suunnittelussa ja hallinnointijärjestelyissä kymmentä toimintapoliittista painopistettä. Esimerkiksi vuosien 2016 ja 2017 Horisontti 2020 -työohjelmien yhteydessä edistettävät keskeiset painopisteet perustuvat uuden komission toimintaohjelmaan sisältyvistä yhteensä kymmenestä toimintalohkosta seitsemään. Tässä tilanteessa on epäselvää, mihin strategisiin tavoitteisiin Horisontti 2020 -ohjelma olisi kohdennettava. Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto määritti neljä toimintapoliittista painopistettä, joihin pääosasto voi vaikuttaa (18). Tavoitteisiin pyrkiminen edellyttää kuitenkin toimien kohdentamista uudelleen Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevassa lainsäädännössä määritettyjen alkuperäisten tavoitteiden perusteella.

| 3.20 | Komissio katsoo, ettei ole epäselvyyttä siitä, mihin strategisiin tavoitteisiin Horisontti 2020 -ohjelma olisi kohdennettava. Kyseiset tavoitteet ovat Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet, jotka on vahvistettu oikeusperustassa. Kymmentä toimintapoliittista painopistettä käytetään sen tarkastelemiseen, miten komissio voi parhaiten edistää Eurooppa 2020 -strategian prioriteettien saavuttamista.

  Esimerkiksi digitaalisten sisämarkkinoiden strategian toteuttaminen johtaa siihen, että Horisontti 2020 -ohjelman tieto- ja viestintäteknologiaa koskevan osan vuosien 2017–2018 työohjelman painopisteitä päivitetään sekä Eurooppa 2020 -strategian että komission asettaman digitaalisia sisämarkkinoita koskevan painopisteen mukaisesti Horisontti 2020 -ohjelmassa käytettävissä olevan jouston puitteissa. Huhtikuun 18. päivänä 2016 esitetyt toimenpiteet ja aloitteet (digitaalisia sisämarkkinoita koskeva paketti) osoittavat jo Horisontti 2020 -ohjelman ja digitaalisten sisämarkkinoiden painopisteen yhdenmukaisuuden. |
| --- | --- |

3.20

Esimerkiksi digitaalisten sisämarkkinoiden strategian toteuttaminen johtaa siihen, että Horisontti 2020 -ohjelman tieto- ja viestintäteknologiaa koskevan osan vuosien 2017–2018 työohjelman painopisteitä päivitetään sekä Eurooppa 2020 -strategian että komission asettaman digitaalisia sisämarkkinoita koskevan painopisteen mukaisesti Horisontti 2020 -ohjelmassa käytettävissä olevan jouston puitteissa. Huhtikuun 18. päivänä 2016 esitetyt toimenpiteet ja aloitteet (digitaalisia sisämarkkinoita koskeva paketti) osoittavat jo Horisontti 2020 -ohjelman ja digitaalisten sisämarkkinoiden painopisteen yhdenmukaisuuden.

| 3.21 | Tilintarkastustuomioistuin korosti viime vuoden vuosikertomuksessa, että Eurooppa 2020 -strategian kattama ajanjakso ei vastaa EU:n seitsemän vuoden talousarviosykliä (19). Sama ongelma saattaa vaikuttaa myös kymmeneen toimintapoliittiseen painopisteeseen, sillä nykyisen komission toimikausi päättyy vuonna 2019 – vuotta aiemmin kuin Eurooppa 2020 ja Horisontti 2020. |
| --- | --- |

3.21

Tilintarkastustuomioistuin korosti viime vuoden vuosikertomuksessa, että Eurooppa 2020 -strategian kattama ajanjakso ei vastaa EU:n seitsemän vuoden talousarviosykliä (19). Sama ongelma saattaa vaikuttaa myös kymmeneen toimintapoliittiseen painopisteeseen, sillä nykyisen komission toimikausi päättyy vuonna 2019 – vuotta aiemmin kuin Eurooppa 2020 ja Horisontti 2020.

| 3.21 | Vuodet 2007–2013 kattanut monivuotinen rahoituskehys ei ehkä ollut täysin samanaikainen Eurooppa 2020 -strategian kattaman jakson kanssa. Komissio kuitenkin pitää kiinni kannasta, jonka se esitti vastauksena tilintarkastustuomioistuimen vuodelta 2014 antaman vuosikertomuksen 3.7–3.11 ja 3.87 kohtaan ja jonka mukaan tämä ei tarkoita sitä, että monivuotinen rahoituskehys ei olisi yhdenmukainen yleisen strategian kanssa. Lisäksi vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen kattama ajanjakso sisältyy kokonaan Eurooppa 2020 -strategian kattamaan ajanjaksoon, ja niiden päättymisajankohta on sama. Vuosien 2014–2020 monivuotinen rahoituskehys on suunniteltu siten, että siinä keskitytään Eurooppa 2020 -strategian toteuttamiseen. Komissio seuraa Euroopan unionin talousarvion vaikutusta EU:n yleistavoitteisiin ja erityisesti Eurooppa 2020 -strategiaan ja raportoi siitä.

  Tämänhetkinen monivuotinen rahoituskehys, Horisontti 2020 -ohjelma ja Eurooppa 2020 -strategia ovat täysin linjassa keskenään ja päättyvät samanaikaisesti vuonna 2020. Nykyisen komission toimikauden päättyminen vuonna 2019 ei vaikuta kyseisiin kehyksiin. |
| --- | --- |

3.21

Tämänhetkinen monivuotinen rahoituskehys, Horisontti 2020 -ohjelma ja Eurooppa 2020 -strategia ovat täysin linjassa keskenään ja päättyvät samanaikaisesti vuonna 2020. Nykyisen komission toimikauden päättyminen vuonna 2019 ei vaikuta kyseisiin kehyksiin.

Osio 2 – ERI-rahastojen ja kansallisten ohjelmien väliset synergiat ja täydentävyys

Synergioista ERI-rahastojen kanssa on vain vähän tietoa

| 3.22 | Yhtenä Eurooppa 2020 -strategian ja sen innovaatiounionin päätavoitteena on toteuttaa eurooppalainen tutkimusalue, jolla tutkijat, tieteellinen tieto ja teknologia liikkuvat vapaasti. EU:n talousarviosta edistetään eurooppalaisen tutkimusalueen tavoitetta Horisontti 2020 -ohjelman ja ERI-rahastojen avulla. Tässä yhteydessä komissio laati lainsäädännön mukaisesti järjestelmän, jonka avulla kannustetaan ja määritetään synergioita Horisontti 2020:n ja ERI-rahastojen välillä. Horisontti 2020 -hankkeiden luokittelu ERI-rahastojen temaattisten tavoitteiden mukaan sekä mahdollisia synergioita koskevien erityisten viitearvojen käyttöönotto niiden suunnittelu- ja raportointivaiheessa loisi pohjan tällaiselle järjestelmälle. Ensimmäisessä Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevassa seurantakertomuksessa annetaan kuitenkin vain vähän tietoa Horisontti 2020:n ja ERI-rahastojen välisten synergioiden käytöstä ja vaikutuksesta. Komissio aikoo analysoida Horisontti 2020:n ja ERI-rahastojen välistä vaikutusta ja synergioita Horisontti 2020 -ohjelman väliarvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

3.22

Yhtenä Eurooppa 2020 -strategian ja sen innovaatiounionin päätavoitteena on toteuttaa eurooppalainen tutkimusalue, jolla tutkijat, tieteellinen tieto ja teknologia liikkuvat vapaasti. EU:n talousarviosta edistetään eurooppalaisen tutkimusalueen tavoitetta Horisontti 2020 -ohjelman ja ERI-rahastojen avulla. Tässä yhteydessä komissio laati lainsäädännön mukaisesti järjestelmän, jonka avulla kannustetaan ja määritetään synergioita Horisontti 2020:n ja ERI-rahastojen välillä. Horisontti 2020 -hankkeiden luokittelu ERI-rahastojen temaattisten tavoitteiden mukaan sekä mahdollisia synergioita koskevien erityisten viitearvojen käyttöönotto niiden suunnittelu- ja raportointivaiheessa loisi pohjan tällaiselle järjestelmälle. Ensimmäisessä Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevassa seurantakertomuksessa annetaan kuitenkin vain vähän tietoa Horisontti 2020:n ja ERI-rahastojen välisten synergioiden käytöstä ja vaikutuksesta. Komissio aikoo analysoida Horisontti 2020:n ja ERI-rahastojen välistä vaikutusta ja synergioita Horisontti 2020 -ohjelman väliarvioinnin yhteydessä.

| 3.22 | Komissio on luonut sääntelyedellytykset, jotka mahdollistavat rahastojen väliset synergiat lisääntyneen koordinoinnin ja asiaa koskevien säädöskehysten yhdenmukaistamisen myötä. Synergian toteutuminen vaatii kuitenkin jatkuvasti ponnisteluja sekä Horisontti 2020 -ohjelmasta vastaavilta elimiltä että jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaisilta. Jäsenvaltioissa ja alueilla nähtiin paljon vaivaa erityisesti älykkään erikoistumisen strategioiden laatimisen yhteydessä sellaisten toimenpiteiden kehittämiseksi, joiden avulla voidaan panna täytäntöön komission ohjeissa mainittuja eri synergiatyyppejä ja keskittää tutkimusta ja innovointia koskevat toimet aloille, joilla kyseisellä jäsenvaltiolla tai alueella on suurimmat mahdollisuudet sekä tieteelliseen huippuosaamiseen että kilpailukyvyn kehittämiseen. Nämä alat tarjoavat myös parhaimmat onnistumismahdollisuudet Horisontti 2020 -ohjelman ehdotuspyynnöissä.

  Horisontti 2020 -ohjelman hallinnosta voidaan mainita myös, että synergioiden edistämiseksi ja kehittämiseksi toteutetaan laajoja toimia, esimerkiksi laatimalla yhteisyritysten välisiä yhteisymmärryspöytäkirjoja tai käyttämällä komission jäsenten Carlos Moedasin ja Corina Creţun aloitteesta lokakuussa 2015 käyttöön otettua huippuosaamismerkkiä. Monet alueet ja jäsenvaltiot ovat jo mukana tässä aloitteessa. Komissio panee niin ikään täytäntöön ”huippuosaamisen portaikko” -aloitteen, jolla autetaan EU13-jäsenvaltioita pääsemään helpommin mukaan Horisontti 2020 -ohjelmaan. |
| --- | --- |

3.22

Horisontti 2020 -ohjelman hallinnosta voidaan mainita myös, että synergioiden edistämiseksi ja kehittämiseksi toteutetaan laajoja toimia, esimerkiksi laatimalla yhteisyritysten välisiä yhteisymmärryspöytäkirjoja tai käyttämällä komission jäsenten Carlos Moedasin ja Corina Creţun aloitteesta lokakuussa 2015 käyttöön otettua huippuosaamismerkkiä. Monet alueet ja jäsenvaltiot ovat jo mukana tässä aloitteessa. Komissio panee niin ikään täytäntöön ”huippuosaamisen portaikko” -aloitteen, jolla autetaan EU13-jäsenvaltioita pääsemään helpommin mukaan Horisontti 2020 -ohjelmaan.

Esimerkkejä kansallisten ja EU:n tutkimusohjelmien välisestä täydentävyydestä

| 3.23 | Horisontti 2020 -ohjelman lainsäädännössä otetaan huomioon tarve luoda ”synergiaa ja täydentävyyttä jäsenvaltioiden ja unionin tutkimus- ja innovointiohjelmien välille” (20).
  Laatikossa 3.3
  esitetään keskeiset viestit, jotka perustuvat tilintarkastustuomioistuimen yhteistyöhön (21) Bulgarian ja Portugalin ylimpien tarkastuselinten kanssa: kansalliset ja EU:n tutkimusohjelmat täydentävät toisiaan joillakin aloilla, mutta tilintarkastustuomioistuimen yhteistyökumppanit havaitsivat myös joitakin ongelmia kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

3.23

Horisontti 2020 -ohjelman lainsäädännössä otetaan huomioon tarve luoda ”synergiaa ja täydentävyyttä jäsenvaltioiden ja unionin tutkimus- ja innovointiohjelmien välille” (20).
  Laatikossa 3.3
  esitetään keskeiset viestit, jotka perustuvat tilintarkastustuomioistuimen yhteistyöhön (21) Bulgarian ja Portugalin ylimpien tarkastuselinten kanssa: kansalliset ja EU:n tutkimusohjelmat täydentävät toisiaan joillakin aloilla, mutta tilintarkastustuomioistuimen yhteistyökumppanit havaitsivat myös joitakin ongelmia kansallisella tasolla.

Laatikko 3.3 –   Esimerkkejä täydentävyydestä kansallisten ohjelmien kanssa sekä joistakin kansallisella tasolla havaituista puutteista

Laatikko 3.3 –
     
  Esimerkkejä täydentävyydestä kansallisten ohjelmien kanssa sekä joistakin havaituista puutteista

Bulgaria (Bulgarian kansallisen tarkastusviraston julkaisu, heinäkuu 2016)

Bulgaria (Bulgarian kansallisen tarkastusviraston (BNAO) tekemän, heinäkuussa 2016 julkaistun tarkastuksen mukaan)

Älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevien, Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä määritettyjen EU:n painopisteiden ja Bulgarian kansallisten painopisteiden välinen suhde yksilöidään Bulgarian kansallisessa Bulgaria 2020 -kehitysohjelmassa määritettyjen kahdeksan painopisteen avulla. Painopisteistä kolme liittyy tieteeseen ja innovointiin:

| — | Koulutuksen saatavuuden ja laadun sekä työvoiman laadullisten piirteiden parantaminen. |
| --- | --- |

—

Koulutuksen saatavuuden ja laadun sekä työvoiman laadullisten piirteiden parantaminen.

| — | Innovointi- ja investointitoimien tukeminen talouden kilpailukyvyn kohentamista silmällä pitäen. |
| --- | --- |

—

Innovointi- ja investointitoimien tukeminen talouden kilpailukyvyn kohentamista silmällä pitäen.

| — | Energiavarmuuden ja paremman resurssitehokkuuden takaaminen etenkin pk-yrityksille. |
| --- | --- |

—

Energiavarmuuden ja paremman resurssitehokkuuden takaaminen etenkin pk-yrityksille.

Kansallisen kehitysohjelman, joka on Bulgarian sosioekonomista kehitystä vuoteen 2020 saakka koskeva yhdennetty asiakirja, lisäksi myös Horisontti 2020 -ohjelman tavoitteet on synkronoitu ja jaoteltu operatiivisiin tavoitteisiin ja suunnitelmiin seuraavasti:

| — | vuoteen 2020 saakka ulottuva kansallinen tieteellisen tutkimuksen strategia, jonka tarkoituksena on tukea tieteellistä kehittämistä Bulgariassa ja tehdä siitä osaamis- ja innovointitoimiin perustuvan talouden kehitystekijä |
| --- | --- |

—

vuoteen 2020 saakka ulottuva kansallinen tieteellisen tutkimuksen strategia, jonka tarkoituksena on tukea tieteellistä kehittämistä Bulgariassa ja tehdä siitä osaamis- ja innovointitoimiin perustuvan talouden kehitystekijä

| — | innovointia koskeva älykäs erikoistumisstrategia, jonka yhteydessä Bulgarian strategisena tavoitteena on siirtyä vähäisten innovoijien ryhmästä kohtuullisesti innovoivien ryhmään vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

—

innovointia koskeva älykäs erikoistumisstrategia, jonka yhteydessä Bulgarian strategisena tavoitteena on siirtyä vähäisten innovoijien ryhmästä kohtuullisesti innovoivien ryhmään vuoteen 2020 mennessä.

Kansallisten strategioiden yhteydessä asetettiin kansallinen tavoite, jonka yhteydessä pyritään lisäämään tutkimus- ja kehitystoiminnan menojen osuutta 1,5  prosenttiin BKT:stä vuoteen 2020 mennessä. Kansallisten strategia-asiakirjojen täytäntöönpanoa koskevissa toimintasuunnitelmissa määritetään toimenpiteitä ja toimia, joiden avulla kansallinen tavoite pyritään saavuttamaan. Bulgarian kansallinen tarkastusvirasto havaitsi kuitenkin, että kansallista kehitysohjelmaa koskeviin toimintasuunnitelmiin ei sisälly kvantitatiivisia tulosindikaattoreita eikä Horisontti 2020 -ohjelmaan liittyviin toimiin sovellettavia vuotuisia tavoitearvoja. Kvantitatiivisia toimintakohtaisia indikaattoreita ei sisältynyt myöskään kansallista tieteellisen tutkimuksen strategiaa koskevaan toimintasuunnitelmaan. Bulgarian kansallinen tarkastusvirasto on yksilöinyt myös joitakin ongelmia, jotka koskevat koordinointia ja vuorovaikutusta kaikkien Horisontti 2020 -ohjelmaan kansallisella tasolla osallistuvien välillä. Tarkastusvirasto on todennut, että kaikkien osallistujien välisen vuorovaikutuksen parantaminen tehostaisi Bulgarian osallistumista ohjelmaan.

Komissio tukee Bulgariaa aktiivisesti sekä ”huippuosaamisen portaikko” -pilottialoitteen (ks. edellä) että kehityksessä jälkeen jääneitä alueita koskevan uuden aloitteen
   (1)
  kautta parantaakseen maan innovaatioekosysteemiä ja helpottaakseen sen osallistumista Horisontti 2020 -ohjelmaan panemalla täytäntöön ja kehittämällä Bulgarian älykkään erikoistumisen strategiaa.

Euroopan komissio esitti lokakuussa 2015 keskeisiä poliittisia suosituksia, joiden tarkoituksena on edistää tutkimus- ja innovointialojen uudistamista Bulgariassa. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun EU:n jäsenvaltio vapaaehtoisesti käytti Horisontti 2020 -ohjelman toimintapolitiikan tukijärjestelyä (PSF). Kyseessä on uusi väline, joka tarjoaa hallituksille käytännön tukea julkisten tutkimus- ja innovaatiorakenteiden laadun parantamiseksi tarvittavien uudistusten määrittämiseen, toteuttamiseen ja arviointiin.

Portugali (Portugalin kansallisen tarkastuselimen (Tribunal de Contas) vuoden 2016 ensimmäisen neljänneksen aikana suorittaman erityisen tarkastustyön pohjalta)

Tutkimus- ja innovointialan pääasiallinen kansallinen strategia-asiakirja on tutkimusta ja innovointia koskeva älykäs erikoistumisstrategia, joka toteutetaan vuosina 2014–2020; toteuttamiskausi vastaa Horisontti 2020 -ohjelman toteuttamiskautta ja päättymisvuosi Eurooppa 2020 -strategian päättymisajankohtaa. Strategia-asiakirjan yhdessä luvussa käsitellään Eurooppa 2020 -strategian sekä Portugalin ja komission välillä tehdyn Portugal 2020 -kumppanuussopimuksen välisiä yhteyksiä tutkimuksen ja kehittämisen sekä innovoinnin alalla. Sopimukseen on suunnattu sekä koheesiopolitiikan että Horisontti 2020 -ohjelman varoja.

Portugalin kansallinen tarkastusvirasto (Tribunal de Contas) pani merkille, että tutkimusta ja innovointia koskevaan älykkääseen erikoistumisstrategiaan sisältyi kaksi skenaariota tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattavaa BKT:n osuutta koskevan indikaattorin kehityksen osalta: konservatiivinen skenaario kahden prosentin osuudesta vuoteen 2020 mennessä ja muutosskenaario 2,7  prosentin osuudesta vuoteen 2020 mennessä. Portugalin kansallinen tarkastusvirasto havaitsi myös, että kun huomioon otetaan Eurooppa 2020 -strategia, Horisontti 2020 -indikaattorit sekä innovaatiounionia koskevat indikaattorit, voidaan todeta, että kansallisen strategian indikaattoreiden yhteydessä ei puututa tiettyihin ongelmiin. Esimerkkeinä voidaan mainita tutkijoiden sukupuoleen liittyvät kysymykset, kestävään kehitykseen ja ilmastonmuutokseen kohdistuva vaikutus sekä pk-yritysten osallistuminen.

Tarkastusvirasto pani merkille niin ikään, että kansallisella tasolla ja Euroopan tasolla on samantyyppisiä indikaattoreita, joista voidaan mainita esimerkkeinä tieteellisiä julkaisuja tai innovatiivisia tuotteita taikka prosesseja koskevat indikaattorit, joita ei voida verrata esimerkiksi siitä syystä, että käytössä on erilaiset nimittäjät.

Osio 3 – Horisontti 2020 -ohjelman toimintarakenteessa ei painoteta johdonmukaisesti tuloksellisuutta

| 3.24 | Tuloksellisuuden mittaaminen on tutkimusalalla luonnostaan vaikeaa. Tutkimustuloksia ja tutkimusten vaikutuksia on luonnostaan vaikea ennustaa. Ne ilmenevät yleensä melko pitkällä aikavälillä eivätkä useinkaan etene lineaarisesti. EU kuitenkin tarvitsee tästä huolimatta luotettavaa tietoa rahoittamansa tutkimustoiminnan tieteellisestä edistymisestä, tuottavuudesta ja laadusta, jotta tieteellistä tuloksellisuutta voidaan mitata hyvää päätöksentekoa silmällä pitäen. Tämä tarve on otettu huomioon Horisontti 2020 -puiteasetuksessa, jonka mukaan ”tehokas suorituskyvyn hallinta, mukaan lukien arviointi ja seuranta, edellyttää sellaisten yksittäisten suorituskykyindikaattoreiden kehittämistä [...] jotka ovat merkityksellisiä tavoitteiden ja toimien asianmukaisen hierarkian kannalta” (22). |
| --- | --- |

3.24

Tuloksellisuuden mittaaminen on tutkimusalalla luonnostaan vaikeaa. Tutkimustuloksia ja tutkimusten vaikutuksia on luonnostaan vaikea ennustaa. Ne ilmenevät yleensä melko pitkällä aikavälillä eivätkä useinkaan etene lineaarisesti. EU kuitenkin tarvitsee tästä huolimatta luotettavaa tietoa rahoittamansa tutkimustoiminnan tieteellisestä edistymisestä, tuottavuudesta ja laadusta, jotta tieteellistä tuloksellisuutta voidaan mitata hyvää päätöksentekoa silmällä pitäen. Tämä tarve on otettu huomioon Horisontti 2020 -puiteasetuksessa, jonka mukaan ”tehokas suorituskyvyn hallinta, mukaan lukien arviointi ja seuranta, edellyttää sellaisten yksittäisten suorituskykyindikaattoreiden kehittämistä [...] jotka ovat merkityksellisiä tavoitteiden ja toimien asianmukaisen hierarkian kannalta” (22).

| 3.25 | Tätä taustaa vasten tässä osiossa arvioidaan, |
| --- | --- |

3.25

Tätä taustaa vasten tässä osiossa arvioidaan,

| a) | painotetaanko Horisontti 2020 ohjelman avustusten hallinnointiprosessin yhteydessä tuloksellisuutta ja onko Eurooppa 2020 -strategiaan olemassa selkeä operatiivinen yhteys |
| --- | --- |

a)

painotetaanko Horisontti 2020 ohjelman avustusten hallinnointiprosessin yhteydessä tuloksellisuutta ja onko Eurooppa 2020 -strategiaan olemassa selkeä operatiivinen yhteys

| b) | onko Horisontti 2020 -ohjelman seuranta- ja raportointijärjestelmä suunniteltu siten, että komission on mahdollista seurata tuloksellisuutta ja raportoida siitä |
| --- | --- |

b)

onko Horisontti 2020 -ohjelman seuranta- ja raportointijärjestelmä suunniteltu siten, että komission on mahdollista seurata tuloksellisuutta ja raportoida siitä

| c) | käyttääkö komissio tuloksellisuuden seurannan ja raportoinnin tärkeitä peruskäsitteitä johdonmukaisesti ja oikein. |
| --- | --- |

c)

käyttääkö komissio tuloksellisuuden seurannan ja raportoinnin tärkeitä peruskäsitteitä johdonmukaisesti ja oikein.

Avustusten hallinnointiprosesseja ei ole suunniteltu täysin tuloksellisuuteen keskittymistä varten

| 3.26 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti Horisontti 2020 -ohjelman säädöskehyksen rakenteen, tuloksellisuuden painottamisen työohjelmien ja ehdotuspyyntöjen yhteydessä sekä jokaisen otokseen kuuluneen viiden työohjelman osalta (23) yhden edunsaajien esittämän hyväksytyn ehdotuksen. Näin pyrittiin arvioimaan, painotettiinko Horisontti 2020 -ohjelman avustusten hallinnointiprosessien yhteydessä riittävästi tuloksellisuutta erityisesti suhteessa Eurooppa 2020 -strategiaan. |
| --- | --- |

3.26

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti Horisontti 2020 -ohjelman säädöskehyksen rakenteen, tuloksellisuuden painottamisen työohjelmien ja ehdotuspyyntöjen yhteydessä sekä jokaisen otokseen kuuluneen viiden työohjelman osalta (23) yhden edunsaajien esittämän hyväksytyn ehdotuksen. Näin pyrittiin arvioimaan, painotettiinko Horisontti 2020 -ohjelman avustusten hallinnointiprosessien yhteydessä riittävästi tuloksellisuutta erityisesti suhteessa Eurooppa 2020 -strategiaan.

Horisontti 2020 -ohjelman säädöskehys sisältää useita tärkeitä tuloksellisuuden hallintaa koskevia osatekijöitä, mutta suunnittelussa on joitakin puutteita erityisesti tulosindikaattoreiden käytön osalta

| 3.27 | Lainsäädäntövallan käyttäjän Horisontti 2020:ta varten hyväksymät tavoitteet ja indikaattorit ovat todellakin parantuneet edellisistä puiteohjelmista. Kuten tilintarkastustuomioistuin on aiemmin todennut, lainsäädännössä määritetyt tavoitteet saattavat olla operatiivisen hallinnoinnin kannalta liian yleisluontoisia ja asetettu liian korkealle tasolle (24). Tämä koskee myös ylätason Horisontti 2020 -tavoitteita – myös niitä, joihin viitataan asetuksessa erityistavoitteina, joista suurinta osaa ei ole käytännössä muotoiltu tavoitteina vaan pikemminkin haasteina ja/tai toiminta-aloina. Esimerkiksi yhteiskunnallisia haasteita koskevan painopisteen kaksi erityistavoitetta ovat ”terveys, väestönmuutos ja hyvinvointi” sekä ”turvallinen, puhdas ja tehokas energia”. Seuraavassa osiossa arvioidaan, kuinka hyvin nämä ylätason tavoitteet on onnistuttu hallinnoinnin yhteydessä muuntamaan alemman tason tavoitteiksi. |
| --- | --- |

3.27

Lainsäädäntövallan käyttäjän Horisontti 2020:ta varten hyväksymät tavoitteet ja indikaattorit ovat todellakin parantuneet edellisistä puiteohjelmista. Kuten tilintarkastustuomioistuin on aiemmin todennut, lainsäädännössä määritetyt tavoitteet saattavat olla operatiivisen hallinnoinnin kannalta liian yleisluontoisia ja asetettu liian korkealle tasolle (24). Tämä koskee myös ylätason Horisontti 2020 -tavoitteita – myös niitä, joihin viitataan asetuksessa erityistavoitteina, joista suurinta osaa ei ole käytännössä muotoiltu tavoitteina vaan pikemminkin haasteina ja/tai toiminta-aloina. Esimerkiksi yhteiskunnallisia haasteita koskevan painopisteen kaksi erityistavoitetta ovat ”terveys, väestönmuutos ja hyvinvointi” sekä ”turvallinen, puhdas ja tehokas energia”. Seuraavassa osiossa arvioidaan, kuinka hyvin nämä ylätason tavoitteet on onnistuttu hallinnoinnin yhteydessä muuntamaan alemman tason tavoitteiksi.

| 3.27–3.28 | Horisontti 2020 -ohjelman tavoitteiden sisällyttäminen ensimmäistä kertaa lainsäädäntöön merkitsi kiistatta askelta eteenpäin. Se johti lainsäädäntövallan käyttäjän kanssa käytyyn laaja-alaiseen keskusteluun ohjelman tavoitteista sekä seurattavista indikaattoreista. |
| --- | --- |

3.27–3.28

| 3.28 | Horisontti 2020 -lainsäädännössä määritetään ohjelman tavoitteiden lisäksi myös kolme tulosindikaattoria, joiden avulla voidaan arvioida edistymistä kohdassa 3.10 esitetyn yleisen tavoitteen perusteella. Säädöskehystä lähinnä olevalla alemmalla – yksittäisen ohjelman (25) – tasolla, määritetään lisää tuloksellisuuden hallinnan kannalta keskeisiä osa-alueita. Siinä luetellaan 18 keskeistä indikaattoria Horisontti 2020 -ohjelman erityistavoitteiden tulosten ja vaikutusten arviointia varten (26). Komissio on määrittänyt lisäksi viisi muuta keskeistä tulosindikaattoria, joten niitä on kaikkiaan 23 (27). Tulosindikaattoreiden sisällyttäminen lainsäädäntöön merkitsee edistysaskelta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin ohjelmaindikaattoreissa joukon puutteita, joita käsitellään seuraavissa kohdissa. |
| --- | --- |

3.28

Horisontti 2020 -lainsäädännössä määritetään ohjelman tavoitteiden lisäksi myös kolme tulosindikaattoria, joiden avulla voidaan arvioida edistymistä kohdassa 3.10 esitetyn yleisen tavoitteen perusteella. Säädöskehystä lähinnä olevalla alemmalla – yksittäisen ohjelman (25) – tasolla, määritetään lisää tuloksellisuuden hallinnan kannalta keskeisiä osa-alueita. Siinä luetellaan 18 keskeistä indikaattoria Horisontti 2020 -ohjelman erityistavoitteiden tulosten ja vaikutusten arviointia varten (26). Komissio on määrittänyt lisäksi viisi muuta keskeistä tulosindikaattoria, joten niitä on kaikkiaan 23 (27). Tulosindikaattoreiden sisällyttäminen lainsäädäntöön merkitsee edistysaskelta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin ohjelmaindikaattoreissa joukon puutteita, joita käsitellään seuraavissa kohdissa.

| 3.29 | Näistä 23 keskeisestä tulosindikaattorista yli puolet mittaa pikemmin panoksia tai tuotoksia kuin tuloksia ja vaikutuksia (ks. myös
  laatikko 3.4
  ). Lisäksi jotkin indikaattorit on muotoiltu epäselvästi, mikä vaikeuttaa niiden tulkintaa, jos lisätarkennuksia ei anneta. Esimerkkeinä voidaan mainita ”ohjelman avulla edistettyjen institutionaalisten muutostoimien lukumäärä” tai ”niiden tapausten lukumäärä, joissa yhteisen tutkimuskeskuksen antamalla teknisellä ja tieteellisellä tuella on ollut konkreettisia erityisvaikutuksia unionin eri alojen politiikkaan” (28). |
| --- | --- |

3.29

Näistä 23 keskeisestä tulosindikaattorista yli puolet mittaa pikemmin panoksia tai tuotoksia kuin tuloksia ja vaikutuksia (ks. myös
  laatikko 3.4
  ). Lisäksi jotkin indikaattorit on muotoiltu epäselvästi, mikä vaikeuttaa niiden tulkintaa, jos lisätarkennuksia ei anneta. Esimerkkeinä voidaan mainita ”ohjelman avulla edistettyjen institutionaalisten muutostoimien lukumäärä” tai ”niiden tapausten lukumäärä, joissa yhteisen tutkimuskeskuksen antamalla teknisellä ja tieteellisellä tuella on ollut konkreettisia erityisvaikutuksia unionin eri alojen politiikkaan” (28).

| 3.29 | Muotoilussa saattaa aina esiintyä moniselitteisyyksiä, erityisesti lainsäädännössä, joten lisätarkennuksia annetaan usein. Esimerkiksi kohtaa ”niiden tapausten lukumäärä, joissa yhteisen tutkimuskeskuksen antamalla teknisellä ja tieteellisellä tuella on ollut konkreettisia erityisvaikutuksia unionin eri alojen politiikkaan” on tarkennettu indikaattoriselosteessa, joka sisältää myös viittauksen indikaattorin mittaamismenetelmään. |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | Kolmasosassa Horisontti 2020 -ohjelman keskeisistä tulosindikaattoreista komissio ei määrittänyt perustasoja, välitavoitteita tai tavoitearvoja sillä perusteella, että nämä indikaattorit edustavat uutta lähestymistapaa, joten tavoitearvoja ei voida asettaa ennen kuin ensimmäiset tulokset ovat saatavilla. Niiden on määrä tulla saataville vuoden 2018 alussa. Horisontti 2020 -ohjelman 23 keskeisestä tulosindikaattorista ainoastaan viiden kohdalla on määritetty sekä perustaso että tavoitearvo. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan vuosi 2018 on aivan liian myöhäinen ajankohta sen kannalta, että tuloksista olisi hyötyä vuodesta 2014 vuoteen 2020 kestävän ohjelman yhteydessä. Tapauksissa, joissa tavoitearvoja on määritetty, ne ovat joskus vaatimattomia. Joissakin tapauksissa tavoitearvot on asetettu seitsemännen puiteohjelman tuloksia alhaisemmalle tasolle. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi vuoden 2015 ohjelmaselvityksissä viisi Horisontti 2020 -indikaattoria (29), joiden kohdalla tavoitearvo oli alhaisempi kuin perustaso. |
| --- | --- |

3.30

Kolmasosassa Horisontti 2020 -ohjelman keskeisistä tulosindikaattoreista komissio ei määrittänyt perustasoja, välitavoitteita tai tavoitearvoja sillä perusteella, että nämä indikaattorit edustavat uutta lähestymistapaa, joten tavoitearvoja ei voida asettaa ennen kuin ensimmäiset tulokset ovat saatavilla. Niiden on määrä tulla saataville vuoden 2018 alussa. Horisontti 2020 -ohjelman 23 keskeisestä tulosindikaattorista ainoastaan viiden kohdalla on määritetty sekä perustaso että tavoitearvo. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan vuosi 2018 on aivan liian myöhäinen ajankohta sen kannalta, että tuloksista olisi hyötyä vuodesta 2014 vuoteen 2020 kestävän ohjelman yhteydessä. Tapauksissa, joissa tavoitearvoja on määritetty, ne ovat joskus vaatimattomia. Joissakin tapauksissa tavoitearvot on asetettu seitsemännen puiteohjelman tuloksia alhaisemmalle tasolle. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi vuoden 2015 ohjelmaselvityksissä viisi Horisontti 2020 -indikaattoria (29), joiden kohdalla tavoitearvo oli alhaisempi kuin perustaso.

| 3.30 | Vaikka rahoitusselvityksessä, joka oli liitetty Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevaan komission ehdotukseen, esitettiin yleisesti indikaattoreiden perustasot ja tavoitearvot, lainsäädäntöprosessin aikana lisättiin monia uusia indikaattoreita. Niillä ei ollut perustasoa, jota vasten olisi voinut esittää kohtuullisen tavoitearvon. Jos tavoitearvo asetetaan ilman riittävää näyttöä, indikaattori saattaa menettää merkityksellisyytensä ja uskottavuutensa (kaksi RACER-kriteeriä).

  Seitsemännen puiteohjelman tuloksia alemmista Horisontti 2020 -ohjelman tavoitearvoista on annettu selvitys. Esimerkiksi niiden tutkijoiden määrää, jotka voivat käyttää tutkimusinfrastruktuureja unionin tuen avulla, on vähennetty, koska etusija annetaan uusille infrastruktuureille ja uusille yhteisöille (aloittaville yhteisöille), joiden infrastruktuureja ei yleensä voida käyttää yhtä laajasti kuin kehittyneiden yhteisöjen infrastruktuureja (tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston vuosikertomus, sivu 33).


  Monilla aloilla tavoitteet ovat kunnianhimoisia ja tiukempia kuin seitsemännen puiteohjelman tavoitearvot. Esimerkkeinä voidaan mainita pk-yritysten osallistuminen, ilmastonmuutokseen liittyvät menot, uusiutuvaa energiaa koskevat menot ja avustusten myöntämiseen käytetty aika. |
| --- | --- |

3.30

Seitsemännen puiteohjelman tuloksia alemmista Horisontti 2020 -ohjelman tavoitearvoista on annettu selvitys. Esimerkiksi niiden tutkijoiden määrää, jotka voivat käyttää tutkimusinfrastruktuureja unionin tuen avulla, on vähennetty, koska etusija annetaan uusille infrastruktuureille ja uusille yhteisöille (aloittaville yhteisöille), joiden infrastruktuureja ei yleensä voida käyttää yhtä laajasti kuin kehittyneiden yhteisöjen infrastruktuureja (tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston vuosikertomus, sivu 33).

Monilla aloilla tavoitteet ovat kunnianhimoisia ja tiukempia kuin seitsemännen puiteohjelman tavoitearvot. Esimerkkeinä voidaan mainita pk-yritysten osallistuminen, ilmastonmuutokseen liittyvät menot, uusiutuvaa energiaa koskevat menot ja avustusten myöntämiseen käytetty aika.

| 3.31 | Useiden indikaattoreiden osalta tulee saataville merkityksellistä tietoa raportointia varten vasta vuosina 2018 ja 2019. Komissio katsoo, että neljänneksestä Horisontti 2020 -ohjelman keskeisistä tulosindikaattoreista on mielekästä raportoida vasta vuonna 2019, koska päätökseen saatujen hankkeiden kriittistä massaa ei saavuteta ennen sitä. Nämä indikaattorit saattaisivat olla hyödyllisiä Horisontti 2020 -ohjelman jälkiarvioinnissa, mutta niitä ei voida hyödyntää väliarviointeihin tai vuotuiseen seurantaan ennen vuotta 2018. Tämä tuodaan esille myös Horisontti 2020 -ohjelman seurantakertomuksessa vuodelta 2014. |
| --- | --- |

3.31

Useiden indikaattoreiden osalta tulee saataville merkityksellistä tietoa raportointia varten vasta vuosina 2018 ja 2019. Komissio katsoo, että neljänneksestä Horisontti 2020 -ohjelman keskeisistä tulosindikaattoreista on mielekästä raportoida vasta vuonna 2019, koska päätökseen saatujen hankkeiden kriittistä massaa ei saavuteta ennen sitä. Nämä indikaattorit saattaisivat olla hyödyllisiä Horisontti 2020 -ohjelman jälkiarvioinnissa, mutta niitä ei voida hyödyntää väliarviointeihin tai vuotuiseen seurantaan ennen vuotta 2018. Tämä tuodaan esille myös Horisontti 2020 -ohjelman seurantakertomuksessa vuodelta 2014.

| 3.31 | Tutkimusalalla määrärahojen maksamisesta tuotosten ja edelleen tulosten syntymiseen saattaa kulua enemmän aikaa (sekä hankkeen ollessa käynnissä että sen jälkeen) kuin muilla rahoitusta saavilla aloilla. Kun esimerkiksi seitsemännen puiteohjelman jälkiarviointi julkaistiin tammikuussa 2016 (kaksi vuotta puiteohjelman päättymisen jälkeen), yli puolet puiteohjelman hankkeista oli vielä käynnissä.

  Tästä syystä komissio raportoi edelleen seitsemännen puiteohjelman tuloksista Horisontti 2020 -ohjelman seurantaraporttien erillisessä osiossa. Horisontti 2020 -ohjelman väliarviointiin sisältyy lisäksi arvio aiempien puiteohjelmien pitkän aikavälin vaikutuksista.


  Tämän lähestymistavan avulla ongelma lievenee ajan mittaan. |
| --- | --- |

3.31

Tästä syystä komissio raportoi edelleen seitsemännen puiteohjelman tuloksista Horisontti 2020 -ohjelman seurantaraporttien erillisessä osiossa. Horisontti 2020 -ohjelman väliarviointiin sisältyy lisäksi arvio aiempien puiteohjelmien pitkän aikavälin vaikutuksista.

Tämän lähestymistavan avulla ongelma lievenee ajan mittaan.

| 3.32 | Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia (EIT) koskevassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa annetaan käytännön esimerkki heikon indikaattoreiden käytön aiheuttamista ongelmista. Tilintarkastustuomioistuin pani kertomuksessaan merkille, että instituutin keskeisissä indikaattoreissa keskitytään edelleen tulosten tai vaikutusten sijasta panoksiin tai tuotoksiin. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että EIT:n tuloksellisuutta on vaikeaa arvioida sen toiminnan aloittamisesta eli vuodesta 2010 lähtien. Luotettavat ja merkitykselliset raportointi- ja seurantaprosessit puuttuivat, ja näkyviä vaikutuksia oli vähän (30). |
| --- | --- |

3.32

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia (EIT) koskevassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa annetaan käytännön esimerkki heikon indikaattoreiden käytön aiheuttamista ongelmista. Tilintarkastustuomioistuin pani kertomuksessaan merkille, että instituutin keskeisissä indikaattoreissa keskitytään edelleen tulosten tai vaikutusten sijasta panoksiin tai tuotoksiin. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että EIT:n tuloksellisuutta on vaikeaa arvioida sen toiminnan aloittamisesta eli vuodesta 2010 lähtien. Luotettavat ja merkitykselliset raportointi- ja seurantaprosessit puuttuivat, ja näkyviä vaikutuksia oli vähän (30).

| 3.32 | Kuten komission ja EIT:n vastauksessa erityiskertomukseen nro 4/2016 todetaan, EIT suorittaa laajoja analyyseja vertaillakseen osaamis- ja innovaatioyhteisöjä useiden tekijöiden, ei pelkästään keskeisten tulosindikaattoreiden perusteella. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen liiketoimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa arvioidaan paitsi määrällisillä tulosindikaattoreilla myös ulkoisten asiantuntijoiden ja EIT:n henkilökunnan suorittamilla laatuarvioinneilla. EIT seuraa lisäksi osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaa paikan päällä ja tekee siitä aihekohtaisia arvioita. Nämä välineet tarjoavat yhdessä hyvin informatiivisen kuvan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen eroista. |
| --- | --- |

3.32

Työohjelmien ja ehdotuspyyntöjen yhteydessä ei painoteta riittävästi tuloksellisuutta

| 3.33 | Työohjelmat ja niihin liittyvät ehdotuspyynnöt ovat määrääviä tekijöitä Horisontti 2020 -ohjelman toiminnassa. Niiden avulla komission on mahdollista muuntaa Horisontti 2020 -ohjelman ylätason yleis- ja erityistavoitteet alemman tason tavoitteiksi, joita voidaan hyödyntää operatiivisen tuloksellisuuden hallinnassa. |
| --- | --- |

3.33

Työohjelmat ja niihin liittyvät ehdotuspyynnöt ovat määrääviä tekijöitä Horisontti 2020 -ohjelman toiminnassa. Niiden avulla komission on mahdollista muuntaa Horisontti 2020 -ohjelman ylätason yleis- ja erityistavoitteet alemman tason tavoitteiksi, joita voidaan hyödyntää operatiivisen tuloksellisuuden hallinnassa.

| 3.34 | Erityisohjelman perusteella komissio laatii kaksivuotiset työohjelmat, joiden yhteydessä määritetään erityistavoitteet ja odotetut vaikutukset. Komissio asettaa rahoitusmahdollisuudet käyttöön ehdotuspyyntöjen avulla: 15 miljardia euroa vuosina 2014–2015 ja 14,5  miljardia euroa vuosina 2016–2017. Horisontti 2020:n pääasiallisessa työohjelmassa käsitellään omissa osioissaan erityisohjelman kutakin yksittäistä tavoitetta. Sitä täydentävät erilliset työohjelmat, jotka laaditaan Euroopan tutkimusneuvoston (vuotuinen ohjelma), yhteisen tutkimuskeskuksen (kaksivuotiset ohjelmat) sekä EIT:n (kolmivuotinen ohjelma, jota tarkistetaan vuosittain) osalta. |
| --- | --- |

3.34

Erityisohjelman perusteella komissio laatii kaksivuotiset työohjelmat, joiden yhteydessä määritetään erityistavoitteet ja odotetut vaikutukset. Komissio asettaa rahoitusmahdollisuudet käyttöön ehdotuspyyntöjen avulla: 15 miljardia euroa vuosina 2014–2015 ja 14,5  miljardia euroa vuosina 2016–2017. Horisontti 2020:n pääasiallisessa työohjelmassa käsitellään omissa osioissaan erityisohjelman kutakin yksittäistä tavoitetta. Sitä täydentävät erilliset työohjelmat, jotka laaditaan Euroopan tutkimusneuvoston (vuotuinen ohjelma), yhteisen tutkimuskeskuksen (kaksivuotiset ohjelmat) sekä EIT:n (kolmivuotinen ohjelma, jota tarkistetaan vuosittain) osalta.

| 3.34 | Komissio otti tilintarkastustuomioistuimen esittämän huomautuksen jälkeen käyttöön strategisen suunnitteluprosessin, joka oli käytössä ennen vuosien 2016–2017 työohjelmien viimeistelyä. Kyseessä on jäsenvaltioiden ja muiden sidosryhmien kanssa suoritettava painopisteiden ja tarpeiden strateginen tarkastelu, jonka avulla varmistetaan Horisontti 2020 -ohjelman erityistavoitteiden ja niiden täytäntöönpanoon käytettävien työohjelmien välinen yhteys. |
| --- | --- |

3.34

| 3.35 | Horisontti 2020 -ohjelman lainsäädäntö hyväksyttiin hieman ennen ohjelman täytäntöönpanon käynnistymistä, mikä rajoitti strategisen suunnittelun mahdollisuuksia. Vuosien 2014 ja 2015 työohjelmaa koskevassa yleisessä strategiakehyksessä viitataan Eurooppa 2020 -strategiaan, innovaatiounioniin ja muihin lippulaivahankkeisiin, mutta viittaukset ovat yleisluontoisia ja epäsystemaattisia eikä niiden yhteydessä selvitetä tarkemmin yksittäisten työohjelmien nimenomaista vaikutusta tiettyihin strategisiin tavoitteisiin. Vuosia 2016 ja 2017 koskeva strateginen suunnitteluprosessi oli parempi ja se dokumentoitiin kokonaisvaltaisen strategisen suunnitteluasiakirjan ja sisältöä määrittävien asiakirjojen avulla. |
| --- | --- |

3.35

Horisontti 2020 -ohjelman lainsäädäntö hyväksyttiin hieman ennen ohjelman täytäntöönpanon käynnistymistä, mikä rajoitti strategisen suunnittelun mahdollisuuksia. Vuosien 2014 ja 2015 työohjelmaa koskevassa yleisessä strategiakehyksessä viitataan Eurooppa 2020 -strategiaan, innovaatiounioniin ja muihin lippulaivahankkeisiin, mutta viittaukset ovat yleisluontoisia ja epäsystemaattisia eikä niiden yhteydessä selvitetä tarkemmin yksittäisten työohjelmien nimenomaista vaikutusta tiettyihin strategisiin tavoitteisiin. Vuosia 2016 ja 2017 koskeva strateginen suunnitteluprosessi oli parempi ja se dokumentoitiin kokonaisvaltaisen strategisen suunnitteluasiakirjan ja sisältöä määrittävien asiakirjojen avulla.

| 3.35 | Horisontti 2020 -lainsäädäntöä valmisteltiin samaan aikaan kuin vuoden 2014–2015 työohjelmia. Kullakin työohjelman osalla oli selvä yhteys Horisontti 2020 -ohjelman erityistavoitteisiin. |
| --- | --- |

3.35

| 3.36 | Kaikkien tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien työohjelmien tavoitteet vastaavat erityisohjelmassa määritettyjä erityistavoitteita. Otokseen kuuluneiden työohjelmien yhteydessä ei kuitenkaan ole muunnettu lainsäädännössä määritettyjä ylätason tavoitteita operatiivisiksi tavoitteiksi, joita voidaan seurata ja joista voidaan raportoida: viidestä työohjelmien tavoitteesta kolmen sanamuoto vastaa täysin lainsäädännön sanamuotoa, eikä yksikään tavoite täytä SMART (31)-kriteereitä. Tavoitteiden yhteydessä ei ole määritetty indikaattoreita, joille olisi vahvistettu tavoitearvot ja välitavoitteet. Operatiiviset tavoitteet ja relevantit indikaattorit helpottaisivat vaadittua tuloksellisuuden painottamista sekä tuloksellisuuden seurantaa ja raportointia työohjelman tasolla. |
| --- | --- |

3.36

Kaikkien tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien työohjelmien tavoitteet vastaavat erityisohjelmassa määritettyjä erityistavoitteita. Otokseen kuuluneiden työohjelmien yhteydessä ei kuitenkaan ole muunnettu lainsäädännössä määritettyjä ylätason tavoitteita operatiivisiksi tavoitteiksi, joita voidaan seurata ja joista voidaan raportoida: viidestä työohjelmien tavoitteesta kolmen sanamuoto vastaa täysin lainsäädännön sanamuotoa, eikä yksikään tavoite täytä SMART (31)-kriteereitä. Tavoitteiden yhteydessä ei ole määritetty indikaattoreita, joille olisi vahvistettu tavoitearvot ja välitavoitteet. Operatiiviset tavoitteet ja relevantit indikaattorit helpottaisivat vaadittua tuloksellisuuden painottamista sekä tuloksellisuuden seurantaa ja raportointia työohjelman tasolla.

| 3.36–3.38 | Komissio myöntää, että työohjelmissa vahvistettua odotettua vaikutusta voidaan parantaa, ja tämä on jo aloitettu vuosien 2016–2017 työohjelmissa.

  Työohjelman päätarkoituksena on kuitenkin tarjota hakijoille laadukkaiden ehdotusten valmisteluun tarvittavat välttämättömät tiedot.


  Työohjelmissa ei tarvitse määrittää, mikä on niiden panos Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen. Työohjelmat pitäisi ennemmin yhdistää Horisontti 2020 -strategian erityistavoitteisiin, jotka on laadittu Eurooppa 2020 -strategian mukaisiksi.


  Tuloksellisuutta arvioidaan ensin lainsäädännössä säädettyjen indikaattorien avulla. Tämä on esitetty selvästi Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevan asetuksen 5 artiklassa:


  ”Ensimmäinen joukko asiaankuuluvia suorituskykyindikaattoreita arvioitaessa edistystä yleiseen tavoitteeseen nähden esitetään [asetuksen liitteessä].”


  Nämä ovat ensisijaiset tiedot, joiden pohjalta tuloksellisuuden arviointi tehdään. |
| --- | --- |

3.36–3.38

Työohjelman päätarkoituksena on kuitenkin tarjota hakijoille laadukkaiden ehdotusten valmisteluun tarvittavat välttämättömät tiedot.

Työohjelmissa ei tarvitse määrittää, mikä on niiden panos Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen. Työohjelmat pitäisi ennemmin yhdistää Horisontti 2020 -strategian erityistavoitteisiin, jotka on laadittu Eurooppa 2020 -strategian mukaisiksi.

Tuloksellisuutta arvioidaan ensin lainsäädännössä säädettyjen indikaattorien avulla. Tämä on esitetty selvästi Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevan asetuksen 5 artiklassa:

”Ensimmäinen joukko asiaankuuluvia suorituskykyindikaattoreita arvioitaessa edistystä yleiseen tavoitteeseen nähden esitetään [asetuksen liitteessä].”

Nämä ovat ensisijaiset tiedot, joiden pohjalta tuloksellisuuden arviointi tehdään.

| 3.37 | Jokaiseen työohjelmaan sisältyy ehdotuspyyntöjä, jotka vastaavat erityistavoitteen toimien päälinjoja (erityistavoitteen yhteydessä määritetään tieteellinen ja teknologinen sisältö). Otokseen kuuluneiden ehdotuspyyntöjen yhteydessä määritetään tavoitteet, jotka vastaavat työohjelman tavoitteita ja ovat tarvittaessa yhdenmukaisia yksittäisten toimien päälinjojen kanssa (32). Ehdotuspyyntöjen tavoitteet ovat kaiken kaikkiaan yksityiskohtaisempia kuin työohjelman tavoitteet, mutta ne eivät kuitenkaan täytä kaikkia SMART-kriteereitä. Jokaiseen ehdotuspyyntöön sisältyy tavoitteiden lisäksi odotettua vaikutusta käsittelevä osio. Odotettuja vaikutuksia on kuitenkin harvoin kvantifioitu eikä niiden osalta ole yleensä määritetty indikaattoreita. Näin ollen komission on vaikea mitata ehdotuspyyntöjen onnistumista, koska operatiiviset tavoitteet ja tavoitearvot sisältävät indikaattorit puuttuvat. |
| --- | --- |

3.37

Jokaiseen työohjelmaan sisältyy ehdotuspyyntöjä, jotka vastaavat erityistavoitteen toimien päälinjoja (erityistavoitteen yhteydessä määritetään tieteellinen ja teknologinen sisältö). Otokseen kuuluneiden ehdotuspyyntöjen yhteydessä määritetään tavoitteet, jotka vastaavat työohjelman tavoitteita ja ovat tarvittaessa yhdenmukaisia yksittäisten toimien päälinjojen kanssa (32). Ehdotuspyyntöjen tavoitteet ovat kaiken kaikkiaan yksityiskohtaisempia kuin työohjelman tavoitteet, mutta ne eivät kuitenkaan täytä kaikkia SMART-kriteereitä. Jokaiseen ehdotuspyyntöön sisältyy tavoitteiden lisäksi odotettua vaikutusta käsittelevä osio. Odotettuja vaikutuksia on kuitenkin harvoin kvantifioitu eikä niiden osalta ole yleensä määritetty indikaattoreita. Näin ollen komission on vaikea mitata ehdotuspyyntöjen onnistumista, koska operatiiviset tavoitteet ja tavoitearvot sisältävät indikaattorit puuttuvat.

| 3.38 | Otokseen kuuluneissa työohjelmissa ei ole määritetty niiden pitkän aikavälin vaikutusta strategisiin tavoitteisiin, vaikka työohjelmia koskevien ohjeiden mukaan siitä olisi annettava selvitys. Yhdenkään tilintarkastustuomioistuimen analysoiman tapauksen yhteydessä ei selitetty, miten työohjelma edistää tiettyjen Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamista; yhdessä tapauksessa työohjelman tavoitteen yhteydessä tuetut toimet yhdistetään yhteen lippulaivahankkeeseen, mutta yhteyttä ei kuvata tarkemmin. |
| --- | --- |

3.38

Otokseen kuuluneissa työohjelmissa ei ole määritetty niiden pitkän aikavälin vaikutusta strategisiin tavoitteisiin, vaikka työohjelmia koskevien ohjeiden mukaan siitä olisi annettava selvitys. Yhdenkään tilintarkastustuomioistuimen analysoiman tapauksen yhteydessä ei selitetty, miten työohjelma edistää tiettyjen Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamista; yhdessä tapauksessa työohjelman tavoitteen yhteydessä tuetut toimet yhdistetään yhteen lippulaivahankkeeseen, mutta yhteyttä ei kuvata tarkemmin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Ehdotuksissa, arvioinneissa ja avustussopimuksissa painotetaan tuloksellisuutta, mutta olemassa on puutteita, jotka saattavat johtaa ongelmiin tuloksellisuutta arvioitaessa

| 3.39 | Ehdotuspyyntöjen yhteydessä hakijat esittävät rahoitusehdotuksia. Komissio arvioi ehdotukset ja tekee rahoitettaviksi valitsemiensa ehdotusten osalta avustussopimukset edunsaajien kanssa. Tässä osiossa tilintarkastustuomioistuin arvioi tuloksellisuuden painottamista näissä hallinnointiprosessin vaiheissa. |
| --- | --- |

3.39

Ehdotuspyyntöjen yhteydessä hakijat esittävät rahoitusehdotuksia. Komissio arvioi ehdotukset ja tekee rahoitettaviksi valitsemiensa ehdotusten osalta avustussopimukset edunsaajien kanssa. Tässä osiossa tilintarkastustuomioistuin arvioi tuloksellisuuden painottamista näissä hallinnointiprosessin vaiheissa.

Ehdotusten arviointi

| 3.40 | Ehdotusten arvioinnista vastaavat yleensä komission puolesta asiantuntijat, jotka perustavat arvioinnin kolmeen kriteeriin eli huippuosaamiseen, vaikutukseen ja toteutuksen laatuun ja tehokkuuteen (33). Kaikkiin tilintarkastustuomioistuimen tutkimiin edunsaajien ehdotuksiin sisältyi osioita, joiden taustalla vaikuttivat mainitut kolme arviointikriteeriä siten, että vaikutuksen kriteeriä painotettiin vähintään yhtä paljon kuin kahta muuta kriteeriä. Ainoan poikkeuksen muodosti Euroopan tutkimusneuvosto, joka soveltaa ainoastaan huippuosaamista koskevaa kriteeriä. Arvioinnin laatu riippuu kuitenkin komission julkaisemissa ehdotuspyynnöissä määritettyjen odotettujen vaikutusten laadusta. |
| --- | --- |

3.40

Ehdotusten arvioinnista vastaavat yleensä komission puolesta asiantuntijat, jotka perustavat arvioinnin kolmeen kriteeriin eli huippuosaamiseen, vaikutukseen ja toteutuksen laatuun ja tehokkuuteen (33). Kaikkiin tilintarkastustuomioistuimen tutkimiin edunsaajien ehdotuksiin sisältyi osioita, joiden taustalla vaikuttivat mainitut kolme arviointikriteeriä siten, että vaikutuksen kriteeriä painotettiin vähintään yhtä paljon kuin kahta muuta kriteeriä. Ainoan poikkeuksen muodosti Euroopan tutkimusneuvosto, joka soveltaa ainoastaan huippuosaamista koskevaa kriteeriä. Arvioinnin laatu riippuu kuitenkin komission julkaisemissa ehdotuspyynnöissä määritettyjen odotettujen vaikutusten laadusta.

| 3.41 | Ehdotuksiin sisältyvissä malleissa eritellään huippuosaamista koskevan kriteerin osalta, kuinka tavoitteet on määritettävä. Otokseen kuuluneista viidestä ehdotukseen sisältyvästä mallista kolmessa vaadittiin hakijoita määrittämään SMART-tavoitteet ja selittämään, kuinka ehdotus liittyy kyseessä olevaan työohjelmaan. Näiden kolmen ehdotuksen tavoitteet ovat yleisesti ottaen SMART-muotoisia. Kahden muun, Euroopan tutkimusneuvostoa ja Marie Curie -toimia koskeneen ehdotuksen kohdalla otokseen poimitut ehdotukset eivät kuitenkaan sisältäneet SMART-tavoitteita, koska sitä ei vaadittu. |
| --- | --- |

3.41

Ehdotuksiin sisältyvissä malleissa eritellään huippuosaamista koskevan kriteerin osalta, kuinka tavoitteet on määritettävä. Otokseen kuuluneista viidestä ehdotukseen sisältyvästä mallista kolmessa vaadittiin hakijoita määrittämään SMART-tavoitteet ja selittämään, kuinka ehdotus liittyy kyseessä olevaan työohjelmaan. Näiden kolmen ehdotuksen tavoitteet ovat yleisesti ottaen SMART-muotoisia. Kahden muun, Euroopan tutkimusneuvostoa ja Marie Curie -toimia koskeneen ehdotuksen kohdalla otokseen poimitut ehdotukset eivät kuitenkaan sisältäneet SMART-tavoitteita, koska sitä ei vaadittu.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

Avustussopimukset

| 3.42 | Avustussopimukset ovat pääasiallinen Horisontti 2020 -ohjelman tukimuoto, jonka avulla pyritään saavuttamaan ohjelmatavoitteet. Otokseen kuuluneissa avustussopimuksissa käytettiin samoja tavoitteita kuin ehdotuksissa. |
| --- | --- |

3.42

Avustussopimukset ovat pääasiallinen Horisontti 2020 -ohjelman tukimuoto, jonka avulla pyritään saavuttamaan ohjelmatavoitteet. Otokseen kuuluneissa avustussopimuksissa käytettiin samoja tavoitteita kuin ehdotuksissa.

| 3.43 | Avustussopimuksiin sisältyy tausta-aineistoa ja tuloksia käsittelevä osio. Tuloksilla tarkoitetaan ”toimen aineellisia tai aineettomia tuotoksia”, jotka on määritetty osallistumissäännöissä (34). Avustussopimuksiin sisältyy tärkeä määräys, jonka mukaan edunsaajien on toimitettava komissiolle tietoja Horisontti 2020 -ohjelman keskeisten tulosindikaattoreiden kokoamista varten; tällä tasolla saadaan näin ollen tärkeää kokonaistietoa Horisontti 2020 -ohjelman tuloksellisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin on tuonut edeltävissä kohdissa esille ongelmia, jotka liittyvät tuloksellisuuden arviointiin ylemmällä (työohjelmien ja ehdotuspyyntöjen) tasolla. |
| --- | --- |

3.43

Avustussopimuksiin sisältyy tausta-aineistoa ja tuloksia käsittelevä osio. Tuloksilla tarkoitetaan ”toimen aineellisia tai aineettomia tuotoksia”, jotka on määritetty osallistumissäännöissä (34). Avustussopimuksiin sisältyy tärkeä määräys, jonka mukaan edunsaajien on toimitettava komissiolle tietoja Horisontti 2020 -ohjelman keskeisten tulosindikaattoreiden kokoamista varten; tällä tasolla saadaan näin ollen tärkeää kokonaistietoa Horisontti 2020 -ohjelman tuloksellisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin on tuonut edeltävissä kohdissa esille ongelmia, jotka liittyvät tuloksellisuuden arviointiin ylemmällä (työohjelmien ja ehdotuspyyntöjen) tasolla.

| 3.43 | Ks. komission vastaukset 3.36–3.38 kohtaan. Oikeusperustassa vahvistettuja indikaattoreita koskevia tietoja voidaan kerätä ja kerätään tuloksellisuuden arvioimiseksi. |
| --- | --- |

3.43

Horisontti 2020 -ohjelman seuranta- ja raportointijärjestelmän rakenne rajoittaa komission mahdollisuuksia seurata kunnolla tuloksellisuutta ja raportoida siitä

| 3.44 | Tässä osassa keskitytään Horisontti 2020 -ohjelman seuranta- ja raportointijärjestelmään. Tilintarkastustuomioistuin tutki, |
| --- | --- |

3.44

Tässä osassa keskitytään Horisontti 2020 -ohjelman seuranta- ja raportointijärjestelmään. Tilintarkastustuomioistuin tutki,

| a) | pystyikö komissio nykyjärjestelmän avulla toteuttamaan seurantaa ja raportointia tutkimuksen ja kehittämisen menojen osalta erillään innovoinnin menoista |
| --- | --- |

a)

pystyikö komissio nykyjärjestelmän avulla toteuttamaan seurantaa ja raportointia tutkimuksen ja kehittämisen menojen osalta erillään innovoinnin menoista

| b) | onko Horisontti 2020 -ohjelman vaikutuksesta Eurooppa 2020 -strategiaan mahdollista raportoida |
| --- | --- |

b)

onko Horisontti 2020 -ohjelman vaikutuksesta Eurooppa 2020 -strategiaan mahdollista raportoida

| c) | onko komissiolla mahdollisuuksia arvioida ohjelmaa sen toteutuksen aikana. |
| --- | --- |

c)

onko komissiolla mahdollisuuksia arvioida ohjelmaa sen toteutuksen aikana.

Tutkimuksen menoja ei seurata erillään innovoinnin menoista

| 3.45 | Horisontti 2020 -ohjelma yhdistää aiemmin toisistaan erillään olleet tutkimus- ja innovaatioalojen rahoitusvälineet yhteiseen strategiakehykseen (35). Tämän lähestymistavan mukaisesti innovointia koskevat kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (36) ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osat koottiin Horisontti 2020 -ohjelman alaisuuteen. |
| --- | --- |

3.45

Horisontti 2020 -ohjelma yhdistää aiemmin toisistaan erillään olleet tutkimus- ja innovaatioalojen rahoitusvälineet yhteiseen strategiakehykseen (35). Tämän lähestymistavan mukaisesti innovointia koskevat kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (36) ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osat koottiin Horisontti 2020 -ohjelman alaisuuteen.

| 3.46 | Tilintarkastustuomioistuin on aiemmin korostanut, että Horisontti 2020 -ohjelman osalta ehdotettu lainsäädäntö ei sisältänyt selkeää innovoinnin määritelmää ja että ilman rahoitettavissa olevien innovointitoimien rajoittamista riskinä oli, että rahoituksen merkitys vesittyy, jos olemassa on paljon erilaisia innovaatiohankkeita (37). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tämä riski on yhä olemassa. Horisontti 2020:n puiteohjelma ja erityisohjelma eivät sisällä selkeitä kriteereitä, joiden avulla tutkimus ja kehittäminen erotetaan innovoinnista (38) tai tuloksellisuutta seurataan ja siitä raportoidaan erikseen näissä otsakkeissa. |
| --- | --- |

3.46

Tilintarkastustuomioistuin on aiemmin korostanut, että Horisontti 2020 -ohjelman osalta ehdotettu lainsäädäntö ei sisältänyt selkeää innovoinnin määritelmää ja että ilman rahoitettavissa olevien innovointitoimien rajoittamista riskinä oli, että rahoituksen merkitys vesittyy, jos olemassa on paljon erilaisia innovaatiohankkeita (37). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tämä riski on yhä olemassa. Horisontti 2020:n puiteohjelma ja erityisohjelma eivät sisällä selkeitä kriteereitä, joiden avulla tutkimus ja kehittäminen erotetaan innovoinnista (38) tai tuloksellisuutta seurataan ja siitä raportoidaan erikseen näissä otsakkeissa.

| 3.46–3.47 | Yksi Horisontti 2020 -ohjelman päätavoitteista, joka esitettiin jo puiteohjelmaa koskevien keskustelujen alussa, oli kaventaa tutkimuksen ja innovoinnin välistä kuilua. Asetuksessa ei määritellä erikseen tutkimusta ja innovointia, vaan siinä tarkoitetaan

  ”tutkimus- ja innovointitoimilla tutkimukseen, teknologian kehittämiseen, demonstrointiin ja innovointiin liittyvien toimien koko kirjoa, mukaan lukien kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa tehtävän yhteistyön edistäminen, tulosten levittäminen ja optimointi sekä tutkijoiden korkealaatuisen koulutuksen ja liikkuvuuden edistäminen unionissa”.


  Komissio katsoo, ettei tutkimus- ja innovointitoimintojen välillä tarvitse tehdä eroa, sillä erottelu ei tuo selvää lisäarvoa ja saattaisi heikentää pyrkimyksiä pienentää tutkimuksen ja innovoinnin välistä kuilua Euroopassa. |
| --- | --- |

3.46–3.47

”tutkimus- ja innovointitoimilla tutkimukseen, teknologian kehittämiseen, demonstrointiin ja innovointiin liittyvien toimien koko kirjoa, mukaan lukien kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa tehtävän yhteistyön edistäminen, tulosten levittäminen ja optimointi sekä tutkijoiden korkealaatuisen koulutuksen ja liikkuvuuden edistäminen unionissa”.

Komissio katsoo, ettei tutkimus- ja innovointitoimintojen välillä tarvitse tehdä eroa, sillä erottelu ei tuo selvää lisäarvoa ja saattaisi heikentää pyrkimyksiä pienentää tutkimuksen ja innovoinnin välistä kuilua Euroopassa.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 3.47 | EU on ottanut tutkimuksen ja kehittämisen intensiteettiä kuvaavan indikaattorin osalta käyttöön kolmen prosentin yleistavoitteen. Kaikki Horisontti 2020 -ohjelmasta rahoitettu innovointitoiminta ei kuulu tutkimuksen ja kehittämisen määritelmän piiriin, siten kuin määritelmää käytetään kyseisen tavoitearvon yhteydessä (39). Horisontti 2020 -ohjelmassa on itse asiassa toimia, joiden tavoitteena on erityisesti innovoinnin eikä tutkimuksen ja kehittämisen edistäminen (40), ja kolmen prosentin tavoitearvo ei näin ollen koske kyseisiä toimia. |
| --- | --- |

3.47

EU on ottanut tutkimuksen ja kehittämisen intensiteettiä kuvaavan indikaattorin osalta käyttöön kolmen prosentin yleistavoitteen. Kaikki Horisontti 2020 -ohjelmasta rahoitettu innovointitoiminta ei kuulu tutkimuksen ja kehittämisen määritelmän piiriin, siten kuin määritelmää käytetään kyseisen tavoitearvon yhteydessä (39). Horisontti 2020 -ohjelmassa on itse asiassa toimia, joiden tavoitteena on erityisesti innovoinnin eikä tutkimuksen ja kehittämisen edistäminen (40), ja kolmen prosentin tavoitearvo ei näin ollen koske kyseisiä toimia.

Horisontti 2020 -ohjelman vaikutus Eurooppa 2020 -strategiaan on määritetty talousarviossa, mutta siitä raportoidaan mielekkäällä tavalla aikaisintaan vuonna 2018

| 3.48 | Ohjelmaselvitykset, joita käytetään talousarviomenettelyssä toimintamenojen perusteluun, antavat tietoa meno-ohjelmien ja Eurooppa 2020 -strategian välisistä yhteyksistä. Selvityksissä tuodaan esille yleistavoitteet ja arvioidaan ohjelmien taloudellinen vaikutus lippulaivahankkeisiin. Näin ollen Eurooppa 2020 -strategiaan EU:n talousarviosta suunnattava rahoitus lasketaan arvioimalla ohjelmaselvityksissä meno-ohjelmien taloudellista vaikutusta lippulaivahankkeisiin. |
| --- | --- |

3.48

Ohjelmaselvitykset, joita käytetään talousarviomenettelyssä toimintamenojen perusteluun, antavat tietoa meno-ohjelmien ja Eurooppa 2020 -strategian välisistä yhteyksistä. Selvityksissä tuodaan esille yleistavoitteet ja arvioidaan ohjelmien taloudellinen vaikutus lippulaivahankkeisiin. Näin ollen Eurooppa 2020 -strategiaan EU:n talousarviosta suunnattava rahoitus lasketaan arvioimalla ohjelmaselvityksissä meno-ohjelmien taloudellista vaikutusta lippulaivahankkeisiin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 3.49 | Yli 90 prosenttia Horisontti 2020 -ohjelman vuoden 2015 määrärahoista suunnattiin talousarvioprosessissa ohjelmaselvitysten kautta eri lippulaivahankkeisiin. Tästä määrästä lähes puolet (4,3  miljardia euroa 9,5  miljardista eurosta) suunnattiin innovaatiounionia koskevaan lippulaivahankkeeseen liittyviin toimiin. |
| --- | --- |

3.49

Yli 90 prosenttia Horisontti 2020 -ohjelman vuoden 2015 määrärahoista suunnattiin talousarvioprosessissa ohjelmaselvitysten kautta eri lippulaivahankkeisiin. Tästä määrästä lähes puolet (4,3  miljardia euroa 9,5  miljardista eurosta) suunnattiin innovaatiounionia koskevaan lippulaivahankkeeseen liittyviin toimiin.

| 3.50 | Horisontti 2020 -ohjelman ja Eurooppa 2020 -strategian väliset yhteydet on määritetty talousarviomenettelyä varten, mutta niitä ei yksilöidä Horisontti 2020 -ohjelman tuloksellisuutta koskevan raportoinnin yhteydessä. Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevassa lainsäädännössä edellytetään, että seurantaan sisältyy monialaisia aiheita, joista yksi koskee vaikutusta kaikkiin relevantteihin Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeisiin (41). Vuotta 2014 koskevassa Horisontti 2020 -ohjelman vuotuisessa seurantakertomuksessa (julkaistu huhtikuussa 2016) ei kuitenkaan käsitellä Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta relevantteihin lippulaivahankkeisiin. Horisontti 2020 -ohjelman ja Eurooppa 2020 -strategian väliset yhteydet arvioidaan vasta Horisontti 2020:n väliarviointia koskevassa kertomuksessa, joka on määrä laatia vuonna 2017. Yhdessäkään komission viime vuosina SEUT:n 318 artiklan mukaisesti julkaisemassa arviointikertomuksessa ei myöskään ole raportoitu tästä aiheesta hyödyllisellä tavalla. |
| --- | --- |

3.50

Horisontti 2020 -ohjelman ja Eurooppa 2020 -strategian väliset yhteydet on määritetty talousarviomenettelyä varten, mutta niitä ei yksilöidä Horisontti 2020 -ohjelman tuloksellisuutta koskevan raportoinnin yhteydessä. Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevassa lainsäädännössä edellytetään, että seurantaan sisältyy monialaisia aiheita, joista yksi koskee vaikutusta kaikkiin relevantteihin Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeisiin (41). Vuotta 2014 koskevassa Horisontti 2020 -ohjelman vuotuisessa seurantakertomuksessa (julkaistu huhtikuussa 2016) ei kuitenkaan käsitellä Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta relevantteihin lippulaivahankkeisiin. Horisontti 2020 -ohjelman ja Eurooppa 2020 -strategian väliset yhteydet arvioidaan vasta Horisontti 2020:n väliarviointia koskevassa kertomuksessa, joka on määrä laatia vuonna 2017. Yhdessäkään komission viime vuosina SEUT:n 318 artiklan mukaisesti julkaisemassa arviointikertomuksessa ei myöskään ole raportoitu tästä aiheesta hyödyllisellä tavalla.

| 3.50 | Horisontti 2020 -ohjelman ja Eurooppa 2020 -strategian välistä yhteyttä arvioidaan perinpohjaisesti Horisontti 2020 -ohjelman väliarvioinnissa. Horisontti 2020 -ohjelman väliarvioinnissa käsitellään myös vipuvaikutusta.

  Komissio katsoo, että Horisontti 2020 -ohjelman perustamista koskevan asetuksen 31 artiklassa, jossa vahvistetaan vuotuisen seurantaraportin kattavuus, ei vaadita kertomuksessa selvitettävän, miten Horisontti 2020 -ohjelma vaikuttaa relevantteihin Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeisiin. Seurantaraportti koskee ainoastaan Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoa.


  Horisontti 2020 -puiteohjelman perustamisesta annetun asetuksen 32 artiklan mukaan Horisontti 2020 -ohjelman panos Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen otetaan huomioon Horisontti 2020 -ohjelman väliarvioinnissa.


  SEUT-sopimuksen 318 artiklan mukaisesti annettavissa komission arviointikertomuksissa voidaan antaa tietoja Horisontti 2020 -puiteohjelman vaikutuksesta Eurooppa 2020 -strategiaan vasta, kun nämä tiedot ovat saatavilla väliarvioinnin jälkeen. |
| --- | --- |

3.50

Komissio katsoo, että Horisontti 2020 -ohjelman perustamista koskevan asetuksen 31 artiklassa, jossa vahvistetaan vuotuisen seurantaraportin kattavuus, ei vaadita kertomuksessa selvitettävän, miten Horisontti 2020 -ohjelma vaikuttaa relevantteihin Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeisiin. Seurantaraportti koskee ainoastaan Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoa.

Horisontti 2020 -puiteohjelman perustamisesta annetun asetuksen 32 artiklan mukaan Horisontti 2020 -ohjelman panos Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen otetaan huomioon Horisontti 2020 -ohjelman väliarvioinnissa.

SEUT-sopimuksen 318 artiklan mukaisesti annettavissa komission arviointikertomuksissa voidaan antaa tietoja Horisontti 2020 -puiteohjelman vaikutuksesta Eurooppa 2020 -strategiaan vasta, kun nämä tiedot ovat saatavilla väliarvioinnin jälkeen.

Osa seitsemännen puiteohjelman jälkiarvioinnissa havaituista luontaisista puutteista saattaa pysyä ennallaan myös Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä

| 3.51 | Tutkimuksen puiteohjelmien arviointien ajoittaminen on luonnostaan vaikeaa. Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaan arvioinnit on suoritettava ”riittävän ajoissa, jotta ne voidaan ottaa huomioon päätöksentekoprosessissa”. Tämä vaatimus on vaikeasti täytettävissä tutkimuksen alalla, jolla tulosten ja vaikutusten esiintulo voi viedä vuosia. Lainsäädännössä asetetaan kuitenkin määräajat erityyppisille arvioinneille: väliarviointi vaaditaan yleensä seitsenvuotisen puiteohjelman neljäntenä vuotena (Horisontti 2020 -ohjelman tapauksessa vuonna 2017), ja jälkiarviointi on suoritettava 2–3 vuoden kuluttua ohjelman päättymisen jälkeen (vuonna 2023). Määräaikojen tarkoituksena on tukea päätöksentekoprosessia, mutta riskinä on, että ne johtavat arviointeihin, jotka eivät kata ohjelmien tuloksia ja vaikutuksia riittävissä määrin. |
| --- | --- |

3.51

Tutkimuksen puiteohjelmien arviointien ajoittaminen on luonnostaan vaikeaa. Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaan arvioinnit on suoritettava ”riittävän ajoissa, jotta ne voidaan ottaa huomioon päätöksentekoprosessissa”. Tämä vaatimus on vaikeasti täytettävissä tutkimuksen alalla, jolla tulosten ja vaikutusten esiintulo voi viedä vuosia. Lainsäädännössä asetetaan kuitenkin määräajat erityyppisille arvioinneille: väliarviointi vaaditaan yleensä seitsenvuotisen puiteohjelman neljäntenä vuotena (Horisontti 2020 -ohjelman tapauksessa vuonna 2017), ja jälkiarviointi on suoritettava 2–3 vuoden kuluttua ohjelman päättymisen jälkeen (vuonna 2023). Määräaikojen tarkoituksena on tukea päätöksentekoprosessia, mutta riskinä on, että ne johtavat arviointeihin, jotka eivät kata ohjelmien tuloksia ja vaikutuksia riittävissä määrin.

| 3.51–3.53 | Komissio on myöntänyt, että kunkin puiteohjelman seitsemän vuoden voimassaolon aikana on vaikeaa tehdä merkityksellisiä arviointeja. Tästä syystä Horisontti 2020 -ohjelman väliarviointiin sisältyy päivitetty arvio seitsemännen puiteohjelman tuloksellisuudesta. Tämän avulla lievennetään havaittuja ongelmia.

  Komissio toteaa myös, että sen on punnittava, onko tarpeellisempaa tuottaa oikea-aikaista tietoa uutta lainsäädäntöä varten vai arvioida tutkimusmenojen lisäarvon pitkän aikavälin vaikutuksia. Tämä näkyy lainsäädännössä.


  Komissio myöntää, että tutkimuksen puiteohjelman väliarvioinnissa on väistämättä sekä tuotoksia että saatavissa olevia tietoja koskevia vaikeuksia. Jos arviointi jätetään myöhemmäksi, sellaiset tärkeät opetukset, joita voidaan varmasti arvioida väliarviointivaiheessa, saattavat viivästyä.


  Tämä on otettu huomioon asetuksessa, sillä monia 32 artiklan 3 kohdassa mainituista tekijöistä, joita on käsiteltävä väliarvioinnissa, voidaan arvioida melko aikaisessa vaiheessa ohjelmaa. Tällaisia ovat esimerkiksi seuraavat:







  — | sellaisten osallistujien osallistuminen, joilla on käytettävissään huipputason tutkimusinfrastruktuureja tai jotka ovat käyttäneet seitsemännessä puiteohjelmassa omakustannuslaskelmaa; |
| --- | --- | --- |

3.51–3.53

Komissio toteaa myös, että sen on punnittava, onko tarpeellisempaa tuottaa oikea-aikaista tietoa uutta lainsäädäntöä varten vai arvioida tutkimusmenojen lisäarvon pitkän aikavälin vaikutuksia. Tämä näkyy lainsäädännössä.

Komissio myöntää, että tutkimuksen puiteohjelman väliarvioinnissa on väistämättä sekä tuotoksia että saatavissa olevia tietoja koskevia vaikeuksia. Jos arviointi jätetään myöhemmäksi, sellaiset tärkeät opetukset, joita voidaan varmasti arvioida väliarviointivaiheessa, saattavat viivästyä.

Tämä on otettu huomioon asetuksessa, sillä monia 32 artiklan 3 kohdassa mainituista tekijöistä, joita on käsiteltävä väliarvioinnissa, voidaan arvioida melko aikaisessa vaiheessa ohjelmaa. Tällaisia ovat esimerkiksi seuraavat:

—

sellaisten osallistujien osallistuminen, joilla on käytettävissään huipputason tutkimusinfrastruktuureja tai jotka ovat käyttäneet seitsemännessä puiteohjelmassa omakustannuslaskelmaa;

| — | yksinkertaistaminen sellaisille osallistujille, joilla on käytettävissään huipputason tutkimusinfrastruktuureja tai jotka ovat käyttäneet seitsemännessä puiteohjelmassa omakustannuslaskelmaa; |
| --- | --- |

—

yksinkertaistaminen sellaisille osallistujille, joilla on käytettävissään huipputason tutkimusinfrastruktuureja tai jotka ovat käyttäneet seitsemännessä puiteohjelmassa omakustannuslaskelmaa;

| — | asetuksen (EU) N:o 1290/2013 27 artiklassa tarkoitetun henkilökunnalle maksettavan lisäpalkan käytön laajuus. |
| --- | --- |

—

asetuksen (EU) N:o 1290/2013 27 artiklassa tarkoitetun henkilökunnalle maksettavan lisäpalkan käytön laajuus.

Komissio katsoo tästä syystä, että lainsäädännöllä ja arviointikäytännöillä lievennetään merkittävästi tilintarkastustuomioistuimen havaitsemia luontaisia vaikeuksia.

| 3.52 | Seitsemännen puiteohjelman (2007–2013) jälkiarviointi saatiin päätökseen vuoden 2015 lopussa, jolloin yli puolet puiteohjelman hankkeista oli vielä käynnissä ja seuraavan ohjelman, Horisontti 2020:n, hyväksymisestä oli kulunut kaksi vuotta. Arviointiin vaikuttivat moniin seitsemännen puiteohjelman hankkeisiin liittyneet viiveet sekä se, että edunsaajien raportointivelvoite lakkasi hankkeiden päättyessä. Lisäksi joihinkin seitsemännen puiteohjelman tulosindikaattoreihin liittyvä tietojenkeruu lakkasi vuonna 2013, kun seitsemännen puiteohjelman toteutuskausi päättyi. |
| --- | --- |

3.52

Seitsemännen puiteohjelman (2007–2013) jälkiarviointi saatiin päätökseen vuoden 2015 lopussa, jolloin yli puolet puiteohjelman hankkeista oli vielä käynnissä ja seuraavan ohjelman, Horisontti 2020:n, hyväksymisestä oli kulunut kaksi vuotta. Arviointiin vaikuttivat moniin seitsemännen puiteohjelman hankkeisiin liittyneet viiveet sekä se, että edunsaajien raportointivelvoite lakkasi hankkeiden päättyessä. Lisäksi joihinkin seitsemännen puiteohjelman tulosindikaattoreihin liittyvä tietojenkeruu lakkasi vuonna 2013, kun seitsemännen puiteohjelman toteutuskausi päättyi.

| 3.53 | Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevaa väliarviointia, joka on määrä suorittaa vuonna 2017, rajoittaa se, että useiden tulosindikaattoreiden osalta ei ole saatavilla mielekkäitä tuloksia (ks. kohta 3.31). Horisontti 2020 -ohjelman arviointia ylipäätään vaikeuttavat todennäköisesti puutteet, joita on havaittu ehdotuspyyntöjä ja työohjelmia koskevien tulosten raportoinnissa (hankkeista kerättyjä tietoja ei voida koota ehdotuspyyntöjä ja työohjelmia koskevan palautteen antamista silmällä pitäen – ks. kohdat 3.33–3.38). Vaikeuttavana tekijänä ovat myös ongelmat, joita komissiolla on tuloksellisuustietojen keräämisessä edunsaajilta hankkeiden päättämisen jälkeen. Komissio voi suorittaa vaikutuksenarviointeja hankkeiden päättymisen jälkeen, mutta tilintarkastustuomioistuimen tutkimissa tapauksissa ei havaittu, että edunsaajilla olisi ollut raportointivelvoite hankkeiden päättämisen jälkeen. |
| --- | --- |

3.53

Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevaa väliarviointia, joka on määrä suorittaa vuonna 2017, rajoittaa se, että useiden tulosindikaattoreiden osalta ei ole saatavilla mielekkäitä tuloksia (ks. kohta 3.31). Horisontti 2020 -ohjelman arviointia ylipäätään vaikeuttavat todennäköisesti puutteet, joita on havaittu ehdotuspyyntöjä ja työohjelmia koskevien tulosten raportoinnissa (hankkeista kerättyjä tietoja ei voida koota ehdotuspyyntöjä ja työohjelmia koskevan palautteen antamista silmällä pitäen – ks. kohdat 3.33–3.38). Vaikeuttavana tekijänä ovat myös ongelmat, joita komissiolla on tuloksellisuustietojen keräämisessä edunsaajilta hankkeiden päättämisen jälkeen. Komissio voi suorittaa vaikutuksenarviointeja hankkeiden päättymisen jälkeen, mutta tilintarkastustuomioistuimen tutkimissa tapauksissa ei havaittu, että edunsaajilla olisi ollut raportointivelvoite hankkeiden päättämisen jälkeen.

| 3.53 | Komissio voi koota tietoja, jotta se voisi arvioida oikeusperustassa säädettyjä 23:a indikaattoria. Tämä on Horisontti 2020 -puiteohjelmasta annetun asetuksen 5 artiklassa vahvistetun tuloskehyksen perusta:

  ”Ensimmäinen joukko asiaankuuluvia suorituskykyindikaattoreita arvioitaessa edistystä yleiseen tavoitteeseen nähden esitetään [asetuksen liitteessä].” |
| --- | --- |

3.53

”Ensimmäinen joukko asiaankuuluvia suorituskykyindikaattoreita arvioitaessa edistystä yleiseen tavoitteeseen nähden esitetään [asetuksen liitteessä].”

Komissio ei aina käytä keskeisiä tuloksellisuuskäsitteitä johdonmukaisesti, mikä saattaa heikentää tuloksellisuuden hallintajärjestelmää

| 3.54 | Laatikossa 3.1
  eritellään tavat, joilla EU:n toimet voivat tuottaa hyötyä: ”panos”, ”tulos” ja ”vaikutus”. ”Seuraukset” kattavat sekä tulokset että vaikutukset. Näitä termejä käytetään tavoitteiden ja indikaattoreiden määrittämiseen komission tuloksellisuuden seuranta- ja raportointijärjestelmän yhteydessä. Termien käyttöön liittyvät mahdolliset epäjohdonmukaisuudet tai puutteet saattavat heikentää tuloksellisuuden hallintajärjestelmää. |
| --- | --- |

3.54

Laatikossa 3.1
  eritellään tavat, joilla EU:n toimet voivat tuottaa hyötyä: ”panos”, ”tulos” ja ”vaikutus”. ”Seuraukset” kattavat sekä tulokset että vaikutukset. Näitä termejä käytetään tavoitteiden ja indikaattoreiden määrittämiseen komission tuloksellisuuden seuranta- ja raportointijärjestelmän yhteydessä. Termien käyttöön liittyvät mahdolliset epäjohdonmukaisuudet tai puutteet saattavat heikentää tuloksellisuuden hallintajärjestelmää.

| 3.55 | Komissio käyttää termejä yleisesti ottaen mainittujen määritelmien mukaisesti (42). Edunsaajien osallistumista Horisontti 2020 -ohjelmaan koskevissa säännöissä tarkoitetaan kuitenkin tuloksilla ”toimen aineellisia tai aineettomia tuotoksia, kuten toimessa tuotettavaa dataa, tietämystä tai tietoja”. Tätä määritelmää sovellettaisiin yleensä ”tuotokseen” pikemmin kuin ”tulokseen”. |
| --- | --- |

3.55

Komissio käyttää termejä yleisesti ottaen mainittujen määritelmien mukaisesti (42). Edunsaajien osallistumista Horisontti 2020 -ohjelmaan koskevissa säännöissä tarkoitetaan kuitenkin tuloksilla ”toimen aineellisia tai aineettomia tuotoksia, kuten toimessa tuotettavaa dataa, tietämystä tai tietoja”. Tätä määritelmää sovellettaisiin yleensä ”tuotokseen” pikemmin kuin ”tulokseen”.

| 3.55–3.57 | Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevat asetukset hyväksyttiin (joulukuu 2013) ennen parempaa sääntelyä koskevien suuntaviivojen hyväksymistä (toukokuu 2015). Tästä on tilintarkastustuomioistuimen mukaan seurannut joitakin epäjohdonmukaisuuksia. Paremman sääntelyn terminologiaa on käytetty johdonmukaisesti parempaa sääntelyä koskevien suuntaviivojen hyväksymisestä lähtien Horisontti 2020 -ohjelman tuloksellisuuden seurannassa ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

3.55–3.57

| 3.56 | Näiden termien soveltamisessa Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä on epäjohdonmukaista myös se, että lainsäädännön mukaan yksittäiset Horisontti 2020 -ohjelmaa toteuttavat työohjelmat sisältävät ”odotetut tulokset” (43), kun taas osallistumista (44) koskevien sääntöjen yhteydessä sovellettuna kriteerinä ovat ”vaikutukset”. Komission työohjelmien ja ehdotuspyyntöjen yhteydessä käyttämä termi on kuitenkin ”odotetut vaikutukset”. |
| --- | --- |

3.56

Näiden termien soveltamisessa Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä on epäjohdonmukaista myös se, että lainsäädännön mukaan yksittäiset Horisontti 2020 -ohjelmaa toteuttavat työohjelmat sisältävät ”odotetut tulokset” (43), kun taas osallistumista (44) koskevien sääntöjen yhteydessä sovellettuna kriteerinä ovat ”vaikutukset”. Komission työohjelmien ja ehdotuspyyntöjen yhteydessä käyttämä termi on kuitenkin ”odotetut vaikutukset”.

| 3.57 | Tuloksilla mitataan suoraan tietystä toimesta seuraavia välittömiä vaikutuksia, joten ne soveltuvat hankkeiden valintakriteereiksi paljon paremmin kuin vaikutukset, jotka ilmenevät pidemmällä aikavälillä ja saattavat sisältää osatekijöitä, joihin ei voida puuttua hankkeiden tasolla. |
| --- | --- |

3.57

Tuloksilla mitataan suoraan tietystä toimesta seuraavia välittömiä vaikutuksia, joten ne soveltuvat hankkeiden valintakriteereiksi paljon paremmin kuin vaikutukset, jotka ilmenevät pidemmällä aikavälillä ja saattavat sisältää osatekijöitä, joihin ei voida puuttua hankkeiden tasolla.

| 3.58 | Tilintarkastustuomioistuimen käynnissä olevista Horisontti 2020 -hankkeista poimima viiden hankkeen otos osoittaa, että odotetun vaikutuksen käsitettä tulkittiin vaihtelevasti eri ehdotuspyyntöjen yhteydessä. Erästä edunsaajaa vaadittiin pk-yrityksille suunnatun järjestelmän yhteydessä toimittamaan markkina-analyysi ja liiketoimintasuunnitelma. Nämä asiakirjat olivat osana ehdotusta ja arvioijat analysoivat ne vaikutuskriteerin osalta. Eräs toinen edunsaaja esitti lyhyen laadullisen kuvauksen hankkeen ja siltä odotettujen erilaisten vaikutusten välisestä yhteydestä. Odotettuna vaikutuksena mainittiin esimerkiksi ”paremmat innovointimahdollisuudet palveluntarjoajille, pk-yritykset ja julkishallinnot mukaan luettuna”. Kolmas edunsaaja kuvasi hankkeen tuloksena käyttöön otettavan uuden hoitosuunnitelman hyötyjä ja vahvisti, että tulosten pitäisi edistää asianomaisessa ehdotuspyynnössä määritettyä vaikutusta. Odotettuja vaikutuksia tulkitaan eri tavoin eri ehdotuspyynnöissä ja edunsaajat löysivät erilaisia tapoja rahoitusosuuksiensa perusteluun. Tilanne aiheuttaa riskin, että hankkeiden tuloksellisuuden arviointi on riittämätöntä ehdotuspyyntöjen yleisten tavoitteiden ja työohjelmien osalta. |
| --- | --- |

3.58

Tilintarkastustuomioistuimen käynnissä olevista Horisontti 2020 -hankkeista poimima viiden hankkeen otos osoittaa, että odotetun vaikutuksen käsitettä tulkittiin vaihtelevasti eri ehdotuspyyntöjen yhteydessä. Erästä edunsaajaa vaadittiin pk-yrityksille suunnatun järjestelmän yhteydessä toimittamaan markkina-analyysi ja liiketoimintasuunnitelma. Nämä asiakirjat olivat osana ehdotusta ja arvioijat analysoivat ne vaikutuskriteerin osalta. Eräs toinen edunsaaja esitti lyhyen laadullisen kuvauksen hankkeen ja siltä odotettujen erilaisten vaikutusten välisestä yhteydestä. Odotettuna vaikutuksena mainittiin esimerkiksi ”paremmat innovointimahdollisuudet palveluntarjoajille, pk-yritykset ja julkishallinnot mukaan luettuna”. Kolmas edunsaaja kuvasi hankkeen tuloksena käyttöön otettavan uuden hoitosuunnitelman hyötyjä ja vahvisti, että tulosten pitäisi edistää asianomaisessa ehdotuspyynnössä määritettyä vaikutusta. Odotettuja vaikutuksia tulkitaan eri tavoin eri ehdotuspyynnöissä ja edunsaajat löysivät erilaisia tapoja rahoitusosuuksiensa perusteluun. Tilanne aiheuttaa riskin, että hankkeiden tuloksellisuuden arviointi on riittämätöntä ehdotuspyyntöjen yleisten tavoitteiden ja työohjelmien osalta.

| 3.58 | Toisen työohjelman yhteydessä havaittiin, että selvityksiä odotetusta vaikutuksesta on syytä vahvistaa, ja tästä syystä parannettiin voimassa olevia ohjeita. Laadukkaan arviointiprosessin avulla kuitenkin varmistetaan, että valituiksi tulevat parhaat hankkeet.

  Kun edunsaajaa vaadittiin toimittamaan markkina-analyysi ja liiketoimintasuunnitelma, kyse oli pk-yrityksiä koskevasta ohjelmasta, jossa markkina-analyysin ja liiketoimintasuunnitelman esittäminen ovat avustuksen myöntämisen ehtoja.


  Horisontti 2020 -ohjelman painopiste on innovoinnissa ja pitkän aikavälin vaikutuksissa. Tästä syystä ehdotuspyynnöissä on käytetty termiä ”odotettu vaikutus”, jota tarkastellaan arvioinnin yhteydessä. Lainsäädännössä puhutaan ”tuloksista”, koska Horisontti 2020 -lainsäädäntö tuli voimaan ennen parempaa sääntelyä koskevien suuntaviivojen hyväksymistä.


  Hankkeiden vaikutuksia eri aloilla arvioidaan käyttämällä Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevissa säädöksissä ja muissa asiakirjoissa vahvistettuja indikaattoreita. Indikaattorit ovat vain yksi tietolähde. Komissio käyttää tuloksellisuuden seurannassa ja arvioinnissa monenlaisia tietoja vaikutuksen arvioimiseksi (esimerkiksi ulkoisia tutkimuksia, kyselyjä, tapaustutkimuksia ja vertailuanalyyseja). |
| --- | --- |

3.58

Kun edunsaajaa vaadittiin toimittamaan markkina-analyysi ja liiketoimintasuunnitelma, kyse oli pk-yrityksiä koskevasta ohjelmasta, jossa markkina-analyysin ja liiketoimintasuunnitelman esittäminen ovat avustuksen myöntämisen ehtoja.

Horisontti 2020 -ohjelman painopiste on innovoinnissa ja pitkän aikavälin vaikutuksissa. Tästä syystä ehdotuspyynnöissä on käytetty termiä ”odotettu vaikutus”, jota tarkastellaan arvioinnin yhteydessä. Lainsäädännössä puhutaan ”tuloksista”, koska Horisontti 2020 -lainsäädäntö tuli voimaan ennen parempaa sääntelyä koskevien suuntaviivojen hyväksymistä.

Hankkeiden vaikutuksia eri aloilla arvioidaan käyttämällä Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevissa säädöksissä ja muissa asiakirjoissa vahvistettuja indikaattoreita. Indikaattorit ovat vain yksi tietolähde. Komissio käyttää tuloksellisuuden seurannassa ja arvioinnissa monenlaisia tietoja vaikutuksen arvioimiseksi (esimerkiksi ulkoisia tutkimuksia, kyselyjä, tapaustutkimuksia ja vertailuanalyyseja).

| 3.59 | Komission selkeyden puute aiheuttaa tällä alalla myös sen ongelman, että jotkin indikaattorit, jotka on kuvattu tulos- tai vaikutusindikaattoreiksi, mittaavat tosiasiassa panoksia ja tuotoksia. Tämä rajoittaa komission kykyä arvioida tuloksellisuutta.
  Laatikossa 3.4
  annetaan joitakin esimerkkejä mainittujen riskien toteutumisesta. |
| --- | --- |

3.59

Komission selkeyden puute aiheuttaa tällä alalla myös sen ongelman, että jotkin indikaattorit, jotka on kuvattu tulos- tai vaikutusindikaattoreiksi, mittaavat tosiasiassa panoksia ja tuotoksia. Tämä rajoittaa komission kykyä arvioida tuloksellisuutta.
  Laatikossa 3.4
  annetaan joitakin esimerkkejä mainittujen riskien toteutumisesta.

| 3.59 | Asetuksessa vahvistetut indikaattorit kattavat panoksen, tuotoksen, tulokset ja vaikutukset. Komissio katsoo, että näiden indikaattoreiden seuranta, jota arviointi tukee, tarjoaa hyvän perustan tuloksellisuuden arviointia varten. |
| --- | --- |

3.59

Laatikko 3.4 –   Indikaattoreiden epäjohdonmukainen käyttö

Kuten kohdassa 3.28 tuodaan esille, ”Horisontti 2020 -puiteohjelman erityistavoitteiden tulosten ja vaikutusten arviointia varten on määritetty 23 keskeistä tulosindikaattoria”. Indikaattoreista seitsemän liittyy julkaisuihin, kuten ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa (LEIT) – julkisen ja yksityisen sektorin yhteisten julkaisujen lukumäärä”. Tämäntyyppisten tuotosten saavuttaminen saattaa olla ohjelman kannalta pätevä tavoite, mutta julkaisuja koskevat indikaattorit eivät kuvaa tuloksia eivätkä vaikutuksia.

Lisäksi on neljä muuta indikaattoria, jotka liittyvät pikemminkin panoksiin kuin tuloksiin tai vaikutuksiin. Indikaattoreista voidaan mainita esimerkkeinä ”riskirahoituksen saatavuus – velkarahoituksella ja pääomasijoituksilla mobilisoidut kokonaisinvestoinnit” sekä ”energiahaasteita koskevien varojen kokonaismäärästä seuraaviin tutkimustoimiin suunnatut osuudet: uusiutuva energia, energiatehokkuus loppukäyttäjän tasolla, älykkäät energiaverkot ja energian varastointitoimet”.

Tilintarkastustuomioistuin raportoi tästä aiheesta myös viime vuoden vuosikertomuksen kolmannessa luvussa ERI-rahastojen yhteydessä (45).

Laatikko 3.4 –
     
  Indikaattoreiden epäjohdonmukainen käyttö

Komission julkaisemissa parempaa sääntelyä koskevissa suuntaviivoissa on vahvistettu näiden termien vakiomääritelmät, ja näitä määritelmiä sovelletaan jatkossa johdonmukaisesti.

Vaikka julkaisut itsessään ovat tuotoksia, komissio katsoo, että tietyissä tapauksissa ne voivat olla tulosindikaattoreita, esimerkiksi julkaisut vertaisarvioiduissa julkaisuissa.

Komissio katsoo, että sen tuloskehys ja erityisesti Horisontti 2020 -ohjelmassa käytetyt indikaattorit tasapainottavat riittävästi erityyppisiä indikaattoreita. Tietyllä määrällä panosindikaattoreita varmistetaan, että eri painopisteet arvioidaan asianmukaisesti.

OSA 2 – TULOKSELLISUUDEN SUUNNITTELU JA TULOKSELLISUUSRAPORTOINTI PÄÄOSASTOISSA: LUONNONVAROJEN TOIMINTALOHKO

| 3.60 | Tässä osassa käsitellään komission pääosastojen tuloksellisuusraportointia. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuoden 2015 ohjelmaselvitykset (46), hallintosuunnitelmat (47) ja vuotuiset toimintakertomukset (48) neljässä pääosastossa (49). Tarkastuksen perustana käytettiin vaatimuksia, jotka perustuvat varainhoitoasetukseen sekä komission sisäisen valvonnan standardeihin ja komission sisäisiin ohjeisiin, joita se on laatinut hallintosuunnitelmien sekä vuotuisten toimintakertomusten osalta. |
| --- | --- |

3.60

Tässä osassa käsitellään komission pääosastojen tuloksellisuusraportointia. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuoden 2015 ohjelmaselvitykset (46), hallintosuunnitelmat (47) ja vuotuiset toimintakertomukset (48) neljässä pääosastossa (49). Tarkastuksen perustana käytettiin vaatimuksia, jotka perustuvat varainhoitoasetukseen sekä komission sisäisen valvonnan standardeihin ja komission sisäisiin ohjeisiin, joita se on laatinut hallintosuunnitelmien sekä vuotuisten toimintakertomusten osalta.

| 3.61 | Komission vuonna 2015 antamien hallintosuunnitelmien laadintaohjeiden mukaan pääosastojen olisi määritettävä yleiset tavoitteet, jotka sisältävät (pitkän aikavälin) vaikutusindikaattorit, sekä erityistavoitteet, joiden osalta on määritetty (lyhyen ja keskipitkän aikavälin) tulosindikaattorit. Varainhoitoasetuksen mukaan pääosastojen tavoitteiden olisi oltava SMART-kriteerien mukaisia (tarkkaan määritettyjä, mitattavissa ja toteutettavissa olevia, asiaan kuuluvia ja ajallisesti määrättyjä) (50). |
| --- | --- |

3.61

Komission vuonna 2015 antamien hallintosuunnitelmien laadintaohjeiden mukaan pääosastojen olisi määritettävä yleiset tavoitteet, jotka sisältävät (pitkän aikavälin) vaikutusindikaattorit, sekä erityistavoitteet, joiden osalta on määritetty (lyhyen ja keskipitkän aikavälin) tulosindikaattorit. Varainhoitoasetuksen mukaan pääosastojen tavoitteiden olisi oltava SMART-kriteerien mukaisia (tarkkaan määritettyjä, mitattavissa ja toteutettavissa olevia, asiaan kuuluvia ja ajallisesti määrättyjä) (50).

| 3.62 | Aiempina vuosina muiden pääosastojen osalta esittämiensä huomautusten tapaan tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kaikkien tarkastettujen neljän pääosaston kohdalla monet hallintosuunnitelmien ja vuotuisten toimintakertomusten (yleisistä ja erityisistä) tavoitteista oli otettu suoraan toimintapoliittisista tai lainsäädännöllisistä asiakirjoista, joten ne olivat liian korkean tason tavoitteita ollakseen hyödyllisiä hallinnoinnin välineinä (ks.
  laatikko 3.5
  ). |
| --- | --- |

3.62

Aiempina vuosina muiden pääosastojen osalta esittämiensä huomautusten tapaan tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kaikkien tarkastettujen neljän pääosaston kohdalla monet hallintosuunnitelmien ja vuotuisten toimintakertomusten (yleisistä ja erityisistä) tavoitteista oli otettu suoraan toimintapoliittisista tai lainsäädännöllisistä asiakirjoista, joten ne olivat liian korkean tason tavoitteita ollakseen hyödyllisiä hallinnoinnin välineinä (ks.
  laatikko 3.5
  ).

| 3.62 | Kun tilintarkastustuomioistuin oli esittänyt huomautuksensa vuoden 2015 hallintosuunnitelmista, komissio teki muutoksia strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin jaksoon, jotta se tarjoaisi selkeämmät puitteet komission vastuuvelvollisuutta ja sen yksikköjä varten. Uuden lähestymistavan avulla suunnitteluasiakirjojen on vuodesta 2016 lähtien tarkoitus olla entistä yhdenmukaisempia ja keskittyä entistä enemmän komission painopisteisiin ja pääosastojen toimivalta-alueisiin. Näin pääosastoja autetaan määrittämään painopisteitä ja esittämään tuloksellisuus johdonmukaisesti niin, että erotetaan toisistaan selkeästi EU:n korkean tason politiikan ja rahoitusohjelmien tulokset ja tuotokset, jotka ovat suora seuraus komission yksiköiden toiminnasta, ja tulokset tai vaikutukset, joiden syntymiseen komission yksiköt ovat vaikuttaneet.

  Strategiasuunnitelmassa otetaan käyttöön uusi lähestymistapa, jonka myötä painopiste siirtyy lyhyen aikavälin suunnittelusta pitkän aikavälin strategiseen näkökulmaan. Tämä auttaa pääosastoja lähentämään erityistavoitteitaan komissiossa määriteltyihin pitkän aikavälin tavoitteisiin. Kullekin pääosastolle seuraavaksi vuodeksi suunnitellut toiminnalliset tuotokset luetellaan hallintosuunnitelmassa. |
| --- | --- |

3.62

Strategiasuunnitelmassa otetaan käyttöön uusi lähestymistapa, jonka myötä painopiste siirtyy lyhyen aikavälin suunnittelusta pitkän aikavälin strategiseen näkökulmaan. Tämä auttaa pääosastoja lähentämään erityistavoitteitaan komissiossa määriteltyihin pitkän aikavälin tavoitteisiin. Kullekin pääosastolle seuraavaksi vuodeksi suunnitellut toiminnalliset tuotokset luetellaan hallintosuunnitelmassa.

Laatikko 3.5 –   Esimerkkejä tavoitteista, jotka eivät sovellu hallinnointia ohjaaviksi päämääriksi

Ilmastotoimien pääosasto: ilmastoaiheisiin kysymyksiin liittyvien investointien turvaamista koskeva tavoite ei ole erityinen, sillä sen yhteydessä ei osoiteta turvattavien investointien volyymiä; tavoite ei ole myöskään aikaan sidottu, sillä sen saavuttamiselle ei ole asetettu määräaikaa.

Ympäristöasioiden pääosasto: erityistavoitteeksi on asetettu EU:n muuttaminen resurssitehokkaaksi, vihreäksi ja kilpailukykyiseksi taloudeksi. Tavoitteen termien merkitystä ei määritellä tarkasti, eikä myöskään sen toteutustapaa selitetä.

Laatikko 3.5 –
     
  Esimerkkejä tavoitteista, jotka eivät sovellu hallinnointia ohjaaviksi päämääriksi

Ilmastotoimien pääosasto – Summa ja määräaika on määritelty epäsuorasti, sillä tavoite ja mittausindikaattorit viittaavat selvästi kauden 2014–2020 Life-ohjelman ilmastotoimien alaohjelmaan.

Ympäristöasioiden pääosasto – Komissio toteaa, että tämän tavoitteen saavuttamistapa on esitelty ympäristöasioiden pääosaston vuosia 2016–2020 koskevan strategiasuunnitelman sivulla 9 ja 10. Edistyksen mittaamiseen käytettävät indikaattorit on esitelty saman asiakirjan sivuilla 19–21.

| 3.63 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti yhteensä 19 tavoitetta, joista vain neljä täytti kaikki SMART-kriteerit. Tulos on samankaltainen kuin viime vuosina raportoitu. Tarkastetut tavoitteet olivat relevantteja toimintalohkoilla, joilla pääosastot toimivat. Useissa tapauksissa tavoitteiden yhteydessä määritetyt indikaattorit eivät kuitenkaan mittaa tyhjentävästi kaikkia näkökohtia asiaankuuluvalla tasolla. |
| --- | --- |

3.63

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti yhteensä 19 tavoitetta, joista vain neljä täytti kaikki SMART-kriteerit. Tulos on samankaltainen kuin viime vuosina raportoitu. Tarkastetut tavoitteet olivat relevantteja toimintalohkoilla, joilla pääosastot toimivat. Useissa tapauksissa tavoitteiden yhteydessä määritetyt indikaattorit eivät kuitenkaan mittaa tyhjentävästi kaikkia näkökohtia asiaankuuluvalla tasolla.

| 3.64 | Indikaattoreiden valinnassa olisi otettava huomioon esimerkiksi seuraavat tekijät: tarkoituksenmukaisuus, mitattavuus sekä oikea-aikaisten ja luotettavien tuloksellisuustietojen saatavuus. Indikaattoreiden olisi vastattava mahdollisimman hyvin RACER-kriteereitä (51). Niiden indikaattoreiden lisäksi, jotka mittaavat sellaisia tuloksia, joihin pääosastot eivät juurikaan voi vaikuttaa, olisi määritettävä muita indikaattoreita, jotka keskittyvät suoraan pääosastojen toimien mittaamiseen. |
| --- | --- |

3.64

Indikaattoreiden valinnassa olisi otettava huomioon esimerkiksi seuraavat tekijät: tarkoituksenmukaisuus, mitattavuus sekä oikea-aikaisten ja luotettavien tuloksellisuustietojen saatavuus. Indikaattoreiden olisi vastattava mahdollisimman hyvin RACER-kriteereitä (51). Niiden indikaattoreiden lisäksi, jotka mittaavat sellaisia tuloksia, joihin pääosastot eivät juurikaan voi vaikuttaa, olisi määritettävä muita indikaattoreita, jotka keskittyvät suoraan pääosastojen toimien mittaamiseen.

| 3.65 | Kaikilla neljällä pääosastolla on vähintään yksi tulosindikaattori kutakin tavoitetta kohti; näin johdon on helpompi seurata ja arvioida saavutettuja tuloksia sekä raportoida niistä. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti näiden pääosastojen osalta 58 indikaattoria, joista 28 täytti kaikki RACER-kriteerit. Tässä on parannusta verrattuna aiempina vuosina raportoituun. Aiempien vuosien tapaan tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin käytetyissä indikaattoreissa joitakin puutteita (ks.
  laatikko 3.6
  ). |
| --- | --- |

3.65

Kaikilla neljällä pääosastolla on vähintään yksi tulosindikaattori kutakin tavoitetta kohti; näin johdon on helpompi seurata ja arvioida saavutettuja tuloksia sekä raportoida niistä. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti näiden pääosastojen osalta 58 indikaattoria, joista 28 täytti kaikki RACER-kriteerit. Tässä on parannusta verrattuna aiempina vuosina raportoituun. Aiempien vuosien tapaan tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin käytetyissä indikaattoreissa joitakin puutteita (ks.
  laatikko 3.6
  ).

Laatikko 3.6 –   Esimerkki indikaattoreihin liittyvistä ongelmista

Indikaattorien esitettiin olevan tulosindikaattoreita, mutta sen sijaan ne liittyivät panoksiin, esimerkiksi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastossa: uusiutuvan energian tuotantoon suunnattavaa kokonaisinvestointia kuvaava indikaattori mittaa toimenpiteen yhteydessä suoraan toteutettua toimea, eikä keskity investoinnin avulla saavutettavaan uusiutuvan energian lisääntymiseen.

Laatikko 3.6 –
     
  Esimerkkejä indikaattoreihin liittyvistä ongelmista

Tässä indikaattorissa otetaan huomioon paitsi maaseuturahaston panos myös operaatioihin myönnetyt kansalliset ja yksityiset rahoitusosuudet. Tästä syystä indikaattorin avulla osoitetaan, miten EU:n/kansallisilla rahoitusosuuksilla kannustetaan yksityisiä tahoja rahoittamaan toimia, jotka välittömästi koskevat uusiutuvia energialähteitä koskevaa tavoitetta. Jäsenvaltiot ovat määrittäneet ennalta vuoden 2023 määrällisen tavoitteen, joka perustuu ohjelma-alueen tarveanalyysiin ja joka on määrä saavuttaa johdonmukaisen strategian avulla. Lisäksi kyseistä indikaattoria täydennetään tulosindikaattorilla, joka koskee tuetuista hankkeista tuotettua uusiutuvaa energiaa ja jonka arvioijat mittaavat vuosina 2017 ja 2019 sekä jälkiarvioinnin yhteydessä (vuonna 2024). Kyseiset kaksi indikaattoria tarjoavat yhdessä kattavan kuvan saavutetuista tuloksista.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

OSA 3 – TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TOIMITTAMAN TULOKSELLISUUDEN TARKASTUKSEN TULOKSET

Vuoden 2015 erityiskertomukset ja muut tuloksellisuutta koskevat tuotokset

| 3.66 | Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa tutkitaan, onko EU:n varainkäyttö moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaista. Vuosia 2013–2017 koskevan strategian mukaisesti (52) tilintarkastustuomioistuin määrittää vuosittain joukon painopisteitä, joihin arvioinnissa keskitytään (53). Tilintarkastustuomioistuin valitsee erityiskertomusten aiheet noudattaen erilaisia valintaperusteita, joita ovat muun muassa tulojen tai menojen suuruus, moitteettomaan varainhoitoon kohdistuvat riskit sekä aiheen kiinnostavuus sidosryhmien kannalta. Tilintarkastustuomioistuin antoi vuonna 2015 (54) yhteensä 25 erityiskertomusta, jotka luetellaan
  liitteessä 3.1
  . |
| --- | --- |

3.66

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa tutkitaan, onko EU:n varainkäyttö moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaista. Vuosia 2013–2017 koskevan strategian mukaisesti (52) tilintarkastustuomioistuin määrittää vuosittain joukon painopisteitä, joihin arvioinnissa keskitytään (53). Tilintarkastustuomioistuin valitsee erityiskertomusten aiheet noudattaen erilaisia valintaperusteita, joita ovat muun muassa tulojen tai menojen suuruus, moitteettomaan varainhoitoon kohdistuvat riskit sekä aiheen kiinnostavuus sidosryhmien kannalta. Tilintarkastustuomioistuin antoi vuonna 2015 (54) yhteensä 25 erityiskertomusta, jotka luetellaan
  liitteessä 3.1
  .

| 3.67 | Tuloksellisuuden tarkastusta koskevaa tilintarkastustuomioistuimen lähestymistapaa muokataan luonnollisesti vastaamaan EU:n toimintaolosuhteissa tapahtuvia muutoksia. Tämänvuotisessa vuosikertomuksessa tilintarkastustuomioistuin painottaa tiettyjä tapoja, joilla nämä muutokset otetaan huomioon vuoden 2015 erityiskertomuksissa: rahoituskriisin eri näkökohtiin perehtyvien useiden eri kertomusten laatiminen; joukko kertomuksia, jotka koskevat nuorisotyöttömyyden muodostamaa pitkäaikaista ongelmaa ja tilintarkastustuomioistuimen kannanotto ilmastonmuutos- ja ympäristöalan kehityssuuntauksiin. |
| --- | --- |

3.67

Tuloksellisuuden tarkastusta koskevaa tilintarkastustuomioistuimen lähestymistapaa muokataan luonnollisesti vastaamaan EU:n toimintaolosuhteissa tapahtuvia muutoksia. Tämänvuotisessa vuosikertomuksessa tilintarkastustuomioistuin painottaa tiettyjä tapoja, joilla nämä muutokset otetaan huomioon vuoden 2015 erityiskertomuksissa: rahoituskriisin eri näkökohtiin perehtyvien useiden eri kertomusten laatiminen; joukko kertomuksia, jotka koskevat nuorisotyöttömyyden muodostamaa pitkäaikaista ongelmaa ja tilintarkastustuomioistuimen kannanotto ilmastonmuutos- ja ympäristöalan kehityssuuntauksiin.

EU:n vastaus rahoituskriisiin

| 3.68 | Vuosina 2007 ja 2008 puhjenneella rahoituskriisillä, joka muuttui sittemmin valtionvelkakriisiksi, on ollut kauaskantoiset seuraukset koko Euroopalle. EU:n jäsenvaltiot ja koko unioni ovat toteuttaneet kriisin perusteella lukuisia toimia (55). |
| --- | --- |

3.68

Vuosina 2007 ja 2008 puhjenneella rahoituskriisillä, joka muuttui sittemmin valtionvelkakriisiksi, on ollut kauaskantoiset seuraukset koko Euroopalle. EU:n jäsenvaltiot ja koko unioni ovat toteuttaneet kriisin perusteella lukuisia toimia (55).

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 3.69 | Vuonna 2015 tilintarkastustuomioistuin julkaisi tältä alalta kolme erityiskertomusta. Vaikeuksissa oleville maille annettua rahoitustukea koskevassa erityiskertomuksessa tilintarkastustuomioistuin analysoi kattavasti viidelle jäsenvaltiolle (Unkarille, Latvialle, Romanialle, Irlannille ja Portugalille) myönnetyn rahoitustuen hallinnointia komissiossa (56). Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset olivat laaja-alaisia. Niissä painotettiin, että komissiolta oli jäänyt joitakin varoitusmerkkejä havaitsematta ennen kriisin puhkeamista, minkä seurauksena se ei ollut valmistautunut tilanteeseen, kun rahoitustukipyyntöjä alkoi tulla. Komission tuloksellisuus kriisin ratkaisuun tähtäävien resurssien mobilisoinnissa vaihteli, vaikka komissio yleensä onnistuikin luotonannossa, jota se harjoitti EU:n puolesta rahoitustarpeiden täyttämiseksi. Komission toimien vaikutuksesta jäsenvaltiot täyttivät suurimmaksi osaksi alijäämätavoitteensa ja jatkoivat yleisesti ottaen ohjelman ehdoissa määritettyjä uudistuksia. Tilintarkastustuomioistuin esitti yhdeksän suositusta, jotka kattoivat kaikki tämän ongelman osa-alueet. |
| --- | --- |

3.69

Vuonna 2015 tilintarkastustuomioistuin julkaisi tältä alalta kolme erityiskertomusta. Vaikeuksissa oleville maille annettua rahoitustukea koskevassa erityiskertomuksessa tilintarkastustuomioistuin analysoi kattavasti viidelle jäsenvaltiolle (Unkarille, Latvialle, Romanialle, Irlannille ja Portugalille) myönnetyn rahoitustuen hallinnointia komissiossa (56). Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset olivat laaja-alaisia. Niissä painotettiin, että komissiolta oli jäänyt joitakin varoitusmerkkejä havaitsematta ennen kriisin puhkeamista, minkä seurauksena se ei ollut valmistautunut tilanteeseen, kun rahoitustukipyyntöjä alkoi tulla. Komission tuloksellisuus kriisin ratkaisuun tähtäävien resurssien mobilisoinnissa vaihteli, vaikka komissio yleensä onnistuikin luotonannossa, jota se harjoitti EU:n puolesta rahoitustarpeiden täyttämiseksi. Komission toimien vaikutuksesta jäsenvaltiot täyttivät suurimmaksi osaksi alijäämätavoitteensa ja jatkoivat yleisesti ottaen ohjelman ehdoissa määritettyjä uudistuksia. Tilintarkastustuomioistuin esitti yhdeksän suositusta, jotka kattoivat kaikki tämän ongelman osa-alueet.

| 3.69 | Vuosien 2007–2008 maailmanlaajuinen finanssikriisi oli suuruudeltaan ja luonteeltaan ennennäkemätön. Kriisi osoitti, että sitä ennen käytössä olleen valvontajärjestelmän avulla ei pystytty riittävästi tunnistamaan julkistalouden riskejä ennennäkemättömän talouskriisin aikana. Kriisi paljasti tarpeen laajentaa pankkisektorin ja laajemman makrotalouden valvontaa. Kun jäsenvaltiot hakivat tukea, heikkenevää tilannetta oli jo seurattu kulissien takana, ja komissio oli tiiviisti yhteydessä kansallisiin viranomaisiin. Kriisiin vastattiin välittömästi ja kokonaisvaltaisesti. Komissiolla oli henkilöstöresurssirajoitteita, ja sen oli omaksuttava paljon asiaa lyhyessä ajassa, mutta se onnistui tästä huolimatta rahoitustarpeiden täyttämiseen tähtäävän luotonannon lisäksi nopeasti omaksumaan kaikki muutkin ohjelmien hallinnointiin liittyvät uudet tehtävät. Tilintarkastustuomioistuin tunnustaa tämän, mistä syystä tätä voidaan pitää saavutuksena. Kaikissa ohjelmissa saavutettiin keskeiset taloudelliset tavoitteet. Tarkastussuosituksissa keskityttiin prosesseihin, päätöksentekoon ja dokumentointiin komission ohjelmahallinnoinnissa, ja komissio hyväksyi kaikki suositukset kokonaan tai osittain. |
| --- | --- |

3.69

| 3.70 | Kreikka oli yksi vahvimmin rahoituskriisiin liittyneistä jäsenvaltioista. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin julkaisi kertomuksen, jossa keskityttiin nimenomaisesti komission Kreikalle talousuudistuksen toteuttamista varten antamaan tukeen (57). Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komission tukea varten perustama Kreikka-työryhmä oli kaiken kaikkiaan onnistunut tehtävässään, joka koski avun toimittamista Kreikan talouden sopeutusohjelmien vaatimusten mukaisesti. Havaittavissa oli kuitenkin puutteita, ja työryhmä vaikutti vaihtelevin tuloksin uudistusten edistymiseen. |
| --- | --- |

3.70

Kreikka oli yksi vahvimmin rahoituskriisiin liittyneistä jäsenvaltioista. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin julkaisi kertomuksen, jossa keskityttiin nimenomaisesti komission Kreikalle talousuudistuksen toteuttamista varten antamaan tukeen (57). Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komission tukea varten perustama Kreikka-työryhmä oli kaiken kaikkiaan onnistunut tehtävässään, joka koski avun toimittamista Kreikan talouden sopeutusohjelmien vaatimusten mukaisesti. Havaittavissa oli kuitenkin puutteita, ja työryhmä vaikutti vaihtelevin tuloksin uudistusten edistymiseen.

| 3.70 | Komissio myöntää, että teknisen avun vaikutus uudistusten yleiseen edistymiseen oli kirjavaa. Tätä on tarkasteltava laajemmassa poliittisessa yhteydessä ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin toimielinten välinen toimivallan jako. (Rakenteellisten) uudistusten täytäntöönpano kuului ja kuuluu Kreikan viranomaisten vastuulle, kun taas Kreikka-työryhmä neuvoi tai avusti pyynnöstä Kreikan viranomaisia. |
| --- | --- |

3.70

| 3.71 | Luottoluokituslaitosten merkitys kasvoi kriisin seurauksena. Tämä johti Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) perustamiseen vuonna 2011. Luottoluokituslaitoksiin kohdistuvaa EU:n valvontaa koskeva tilintarkastustuomioistuimen kertomus (58) muodosti näin ollen merkittävän panoksen alaa koskevan hallinnoinnin vaikuttavuuden edistämiseen. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että ESMA on luonut lyhyessä ajassa vakaan perustan valvontatehtävälleen. Parantamisen varaa on kuitenkin esimerkiksi menetelmiin liittyvien kriteereiden selvittämisessä ja ESMAn sähköisessä keskustietokannassa julkistettujen yhteenvetotilastojen sekä näiden tietojen tarkastusten riittävyydessä. |
| --- | --- |

3.71

Luottoluokituslaitosten merkitys kasvoi kriisin seurauksena. Tämä johti Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) perustamiseen vuonna 2011. Luottoluokituslaitoksiin kohdistuvaa EU:n valvontaa koskeva tilintarkastustuomioistuimen kertomus (58) muodosti näin ollen merkittävän panoksen alaa koskevan hallinnoinnin vaikuttavuuden edistämiseen. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että ESMA on luonut lyhyessä ajassa vakaan perustan valvontatehtävälleen. Parantamisen varaa on kuitenkin esimerkiksi menetelmiin liittyvien kriteereiden selvittämisessä ja ESMAn sähköisessä keskustietokannassa julkistettujen yhteenvetotilastojen sekä näiden tietojen tarkastusten riittävyydessä.

Nuorisotyöttömyys

| 3.72 | Nuorten pitkäaikaistyöttömyys on keskeinen ongelma monissa jäsenvaltioissa. Tilintarkastustuomioistuin yksilöi ongelman yhdeksi vuoden 2015 tarkastustyönsä painopisteeksi. Neuvosto suositti vuonna 2013, että jäsenvaltiot perustaisivat nuorisotakuujärjestelmän, joka olisi EU:n rahoituksen ja kansallisen rahoituksen yhdistelmä. Takuujärjestelmän yhteydessä nuorten pitäisi löytää neljän kuukauden kuluessa opintojen päättymisestä tai työpaikan menettämisestä laadukas työtarjous tai koulutus, joka helpottaa heidän työllistymistään tulevaisuudessa. Aihetta käsittelevässä kertomuksessaan (59) tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio antoi jäsenvaltioille nuorisotakuujärjestelmien perustamisen yhteydessä oikea-aikaista ja asianmukaista tukea. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin korosti kolmea potentiaalista riskiä, jotka saattaisivat vaikuttaa järjestelmien onnistumiseen: kokonaisrahoituksen riittävyys, laadukkaan tarjouksen määritystapa sekä komission tuloksiin kohdistama seuranta ja raportointi. |
| --- | --- |

3.72

Nuorten pitkäaikaistyöttömyys on keskeinen ongelma monissa jäsenvaltioissa. Tilintarkastustuomioistuin yksilöi ongelman yhdeksi vuoden 2015 tarkastustyönsä painopisteeksi. Neuvosto suositti vuonna 2013, että jäsenvaltiot perustaisivat nuorisotakuujärjestelmän, joka olisi EU:n rahoituksen ja kansallisen rahoituksen yhdistelmä. Takuujärjestelmän yhteydessä nuorten pitäisi löytää neljän kuukauden kuluessa opintojen päättymisestä tai työpaikan menettämisestä laadukas työtarjous tai koulutus, joka helpottaa heidän työllistymistään tulevaisuudessa. Aihetta käsittelevässä kertomuksessaan (59) tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio antoi jäsenvaltioille nuorisotakuujärjestelmien perustamisen yhteydessä oikea-aikaista ja asianmukaista tukea. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin korosti kolmea potentiaalista riskiä, jotka saattaisivat vaikuttaa järjestelmien onnistumiseen: kokonaisrahoituksen riittävyys, laadukkaan tarjouksen määritystapa sekä komission tuloksiin kohdistama seuranta ja raportointi.

| 3.72 | Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista kolmesta mahdollista riskistä, jotka saattavat heikentää nuorisotakuujärjestelmien onnistumista, komissio haluaa huomauttaa, että






  — | investoiminen nuorisotakuuseen on olennaisen tärkeää EU:lle, jotta se voi säilyttää tulevat kasvumahdollisuutensa. EU:lta on jo saatavissa merkittävää taloudellista tukea, mutta myös jäsenvaltioiden on asetettava nuorisotyöllisyystoimenpiteet etusijalle kansallisissa talousarvioissaan, jotta nuorisotakuu toteutuisi; |
| --- | --- | --- |

3.72

—

investoiminen nuorisotakuuseen on olennaisen tärkeää EU:lle, jotta se voi säilyttää tulevat kasvumahdollisuutensa. EU:lta on jo saatavissa merkittävää taloudellista tukea, mutta myös jäsenvaltioiden on asetettava nuorisotyöllisyystoimenpiteet etusijalle kansallisissa talousarvioissaan, jotta nuorisotakuu toteutuisi;

| — | laadukkuus on olennaisen tärkeä osa nuorisotakuun täytäntöönpanoa. Komissio aikoo edelleen edistää laadukkaisiin tarjouksiin liittyvien kysymysten pohdintaa ja antaa lisäohjeita jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

—

laadukkuus on olennaisen tärkeä osa nuorisotakuun täytäntöönpanoa. Komissio aikoo edelleen edistää laadukkaisiin tarjouksiin liittyvien kysymysten pohdintaa ja antaa lisäohjeita jäsenvaltioille;

| — | yhteisen seurantajärjestelmän määrittelemiseen tarvittiin pitkäjänteisiä toimia yhteisymmärrykseen pääsemiseksi. Seurantatoimet vaikuttavat komission arvioon nuorisotakuun täytäntöönpanosta tulevilla talouspolitiikan EU-ohjausjaksoilla sekä nuorisotakuun täytäntöönpanoa koskevaan komission vuoden 2016 kertomukseen, joka annetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianmukaisten kanavien kautta. |
| --- | --- |

—

yhteisen seurantajärjestelmän määrittelemiseen tarvittiin pitkäjänteisiä toimia yhteisymmärrykseen pääsemiseksi. Seurantatoimet vaikuttavat komission arvioon nuorisotakuun täytäntöönpanosta tulevilla talouspolitiikan EU-ohjausjaksoilla sekä nuorisotakuun täytäntöönpanoa koskevaan komission vuoden 2016 kertomukseen, joka annetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianmukaisten kanavien kautta.

| 3.73 | Tilintarkastustuomioistuin palasi tähän aiheeseen myöhemmin vuonna 2015 julkaisemassaan erityiskertomuksessa, joka koski komission tukea nuorisotyöttömyyttä käsitteleville toimintaryhmille (60). Kyseessä on aloite, jonka yhteydessä ryhmät kokosivat yhteen kansallisia ja komission asiantuntijoita kahdeksasta jäsenvaltiosta, joissa nuorisotyöttömyysaste oli korkein (61). Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komission toimintaryhmiin liittyvän neuvoa-antavan roolin vaikuttavuus jäsenvaltioissa jäi vähäiseksi, sillä sen saatavilla oli vain rajoitetusti laadukasta tietoa siitä, miten työttömiin nuoriin kohdistetut ESR:n tai kansalliset toimenpiteet toimivat käytännössä. Jäsenvaltioiden ehdottamia toimenpideohjelmien muutoksia koskevassa komission arvioinnissa keskityttiin lisäksi pääasiassa talousarvionäkökohtiin eikä niinkään saatavilla olevien ESR:n varojen optimaaliseen käyttöön. |
| --- | --- |

3.73

Tilintarkastustuomioistuin palasi tähän aiheeseen myöhemmin vuonna 2015 julkaisemassaan erityiskertomuksessa, joka koski komission tukea nuorisotyöttömyyttä käsitteleville toimintaryhmille (60). Kyseessä on aloite, jonka yhteydessä ryhmät kokosivat yhteen kansallisia ja komission asiantuntijoita kahdeksasta jäsenvaltiosta, joissa nuorisotyöttömyysaste oli korkein (61). Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komission toimintaryhmiin liittyvän neuvoa-antavan roolin vaikuttavuus jäsenvaltioissa jäi vähäiseksi, sillä sen saatavilla oli vain rajoitetusti laadukasta tietoa siitä, miten työttömiin nuoriin kohdistetut ESR:n tai kansalliset toimenpiteet toimivat käytännössä. Jäsenvaltioiden ehdottamia toimenpideohjelmien muutoksia koskevassa komission arvioinnissa keskityttiin lisäksi pääasiassa talousarvionäkökohtiin eikä niinkään saatavilla olevien ESR:n varojen optimaaliseen käyttöön.

| 3.73 | Komissio käytti ennakoivasti kaikkia sääntelykehyksen puitteissa saatavilla olevia välineitä nuorisotyöttömyyttä käsitteleviä toimintaryhmiä koskevan aloitteen tavoitteiden saavuttamiseksi ja raportoidakseen toimintaryhmien työstä.

  Komissio katsoo, että nuorisotyöttömyyttä käsitteleviä toimintaryhmiä koskevalla aloitteella on saavutettu Eurooppa-neuvoston 30. tammikuuta 2012 antamissa päätelmissä vahvistetut poliittiset tavoitteet. Nuorisotyöttömyyttä käsittelevät yhteiset toimintaryhmät oli tiettyä tarkoitusta varten käynnistetty aloite, jonka päätavoitteena oli saada rahoitusta EU:n ja jäsenvaltioiden välineistä, rakennerahastot mukaan lukien, ja keskustella poliittisten uudistusten sisällyttämisestä nuorisotyöllisyyssuunnitelmiin. Toimintaryhmien tarkoituksena oli saada aikaan muutoksia lisäämällä tietoisuutta korkeimmalla poliittisella tasolla, korostamalla asian kiireellisyyttä ja antamalla vankempaa ohjausta lisäämättä kuitenkaan hallinnollisia ja/tai oikeudellisia menettelyjä. |
| --- | --- |

3.73

Komissio katsoo, että nuorisotyöttömyyttä käsitteleviä toimintaryhmiä koskevalla aloitteella on saavutettu Eurooppa-neuvoston 30. tammikuuta 2012 antamissa päätelmissä vahvistetut poliittiset tavoitteet. Nuorisotyöttömyyttä käsittelevät yhteiset toimintaryhmät oli tiettyä tarkoitusta varten käynnistetty aloite, jonka päätavoitteena oli saada rahoitusta EU:n ja jäsenvaltioiden välineistä, rakennerahastot mukaan lukien, ja keskustella poliittisten uudistusten sisällyttämisestä nuorisotyöllisyyssuunnitelmiin. Toimintaryhmien tarkoituksena oli saada aikaan muutoksia lisäämällä tietoisuutta korkeimmalla poliittisella tasolla, korostamalla asian kiireellisyyttä ja antamalla vankempaa ohjausta lisäämättä kuitenkaan hallinnollisia ja/tai oikeudellisia menettelyjä.

Ympäristö, energia ja ilmastonmuutos

| 3.74 | Ympäristö ja ilmastonmuutos sekä sen vaikutukset EU:n toimintapolitiikkoihin monilla muilla aloilla, kuten maatalouden ja energian aloilla, lukeutuu kautta 2013–2017 koskevan tilintarkastustuomioistuimen strategian yhteydessä määritettyihin maailmanlaajuisiin haasteisiin. Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa, joka koski EU:n rahoitusta Tonavan jokivesistöalueen yhdyskuntajätevesien puhdistamoille, arvioitiin, auttoiko EU:n tuki jäsenvaltioita saavuttamaan jätevesien käsittelyä koskevat toimintapoliittiset tavoitteensa (62), mikä on onnistuneen ympäristöpolitiikan keskeinen osatekijä. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että EU:n taloudellinen tuki oli ollut merkittävä tekijä vedenkeruun ja -käsittelyn edistämisessä. Vaikutus ei kuitenkaan ollut riittävä relevanttien määräaikojen saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

3.74

Ympäristö ja ilmastonmuutos sekä sen vaikutukset EU:n toimintapolitiikkoihin monilla muilla aloilla, kuten maatalouden ja energian aloilla, lukeutuu kautta 2013–2017 koskevan tilintarkastustuomioistuimen strategian yhteydessä määritettyihin maailmanlaajuisiin haasteisiin. Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa, joka koski EU:n rahoitusta Tonavan jokivesistöalueen yhdyskuntajätevesien puhdistamoille, arvioitiin, auttoiko EU:n tuki jäsenvaltioita saavuttamaan jätevesien käsittelyä koskevat toimintapoliittiset tavoitteensa (62), mikä on onnistuneen ympäristöpolitiikan keskeinen osatekijä. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että EU:n taloudellinen tuki oli ollut merkittävä tekijä vedenkeruun ja -käsittelyn edistämisessä. Vaikutus ei kuitenkaan ollut riittävä relevanttien määräaikojen saavuttamisen kannalta.

| 3.75 | Myöhemmin vuonna 2015 julkaistussa kertomuksessa perehdyttiin toisentyyppiseen Tonavan jokivesistöalueen veden laatuun liittyvään näkökohtaan. Kertomuksessa arvioitiin, kuinka samat neljä jäsenvaltiota olivat edistyneet vesipolitiikan puitedirektiivin vaatimusten täytäntöönpanossa (63). Direktiivin vuodelta 2000 peräisin oleva päätavoite oli hyvän vedenlaadun saavuttaminen vuoteen 2015 mennessä (joitakin sallittuja poikkeuksia lukuun ottamatta). Tilintarkastustuomioistuin totesi, että EU:n osarahoittamien toimenpiteiden täytäntöönpano oli parantanut veden laatua vain vähän. Vesipiirin hoitosuunnitelmien toteuttaminen yhdennetyn vesienhoidon keinona oli yksi direktiivin vahvuuksista. Käytännössä jäsenvaltioiden suunnitelmissa oli kuitenkin puutteita pilaantumiskuormituksen tunnistamisessa ja korjaavien toimenpiteiden määrittelemisessä. |
| --- | --- |

3.75

Myöhemmin vuonna 2015 julkaistussa kertomuksessa perehdyttiin toisentyyppiseen Tonavan jokivesistöalueen veden laatuun liittyvään näkökohtaan. Kertomuksessa arvioitiin, kuinka samat neljä jäsenvaltiota olivat edistyneet vesipolitiikan puitedirektiivin vaatimusten täytäntöönpanossa (63). Direktiivin vuodelta 2000 peräisin oleva päätavoite oli hyvän vedenlaadun saavuttaminen vuoteen 2015 mennessä (joitakin sallittuja poikkeuksia lukuun ottamatta). Tilintarkastustuomioistuin totesi, että EU:n osarahoittamien toimenpiteiden täytäntöönpano oli parantanut veden laatua vain vähän. Vesipiirin hoitosuunnitelmien toteuttaminen yhdennetyn vesienhoidon keinona oli yksi direktiivin vahvuuksista. Käytännössä jäsenvaltioiden suunnitelmissa oli kuitenkin puutteita pilaantumiskuormituksen tunnistamisessa ja korjaavien toimenpiteiden määrittelemisessä.

| 3.76 | Toisessa yhteydessä tilintarkastustuomioistuin perehtyi EU:n päästökauppajärjestelmään (64). Kyseessä on olennainen pilari EU:n toimintapolitiikassa, jonka avulla pyritään torjumaan ilmastonmuutosta. Järjestelmän tarkoituksena on edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä kustannustehokkaalla ja taloudellisella tavalla. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komission ja jäsenvaltioiden toteuttama EU:n päästökauppajärjestelmän hallinnointi ei ollut kaikilta osin asianmukaista. Järjestelmän toimintaa haittasivat tietyt eheyttä suojaavan toimintakehyksen vakauteen liittyvät ongelmat – esimerkiksi se, että päästömarkkinoihin ei kohdisteta EU-tason valvontaa. Toimintaa haittasivat niin ikään merkittävät puutteet EU:n päästökauppajärjestelmän valmisteluvaiheen jälkeisen toisen vaiheen täytäntöönpanossa vuosina 2008–2012. |
| --- | --- |

3.76

Toisessa yhteydessä tilintarkastustuomioistuin perehtyi EU:n päästökauppajärjestelmään (64). Kyseessä on olennainen pilari EU:n toimintapolitiikassa, jonka avulla pyritään torjumaan ilmastonmuutosta. Järjestelmän tarkoituksena on edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä kustannustehokkaalla ja taloudellisella tavalla. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komission ja jäsenvaltioiden toteuttama EU:n päästökauppajärjestelmän hallinnointi ei ollut kaikilta osin asianmukaista. Järjestelmän toimintaa haittasivat tietyt eheyttä suojaavan toimintakehyksen vakauteen liittyvät ongelmat – esimerkiksi se, että päästömarkkinoihin ei kohdisteta EU-tason valvontaa. Toimintaa haittasivat niin ikään merkittävät puutteet EU:n päästökauppajärjestelmän valmisteluvaiheen jälkeisen toisen vaiheen täytäntöönpanossa vuosina 2008–2012.

| 3.76 | Komissio on sitoutunut edelleen parantamaan EU:n päästökauppajärjestelmää; se paneutuu tilintarkastajien havaitsemiin puutteisiin. Jäsenvaltioiden pitää panna täytäntöön useita suosituksia.

  Monet tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat liittyivät vuosien 2008–2012 (vaihe II) rahoitusjaksoon, ja ne on jo pitkälti otettu huomioon jaksoa 2013–2020 (vaihe III) koskevissa nykyisissä säännöissä.


  Tilintarkastuskertomuksen antamisen jälkeen päästökauppajärjestelmästä
   (65)
  on annettu uusi lainsäädäntöehdotus (vuoden 2030 ilmasto- ja energiatavoitteiden toteuttaminen lokakuussa 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien seurauksena). |
| --- | --- |

3.76

Monet tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat liittyivät vuosien 2008–2012 (vaihe II) rahoitusjaksoon, ja ne on jo pitkälti otettu huomioon jaksoa 2013–2020 (vaihe III) koskevissa nykyisissä säännöissä.

Tilintarkastuskertomuksen antamisen jälkeen päästökauppajärjestelmästä
   (65)
  on annettu uusi lainsäädäntöehdotus (vuoden 2030 ilmasto- ja energiatavoitteiden toteuttaminen lokakuussa 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien seurauksena).

| 3.77 | Tilintarkastustuomioistuin julkaisi erityiskertomuksen myös energian toimitusvarmuudesta ja energian sisämarkkinoiden kehittämisestä EU:ssa (66). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että EU:n tavoitetta toteuttaa energian sisämarkkinat vuoteen 2014 mennessä ei ollut saavutettu. EU:n energiainfrastruktuuri ei ole yleisesti ottaen hyvin suunniteltu markkinoiden täysimääräiseen yhdentymiseen, minkä takia se ei vielä varmista vaikuttavasti energian toimitusvarmuutta. Energiainfrastruktuureihin kohdennettu EU:n rahoitustuki on vaikuttanut vain vähäisesti energian sisämarkkinoihin ja energian toimitusvarmuuteen. |
| --- | --- |

3.77

Tilintarkastustuomioistuin julkaisi erityiskertomuksen myös energian toimitusvarmuudesta ja energian sisämarkkinoiden kehittämisestä EU:ssa (66). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että EU:n tavoitetta toteuttaa energian sisämarkkinat vuoteen 2014 mennessä ei ollut saavutettu. EU:n energiainfrastruktuuri ei ole yleisesti ottaen hyvin suunniteltu markkinoiden täysimääräiseen yhdentymiseen, minkä takia se ei vielä varmista vaikuttavasti energian toimitusvarmuutta. Energiainfrastruktuureihin kohdennettu EU:n rahoitustuki on vaikuttanut vain vähäisesti energian sisämarkkinoihin ja energian toimitusvarmuuteen.

| 3.77 | Komissio toteuttaa konkreettisia toimia jäljellä olevien markkinaesteiden poistamiseksi energian sisämarkkinoilta erityisesti eri jäsenvaltioita koskevien alueellisten yhteistyöjärjestelmien avulla sekä markkinoiden rakennetta koskevan aloitteen yhteydessä. Infrastruktuurin osalta on tärkeää panna merkille seuraavat seikat:






  a) | Energiainfrastruktuurin rahoituksen odotetaan tulevan markkinoilta, ts. riippumattomien sääntelyviranomaisten hyväksymistä käyttötariffeista. EU:n talousarviosta myönnettävän taloudellisen tuen pitäisi näin ollen olla säännön sijasta poikkeus. |
| --- | --- | --- |

3.77

a)

Energiainfrastruktuurin rahoituksen odotetaan tulevan markkinoilta, ts. riippumattomien sääntelyviranomaisten hyväksymistä käyttötariffeista. EU:n talousarviosta myönnettävän taloudellisen tuen pitäisi näin ollen olla säännön sijasta poikkeus.

| b) | Toimitusvarmuus on usein parantunut merkittävästi alueilla, joille on myönnetty taloudellista tukea. Hyvän esimerkin muodostavat Baltian maat, joissa Euroopan energia-alan elvytysohjelmasta (EEPR) ja Verkkojen Eurooppa -välineestä (CEF) keskeisiin hankkeisiin myönnetyllä tuella on parannettu sähkön toimitusvarmuutta ja osaltaan lähennetty tukkuhintoja. |
| --- | --- |

b)

Toimitusvarmuus on usein parantunut merkittävästi alueilla, joille on myönnetty taloudellista tukea. Hyvän esimerkin muodostavat Baltian maat, joissa Euroopan energia-alan elvytysohjelmasta (EEPR) ja Verkkojen Eurooppa -välineestä (CEF) keskeisiin hankkeisiin myönnetyllä tuella on parannettu sähkön toimitusvarmuutta ja osaltaan lähennetty tukkuhintoja.

Erityiskertomusten suositusten seuranta

| 3.78 | Tilintarkastustuomioistuimen tuloksellisuustarkastuksia koskevien kertomusten seuranta on olennainen osa tilivelvollisuusprosessia. Seurannalla kannustetaan osaltaan komissiota ja jäsenvaltioita panemaan tarkastussuositukset täytäntöön. |
| --- | --- |

3.78

Tilintarkastustuomioistuimen tuloksellisuustarkastuksia koskevien kertomusten seuranta on olennainen osa tilivelvollisuusprosessia. Seurannalla kannustetaan osaltaan komissiota ja jäsenvaltioita panemaan tarkastussuositukset täytäntöön.

| 3.79 | Vuonna 2016 julkaistussa, vuotta 2014 koskevassa seurantakertomuksessa (67) tilintarkastustuomioistuin esitti joukon suosituksia, joissa kehotetaan komissiota parantamaan seurantakäytäntöjään siten, että ne vastaavat relevantteja sisäisen valvonnan standardeja. Komissio hyväksyi suositukset ja ilmoitti ryhtyvänsä korjaaviin toimiin. |
| --- | --- |

3.79

Vuonna 2016 julkaistussa, vuotta 2014 koskevassa seurantakertomuksessa (67) tilintarkastustuomioistuin esitti joukon suosituksia, joissa kehotetaan komissiota parantamaan seurantakäytäntöjään siten, että ne vastaavat relevantteja sisäisen valvonnan standardeja. Komissio hyväksyi suositukset ja ilmoitti ryhtyvänsä korjaaviin toimiin.

| 3.79–3.80 | Komissio on sitoutunut varmistamaan, että tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissaan esittämät ja komission hyväksymät suositukset pannaan järjestelmällisesti täytäntöön ja että ne johtavat jatkotoimenpiteisiin.

  Komissio katsoo, että sen valvontajärjestelyt ovat kansainvälisten valvontavaatimusten ja parhaiden käytäntöjen mukaisia.


  Komissio on lisäksi sitoutunut toteuttamaan toimenpiteitä, jos vastuuvapauden myöntämispäätösten seurantajärjestelmässä ja siihen liittyvissä menettelyissä havaitaan ongelmia. |
| --- | --- |

3.79–3.80

Komissio katsoo, että sen valvontajärjestelyt ovat kansainvälisten valvontavaatimusten ja parhaiden käytäntöjen mukaisia.

Komissio on lisäksi sitoutunut toteuttamaan toimenpiteitä, jos vastuuvapauden myöntämispäätösten seurantajärjestelmässä ja siihen liittyvissä menettelyissä havaitaan ongelmia.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 3.80 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti toimet, joita komissio oli toteuttanut 90 tarkastussuosituksen perusteella. Suositukset poimittiin 11 erityiskertomuksesta, jotka oli annettu vuosina 2011 ja 2012. Otos poimittiin useiden kriteerien perusteella (68): Tarkastettavissa olleiden 83 suosituksen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio oli pannut 63 prosenttia tilintarkastustuomioistuimen suosituksista täytäntöön kokonaisuudessaan, 26 prosenttia oli pantu täytäntöön suurimmaksi osaksi, kymmenen prosenttia osittain ja yksi prosentti oli jäänyt panematta täytäntöön. |
| --- | --- |

3.80

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti toimet, joita komissio oli toteuttanut 90 tarkastussuosituksen perusteella. Suositukset poimittiin 11 erityiskertomuksesta, jotka oli annettu vuosina 2011 ja 2012. Otos poimittiin useiden kriteerien perusteella (68): Tarkastettavissa olleiden 83 suosituksen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio oli pannut 63 prosenttia tilintarkastustuomioistuimen suosituksista täytäntöön kokonaisuudessaan, 26 prosenttia oli pantu täytäntöön suurimmaksi osaksi, kymmenen prosenttia osittain ja yksi prosentti oli jäänyt panematta täytäntöön.

| 3.81 | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen pääasiallinen tarkastuskohde, mutta tilintarkastustuomioistuin havaitsee usein kysymyksiä, joihin voivat parhaiten puuttua jäsenvaltioiden viranomaiset tai viranomaiset yhteistyössä komission kanssa. Syynä tähän on se, että suurinta osaa EU:n menoista hallinnoidaan jäsenvaltioiden kanssa yhteishallinnointiin perustuvien järjestelyiden avulla. Tilintarkastustuomioistuin esittää joskus erityiskertomuksissaan myös jäsenvaltioille yleisiä suosituksia. Tilintarkastustuomioistuin voi suunnata suosituksia myös yksittäisille jäsenvaltioille, joskin se on harvinaista (69). |
| --- | --- |

3.81

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen pääasiallinen tarkastuskohde, mutta tilintarkastustuomioistuin havaitsee usein kysymyksiä, joihin voivat parhaiten puuttua jäsenvaltioiden viranomaiset tai viranomaiset yhteistyössä komission kanssa. Syynä tähän on se, että suurinta osaa EU:n menoista hallinnoidaan jäsenvaltioiden kanssa yhteishallinnointiin perustuvien järjestelyiden avulla. Tilintarkastustuomioistuin esittää joskus erityiskertomuksissaan myös jäsenvaltioille yleisiä suosituksia. Tilintarkastustuomioistuin voi suunnata suosituksia myös yksittäisille jäsenvaltioille, joskin se on harvinaista (69).

Suositukset toimitetaan jäsenvaltioille, mutta ne toteuttavat jatkotoimia vaihtelevasti

| 3.82 | Kun tilintarkastustuomioistuin esittää jäsenvaltioita koskevia yleisiä suosituksia, ne voidaan antaa tiedoksi viidellä eri tavalla (ks.
  kuva 3.7
  ). Ensinnäkin kaikki kertomukset toimitetaan ylimmille tarkastuselimille (pääasiallinen kansallinen julkinen tarkastuselin). Kertomukset toimitetaan myös neuvostolle, jotta se voi ottaa ne huomioon vastuuvapausmenettelyssä. Tarvittaessa kertomuksia myös esitellään neuvoston työryhmille. Tilintarkastustuomioistuimen vuotuinen toimintakertomus (joka sisältää yksityiskohtaisia tietoja erityiskertomuksista) lähetetään myös kaikkien jäsenvaltioiden parlamenteille. Toimiessaan vuorovaikutuksessa kansallisten parlamenttien kanssa yksittäiset tilintarkastustuomioistuimen jäsenet voivat myös saattaa tiettyjä kertomuksia tiedoksi kansalliselle parlamentille tai sen relevantille valiokunnalle. Tilintarkastustuomioistuimen suosituksista tiedotetaan jäsenvaltioille myös komission ohjeiden ja koulutustoimien kautta. |
| --- | --- |

3.82

Kun tilintarkastustuomioistuin esittää jäsenvaltioita koskevia yleisiä suosituksia, ne voidaan antaa tiedoksi viidellä eri tavalla (ks.
  kuva 3.7
  ). Ensinnäkin kaikki kertomukset toimitetaan ylimmille tarkastuselimille (pääasiallinen kansallinen julkinen tarkastuselin). Kertomukset toimitetaan myös neuvostolle, jotta se voi ottaa ne huomioon vastuuvapausmenettelyssä. Tarvittaessa kertomuksia myös esitellään neuvoston työryhmille. Tilintarkastustuomioistuimen vuotuinen toimintakertomus (joka sisältää yksityiskohtaisia tietoja erityiskertomuksista) lähetetään myös kaikkien jäsenvaltioiden parlamenteille. Toimiessaan vuorovaikutuksessa kansallisten parlamenttien kanssa yksittäiset tilintarkastustuomioistuimen jäsenet voivat myös saattaa tiettyjä kertomuksia tiedoksi kansalliselle parlamentille tai sen relevantille valiokunnalle. Tilintarkastustuomioistuimen suosituksista tiedotetaan jäsenvaltioille myös komission ohjeiden ja koulutustoimien kautta.

Kuva 3.7 –   Havaintojen ilmoittaminen jäsenvaltioille

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 3.83 | Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin tähän mennessä saanut suhteellisen vähän tietoa näiden tiedotustoimien vaikutuksesta jäsenvaltioissa. Tilanteen korjaamiseksi tilintarkastustuomioistuin kohdisti suosituksiin perustuvia jatkotoimia koskevan kyselyn jäsenvaltioiden tasolla maksajavirastoille, ministeriöille ja ylimmille tarkastuselimille (70). Myös neljä komission pääosastoa vastasi tilintarkastustuomioistuimen esittämään kyselyyn. |
| --- | --- |

3.83

Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin tähän mennessä saanut suhteellisen vähän tietoa näiden tiedotustoimien vaikutuksesta jäsenvaltioissa. Tilanteen korjaamiseksi tilintarkastustuomioistuin kohdisti suosituksiin perustuvia jatkotoimia koskevan kyselyn jäsenvaltioiden tasolla maksajavirastoille, ministeriöille ja ylimmille tarkastuselimille (70). Myös neljä komission pääosastoa vastasi tilintarkastustuomioistuimen esittämään kyselyyn.

| 3.84 | Tämä vahvistaa, että suosituksista todella tiedotetaan jäsenvaltioiden tasolla. Kysely antoi evidenssiä siitä, että tilintarkastustuomioistuimen suositukset on saatu yhden tai useamman edellä mainitun kanavan kautta. Vaikutuksen osalta voidaan todeta, että jäsenvaltioiden tasolla 80 prosenttia vastaajista ilmoitti olevansa ainakin ”jossakin määrin tietoisia” tilintarkastustuomioistuimen kertomuksista. Kuitenkin ainoastaan 13 prosenttia vastaajista ilmoitti, että asianomaisessa jäsenvaltiossa on käytössä koordinoitu seurantaprosessi kaikkia tilintarkastustuomioistuimen suosituksia varten. Toteutettujen jatkotoimien osalta voidaan todeta, että 38 prosenttia vastaajista ilmoitti, että toimia toteutetaan ainoastaan tiettyjen aihealueiden osalta. Vastaajista 49 prosenttia puolestaan ilmoitti, että virallisia jatkotoimia ei toteuteta. Jotkin jäsenvaltiot antoivat kuitenkin konkreettisia esimerkkejä siitä, kuinka tilintarkastustuomioistuimen suositukset on saatettu osaksi kansallisia toimintapolitiikkoja ja käytäntöjä – lähinnä luonnonvarojen alalla (ks.
  laatikko 3.8
  ). |
| --- | --- |

3.84

Tämä vahvistaa, että suosituksista todella tiedotetaan jäsenvaltioiden tasolla. Kysely antoi evidenssiä siitä, että tilintarkastustuomioistuimen suositukset on saatu yhden tai useamman edellä mainitun kanavan kautta. Vaikutuksen osalta voidaan todeta, että jäsenvaltioiden tasolla 80 prosenttia vastaajista ilmoitti olevansa ainakin ”jossakin määrin tietoisia” tilintarkastustuomioistuimen kertomuksista. Kuitenkin ainoastaan 13 prosenttia vastaajista ilmoitti, että asianomaisessa jäsenvaltiossa on käytössä koordinoitu seurantaprosessi kaikkia tilintarkastustuomioistuimen suosituksia varten. Toteutettujen jatkotoimien osalta voidaan todeta, että 38 prosenttia vastaajista ilmoitti, että toimia toteutetaan ainoastaan tiettyjen aihealueiden osalta. Vastaajista 49 prosenttia puolestaan ilmoitti, että virallisia jatkotoimia ei toteuteta. Jotkin jäsenvaltiot antoivat kuitenkin konkreettisia esimerkkejä siitä, kuinka tilintarkastustuomioistuimen suositukset on saatettu osaksi kansallisia toimintapolitiikkoja ja käytäntöjä – lähinnä luonnonvarojen alalla (ks.
  laatikko 3.8
  ).

Laatikko 3.8 –   Esimerkkejä tietoisuudesta ja tiedottamisesta jäsenvaltioiden tasolla

Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa maatalouden kehittämiseen suunnattavan EU-tuen kustannusvaikuttavuudesta ei-tuotannollisten maatalousinvestointien alalla (71) suositeltiin, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön menettelyt, joiden avulla pyritään varmistamaan, etteivät tuettujen ei-tuotannollisten investointien kustannukset ylitä vastaavanlaisista markkinoilla tarjolla olevista tavaroista, palveluista tai urakoista aiheutuvia kustannuksia. Käytännössä jäsenvaltioiden olisi määritettävä tarkoituksenmukaiset viitearvot ja/tai viitekustannukset, joiden perusteella ei-tuotannollisten investointien kustannukset tarkistetaan systemaattisesti hallinnollisissa tarkastuksissa. Eräs jäsenvaltio on vastannut tähän suositukseen ottamalla käyttöön kiinteät hinnat, joita sovelletaan pensasaitojen istutuksen hallinnointiin.

Tilintarkastustuomioistuimen suosituksista tiedottamisen osalta erään jäsenvaltion hallintoviranomainen asettaa tilintarkastustuomioistuimen havainnot saataville maaseudun kehittämisohjelman täytäntöönpanokomiteansa intranetsivulle, jolla ovat mukana kaikki täytäntöönpanoelimet ja maksajavirasto.

Yhdessä jäsenvaltiossa maatalousministeriö ilmoittaa maksajavirastolle ja tarvittaessa muille sidosryhmille yhteenvedon muodossa tilintarkastustuomioistuimen keskeiset havainnot ja suositukset. Kertomus toimitetaan kokonaisuudessaan yhteenvedon liitteenä.

Lähde: Ylimpiin tarkastuselimiin ja maksajavirastoihin kohdistetusta kyselystä poimitut vastaukset.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 3.85 | Kysely osoittaa, että jäsenvaltioiden tasolla ollaan kohtuullisen tietoisia tilintarkastustuomioistuimen tarkastussuosituksista tuloksellisuuden tarkastuksen alalla. Virallisten suosituksiin perustuvien toimien toteuttamisessa on kuitenkin havaittavissa huomattavaa vaihtelua ja ainoastaan vaatimatonta evidenssiä muutoksista, joita kansalliseen toimintapolitiikkaan ja käytäntöihin on tehty tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella. Selvää on, että tavassa, jolla tillintarkastustuomioistuin laatii ja levittää suosituksiaan, on parantamisen varaa, jotta jäsenvaltioiden tasolla saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Tilintarkastustuomioistuin aikoo syksyllä 2016 järjestää yhteyskomitean, komission yksiköiden ja neuvoston kanssa kuulemisen mahdollisista suosituksiin perustuvista toimista jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.85

Kysely osoittaa, että jäsenvaltioiden tasolla ollaan kohtuullisen tietoisia tilintarkastustuomioistuimen tarkastussuosituksista tuloksellisuuden tarkastuksen alalla. Virallisten suosituksiin perustuvien toimien toteuttamisessa on kuitenkin havaittavissa huomattavaa vaihtelua ja ainoastaan vaatimatonta evidenssiä muutoksista, joita kansalliseen toimintapolitiikkaan ja käytäntöihin on tehty tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella. Selvää on, että tavassa, jolla tillintarkastustuomioistuin laatii ja levittää suosituksiaan, on parantamisen varaa, jotta jäsenvaltioiden tasolla saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Tilintarkastustuomioistuin aikoo syksyllä 2016 järjestää yhteyskomitean, komission yksiköiden ja neuvoston kanssa kuulemisen mahdollisista suosituksiin perustuvista toimista jäsenvaltioissa.

JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET

Johtopäätökset

| 3.86 | Horisontti 2020 on kunnianhimoinen, laaja-alainen ohjelma, joka yhdistää aiemmin erillään olleet tutkimus- ja innovointiohjelmat ensimmäistä kertaa. Ohjelmassa painotetaan yhteiskunnallisia haasteita. Horisontti 2020 -ohjelman ja EU:n päästrategian muodostavan Eurooppa 2020 -strategian välillä on yhteyksiä ylätasolla: Horisontti 2020 -ohjelman kolmesta pääasiallisesta indikaattorista kaksi on ylätason indikaattoreita myös Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä. Näistä indikaattoreista on kuitenkin vain vähän hyötyä pyrittäessä selvittämään Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta Eurooppa 2020 -strategiaan (ks. kohdat 3.7–3.17). |
| --- | --- |

3.86

Horisontti 2020 on kunnianhimoinen, laaja-alainen ohjelma, joka yhdistää aiemmin erillään olleet tutkimus- ja innovointiohjelmat ensimmäistä kertaa. Ohjelmassa painotetaan yhteiskunnallisia haasteita. Horisontti 2020 -ohjelman ja EU:n päästrategian muodostavan Eurooppa 2020 -strategian välillä on yhteyksiä ylätasolla: Horisontti 2020 -ohjelman kolmesta pääasiallisesta indikaattorista kaksi on ylätason indikaattoreita myös Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä. Näistä indikaattoreista on kuitenkin vain vähän hyötyä pyrittäessä selvittämään Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta Eurooppa 2020 -strategiaan (ks. kohdat 3.7–3.17).

| 3.86 | Komissio katsoo, että sen tuloskehyksellä kyetään jo seuraamaan Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta Eurooppa 2020 -strategiaan, vaikka se myöntää, että vielä on parannettavaa.

  Ks. selitys kuviossa 3.1 sekä 3.13 kohdassa.


  EU:n talousarvion osuus tutkimuksen ja innovoinnin kokonaismenoista Euroopan unionissa on vähäinen, joten sen vaikutus Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen on hyvin pieni. Edistyminen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa riippuu monista EU:n ja jäsenvaltioiden toimista, jotka eivät koske pelkästään menoja ja joiden yhteydessä jäsenvaltioilla on keskeinen asema.


  Vuorovaikutus muiden EU:n ja kansallisen tason toimien kanssa vahvistaa Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

3.86

Ks. selitys kuviossa 3.1 sekä 3.13 kohdassa.

EU:n talousarvion osuus tutkimuksen ja innovoinnin kokonaismenoista Euroopan unionissa on vähäinen, joten sen vaikutus Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen on hyvin pieni. Edistyminen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa riippuu monista EU:n ja jäsenvaltioiden toimista, jotka eivät koske pelkästään menoja ja joiden yhteydessä jäsenvaltioilla on keskeinen asema.

Vuorovaikutus muiden EU:n ja kansallisen tason toimien kanssa vahvistaa Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen.

| 3.87 | Komission kymmenen poliittisen painopisteen ja Eurooppa 2020:n / Horisontti 2020:n välisiä yhteyksiä on tarpeen edelleen selventää. Toimintapoliittiset painopisteet ovat osittain päällekkäisiä Eurooppa 2020 -strategian painopisteiden kanssa; painopisteet kuitenkin poikkeavat toisistaan. On epäselvää, mihin painopistekokonaisuuksiin Horisontti 2020 -ohjelma – alkaen suunnittelusta aina ohjelman seurantaan ja raportointiin saakka – on nyt määrä yhdistää. On olemassa riski, että asia koskee myös muita EU:n toiminnanaloja (ks. kohdat 3.18–3.21). |
| --- | --- |

3.87

Komission kymmenen poliittisen painopisteen ja Eurooppa 2020:n / Horisontti 2020:n välisiä yhteyksiä on tarpeen edelleen selventää. Toimintapoliittiset painopisteet ovat osittain päällekkäisiä Eurooppa 2020 -strategian painopisteiden kanssa; painopisteet kuitenkin poikkeavat toisistaan. On epäselvää, mihin painopistekokonaisuuksiin Horisontti 2020 -ohjelma – alkaen suunnittelusta aina ohjelman seurantaan ja raportointiin saakka – on nyt määrä yhdistää. On olemassa riski, että asia koskee myös muita EU:n toiminnanaloja (ks. kohdat 3.18–3.21).

| 3.87 | Puheenjohtaja Junckerin johtaman komission poliittiset painopisteet tarjoavat puitteet komission omalle panokselle Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen, josta unioni ja jäsenvaltiot ovat yhdessä vastuussa. Poliittiset painopisteet ohjaavat komissiota rahoitusohjelmien täytäntöönpanossa, mutta komissio toimii kaikilta osin Eurooppa 2020 -strategiaa täydentävästi ja Horisontti 2020 -ohjelman säädöskehyksen mukaisesti. Tämä ei ole muuttunut. |
| --- | --- |

3.87

| 3.88 | Horisontti 2020 -ohjelman onnistumiseen vaikuttaa keskeisenä tekijänä se, kuinka vaikuttavia kansallisten ja EU:n tutkimus- ja innovointiohjelmien välinen synergia ja täydentävyys ovat. Tilintarkastustuomioistuimen yhteistyökumppanit Bulgarian ja Portugalin ylimmissä tarkastuselimissä katsoivat, että vaikka asianomaisissa maissa on täydentäviä aloja, kansallisella tasolla on havaittavissa myös tiettyjä ongelmia (ks. kohdat 3.22 ja 3.23). |
| --- | --- |

3.88

Horisontti 2020 -ohjelman onnistumiseen vaikuttaa keskeisenä tekijänä se, kuinka vaikuttavia kansallisten ja EU:n tutkimus- ja innovointiohjelmien välinen synergia ja täydentävyys ovat. Tilintarkastustuomioistuimen yhteistyökumppanit Bulgarian ja Portugalin ylimmissä tarkastuselimissä katsoivat, että vaikka asianomaisissa maissa on täydentäviä aloja, kansallisella tasolla on havaittavissa myös tiettyjä ongelmia (ks. kohdat 3.22 ja 3.23).

| 3.89 | Horisontti 2020 -ohjelman säädöskehys sisältää useita tärkeitä tuloksellisuuden hallintaa koskevia osatekijöitä, kuten tavoitteet ja keskeiset tulosindikaattorit. Tämä kehityssuunta on myönteinen. Säädöskehystä on kuitenkin kehitettävä vielä lisää; joitakin perustasoja, välitavoitteita ja tavoitearvoja on vielä kehitettävä; osaa tavoitearvoista pitäisi tarkistaa ja varmistaa, että ne ovat sopivasti kunnianhimoisia; joidenkin indikaattorien osalta ei ole saatavilla tietoja. Lainsäädännössä määritetyt tavoitteet luonnollisesti tähtäävät sellaisenaan korkealle, mutta niitä ei ole muunnettu työohjelmien ja ehdotuspyyntöjen avulla alemman tason tavoitteiksi, jotka soveltuvat operatiiviseen tuloksellisuuden hallintaan. Komissio ei käytä Horisontti 2020 -työohjelmia ja niihin liittyviä ehdotuspyyntöjä lisätäkseen painotusta tuloksellisuuteen (ks. kohdat 3.27–3.38). |
| --- | --- |

3.89

Horisontti 2020 -ohjelman säädöskehys sisältää useita tärkeitä tuloksellisuuden hallintaa koskevia osatekijöitä, kuten tavoitteet ja keskeiset tulosindikaattorit. Tämä kehityssuunta on myönteinen. Säädöskehystä on kuitenkin kehitettävä vielä lisää; joitakin perustasoja, välitavoitteita ja tavoitearvoja on vielä kehitettävä; osaa tavoitearvoista pitäisi tarkistaa ja varmistaa, että ne ovat sopivasti kunnianhimoisia; joidenkin indikaattorien osalta ei ole saatavilla tietoja. Lainsäädännössä määritetyt tavoitteet luonnollisesti tähtäävät sellaisenaan korkealle, mutta niitä ei ole muunnettu työohjelmien ja ehdotuspyyntöjen avulla alemman tason tavoitteiksi, jotka soveltuvat operatiiviseen tuloksellisuuden hallintaan. Komissio ei käytä Horisontti 2020 -työohjelmia ja niihin liittyviä ehdotuspyyntöjä lisätäkseen painotusta tuloksellisuuteen (ks. kohdat 3.27–3.38).

| 3.89 | Tuloskehyksestä keskusteltiin lainsäädäntövallan käyttäjän kanssa Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevan lainsäädännön hyväksymisen yhteydessä, ja tuloskehys on vahvistettu kyseisissä säädöksissä. Siihen kuuluu monia indikaattoreita, joita seurataan ohjelman aikana, sekä väli- ja jälkiarvioinnit. Nämä selkeät puitteet merkitsevät edistysaskelta aiempiin puiteohjelmiin nähden.

  Työohjelmien – ja yleisesti Horisontti 2020 -ohjelman – tuloksia ja vaikutuksia arvioidaan tämän tuloskehyksen avulla.


  Tutkimuksen pitkäkestoinen luonne, lainsäädännön valmistelun vaatima aika ja joidenkin tietojen saatavuuteen liittyvät rajoitukset asettavat haasteita tuloskehyksen viimeistelylle. Komissio myöntää, että parannuksia on tehtävä jatkuvasti. |
| --- | --- |

3.89

Työohjelmien – ja yleisesti Horisontti 2020 -ohjelman – tuloksia ja vaikutuksia arvioidaan tämän tuloskehyksen avulla.

Tutkimuksen pitkäkestoinen luonne, lainsäädännön valmistelun vaatima aika ja joidenkin tietojen saatavuuteen liittyvät rajoitukset asettavat haasteita tuloskehyksen viimeistelylle. Komissio myöntää, että parannuksia on tehtävä jatkuvasti.

| 3.90 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien ehdotusten ja avustussopimusten tavoitteet olivat yleensä SMART-kriteereiden mukaisia tapauksissa, jossa komissio niin edellytti. Ehdotusten arviointiprosessissa painotettiin tuloksellisuutta lukuun ottamatta Euroopan tutkimusneuvostoa, joka käyttää huippuosaamista koskevaa kriteeriä. Avustussopimuksissa vaaditaan, että edunsaajat raportoivat komissiolle tietoja Horisontti 2020 -ohjelman keskeisiä tulosindikaattoreita koskevien tietojen kokoamista varten. Odotetut vaikutukset ovat odotettuja tuloksia laajempi käsite. Laajemman käsitteen käyttö lisää riskiä, että tältä osin annetut tiedot ovat liian laaja-alaisia eivätkä perustu suoranaisesti Horisontti 2020 -ohjelman avulla rahoitettuun toimeen. Tuloksena on, että tuloksellisuuden arvioiminen voi olla vaikeaa (ks. kohdat 3.39–3.43). |
| --- | --- |

3.90

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien ehdotusten ja avustussopimusten tavoitteet olivat yleensä SMART-kriteereiden mukaisia tapauksissa, jossa komissio niin edellytti. Ehdotusten arviointiprosessissa painotettiin tuloksellisuutta lukuun ottamatta Euroopan tutkimusneuvostoa, joka käyttää huippuosaamista koskevaa kriteeriä. Avustussopimuksissa vaaditaan, että edunsaajat raportoivat komissiolle tietoja Horisontti 2020 -ohjelman keskeisiä tulosindikaattoreita koskevien tietojen kokoamista varten. Odotetut vaikutukset ovat odotettuja tuloksia laajempi käsite. Laajemman käsitteen käyttö lisää riskiä, että tältä osin annetut tiedot ovat liian laaja-alaisia eivätkä perustu suoranaisesti Horisontti 2020 -ohjelman avulla rahoitettuun toimeen. Tuloksena on, että tuloksellisuuden arvioiminen voi olla vaikeaa (ks. kohdat 3.39–3.43).

| 3.90 | Termin ”odotettu vaikutus” käyttö ”tuloksen” sijaan johtuu siitä, että Horisontti 2020 -ohjelmaa koskeva lainsäädäntö hyväksyttiin ennen parempaa sääntelyä koskevia suuntaviivoja. Komissio haluaa arvioida hankkeiden odotettua vaikutusta harkitessaan, mitä hankkeita se aikoo tukea. Tämä ei vaikuta lainsäädännössä vahvistettujen ja tuloskehyksen perustan muodostavien indikaattoreiden seurantaan. |
| --- | --- |

3.90

| 3.91 | Horisontti 2020 -ohjelman seuranta- ja raportointijärjestelmän rakenteelliset puutteet tarkoittavat, että komissiolla on rajalliset mahdollisuudet seurata ohjelman tuloksellisuutta ja raportoida siitä: |
| --- | --- |

3.91

Horisontti 2020 -ohjelman seuranta- ja raportointijärjestelmän rakenteelliset puutteet tarkoittavat, että komissiolla on rajalliset mahdollisuudet seurata ohjelman tuloksellisuutta ja raportoida siitä:

| 3.91 | Komissio katsoo, että Horisontti 2020 -ohjelman seuranta- ja raportointijärjestelmä on selvästi parempi kuin seitsemännen puiteohjelman vastaava järjestelmä. Siinä on määritetty selvät tavoitteet. Lisäksi tuloskehys, josta on keskusteltu perinpohjaisesti sidosryhmien ja lainsäädäntövallan käyttäjän kanssa, on vahvistettu oikeusperustassa.

  Komissio tiedostaa jäljellä olevat heikkoudet ja toteuttaa seuraavia toimia niiden korjaamiseksi: |
| --- | --- |

3.91

Komissio tiedostaa jäljellä olevat heikkoudet ja toteuttaa seuraavia toimia niiden korjaamiseksi:

| a) | Komissio ei pysty nykyjärjestelmän avulla toteuttamaan erillistä seurantaa ja raportointia Horisontti 2020 -ohjelman tutkimuksen ja kehittämisen sekä innovoinnin alan varainkäytön ja tuloksellisuuden osalta (ks. kohdat 3.45–3.47). |
| --- | --- |

a)

Komissio ei pysty nykyjärjestelmän avulla toteuttamaan erillistä seurantaa ja raportointia Horisontti 2020 -ohjelman tutkimuksen ja kehittämisen sekä innovoinnin alan varainkäytön ja tuloksellisuuden osalta (ks. kohdat 3.45–3.47).

| a) | Komissio ei pidä tarpeellisena erillistä raportointia tutkimusmenoista ja innovointimenoista, sillä tätä ei edellytetä lainsäädännössä ja se olisi vastoin Horisontti 2020 -ohjelman pyrkimystä kaventaa tutkimuksen ja innovoinnin välistä kuilua. |
| --- | --- |

a)

Komissio ei pidä tarpeellisena erillistä raportointia tutkimusmenoista ja innovointimenoista, sillä tätä ei edellytetä lainsäädännössä ja se olisi vastoin Horisontti 2020 -ohjelman pyrkimystä kaventaa tutkimuksen ja innovoinnin välistä kuilua.

| b) | Horisontti 2020 -ohjelman vaikutus Eurooppa 2020 -strategiaan on selkeästi määritetty talousarvioprosessin yhteydessä. Horisontti 2020 -ohjelman vaikutuksesta Eurooppa 2020 -strategiaan ei ole kuitenkaan vielä raportoitu mielekkäällä tavalla (ks. kohdat 3.48–3.50). |
| --- | --- |

b)

Horisontti 2020 -ohjelman vaikutus Eurooppa 2020 -strategiaan on selkeästi määritetty talousarvioprosessin yhteydessä. Horisontti 2020 -ohjelman vaikutuksesta Eurooppa 2020 -strategiaan ei ole kuitenkaan vielä raportoitu mielekkäällä tavalla (ks. kohdat 3.48–3.50).

| b) | Lainsäädännössä edellytetään raportointia Horisontti 2020 -ohjelman vaikutuksesta Eurooppa 2020 -strategiaan ohjelman väliarvioinnissa. Kyseinen arviointi tehdään vuonna 2017. Tutkimussykli on luonteeltaan sellainen, että vaikutuksesta Eurooppa 2020 -strategiaan voidaan raportoida mielekkäällä tavalla vasta tietyn ajan kuluttua. |
| --- | --- |

b)

Lainsäädännössä edellytetään raportointia Horisontti 2020 -ohjelman vaikutuksesta Eurooppa 2020 -strategiaan ohjelman väliarvioinnissa. Kyseinen arviointi tehdään vuonna 2017. Tutkimussykli on luonteeltaan sellainen, että vaikutuksesta Eurooppa 2020 -strategiaan voidaan raportoida mielekkäällä tavalla vasta tietyn ajan kuluttua.

| c) | Horisontti 2020 -ohjelman seuranta- ja raportointijärjestelmä on parantunut seitsemänteen puiteohjelmaan verrattuna. Ohjelmaa varten kerättävissä tiedoissa on kuitenkin yhä puutteita. Riskinä on, että seitsemännen puiteohjelman jälkiarvioinnissa havaitut puutteet saattavat pysyä ennallaan Horisontti 2020 -ohjelman aikana (ks. kohdat 3.51–3.53). |
| --- | --- |

c)

Horisontti 2020 -ohjelman seuranta- ja raportointijärjestelmä on parantunut seitsemänteen puiteohjelmaan verrattuna. Ohjelmaa varten kerättävissä tiedoissa on kuitenkin yhä puutteita. Riskinä on, että seitsemännen puiteohjelman jälkiarvioinnissa havaitut puutteet saattavat pysyä ennallaan Horisontti 2020 -ohjelman aikana (ks. kohdat 3.51–3.53).

| c) | Komissio on samaa mieltä siitä, että Horisontti 2020 -ohjelman seuranta- ja raportointijärjestelmää on parannettu seitsemännen puiteohjelman vastaavaan järjestelmään nähden. Siinä on määritetty selvät tavoitteet, ja tuloskehys, josta on keskusteltu perinpohjaisesti sidosryhmien ja lainsäädäntövallan käyttäjän kanssa, on vahvistettu oikeusperustassa. |
| --- | --- |

c)

Komissio on samaa mieltä siitä, että Horisontti 2020 -ohjelman seuranta- ja raportointijärjestelmää on parannettu seitsemännen puiteohjelman vastaavaan järjestelmään nähden. Siinä on määritetty selvät tavoitteet, ja tuloskehys, josta on keskusteltu perinpohjaisesti sidosryhmien ja lainsäädäntövallan käyttäjän kanssa, on vahvistettu oikeusperustassa.

Komissio katsoo toteuttaneensa toimia seitsemännen puiteohjelman arviointijärjestelmässä havaittujen vaikeuksien vähentämiseksi.

| 3.92 | Tuloksellisuuden arviointiin kuuluviin peruskäsitteisiin lukeutuvat esimerkiksi erityyppiset hyödyt, joita julkisesta toiminnasta voi seurata: panokset, tuotokset, tulokset ja vaikutukset. Komissio on määrittänyt, kuinka mainittuja käsitteitä olisi käytettävä. Se ei kuitenkaan aina noudata näitä määritelmiä. Ongelmallista on erityisesti ”tulosten” ja ”vaikutusten” ilmeisen epäjohdonmukainen käyttö sovellettaessa lainsäädäntöä yksittäisiin työohjelmiin (ks. kohdat3.54–3.59). |
| --- | --- |

3.92

Tuloksellisuuden arviointiin kuuluviin peruskäsitteisiin lukeutuvat esimerkiksi erityyppiset hyödyt, joita julkisesta toiminnasta voi seurata: panokset, tuotokset, tulokset ja vaikutukset. Komissio on määrittänyt, kuinka mainittuja käsitteitä olisi käytettävä. Se ei kuitenkaan aina noudata näitä määritelmiä. Ongelmallista on erityisesti ”tulosten” ja ”vaikutusten” ilmeisen epäjohdonmukainen käyttö sovellettaessa lainsäädäntöä yksittäisiin työohjelmiin (ks. kohdat3.54–3.59).

| 3.92 | Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevat asetukset hyväksyttiin (joulukuu 2013) ennen parempaa sääntelyä koskevien suuntaviivojen hyväksymistä (toukokuu 2015). Tästä on tilintarkastustuomioistuimen mukaan seurannut joitakin epäjohdonmukaisuuksia. Paremman sääntelyn terminologiaa on käytetty johdonmukaisesti parempaa sääntelyä koskevien suuntaviivojen hyväksymisestä lähtien Horisontti 2020 -ohjelman tuloksellisuuden seurannassa ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

3.92

| 3.93 | Tilintarkastustuomioistuin pani merkille luonnonvarojen toimintalohkon osalta, että monet pääosastojen hallintosuunnitelmissa ja vuotuisissa toimintakertomuksissa määritetyistä tavoitteista oli otettu suoraan toimintapoliittisista tai lainsäädännöllisistä asiakirjoista, joten ne olivat hallinnoinnin kannalta liian yleisluontoisia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi edistystä indikaattoreissa, joiden avulla mitataan tuloksellisuutta, vaikkakin joitakin puutteita on yhä havaittavissa (ks. kohdat 3.60–3.65). |
| --- | --- |

3.93

Tilintarkastustuomioistuin pani merkille luonnonvarojen toimintalohkon osalta, että monet pääosastojen hallintosuunnitelmissa ja vuotuisissa toimintakertomuksissa määritetyistä tavoitteista oli otettu suoraan toimintapoliittisista tai lainsäädännöllisistä asiakirjoista, joten ne olivat hallinnoinnin kannalta liian yleisluontoisia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi edistystä indikaattoreissa, joiden avulla mitataan tuloksellisuutta, vaikkakin joitakin puutteita on yhä havaittavissa (ks. kohdat 3.60–3.65).

| 3.93 | Kun tilintarkastustuomioistuin oli esittänyt huomautuksensa vuoden 2015 hallintosuunnitelmista, komissio teki muutoksia strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin jaksoon, jotta se tarjoaisi selkeämmät puitteet komission vastuuvelvollisuutta ja sen yksikköjä varten. Uuden lähestymistavan avulla suunnitteluasiakirjojen on vuodesta 2016 lähtien tarkoitus olla entistä yhdenmukaisempia ja keskittyä entistä enemmän komission painopisteisiin ja pääosastojen toimivalta-alueisiin. Näin pääosastoja autetaan määrittämään painopisteitä ja esittämään tuloksellisuus johdonmukaisesti niin, että erotetaan toisistaan selkeästi EU:n korkean tason politiikan ja rahoitusohjelmien tulokset ja tuotokset, jotka ovat suora seuraus komission yksiköiden toiminnasta, ja tulokset tai vaikutukset, joiden syntymiseen komission yksiköt ovat vaikuttaneet.

  Strategiasuunnitelmassa otetaan käyttöön uusi lähestymistapa, jonka myötä painopiste siirtyy lyhyen aikavälin suunnittelusta pitkän aikavälin strategiseen näkökulmaan. Tämä auttaa pääosastoja lähentämään erityistavoitteitaan komissiossa määriteltyihin pitkän aikavälin tavoitteisiin. Seuraavaksi vuodeksi suunnitellut toiminnalliset tuotokset luetellaan hallintosuunnitelmassa. |
| --- | --- |

3.93

Strategiasuunnitelmassa otetaan käyttöön uusi lähestymistapa, jonka myötä painopiste siirtyy lyhyen aikavälin suunnittelusta pitkän aikavälin strategiseen näkökulmaan. Tämä auttaa pääosastoja lähentämään erityistavoitteitaan komissiossa määriteltyihin pitkän aikavälin tavoitteisiin. Seuraavaksi vuodeksi suunnitellut toiminnalliset tuotokset luetellaan hallintosuunnitelmassa.

Suositukset

| 3.94 | Liitteessä 3.2
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen arviointitulokset siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty. Tilintarkastustuomioistuin esitti vuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa viisi suositusta. Näistä suosituksista kaksi oli pantu täytäntöön joiltakin osin, ja kolmea ei ollut pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

3.94

Liitteessä 3.2
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen arviointitulokset siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty. Tilintarkastustuomioistuin esitti vuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa viisi suositusta. Näistä suosituksista kaksi oli pantu täytäntöön joiltakin osin, ja kolmea ei ollut pantu täytäntöön.

| 3.95 | Tilintarkastustuomioistuin antaa vuoden 2015 osalta seuraavat suositukset: |
| --- | --- |

3.95

Tilintarkastustuomioistuin antaa vuoden 2015 osalta seuraavat suositukset:

| — | Suositus 1: Operatiiviset tavoitteet

  Komission olisi muunnettava Horisontti 2020 -ohjelman ylätason tavoitteet operatiivisiksi tavoitteiksi työohjelman tasolla, jotta tavoitteita voidaan käyttää vaikuttavalla tavalla tuloksellisuuden edistämiseen arvioimalla työohjelmien ja ehdotuspyyntöjen tuloksellisuutta. |
| --- | --- |

—

Suositus 1: Operatiiviset tavoitteet

Komission olisi muunnettava Horisontti 2020 -ohjelman ylätason tavoitteet operatiivisiksi tavoitteiksi työohjelman tasolla, jotta tavoitteita voidaan käyttää vaikuttavalla tavalla tuloksellisuuden edistämiseen arvioimalla työohjelmien ja ehdotuspyyntöjen tuloksellisuutta.

Komissio hyväksyy tämän suosituksen.

Vaikka varsinainen tuloskehys on vahvistettu ja se on selkeä, komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen esille nostamat seikat, jotka otetaan kaikilta osin huomioon työohjelmien parantamiseen tähtäävässä työssä, mukaan lukien tuloskehyksen asema tulosperusteisen raportoinnin yhteydessä.

| — | Suositus 2: Lisäselvityksiä tarvitaan eri strategioista

  Komission olisi edelleen selkiytettävä Eurooppa 2020 -strategian (2010–2020), monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) ja komission painopisteiden (2015–2019) välisiä yhteyksiä, esimerkiksi strategisen suunnittelun ja raportointiprosessin (2016–2020) avulla. Tämä vahvistaisi seuranta- ja raportointijärjestelyitä, ja komission olisi mahdollista raportoida vaikuttavasti siitä, miten EU:n talousarviolla edistetään Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita. |
| --- | --- |

—

Suositus 2: Lisäselvityksiä tarvitaan eri strategioista

Komission olisi edelleen selkiytettävä Eurooppa 2020 -strategian (2010–2020), monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) ja komission painopisteiden (2015–2019) välisiä yhteyksiä, esimerkiksi strategisen suunnittelun ja raportointiprosessin (2016–2020) avulla. Tämä vahvistaisi seuranta- ja raportointijärjestelyitä, ja komission olisi mahdollista raportoida vaikuttavasti siitä, miten EU:n talousarviolla edistetään Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita.

Komissio hyväksyy tämän suosituksen.

Komission poliittiset painopisteet on määritelty selvästi puheenjohtaja Junckerin poliittisissa suuntaviivoissa. Niissä esitetään komission toimia varten etenemissuunnitelma, joka on kaikilta osin yhdenmukainen ja yhteensopiva Euroopan pitkän aikavälin kasvustrategiana pidettävän Eurooppa 2020 -strategian kanssa. Erot painopisteiden ja Eurooppa 2020 -strategian kattavuudessa ilmentävät komission velvollisuutta vastata haasteisiin, jotka ovat syntyneet tai joiden merkitys on kasvanut Eurooppa 2020 -strategian laatimisen jälkeen. Esimerkkinä tästä mainittakoon muuttoliike.

Komission kunkin osaston vuotuisissa toimintakertomuksissa sekä hallintoa ja tuloksellisuutta koskevassa komission vuotuisessa kertomuksessa selostetaan vuodesta 2016 alkaen ja komission kaikkien osastojen laatimien strategisten suunnitelmien perusteella, miten erityistavoitteiden avulla edistetään poliittisia painopisteitä, ja tarkennetaan yhteyksiä Eurooppa 2020 -strategiaan.

| — | Suositus 3: Termien johdonmukainen käyttö

  Komission olisi kaikissa toimissaan käytettävä panoksen, tuotoksen, tuloksen ja vaikutuksen käsitteitä johdonmukaisesti ja parempaa sääntelyä koskevia komission ohjeita noudattaen. |
| --- | --- |

—

Suositus 3: Termien johdonmukainen käyttö

Komission olisi kaikissa toimissaan käytettävä panoksen, tuotoksen, tuloksen ja vaikutuksen käsitteitä johdonmukaisesti ja parempaa sääntelyä koskevia komission ohjeita noudattaen.

Komissio hyväksyy tämän suosituksen.

Vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevat asetukset hyväksyttiin ennen parempaa säätelyä koskevien suuntaviivojen hyväksymistä (toukokuu 2015). Kyseisten asetusten sisältö on myös seurausta lainsäädäntövallan käyttäjien välisistä poliittisista neuvotteluista. Tästä on tilintarkastustuomioistuimen mukaan seurannut joitakin epäjohdonmukaisuuksia. Parempaa sääntelyä koskevien suuntaviivojen hyväksymisestä lähtien kaikkien ohjelmien seurannassa ja arvioinnissa pitäisi käyttää johdonmukaisesti parempaa sääntelyä koskevaa terminologiaa. Termien johdonmukainen käyttö ei välttämättä ole kuitenkaan mahdollista kaikessa lainsäädännössä lyhyellä aikavälillä.

Komissio on sisäisen tuloskehyksensä osalta esittänyt johdonmukaisia määritelmiä ja menetelmiä kaikille osastoille toimitetuissa pysyväisohjeissa. Kyseiset määritelmät ovat parempaa sääntelyä koskevien suuntaviivojen määritelmien mukaisia.

---

(1)  Perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 318 artiklaan.

(2)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, 27 artikla, sellaisena kuin se on korvattuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 966/2012 (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1), 30 artikla. Asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012 tuli voimaan 1. tammikuuta 2013.

(3)  ERI-rahastot käsittävät Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston (ESR), koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahaston.

(4)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 3.29.

(5)  Viisi yleistavoitetta ovat seuraavat: 1. Työllisyys (20–64-vuotiaasta väestöstä 75 prosenttia työssäkäyviä); 2. Tutkimus ja kehittäminen (kolme prosenttia EU:n BKT:stä investoidaan tutkimukseen ja kehittämiseen); 3. Ilmastonmuutos ja kestävä energiapolitiikka (kasvihuonekaasupäästöt 20 prosenttia tai jopa 30 prosenttia pienemmät vuoden 1990 päästöihin verrattuna – 20 prosenttia energiasta peräisin uusiutuvista energialähteistä – 20 prosentin parannus energiatehokkuuteen); 4. Koulutus (lasketaan koulunkäynnin keskeyttävien osuus alle 10 prosenttiin – nostetaan korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden 30–34-vuotiaiden osuus vähintään 40 prosenttiin); 5. Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta (poistetaan köyhyys- tai syrjäytymisvaara vähintään 20 miljoonalta ihmiseltä).

(6)  Horisontti 2020 -ohjelman oikeusperusta on monitasoinen. SEUT:n 182 artiklassa määrätään monivuotisesta tutkimuksen puiteohjelmasta ja erityisohjelmista, jotka toimivat EU:n tutkimus- ja kehittämispolitiikan välineinä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104). Asetus sisältää Horisontti 2020 -ohjelman yleis- ja erityistavoitteet, ja siinä asetetaan ohjelman painopisteet, toimien päälinjat ja rahoituksen kokonaismäärä. Neuvoston päätös 2013/743/EU, annettu 3 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta ja päätösten 2006/971/EY, 2006/972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 965). Päätöksessä määritetään toimien erityistavoitteet ja päälinjat. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1290/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 81). Asetuksessa säädetään sopimuksentekomenettelyistä, rahoitusta koskevista säännöistä ja tulosten levittämisestä.

(7)  SEUT, 179 artikla.

(8)  Siihen sisältyy entisen seitsemännen puiteohjelman lisäksi Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutustoimintaa koskeva ohjelma sekä joitakin komission oman tiedeyksikön, yhteisen tutkimuskeskuksen jo ennestään yhdistettyjä toimia. Ohjelma käsittää myös innovointia koskevia kilpailukyky- ja innovointiohjelman osa-alueita sekä EU:n osuuden Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) toiminnasta.

(9)  Asetus (EU) N:o 1291/2013, liite I.

(10)  Asetus (EU) N:o 1291/2013, johdanto-osan 3 kappale. Maaliskuussa 2002 Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti tavoitteen, jonka mukaan tutkimusalan keskimääräistä investointiastetta oli määrä korottaa 1,9 prosentin osuudesta kolmeen prosenttiin BKT:stä siten, että yksityinen sektori rahoittaa investoinneista kaksi kolmasosaa.

(11)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohdan 3.17 alakohta b.

(12)  COM(2013) 624 final, 13. syyskuuta 2013, komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, ”Innovaatiotuotoksen mittaaminen Euroopassa: kohti uutta indikaattoria”.

(13)  Kertomus ”Science, Research and Innovation Performance of the EU 2016, A contribution to the open innovation, open science, open to the world agenda: 2016”.

(14)  Vuotta 2015 koskevassa tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston hallintosuunnitelmassa (s. 6) todetaan, että tavoitearvo määritetään myöhemmin käyttäen perustana jäsenvaltioiden maakohtaista edistymistä koko indikaattorin ja sen neljän osatekijän osalta.

(15)  Elements for the setting-up of headline indicators for innovation in support of the Europe 2020 strategy. Report of the High Level Panel on the measurement of ”Innovation” (Innovoinnin alan yleisindikaattoreiden määrittämiseen liittyvät osatekijät Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä). Korkean tason paneelin raportti ”Innovoinnin” mittaamisesta), Bryssel, 30. syyskuuta 2010: The properties are: 7. Decomposable. The indicators and possible targets should be translatable (in a non-mechanical way) into targets for the different Member States (Indikaattorit olisi voitava hajauttaa ja niihin mahdollisesti liittyvät tavoitearvot olisi voitava muuntaa (ei-mekaanisesti) eri jäsenvaltioita koskeviksi tavoitearvoiksi), s. 6.

(16)  Asetus (EU) N:o 1291/2013, 4 ja 5 artikla.

(17)  Komission puheenjohtajan 12. marraskuuta 2014 määrittämät kymmenen toimintapoliittista painopistettä ovat: työllisyys, kasvu ja investoinnit; digitaaliset sisämarkkinat; energiaunioni ja ilmastopoliittiset näkökohdat; sisämarkkinat; syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto; tasapainoinen vapaakauppasopimus EU:n ja Yhdysvaltojen välillä; oikeusasiat ja perusoikeudet; muuttoliike; EU vahvempana maailmanlaajuisena toimijana; demokraattinen muutos.

(18)  ”Työllisyys, kasvu ja investoinnit”, ”digitaaliset sisämarkkinat”, ”energiaunioni ja ilmastopoliittiset näkökohdat” ja ”EU vahvempana maailmanlaajuisena toimijana”.

(19)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohdat 3.7–3.11 ja 3.87 sekä suositus 1.

(20)  Asetus (EU) N:o 1291/2013, 13 artikla.

(21)  Yhteistyö käsitti keskeisistä havainnosta tiedottamisen ennalta sovituilla tarkastusaloilla, mutta varsinaisen tarkastustyön suoritti ja tarkastushavainnot antoi kukin elin erikseen omien menettelyjensä mukaisesti.

(1)  http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/ris3-in-lagging-regions

(22)  Asetus (EU) N:o 1291/2013, johdanto-osan 46 kappale.

(23)  Euroopan tutkimusneuvoston työohjelma (2014), Marie Skłodowska-Curie -toimia koskeva työohjelma (2014–2015), tieto- ja viestintäteknologian työohjelma (2014–2015), pk-yrityksille tarkoitettua välinettä koskeva työohjelma (2014–2015) sekä terveyttä, väestönmuutosta ja hyvinvointia koskeva työohjelma (2014–2015).

(24)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 3.72.

(25)  Päätös 2013/743/EU.

(26)  Päätös 2013/743/EU, liite II, ”Suorituskykyindikaattorit”.

(27)  Vuonna 2015 julkaistussa komission oppaassa ”Horizon 2020 indicators” määritetään 51 muuta indikaattoria (https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/news/horizon-2020-indicators-assessing-results-and-impact-horizon).

(28)  Vastaavanlaisia esimerkkejä löytyy myös Horisontti 2020 -ohjelmaan liittyvien monialaisten kysymysten seurantaindikaattoreiden joukosta. Esimerkkeinä voidaan mainita kolmansista maista tulevien Horisontti 2020 -ohjelman osallistujien osuus, jota kuvaava luku vaihtelee 2–5,9 prosentin välillä riippuen siitä, kuinka kolmannet maat on määritetty.

(29)  Niiden tutkijoiden lukumäärä, joiden saatavilla ovat unionin tuen ansiosta tutkimusinfrastruktuurit; julkaisut terveyden ja hyvinvoinnin alan vertaisarvioiduissa vaikutusvaltaisissa julkaisuissa; julkaisut elintarviketurva-alan vertaisarvioiduissa vaikutusvaltaisissa julkaisuissa; julkaisut ilmastotoimien alan vertaisarvioiduissa vaikutusvaltaisissa julkaisuissa; resurssitehokkuus ja raaka-aineet; niiden tapausten lukumäärä, joissa yhteisen tutkimuskeskuksen antamalla teknisellä ja tieteellisellä tuella on ollut konkreettisia erityisvaikutuksia unionin eri alojen politiikkaan.

(30)  Erityiskertomus nro 4/2016 ”Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin on muutettava täytäntöönpanomekanismejaan ja osittain suunnitteluaan odotetun vaikutuksen aikaansaamiseksi”, kohdat 54 ja 109 (http://eca.europa.eu).

(31)  Täsmälliset, mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet (Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Time-bound).

(32)  Euroopan tutkimusneuvoston ohjelmassa ei sen luonteesta johtuen määritellä laajoja toimintalinjoja.

(33)  Asetus (EU) N:o 1290/2013, 15 artikla.

(34)  Asetus (EU) N:o 1290/2013, 2 artiklan 1 kohdan 19 alakohta.

(35)  KOM(2010) 700 lopullinen, 19. lokakuuta 2010, komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja kansallisille parlamenteille, ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu”, s. 8, ja KOM(2011) 500 lopullinen, 29. kesäkuuta 2011, komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle, ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio”, osa I, s. 10. Ks. myös asetus (EU) N:o 1291/2013, johdanto-osan 4, 5, 7 ja 10 kappale.

(36)  Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelma, tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelma ja Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelma.

(37)  Lausunto nro 6/2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä (2014–2020), kohdat 37 ja 38 (http://eca.europa.eu).

(38)  Tutkimuksen ja innovoinnin välinen raja ei ole aina ilmeinen. Komissio käyttää eron määritykseen seuraavia asiakirjoja: ”Frascati Manual 2015 – Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development” (http://www.oecd.org) ja ”Oslo Manual: Guidelines for Collecting and Interpreting Innovation data 2005” (http://www.oecd-ilibrary.org).

(39)  Tutkimus ja kokeellinen kehittäminen käsittää järjestelmällisesti harjoitettavan luovan työn, jonka tavoitteena on esimerkiksi ihmiskuntaa, kulttuuria ja yhteiskuntaa koskevan tiedon lisääminen ja uusien sovellusten kehittäminen saatavilla olevan tiedon pohjalta. On olemassa kolmen tyyppistä tutkimusta ja kokeellista kehittämistä: perustutkimusta, soveltavaa tutkimusta ja kokeellista kehittämistä. Kokeellinen kehittäminen on tutkimuksen ja käytännön kokemuksen avulla saatuun tietoon perustuvaa järjestelmällistä työtä, jonka tavoitteena on uusien tuotteiden tai menetelmien tuottaminen tai jo olemassa olevien tuotteiden tai menetelmien parantaminen (Frascati Manual 2015, kohdat 2.5, 2.24 ja 2.32).

(40)  Horisontti 2020 -ohjelman avulla rahoitetaan esimerkiksi innovointeja, joiden aiheena on ”innovaatioiden saattaminen markkinoille” ja ”tutkimustulosten kehittäminen markkinasovelluksiksi, minkä ansiosta ideoita voidaan tarvittaessa hyödyntää ja kaupallistaa” (päätös 2013/743/EU, johdanto-osan 12 kappale ja liite I, 2.I kohta). Toisena esimerkkinä voidaan mainita EIT:n tukemien korkeakoulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin alan toimien kaupallinen soveltaminen (maaliskuun 11 päivänä 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 294/2008 Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta, johdanto-osan 8 kappale).

(41)  Asetus (EU) N:o 1291/2013, 31 ja 14 artikla.

(42)  Ks. esimerkiksi komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD (2015) 111 final, ”Better Regulation Guidelines”, 19. toukokuuta 2015. Poikkeuksen muodostaa ulkoisten toimien ala, jolla tuloksia käytetään yleisterminä kuvaamaan tuotoksia, seurauksia ja vaikutuksia; seurauksilla tarkoitetaan puolestaan toimenpiteellä aikaansaatua muutosta, joka liittyy tavallisesti toimenpiteen tavoitteisiin – komissio soveltaa tätä määritelmää yleensä tuloksiin.

(43)  Ks. päätös 2013/743/EU, 5 artikla, kuudes kohta.

(44)  Asetus (EU) N:o 1290/2013, 15 artiklan 1 kohdan b alakohta.

(45)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohdat 3.49–3.56.

(46)  COM(2014) 300 final, 24. kesäkuuta 2014, ”Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2015”. Ohjelmaselvityksiin sisältyvät kunkin meno-ohjelman tavoitteet ja niitä tukevat indikaattorit ja tavoitearvot, joita on sitten tarkoitus käyttää pääosaston hallintosuunnitelmissa ja vuotuisissa toimintakertomuksissa.

(47)  Kukin pääosasto laatii vuotuisen hallintosuunnitelman, jossa se muuntaa pitkän aikavälin strategiansa yleisiksi tavoitteiksi ja erityistavoitteiksi ja jonka avulla se suunnittelee ja hallinnoi toimiaan näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(48)  Vuotuinen toimintakertomus on hallintokertomus, jossa kerrotaan keskeisten poliittisten tavoitteiden saavuttamisesta ja ydintoiminnoista. Tätä lukua varten tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuotuisten toimintakertomusten ensimmäisen osan, joka koskee saavutettuja tuloksia ja sitä, miltä osin tulosten vaikutus oli odotetun laajuinen.

(49)  Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, ilmastotoimien pääosasto, ympäristöasioiden pääosasto ja meri- ja kalastusasioiden pääosasto.

(50)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta, 30 artiklan 3 kohta.

(51)  Relevant, accepted, credible, easy and robust: ”Part III: Annexes to impact assessment guidelines” (Euroopan komissio, 15. tammikuuta 2009 – http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/iag_2009_annex_en.pdf).

(52)  Kertomukset ovat saatavilla tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolla (http://eca.europa.eu).

(53)  Ks. esimerkiksi vuotta 2016 koskevat painopisteet, http://www.eca.europa.eu/en/Pages/home_wp2016.aspx

(54)  Kertomuksen antaminen tarkoittaa julkaistavaksi hyväksymistä.

(55)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2014 julkaisema ”Yleiskatsaus EU:n talousarviohallintoon kohdistuviin riskeihin: EU-varojen optimaalinen käyttö”, kohdat 9–11 (http://eca.europa.eu).

(56)  Erityiskertomus nro 18/2015 ”Vaikeuksissa oleville maille annettu rahoitustuki” (http://eca.europa.eu).

(57)  Erityiskertomus nro 19/2015 ”Kreikalle annettavan teknisen avun toimittamista on pyrittävä parantamaan kiinnittämällä enemmän huomiota tuloksiin” (http://eca.europa.eu).

(58)  Erityiskertomus nro 22/2015 ”Luottoluokituslaitosten valvonta EU:ssa – perusta on vakaa mutta vaikuttavuutta olisi edelleen parannettava” (http://eca.europa.eu).

(59)  Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 3/2015 ”EU:n nuorisotakuu: toiminta käynnistetty mutta edessä täytäntöönpanoon kohdistuvia riskejä” (http://eca.europa.eu).

(60)  Erityiskertomus nro 17/2015 ”Komission tuki nuorisotyöttömyyttä käsitteleville toimintaryhmille: ESR-rahoitusta kohdennettiin uudelleen mutta tulokset jäivät taka-alalle” (http://eca.europa.eu).

(61)  Irlanti, Kreikka, Espanja, Italia, Latvia, Liettua, Portugali ja Slovakia.

(62)  Erityiskertomus nro 2/2015 ”EU:n rahoitus Tonavan jokivesistöalueen yhdyskuntajätevesien puhdistamoille: jäsenvaltioita on vielä avustettava jätevesiä koskevien EU:n toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisessa” (http://eca.europa.eu). Tarkastus kattoi seuraavat jäsenvaltiot: Tšekki, Unkari, Romania ja Slovakia.

(63)  Erityiskertomus nro 23/2015 ”Veden laatu Tonavan jokivesistöalueella: vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpano etenee, mutta vielä on jonkin verran tekemistä” (http://eca.europa.eu).

(64)  Erityiskertomus nro 6/2015 ”Euroopan unionin päästökauppajärjestelmän eheys ja täytäntöönpano” (http://eca.europa.eu).

(65)  Komission ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2015, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi (COM(2015) 337).

(66)  Erityiskertomus nro 16/2015 ”Energian toimitusvarmuuden parantaminen energian sisämarkkinoita kehittämällä: lisätoimet tarpeen” (http://eca.europa.eu).

(67)  Erityiskertomus nro 2/2016 ”Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksiin liittyvä seurantakertomus vuodelta 2014” (http://eca.europa.eu).

(68)  Kertomukset valitaan seuraavin perustein: kertomusten perusteella ei ole vielä suoritettu seurantaa, kertomukset ovat yhä relevantteja ja asianomaisen erityiskertomuksen julkaisemisesta on kulunut vähintään kaksi vuotta.

(69)  Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksissa esitettyjen suositusten lisäksi yksittäisiin tuloksellisuuden tarkastuksiin liittyviin otoksiin poimitut jäsenvaltiot saavat tilintarkastustuomioistuimen havainnoista erillisen kertomuksen, jota ei julkaista. Asianomaisia kertomuksia ei käsitellä tässä yhteydessä.

(70)  Kyselyn otoskoko oli 76 ja lopullisia vastauksia saatiin 56:lta, joten vastausprosentti oli 74.

(71)  Erityiskertomus nro 20/2015 ”Maatalouden kehittämiseen suunnattavan EU-tuen kustannusvaikuttavuus ei-tuotannollisten maatalousinvestointien alalla” (http://eca.europa.eu).

LIITE 3.1

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN VUONNA 2015 HYVÄKSYMÄT ERITYISKERTOMUKSET

| — | Erityiskertomus nro 1/2015 ”Sisävesiliikenne Euroopassa: ei merkittäviä parannuksia kulkumuotojakaumassa ja navigointiolosuhteissa vuoden 2001 jälkeen” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2015 ”Sisävesiliikenne Euroopassa: ei merkittäviä parannuksia kulkumuotojakaumassa ja navigointiolosuhteissa vuoden 2001 jälkeen”

| — | Erityiskertomus nro 2/2015 ”EU:n rahoitus Tonavan jokivesistöalueen yhdyskuntajätevesien puhdistamoille: jäsenvaltioita on vielä avustettava jätevesiä koskevien EU:n toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisessa” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2015 ”EU:n rahoitus Tonavan jokivesistöalueen yhdyskuntajätevesien puhdistamoille: jäsenvaltioita on vielä avustettava jätevesiä koskevien EU:n toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisessa”

| — | Erityiskertomus nro 3/2015 ”EU:n nuorisotakuu: toiminta käynnistetty mutta edessä täytäntöönpanoon kohdistuvia riskejä” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2015 ”EU:n nuorisotakuu: toiminta käynnistetty mutta edessä täytäntöönpanoon kohdistuvia riskejä”

| — | Erityiskertomus nro 4/2015 ”Miten tekninen apu on edistänyt maataloutta ja maaseudun kehittämistä?” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2015 ”Miten tekninen apu on edistänyt maataloutta ja maaseudun kehittämistä?”

| — | Erityiskertomus nro 5/2015 ”Ovatko rahoitusvälineet menestyksekkäitä ja lupaavia maaseudun kehittämisen välineitä?” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2015 ”Ovatko rahoitusvälineet menestyksekkäitä ja lupaavia maaseudun kehittämisen välineitä?”

| — | Erityiskertomus nro 6/2015 ”Euroopan unionin päästökauppajärjestelmän eheys ja täytäntöönpano” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2015 ”Euroopan unionin päästökauppajärjestelmän eheys ja täytäntöönpano”

| — | Erityiskertomus nro 7/2015 ”EU:n poliisioperaatiolla Afganistanissa on saavutettu vaihtelevia tuloksia” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2015 ”EU:n poliisioperaatiolla Afganistanissa on saavutettu vaihtelevia tuloksia”

| — | Erityiskertomus nro 8/2015 ”Vastaako EU:n antama taloudellinen tuki riittävän hyvin mikroyrittäjien tarpeita?” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 8/2015 ”Vastaako EU:n antama taloudellinen tuki riittävän hyvin mikroyrittäjien tarpeita?”

| — | Erityiskertomus nro 9/2015 ”Kidutuksen torjuntaan ja kuolemanrangaistuksen poistamiseen tarkoitettu EU:n tuki” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 9/2015 ”Kidutuksen torjuntaan ja kuolemanrangaistuksen poistamiseen tarkoitettu EU:n tuki”

| — | Erityiskertomus nro 10/2015 ”Toimia EU:n koheesiovarojen käytössä todettujen julkisia hankintoja koskevien ongelmien ratkaisemiseksi olisi tehostettava” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 10/2015 ”Toimia EU:n koheesiovarojen käytössä todettujen julkisia hankintoja koskevien ongelmien ratkaisemiseksi olisi tehostettava”

| — | Erityiskertomus nro 11/2015 ”Hallinnoiko komissio hyvin kalastuskumppanuussopimuksia?” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 11/2015 ”Hallinnoiko komissio hyvin kalastuskumppanuussopimuksia?”

| — | Erityiskertomus nro 12/2015 ”Tietämyksen siirron ja neuvontatoimien heikko hallinnointi on haitannut maaseudun osaamistalouden edistämistä koskevan EU:n painopisteen toteuttamista” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 12/2015 ”Tietämyksen siirron ja neuvontatoimien heikko hallinnointi on haitannut maaseudun osaamistalouden edistämistä koskevan EU:n painopisteen toteuttamista”

| — | Erityiskertomus nro 13/2015 ”FLEGT-toimintasuunnitelman mukainen EU:n tuki puuntuottajamaille” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 13/2015 ”FLEGT-toimintasuunnitelman mukainen EU:n tuki puuntuottajamaille”

| — | Erityiskertomus nro 14/2015 ”AKT-maiden investointikehys: saadaanko sen avulla lisäarvoa?” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 14/2015 ”AKT-maiden investointikehys: saadaanko sen avulla lisäarvoa?”

| — | Erityiskertomus nro 15/2015 ”Uusiutuvan energian tukeminen Itä-Afrikassa energia-alan AKT–EU-välineestä” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 15/2015 ”Uusiutuvan energian tukeminen Itä-Afrikassa energia-alan AKT–EU-välineestä”

| — | Erityiskertomus nro 16/2015 ”Energian toimitusvarmuuden parantaminen energian sisämarkkinoita kehittämällä: lisätoimet tarpeen” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 16/2015 ”Energian toimitusvarmuuden parantaminen energian sisämarkkinoita kehittämällä: lisätoimet tarpeen”

| — | Erityiskertomus nro 17/2015 ”Komission tuki nuorisotyöttömyyttä käsitteleville toimintaryhmille: ESR-rahoitusta kohdennettiin uudelleen mutta tulokset jäivät taka-alalle” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 17/2015 ”Komission tuki nuorisotyöttömyyttä käsitteleville toimintaryhmille: ESR-rahoitusta kohdennettiin uudelleen mutta tulokset jäivät taka-alalle”

| — | Erityiskertomus nro 18/2015 ”Vaikeuksissa oleville maille annettu rahoitustuki” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 18/2015 ”Vaikeuksissa oleville maille annettu rahoitustuki”

| — | Erityiskertomus nro 19/2015 ”Kreikalle annettavan teknisen avun toimittamista on pyrittävä parantamaan kiinnittämällä enemmän huomiota tuloksiin” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 19/2015 ”Kreikalle annettavan teknisen avun toimittamista on pyrittävä parantamaan kiinnittämällä enemmän huomiota tuloksiin”

| — | Erityiskertomus nro 20/2015 ”Maatalouden kehittämiseen suunnattavan EU-tuen kustannusvaikuttavuus ei-tuotannollisten maatalousinvestointien alalla” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 20/2015 ”Maatalouden kehittämiseen suunnattavan EU-tuen kustannusvaikuttavuus ei-tuotannollisten maatalousinvestointien alalla”

| — | Erityiskertomus nro 21/2015 ”EU:n kehitysyhteistyötoimia koskevaan tulosperusteiseen lähestymistapaan liittyvien riskien arviointi” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 21/2015 ”EU:n kehitysyhteistyötoimia koskevaan tulosperusteiseen lähestymistapaan liittyvien riskien arviointi”

| — | Erityiskertomus nro 22/2015 ”Luottoluokituslaitosten valvonta EU:ssa – perusta on vakaa mutta vaikuttavuutta olisi edelleen parannettava” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 22/2015 ”Luottoluokituslaitosten valvonta EU:ssa – perusta on vakaa mutta vaikuttavuutta olisi edelleen parannettava”

| — | Erityiskertomus nro 23/2015 ”Veden laatu Tonavan jokivesistöalueella: vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpano etenee, mutta vielä on jonkin verran tekemistä” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 23/2015 ”Veden laatu Tonavan jokivesistöalueella: vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpano etenee, mutta vielä on jonkin verran tekemistä”

| — | Erityiskertomus nro 24/2015 ”EU:n sisäisten arvonlisäveropetosten torjuminen: lisätoimia tarvitaan” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 24/2015 ”EU:n sisäisten arvonlisäveropetosten torjuminen: lisätoimia tarvitaan”

| — | Erityiskertomus nro 25/2015 ”Maaseudun infrastruktuuria koskeva EU:n tuki: varoille olisi mahdollista saada huomattavasti parempaa vastinetta” |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 25/2015 ”Maaseudun infrastruktuuria koskeva EU:n tuki: varoille olisi mahdollista saada huomattavasti parempaa vastinetta”

LIITE 3.2

AIEMPIEN TULOKSELLISUUTTA KOSKEVIEN SUOSITUSTEN SEURANTA

| Vuosi | Tilintarkastustuomioistuimen suositus | Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Pantu kokonaan täytäntöön | Täytäntöönpano käynnissä | Ei ole pantu täytäntöön | Ei sovellettavissa | Evidenssi riittämätön |
| Suurimmaksi osaksi | Joiltakin osin |
| 2013 | Suositus 1:

  Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2013 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella, että komissio järkeistää tuloksellisuutta koskevaa raportointikehystään varainhoitoasetuksen seuraavan tarkistuksen yhteydessä. | | | | X | | | Komissio korostaa, että tarkistus on vielä kesken. |
| Suositus 2:

  Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2013 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella, että komissio varmistaa, että arviointikertomuksessa esitetään tiivistetysti kaikki Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden osalta saavutettua edistymistä koskevat tiedot, jotta lukija voi saada selkeän yleiskäsityksen saavutetusta edistyksestä. | | | X | | | | Komissio pyrkii jatkuvasti parantamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa tapahtunutta edistystä koskevaa raportointiaan hallintoa ja tuloksellisuutta koskevassa vuotuisessa kertomuksessa sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä. |
| Suositus 3:

  Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2013 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella, että komissio parantaa tuloksellisuutta koskevaa hallinnointi- ja raportointijärjestelmäänsä siten, että se voi ottaa pääjohtajien antamissa vuotuisissa lausumissa vastuun varainhoidon moitteettomuudesta ja EU:n talousarvion osuudesta toimintapolitiikan saavutuksissa. | | | | X | | | Komissio ei hyväksynyt suositusta. |
| 2012 | Suositus 1:

  Komission ja lainsäätäjän olisi varmistettava, että tulevalla ohjelmakaudella (2014–2020) keskitytään tuloksellisuuteen. Tämä edellyttää, että alakohtaisissa asetuksissa tai muulla sitovalla tavalla määritetään rajallinen määrä riittävän täsmällisiä tavoitteita asiaankuuluvine indikaattoreineen, odotettuine tuloksineen ja vaikutuksineen. | | | X | | | | Komissio katsoo, että tuloksellisuuteen on keskitytty selvästi enemmän vuosien 2014–2020 lainsäädäntökehyksessä. |
| Suositus 2:

  Komissio varmistaa, että pääosastojen toimien ja asetettujen tavoitteiden välillä on selkeä yhteys. Näitä tavoitteita määrittäessään kunkin pääosaston on otettava tarvittaessa huomioon asianomainen hallinnointitapa, oma tehtävänsä ja vastuunsa. | | | | X | | | Komissio ei hyväksynyt suositusta. |

Vuosi

Tilintarkastustuomioistuimen suositus

Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä

Komission vastaus

Pantu kokonaan täytäntöön

Täytäntöönpano käynnissä

Ei ole pantu täytäntöön

Ei sovellettavissa

Evidenssi riittämätön

Suurimmaksi osaksi

Joiltakin osin

2013

Suositus 1:

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2013 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella, että komissio järkeistää tuloksellisuutta koskevaa raportointikehystään varainhoitoasetuksen seuraavan tarkistuksen yhteydessä.

X

Komissio korostaa, että tarkistus on vielä kesken.

Suositus 2:

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2013 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella, että komissio varmistaa, että arviointikertomuksessa esitetään tiivistetysti kaikki Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden osalta saavutettua edistymistä koskevat tiedot, jotta lukija voi saada selkeän yleiskäsityksen saavutetusta edistyksestä.

X

Komissio pyrkii jatkuvasti parantamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa tapahtunutta edistystä koskevaa raportointiaan hallintoa ja tuloksellisuutta koskevassa vuotuisessa kertomuksessa sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä.

Suositus 3:

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2013 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella, että komissio parantaa tuloksellisuutta koskevaa hallinnointi- ja raportointijärjestelmäänsä siten, että se voi ottaa pääjohtajien antamissa vuotuisissa lausumissa vastuun varainhoidon moitteettomuudesta ja EU:n talousarvion osuudesta toimintapolitiikan saavutuksissa.

X

Komissio ei hyväksynyt suositusta.

2012

Suositus 1:

Komission ja lainsäätäjän olisi varmistettava, että tulevalla ohjelmakaudella (2014–2020) keskitytään tuloksellisuuteen. Tämä edellyttää, että alakohtaisissa asetuksissa tai muulla sitovalla tavalla määritetään rajallinen määrä riittävän täsmällisiä tavoitteita asiaankuuluvine indikaattoreineen, odotettuine tuloksineen ja vaikutuksineen.

X

Komissio katsoo, että tuloksellisuuteen on keskitytty selvästi enemmän vuosien 2014–2020 lainsäädäntökehyksessä.

Suositus 2:

Komissio varmistaa, että pääosastojen toimien ja asetettujen tavoitteiden välillä on selkeä yhteys. Näitä tavoitteita määrittäessään kunkin pääosaston on otettava tarvittaessa huomioon asianomainen hallinnointitapa, oma tehtävänsä ja vastuunsa.

X

Komissio ei hyväksynyt suositusta.

---

NELJÄS LUKU

Tulot

SISÄLLYS

| Johdanto | 4.1–4.5 |
| --- | --- |

| Tulot lyhyesti | 4.2–4.4 |
| --- | --- |

| Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa | 4.5 |
| --- | --- |

| Toimien sääntöjenmukaisuus | 4.6 |
| --- | --- |

| Vuotuisiin toimintakertomuksiin ja muihin sisäisen valvonnan järjestelmän osa-alueisiin kohdistuva tarkastustyö | 4.7–4.21 |
| --- | --- |

| BKTL- ja alv-saldoissa ja -mukautuksissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden BKTL- ja alv-lukujen päivitykset sekä varaumien perusteella toteutetut toimet | 4.8 |
| --- | --- |

| Komissio poisti suuren määrän BKTL-varaumia | 4.9–4.12 |
| --- | --- |

| Alv:oon perustuvia omia varoja koskevat varaumat ovat vähentyneet | 4.13 |
| --- | --- |

| Jäsenvaltioilla on yhä parantamisen varaa perinteisten omien varojen hallinnoinnissa | 4.14–4.19 |
| --- | --- |

| ETA/EFTA -rahoitusosuuksien ja korjausmekanismien laskentaan liittyi vähäisiä virheitä | 4.20 |
| --- | --- |

| Vuotuisissa toimintakertomuksissa annetaan oikea arvio | 4.21 |
| --- | --- |

| Johtopäätös ja suositukset | 4.22–4.24 |
| --- | --- |

| Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös | 4.22 |
| --- | --- |

| Suositukset | 4.23–4.24 |
| --- | --- |

| Liite 4.1 – | Tapahtumatarkastusten tulokset – tulot |
| --- | --- |

Liite 4.1 –

| Liite 4.2 – | Aiempien suositusten seuranta – tulot |
| --- | --- |

Liite 4.2 –

| Liite 4.3 – | Voimassa olevat BKTL-varaumat, alv-varaumat ja perinteisiä omia varoja koskevat avoimet kohdat jäsenvaltioittain 31.12.2015 |
| --- | --- |

Liite 4.3 –

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 4.1 | Tässä luvussa esitetään tuloja koskevat tilintarkastustuomioistuimen havainnot. Tulot koostuvat omista varoista ja muista tuloista. Vuoden 2015 tuloja koskevat keskeiset tiedot esitetään
  kaaviossa 4.1
  . |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

JOHDANTO

4.1

Tässä luvussa esitetään tuloja koskevat tilintarkastustuomioistuimen havainnot. Tulot koostuvat omista varoista ja muista tuloista. Vuoden 2015 tuloja koskevat keskeiset tiedot esitetään
  kaaviossa 4.1
  .

Kaavio 4.1 –   Tulot – Keskeiset tiedot 2015

(miljardia euroa)

Image

Lähde: Euroopan unionin varainhoitovuoden 2015 konsolidoitu tilinpäätös.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Tulot lyhyesti

| 4.2 | Suurin osa (90 prosenttia) (1) tuloista on peräisin omista varoista eli jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista (2). Omat varat jakautuvat seuraaviin kolmeen luokkaan: |
| --- | --- |

4.2

Suurin osa (90 prosenttia) (1) tuloista on peräisin omista varoista eli jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista (2). Omat varat jakautuvat seuraaviin kolmeen luokkaan:

| — | Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat (64 prosenttia tuloista) lasketaan soveltamalla yhdenmukaista kerrointa jäsenvaltioiden BKTL:oon. Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet lasketaan BKTL-tietoja koskevien ennakkoarvioiden perusteella (3). Kun kaikki muut tulolähteet on otettu huomioon, käytetään BKTL:oon perustuvia omia varoja EU:n talousarvion tasapainottamiseen (4). Pääasialliset riskit liittyvät siihen, että perustana olevia tilastotietoja ei ole koottu EU:n sääntöjen mukaisesti tai että komissio ei ole käsitellyt niitä kyseisten sääntöjen mukaisesti laskiessaan jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia, saldot ja mukautukset mukaan luettuna. Riskinä on myös, että jäsenvaltioiden BKTL-tietoja koskevissa komission tarkastuksissa ei havaita mahdollisia EU:n sääntöjen noudattamatta jäämisiä. |
| --- | --- |

—

Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat (64 prosenttia tuloista) lasketaan soveltamalla yhdenmukaista kerrointa jäsenvaltioiden BKTL:oon. Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet lasketaan BKTL-tietoja koskevien ennakkoarvioiden perusteella (3). Kun kaikki muut tulolähteet on otettu huomioon, käytetään BKTL:oon perustuvia omia varoja EU:n talousarvion tasapainottamiseen (4). Pääasialliset riskit liittyvät siihen, että perustana olevia tilastotietoja ei ole koottu EU:n sääntöjen mukaisesti tai että komissio ei ole käsitellyt niitä kyseisten sääntöjen mukaisesti laskiessaan jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia, saldot ja mukautukset mukaan luettuna. Riskinä on myös, että jäsenvaltioiden BKTL-tietoja koskevissa komission tarkastuksissa ei havaita mahdollisia EU:n sääntöjen noudattamatta jäämisiä.

| — | Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat (13 prosenttia) ovat rahoitusosuuksia, jotka perustuvat siihen, että jäsenvaltioiden teoreettisesti yhdenmukaistettuihin alv-määräytymisperusteisiin sovelletaan yhdenmukaista verokantaa. Pääasialliset riskit liittyvät jäsenvaltioiden toimittamien tietojen täydellisyyteen ja oikeellisuuteen, maksettavia rahoitusosuuksia koskevien komission laskelmien oikeellisuuteen ja jäsenvaltioiden maksujen oikea-aikaisuuteen. |
| --- | --- |

—

Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat (13 prosenttia) ovat rahoitusosuuksia, jotka perustuvat siihen, että jäsenvaltioiden teoreettisesti yhdenmukaistettuihin alv-määräytymisperusteisiin sovelletaan yhdenmukaista verokantaa. Pääasialliset riskit liittyvät jäsenvaltioiden toimittamien tietojen täydellisyyteen ja oikeellisuuteen, maksettavia rahoitusosuuksia koskevien komission laskelmien oikeellisuuteen ja jäsenvaltioiden maksujen oikea-aikaisuuteen.

| — | Perinteisiä omia varoja (13 prosenttia) ovat tuontitullit ja sokerin tuotantomaksut. Jäsenvaltiot toteavat ja kantavat perinteiset omat varat. Kolme neljäsosaa tästä määrästä maksetaan EU:n talousarvioon ja jäljelle jäävä neljännes pidätetään kantokuluina. Perinteisten omien varojen osalta pääasialliset riskit liittyvät EU:n käyttöön asetettujen varojen täysimääräisyyteen ja oikeellisuuteen sekä käyttöönasettamisen oikea-aikaisuuteen. |
| --- | --- |

—

Perinteisiä omia varoja (13 prosenttia) ovat tuontitullit ja sokerin tuotantomaksut. Jäsenvaltiot toteavat ja kantavat perinteiset omat varat. Kolme neljäsosaa tästä määrästä maksetaan EU:n talousarvioon ja jäljelle jäävä neljännes pidätetään kantokuluina. Perinteisten omien varojen osalta pääasialliset riskit liittyvät EU:n käyttöön asetettujen varojen täysimääräisyyteen ja oikeellisuuteen sekä käyttöönasettamisen oikea-aikaisuuteen.

| 4.3 | Muiden tulojen kohdalla pääasialliset riskit liittyvät muun muassa sakkojen hallinnointiin komissiossa, rahoitusosuuksien laskentavirheisiin EU:n sopimusten ja muiden sopimusten yhteydessä sekä budjettiepätasapainoa koskeviin korjausmekanismeihin liittyviin virheisiin. |
| --- | --- |

4.3

Muiden tulojen kohdalla pääasialliset riskit liittyvät muun muassa sakkojen hallinnointiin komissiossa, rahoitusosuuksien laskentavirheisiin EU:n sopimusten ja muiden sopimusten yhteydessä sekä budjettiepätasapainoa koskeviin korjausmekanismeihin liittyviin virheisiin.

| 4.4 | Neuvosto hyväksyi 26. toukokuuta 2014 virallisesti uuden omia varoja koskevan lakipaketin. Kun jäsenvaltiot ovat ratifioineet lakipaketin, sitä sovelletaan takautuvasti 1. tammikuuta 2014 alkaen. Tilintarkastustuomioistuin seuraa ratifiointiprosessia ja sen jälkeen tapahtuvaa takautuvan vaikutuksen laskentaa (5). |
| --- | --- |

4.4

Neuvosto hyväksyi 26. toukokuuta 2014 virallisesti uuden omia varoja koskevan lakipaketin. Kun jäsenvaltiot ovat ratifioineet lakipaketin, sitä sovelletaan takautuvasti 1. tammikuuta 2014 alkaen. Tilintarkastustuomioistuin seuraa ratifiointiprosessia ja sen jälkeen tapahtuvaa takautuvan vaikutuksen laskentaa (5).

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

| 4.5 | Liitteessä 1.1
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavan ja -menetelmien keskeiset osatekijät. Tuloja koskevan tarkastuksen osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:






  a) | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti seuraavat järjestelmät:






  i) | komission järjestelmät, joiden avulla varmistetaan, että jäsenvaltioiden BKTL-tiedot muodostavat asianmukaisen omien varojen laskentaperustan (varaumien poisto mukaan luettuna), ja komission järjestelmät, joiden avulla lasketaan ja kannetaan BKTL:oon perustuvina omina varoina maksettavat rahoitusosuudet (6) ja BKTL-saldot |
| --- | --- | --- | --- |

4.5

Liitteessä 1.1
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavan ja -menetelmien keskeiset osatekijät. Tuloja koskevan tarkastuksen osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:

a)

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti seuraavat järjestelmät:

i)

komission järjestelmät, joiden avulla varmistetaan, että jäsenvaltioiden BKTL-tiedot muodostavat asianmukaisen omien varojen laskentaperustan (varaumien poisto mukaan luettuna), ja komission järjestelmät, joiden avulla lasketaan ja kannetaan BKTL:oon perustuvina omina varoina maksettavat rahoitusosuudet (6) ja BKTL-saldot

| ii) | komission järjestelmät, joilla varmistetaan, että alv:oon perustuvat omat varat ja alv-saldot on laskettu ja kannettu oikein (7) |
| --- | --- |

ii)

komission järjestelmät, joilla varmistetaan, että alv:oon perustuvat omat varat ja alv-saldot on laskettu ja kannettu oikein (7)

| iii) | omia varoja koskevat komission järjestelmät, joiden yhteydessä komissio kohdistaa myös seurantaa jäsenvaltioiden toimittamiin jälkitarkastuksiin |
| --- | --- |

iii)

omia varoja koskevat komission järjestelmät, joiden yhteydessä komissio kohdistaa myös seurantaa jäsenvaltioiden toimittamiin jälkitarkastuksiin

| iv) | perinteisiä omia varoja koskevat kirjanpitojärjestelmät (8) kolmessa tarkastettavaksi valitussa jäsenvaltiossa (Ranska, Italia ja Liettua) (9) ja niiden jälkitarkastuksiin käyttämät järjestelmät |
| --- | --- |

iv)

perinteisiä omia varoja koskevat kirjanpitojärjestelmät (8) kolmessa tarkastettavaksi valitussa jäsenvaltiossa (Ranska, Italia ja Liettua) (9) ja niiden jälkitarkastuksiin käyttämät järjestelmät

| v) | sakkojen ja seuraamusten hallinnointi komissiossa EU:n talousarvion osastossa 7 |
| --- | --- |

v)

sakkojen ja seuraamusten hallinnointi komissiossa EU:n talousarvion osastossa 7

| vi) | komission laskemat Euroopan talousalueen (ETA) / Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) rahoitusosuudet |
| --- | --- |

vi)

komission laskemat Euroopan talousalueen (ETA) / Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) rahoitusosuudet

| vii) | korjausmekanismeja koskevat komission laskelmat (10). |
| --- | --- |

vii)

korjausmekanismeja koskevat komission laskelmat (10).

| b) | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission perintämääräyksistä poimitun 55 perintämääräyksen otoksen (11). Kyseessä on edustava otos kaikista tulolähteistä. |
| --- | --- |

b)

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission perintämääräyksistä poimitun 55 perintämääräyksen otoksen (11). Kyseessä on edustava otos kaikista tulolähteistä.

| c) | Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission budjettipääosaston ja Eurostatin vuotuiset toimintakertomukset. |
| --- | --- |

c)

Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission budjettipääosaston ja Eurostatin vuotuiset toimintakertomukset.

TOIMIEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| 4.6 | Liitteessä 4.1
  esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamiin 55 tapahtumaan ei liittynyt virheitä.






  — | Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut virheitä siinä, miten komissio oli laskenut jäsenvaltioiden rahoitusosuudet alv- ja BKTL-tietojen perusteella; virheitä ei havaittu myöskään rahoitusosuuksien maksussa. |
| --- | --- | --- |

4.6

Liitteessä 4.1
  esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamiin 55 tapahtumaan ei liittynyt virheitä.

—

Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut virheitä siinä, miten komissio oli laskenut jäsenvaltioiden rahoitusosuudet alv- ja BKTL-tietojen perusteella; virheitä ei havaittu myöskään rahoitusosuuksien maksussa.

| — | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission perintämääräykset vastasivat jäsenvaltioiden toimittamia selvityksiä perinteisistä omista varoista. |
| --- | --- |

—

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission perintämääräykset vastasivat jäsenvaltioiden toimittamia selvityksiä perinteisistä omista varoista.

| — | Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut virheitä muihin tuloihin liittyviä tapahtumia koskevissa laskelmissa tai maksuissa. |
| --- | --- |

—

Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut virheitä muihin tuloihin liittyviä tapahtumia koskevissa laskelmissa tai maksuissa.

VUOTUISIIN TOIMINTAKERTOMUKSIIN JA MUIHIN SISÄISEN VALVONNAN JÄRJESTELMÄN OSA-ALUEISIIN KOHDISTUVA TARKASTUSTYÖ

| 4.7 | Kuten kohdassa 4.5 tuodaan esille, tilintarkastustuomioistuin tarkasti tarkastukseen valitut järjestelmät. Tässä osassa esitettävät yksityiskohtaiset huomautukset eivät aiheuta varaumia tuloja koskevaan tilintarkastustuomioistuimen lausuntoon, mutta huomautusten perusteella esitetään suosituksia, joiden tavoitteena on tuoda lisäparannuksia tulojen laskentaan ja kantamiseen. |
| --- | --- |

4.7

Kuten kohdassa 4.5 tuodaan esille, tilintarkastustuomioistuin tarkasti tarkastukseen valitut järjestelmät. Tässä osassa esitettävät yksityiskohtaiset huomautukset eivät aiheuta varaumia tuloja koskevaan tilintarkastustuomioistuimen lausuntoon, mutta huomautusten perusteella esitetään suosituksia, joiden tavoitteena on tuoda lisäparannuksia tulojen laskentaan ja kantamiseen.

BKTL- ja alv-saldoissa ja -mukautuksissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden BKTL- ja alv-lukujen päivitykset sekä varaumien perusteella toteutetut toimet

| 4.8 | Jäsenvaltioiden on joka vuosi toimitettava päivitetyt BKTL- ja alv-tiedot vuosilta, joiden osalta mukautukset ovat vielä mahdollisia (neljä vuotta), tai käsiteltävä varauman kohteena olevat tapaukset (12). Komissio käyttää näitä tietoja, kun se laskee uudelleen jäsenvaltioiden edellisten vuosien alv- ja BKTL-osuuksia (niin sanotut alv- ja BKTL-saldot ja -mukautukset). Huomattava osa jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin vuonna 2014 tehdyistä merkittävistä korjauksista (9 813  miljoonaa euroa) oli seurausta BKTL:oa koskevien varaumien perusteella toteutetuista toimista (13), joiden myötä komissio poisti suurimman osan asianomaisista varaumista vuonna 2015. |
| --- | --- |

4.8

Jäsenvaltioiden on joka vuosi toimitettava päivitetyt BKTL- ja alv-tiedot vuosilta, joiden osalta mukautukset ovat vielä mahdollisia (neljä vuotta), tai käsiteltävä varauman kohteena olevat tapaukset (12). Komissio käyttää näitä tietoja, kun se laskee uudelleen jäsenvaltioiden edellisten vuosien alv- ja BKTL-osuuksia (niin sanotut alv- ja BKTL-saldot ja -mukautukset). Huomattava osa jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin vuonna 2014 tehdyistä merkittävistä korjauksista (9 813  miljoonaa euroa) oli seurausta BKTL:oa koskevien varaumien perusteella toteutetuista toimista (13), joiden myötä komissio poisti suurimman osan asianomaisista varaumista vuonna 2015.

Komissio poisti suuren määrän BKTL-varaumia

| 4.9 | BKTL-varaumat voivat olla yleisiä tai erityisiä. Yleiset varaumat kattavat kaikki BKTL-koonnin osatekijät. Erityiset varaumat kattavat BKTL:n eri osatekijöitä, ja ne voivat olla tapahtumakohtaisia (14), kaikki jäsenvaltiot kattavia (15) tai prosessikohtaisia (16).
  Kaaviossa 4.2
  kuvataan vuoden lopussa voimassa olleiden varaumien lukumäärän kehitystä. Siinä esitetään myös perinteisiin omiin varoihin ja alv:oon liittyviä tietoja, joita käsitellään myöhemmin tässä luvussa.
  Liitteessä 4.3
  annetaan jäsenvaltioittain tarkempia tietoja vuoden 2015 lopussa vallinneesta tilanteesta. |
| --- | --- |

4.9

BKTL-varaumat voivat olla yleisiä tai erityisiä. Yleiset varaumat kattavat kaikki BKTL-koonnin osatekijät. Erityiset varaumat kattavat BKTL:n eri osatekijöitä, ja ne voivat olla tapahtumakohtaisia (14), kaikki jäsenvaltiot kattavia (15) tai prosessikohtaisia (16).
  Kaaviossa 4.2
  kuvataan vuoden lopussa voimassa olleiden varaumien lukumäärän kehitystä. Siinä esitetään myös perinteisiin omiin varoihin ja alv:oon liittyviä tietoja, joita käsitellään myöhemmin tässä luvussa.
  Liitteessä 4.3
  annetaan jäsenvaltioittain tarkempia tietoja vuoden 2015 lopussa vallinneesta tilanteesta.

Kaavio 4.2 –   BKTL- ja alv-varaumien ja perinteisiä omia varoja koskevien avoimien kohtien lukumäärän kehitys vuoden lopussa

Image

Prosessikohtaiset BKTL-varaumat (ks. kohta 4.11) ja yleiset varaumat (ks. kohta 4.12) eivät sisälly BKTL:oa koskevaan kokonaismäärään.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

Voimassa olleiden tapahtumakohtaisten ja kaikki jäsenvaltiot kattavien varaumien lukumäärä väheni huomattavasti

| 4.10 | Komissio poisti vuoden 2015 aikana 184 varaumaa (67 tapahtumakohtaista ja 117 kaikki jäsenvaltiot kattavaa varaumaa). Poistettuihin varaumiin lukeutui myös pitkään voimassa ollut tapahtumakohtainen Kreikkaa koskenut varauma, joka liittyi kauteen 1995–2001 (17). Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut vakavia ongelmia analysoimassaan poistetuista varaumista poimitussa otoksessa. Vuoden 2015 lopussa voimassa oli 55 varaumaa, jotka kattoivat jäsenvaltioiden koontien eri osatekijöitä (ks.
  kaavio 4.2
  ). Varaumista 39 oli tapahtumakohtaisia ja 16 oli kaikki jäsenvaltiot kattavia. |
| --- | --- |

4.10

Komissio poisti vuoden 2015 aikana 184 varaumaa (67 tapahtumakohtaista ja 117 kaikki jäsenvaltiot kattavaa varaumaa). Poistettuihin varaumiin lukeutui myös pitkään voimassa ollut tapahtumakohtainen Kreikkaa koskenut varauma, joka liittyi kauteen 1995–2001 (17). Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut vakavia ongelmia analysoimassaan poistetuista varaumista poimitussa otoksessa. Vuoden 2015 lopussa voimassa oli 55 varaumaa, jotka kattoivat jäsenvaltioiden koontien eri osatekijöitä (ks.
  kaavio 4.2
  ). Varaumista 39 oli tapahtumakohtaisia ja 16 oli kaikki jäsenvaltiot kattavia.

| 4.10 | Komissio pitää erittäin tärkeänä BKTL-tietojen tarkastamista ja varaumien poistamista. Sen vuoksi Eurostatin BKTL-ryhmää vahvistettiin siirtämällä siihen tilapäisesti lisää henkilöstöä vuoden 2015 alkupuoliskolla. Vuoden loppua kohden henkilöstön määrä lähes kaksinkertaistui.

  Voimassa olevien varaumien määrää vähennettiin entisestään vuoden 2016 alkupuoliskolla. |
| --- | --- |

4.10

Voimassa olevien varaumien määrää vähennettiin entisestään vuoden 2016 alkupuoliskolla.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Prosessikohtaisten varaumien voimassaoloa jatkettiin

| 4.11 | Komissio jatkoi jäsenvaltioiden vuoden 2010 BKTL-koonteihin liittyvien 27 prosessikohtaisen varauman voimassaoloa vuoden 2011 kattamiseksi. Kyseessä olivat ainoat vuonna 2015 asetetut varaumat. Varaumat asetettiin, jotta komissio voisi tarkastaa (18) tiedot, jotka oli laadittu Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmän (EKT 2010) (19) mukaisesti. |
| --- | --- |

4.11

Komissio jatkoi jäsenvaltioiden vuoden 2010 BKTL-koonteihin liittyvien 27 prosessikohtaisen varauman voimassaoloa vuoden 2011 kattamiseksi. Kyseessä olivat ainoat vuonna 2015 asetetut varaumat. Varaumat asetettiin, jotta komissio voisi tarkastaa (18) tiedot, jotka oli laadittu Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmän (EKT 2010) (19) mukaisesti.

Voimassa on yhä yleisiä varaumia, jotka koskevat Kreikan BKTL-tietoja vuosilta 2008 ja 2009

| 4.12 | Ainoat vuoden 2015 lopussa voimassa olleet yleiset varaumat koskivat Kreikan BKTL–tietoja vuosilta 2008 ja 2009. Varaumien perusteella toteutettavat toimet olivat edistyneet, mutta varaumia ei kuitenkaan poistettu. Vuonna 2015 komissio kuitenkin jatkoi Kreikan kansantalouden tilinpidon koontiongelmiin liittyvien ongelmien tiivistä seuraamista ja säilytti vuonna 2014 käynnistetyn teknisen avun ohjelman, jonka tavoitteena on perustaa riippumaton ja vahvistettu kansallinen tilastoviranomainen. Nämä toimet parantavat Kreikan BKTL-tietojen luotettavuutta. Se on tärkeää, sillä asianomaisten tietojen laatu saattaa vaikuttaa kaikkien jäsenvaltioiden yksittäisiin BKTL:oon perustuvia omia varoja koskeviin rahoitusosuuksiin (ks. alaviite 4). |
| --- | --- |

4.12

Ainoat vuoden 2015 lopussa voimassa olleet yleiset varaumat koskivat Kreikan BKTL–tietoja vuosilta 2008 ja 2009. Varaumien perusteella toteutettavat toimet olivat edistyneet, mutta varaumia ei kuitenkaan poistettu. Vuonna 2015 komissio kuitenkin jatkoi Kreikan kansantalouden tilinpidon koontiongelmiin liittyvien ongelmien tiivistä seuraamista ja säilytti vuonna 2014 käynnistetyn teknisen avun ohjelman, jonka tavoitteena on perustaa riippumaton ja vahvistettu kansallinen tilastoviranomainen. Nämä toimet parantavat Kreikan BKTL-tietojen luotettavuutta. Se on tärkeää, sillä asianomaisten tietojen laatu saattaa vaikuttaa kaikkien jäsenvaltioiden yksittäisiin BKTL:oon perustuvia omia varoja koskeviin rahoitusosuuksiin (ks. alaviite 4).

Alv:oon perustuvia omia varoja koskevat varaumat ovat vähentyneet

| 4.13 | Vuoden lopussa varaumien yhteismäärä oli 85, kun vastaava määrä vuonna 2014 oli 101 (ks.
  kaavio 4.2
  ). Varaumista 69 oli komission asettamia ja 16 jäsenvaltioiden asettamia. Komission asettamista 69 varaumasta 15 liittyi alv-direktiivin rikkomisiin (20) (esim. arvonlisäverovapautusten myöntämiseen tuotteille tai toimille, joille niitä ei olisi pitänyt myöntää). Komission asettamien pitkäaikaisten varaumien (21) määrä väheni kymmenestä varaumasta kuuteen. |
| --- | --- |

4.13

Vuoden lopussa varaumien yhteismäärä oli 85, kun vastaava määrä vuonna 2014 oli 101 (ks.
  kaavio 4.2
  ). Varaumista 69 oli komission asettamia ja 16 jäsenvaltioiden asettamia. Komission asettamista 69 varaumasta 15 liittyi alv-direktiivin rikkomisiin (20) (esim. arvonlisäverovapautusten myöntämiseen tuotteille tai toimille, joille niitä ei olisi pitänyt myöntää). Komission asettamien pitkäaikaisten varaumien (21) määrä väheni kymmenestä varaumasta kuuteen.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

Jäsenvaltioilla on yhä parantamisen varaa perinteisten omien varojen hallinnoinnissa

Jälkitarkastukset ovat tärkeä väline EU:n taloudellisten etujen suojaamisen kannalta ...

| 4.14 | Tulliviranomaiset voivat tarkastaa tavaroihin liittyvät kaupalliset asiakirjat ja tiedot sen jälkeen kun tavarat on tuotu EU:hun ja laskettu siellä vapaaseen liikkeeseen (22). Nämä tarkastukset, joihin myös mainitut jälkitarkastukset (23) lukeutuvat, ovat tulliselvityksen jälkeisiä valvontamenettelyjä. Niiden olisi perustuttava riskianalyysiin, jolle on asetettu kriteerit kansallisella ja EU:n tasolla sekä mahdollisuuksien mukaan kansainvälisellä tasolla (24). |
| --- | --- |

4.14

Tulliviranomaiset voivat tarkastaa tavaroihin liittyvät kaupalliset asiakirjat ja tiedot sen jälkeen kun tavarat on tuotu EU:hun ja laskettu siellä vapaaseen liikkeeseen (22). Nämä tarkastukset, joihin myös mainitut jälkitarkastukset (23) lukeutuvat, ovat tulliselvityksen jälkeisiä valvontamenettelyjä. Niiden olisi perustuttava riskianalyysiin, jolle on asetettu kriteerit kansallisella ja EU:n tasolla sekä mahdollisuuksien mukaan kansainvälisellä tasolla (24).

| 4.14 | Komissio jatkaa yhteistyötään jäsenvaltioiden kanssa tullialan riskienhallintaa koskevan komission strategian ja toimintasuunnitelman mukaisesti, jotta tarkastukset (myös jälkitarkastukset) ovat tehokkaita ja perustuvat riskeihin. Tämä varmistetaan varsinkin EU:n yhteisten riskinarviointiperusteiden ja taloudellisia riskejä koskevien normien jatkokehityksen avulla. |
| --- | --- |

4.14

... mutta niitä ei ole vieläkään yhdenmukaistettu, mikä vaikuttaa tuloksiin

| 4.15 | Kuten aiemmissa vuosikertomuksissakin on raportoitu (25), maahantuojien yksilöinnissä, tarkastettavaksi valinnassa ja tarkastamisessa havaittiin puutteita eri jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Italiassa tapahtumat valitaan jälkitarkastuksiin yleensä tapahtumien luonteen perusteella, eikä yritysten profiilin perusteella, kuten komission julkaisemassa tullin yritystarkastusoppaassa suositellaan. |
| --- | --- |

4.15

Kuten aiemmissa vuosikertomuksissakin on raportoitu (25), maahantuojien yksilöinnissä, tarkastettavaksi valinnassa ja tarkastamisessa havaittiin puutteita eri jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Italiassa tapahtumat valitaan jälkitarkastuksiin yleensä tapahtumien luonteen perusteella, eikä yritysten profiilin perusteella, kuten komission julkaisemassa tullin yritystarkastusoppaassa suositellaan.

| 4.15 | Komissio tutkii tarkastuksissaan säännöllisesti jälkitarkastukset, kuten jäsenvaltioiden suorittamat auditoinnit, ja kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään tullin yritystarkastusopasta kyseisten tarkastusten tai auditointien suorittamisessa. Komissio ryhtyy havaintojen perusteella jatkotoimiin tilintarkastustuomioistuimen toimittamissa tarkastuksissa ja sen omissa tarkastuksissa tehtyjen havaintojen säännöllisen seurannan yhteydessä.

  Ks. komission vastaus kohtaan 4.14. |
| --- | --- |

4.15

Ks. komission vastaus kohtaan 4.14.

| 4.16 | Jälkitarkastusten laatu, laajuus ja tulokset vaihtelivat huomattavasti kolmessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa. Ranska muodostaa erityistapauksen, sillä siellä jälkitarkastusten yhteydessä voidaan ilmoittaa velasta vielä sen jälkeen, kun velan syntymisestä on kulunut yli kolme vuotta. Tämä lähestymistapa poikkeaa muiden jäsenvaltioiden soveltamasta lähestymistavasta, sillä Ranskan lainsäädännön mukaan tarkastukset liittyvät aina tullilainsäädännön rikkomisten ennaltaehkäisyyn ja rikkomisia koskevaan syyteharkintaan, joten ne voivat johtaa rikosoikeudellisiin menettelyihin. Näin ollen Ranskan viranomaiset keskeyttävät kolmen vuoden vanhentumisajan jälkitarkastusten yhteydessä (26). |
| --- | --- |

4.16

Jälkitarkastusten laatu, laajuus ja tulokset vaihtelivat huomattavasti kolmessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa. Ranska muodostaa erityistapauksen, sillä siellä jälkitarkastusten yhteydessä voidaan ilmoittaa velasta vielä sen jälkeen, kun velan syntymisestä on kulunut yli kolme vuotta. Tämä lähestymistapa poikkeaa muiden jäsenvaltioiden soveltamasta lähestymistavasta, sillä Ranskan lainsäädännön mukaan tarkastukset liittyvät aina tullilainsäädännön rikkomisten ennaltaehkäisyyn ja rikkomisia koskevaan syyteharkintaan, joten ne voivat johtaa rikosoikeudellisiin menettelyihin. Näin ollen Ranskan viranomaiset keskeyttävät kolmen vuoden vanhentumisajan jälkitarkastusten yhteydessä (26).

| 4.16 | Vaikka eri jäsenvaltioissa tehtyjen jälkitarkastusten laajuudessa ja tuloksissa ilmeneviin eroihin saattaa olla hyväksyttäviä perusteita, komissio tutkii vastedeskin jäsenvaltioissa toimittamissaan tarkastuksissa tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomat näkökohdat, jotka koskevat kansallisten viranomaisten suorittamia jälkitarkastuksia. Jäsenvaltiot voivat käyttää tullin yritystarkastusopasta, mutta sen käyttö ei ole pakollista. Opas tarjoaa niille kuitenkin ohjeita jälkitarkastusten suorittamisesta. EU:n tullilainsäädännön mukaan tullivelan tiedoksiantoon sovelletaan kolmen vuoden vanhentumisaikaa paitsi, jos tapaus saattaa johtaa rikosoikeudenkäyntiin. Jäsenvaltiot määrittävät eri tavoin sen, voiko tapaus johtaa rikosoikeudenkäyntiin. Kun ehdotettu direktiivi tullirikkomuksia ja -seuraamuksia koskevasta unionin oikeudellisesta kehyksestä (COM(2013)884 final) vahvistetaan ja sitä aletaan soveltaa, sen odotetaan ratkaisevan ongelman, joka aiheutuu siitä, että jotkin jäsenvaltiot käyttävät järjestelmällisesti yhteisön tullikoodeksin 221 artiklan 4 kohtaa eli nykyistä unionin tullikoodeksin 103 artiklan 2 kohtaa. |
| --- | --- |

4.16

Joidenkin jäsenvaltioiden A- ja B-kirjanpidossa on yhä parannettavaa

| 4.17 | Kukin jäsenvaltio lähettää komissiolle kuukausittain selvityksen todetuista tulliveloista ja sokerimaksuista (selvitys A-kirjanpidosta) ja kolmen kuukauden välein selvityksen niistä todetuista saamisista, jotka eivät sisälly A-kirjanpitoon (selvitys B-kirjanpidosta) (27). |
| --- | --- |

4.17

Kukin jäsenvaltio lähettää komissiolle kuukausittain selvityksen todetuista tulliveloista ja sokerimaksuista (selvitys A-kirjanpidosta) ja kolmen kuukauden välein selvityksen niistä todetuista saamisista, jotka eivät sisälly A-kirjanpitoon (selvitys B-kirjanpidosta) (27).

| 4.18 | Komissio havaitsi puutteita jäsenvaltioiden B-kirjanpidon hallinnoinnissa tarkastuskäynnin kohteena olleista 22 jäsenvaltiosta 17:ssä. Myös tilintarkastustuomioistuin havaitsi edeltävien vuosien tapaan tehottomuutta B-kirjanpidon hallinnoinnissa (28). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi hyviä käytäntöjä Liettuassa, joskaan velkojen perintä ei aina onnistunut (ks.
  kaavio 4.3
  ). Tietyt Italian kohdalla havaitut systemaattiset puutteet edellyttävät toimia. Italian viranomaiset eivät kyenneet vahvistamaan, että kaikki B-kirjanpidosta vähennetyt määrät sisältyivät oikeaan A-kirjanpitoa koskevaan selvitykseen. Komissio havaitsi, että kahdessa muussa jäsenvaltiossa (Belgia ja Ranska) oli samankaltaisia epäjohdonmukaisuuksia A- ja B-kirjanpitoa koskevien selvitysten välillä. Nämä puutteet eivät vaikuttaneet Euroopan unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä todettujen kokonaismäärien luotettavuuteen. |
| --- | --- |

4.18

Komissio havaitsi puutteita jäsenvaltioiden B-kirjanpidon hallinnoinnissa tarkastuskäynnin kohteena olleista 22 jäsenvaltiosta 17:ssä. Myös tilintarkastustuomioistuin havaitsi edeltävien vuosien tapaan tehottomuutta B-kirjanpidon hallinnoinnissa (28). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi hyviä käytäntöjä Liettuassa, joskaan velkojen perintä ei aina onnistunut (ks.
  kaavio 4.3
  ). Tietyt Italian kohdalla havaitut systemaattiset puutteet edellyttävät toimia. Italian viranomaiset eivät kyenneet vahvistamaan, että kaikki B-kirjanpidosta vähennetyt määrät sisältyivät oikeaan A-kirjanpitoa koskevaan selvitykseen. Komissio havaitsi, että kahdessa muussa jäsenvaltiossa (Belgia ja Ranska) oli samankaltaisia epäjohdonmukaisuuksia A- ja B-kirjanpitoa koskevien selvitysten välillä. Nämä puutteet eivät vaikuttaneet Euroopan unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä todettujen kokonaismäärien luotettavuuteen.

| 4.18 | Komissio tutkii järjestelmällisesti B-kirjanpidon hallinnoinnin jokaisen jäsenvaltioon tekemänsä tarkastuskäynnin yhteydessä ja pyytää jäsenvaltioita korjaamaan havaitsemansa puutteet. Joulukuussa 2015 pidetyssä omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessa komission yksiköt toivat jälleen esiin ongelman, joka koskee A- ja B-kirjanpitojen välistä johdonmukaisuutta. Ne pyysivät, että ne jäsenvaltiot, joiden A- ja B-kirjanpitoa koskevissa selvityksissä ilmenee edelleen epäjohdonmukaisuuksia, toimittavat niiden ratkaisemiseksi suunnitelman ratkaisuaikatauluineen ja suorittavat rutiinitarkastuksia, joilla estetään tällaisten epäjohdonmukaisuuksien toistuminen. |
| --- | --- |

4.18

Kaavio 4.3 – Käytössä ei ole vaikuttavaa välinettä velkojen perintään yrityksiltä, jotka on rekisteröity EU:n ulkopuolelle, tai yksityishenkilöiltä, jotka ovat EU:n ulkopuolella sijaitsevien maiden kansalaisia.

Käytössä ei ole vaikuttavaa välinettä velkojen perintään velallisyrityksiltä, jotka on rekisteröity EU:n ulkopuolelle, tai yksityishenkilöiltä, jotka ovat EU:n ulkopuolella sijaitsevien maiden kansalaisia.

Liettuassa otokseen kuuluneista 24 tapauksesta kuudessa velalliset olivat EU:n ulkopuolella sijaitsevista maista: velallisiin kuului Venäjän, Valkovenäjän ja Ukrainan kansalaisia ja Turkkiin sekä Brittiläisille Neitsytsaarille rekisteröityjä yrityksiä. Liettuan tulliviranomaiset toteuttivat kaikki mahdolliset perintämenettelyt EU:n rajojen sisällä, mutta velan perintä ei onnistunut tarkastuksen kohteena olleissa tapauksissa.

Jäsenvaltioista valittiin lisäksi analysoitavaksi kaikkiaan 15 tapausta, joissa velka oli poistettu kirjapidosta (29). Niistä neljässä viranomaiset eivät olleet kyenneet toteuttamaan velan perintää, koska velalliset olivat sijoittautuneet Sveitsiin, Ukrainaan tai Venäjälle.

Kaavio 4.3 – Käytössä ei ole vaikuttavaa välinettä velkojen perintään yrityksiltä, jotka on rekisteröity EU:n ulkopuolelle, tai yksityishenkilöiltä, jotka ovat EU:n ulkopuolella sijaitsevien maiden kansalaisia.

Komissio katsoo, että 1. toukokuuta 2016 voimaan tullut unionin tullikoodeksi on tarjonnut lisäkeinoja, joilla voidaan varmistaa velkojen perintä tilintarkastustuomioistuimen tutkimissa tilanteissa. Tullikoodeksissa laajennetaan varsinkin pakollisten vakuuksien käyttöä, ja siinä säädetään harkinnanvaraisista vakuuksista sekä EU:ssa sijaitsevien yhteisvastuullisten tulliedustajien nimittämisestä.

Avoimien kohtien määrä on yhä huomattava

| 4.19 | Komission jäsenvaltioissa suorittamat tarkastukset saattavat johtaa siihen, että kansallisten viranomaisten on ryhdyttävä toimiin, koska EU:n tullisääntöjä ei ole noudatettu. Näistä tapauksista käytetään nimitystä ”avoimet kohdat”. Avoimilla kohdilla saattaa olla taloudellista vaikutusta. Vuoden 2015 lopussa avoimina oli kaikkiaan 325 kohtaa (ks.
  kaavio 4.2
  ) (30). |
| --- | --- |

4.19

Komission jäsenvaltioissa suorittamat tarkastukset saattavat johtaa siihen, että kansallisten viranomaisten on ryhdyttävä toimiin, koska EU:n tullisääntöjä ei ole noudatettu. Näistä tapauksista käytetään nimitystä ”avoimet kohdat”. Avoimilla kohdilla saattaa olla taloudellista vaikutusta. Vuoden 2015 lopussa avoimina oli kaikkiaan 325 kohtaa (ks.
  kaavio 4.2
  ) (30).

| 4.19 | Komission yksiköt ryhtyvät ”avointen kohtien” osalta jatkotoimiin pikaisesti. Ne lopettavat avointen kohtien käsittelyn vasta, kun ne ovat vakuuttuneita siitä, että kohdat on ratkaistu asianmukaisin toimenpitein, ja kun erääntyneet perinteiset omat varat ja niille mahdollisesti kertyneet korot on asetettu käyttöön. Monimutkaisten (esim. kansallisten säädösten tai määräysten muuttamista, organisatorisia tai tietoteknisiä muutoksia kansallisissa julkisissa laitoksissa tai rikkomusmenettelyä edellyttävien) ongelmakohtien ratkaiseminen vie kuitenkin aikaa. Niistä 325 kohdasta, joiden tilintarkastustuomioistuin osoitti olevan avoimina vuoden 2015 lopussa, vain 199:llä saattaa olla taloudellista vaikutusta. |
| --- | --- |

4.19

ETA/EFTA -rahoitusosuuksien ja korjausmekanismien laskentaan liittyi vähäisiä virheitä

| 4.20 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vähäisiä virheitä kahdella alalla: |
| --- | --- |

4.20

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vähäisiä virheitä kahdella alalla:

4.20

| a) | ETA/EFTA-rahoitusosuuksia koskevat komission laskelmat vuodelta 2015 |
| --- | --- |

a)

ETA/EFTA-rahoitusosuuksia koskevat komission laskelmat vuodelta 2015

| b) | korjausmekanismeja koskevat komission laskelmat vuodelta 2015. |
| --- | --- |

b)

korjausmekanismeja koskevat komission laskelmat vuodelta 2015.

| b) | Komissio on toteuttanut toimenpiteitä tarkastustensa parantamiseksi ja tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden välttämiseksi. On esimerkiksi otettu käyttöön uusia tarkistuslistoja, parannettu syöttötietojen valmistelumenettelyjä ja tehostettu entisestään asiakirjojen kaksinkertaista tarkastusta varsinkin käytettyjen syöttötietojen osalta. Laskelmista on lisäksi laadittu yksityiskohtaisempi kuvaus, jossa uutta laskentahenkilöstöä ohjeistetaan paremmin. |
| --- | --- |

b)

Komissio on toteuttanut toimenpiteitä tarkastustensa parantamiseksi ja tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden välttämiseksi. On esimerkiksi otettu käyttöön uusia tarkistuslistoja, parannettu syöttötietojen valmistelumenettelyjä ja tehostettu entisestään asiakirjojen kaksinkertaista tarkastusta varsinkin käytettyjen syöttötietojen osalta. Laskelmista on lisäksi laadittu yksityiskohtaisempi kuvaus, jossa uutta laskentahenkilöstöä ohjeistetaan paremmin.

Virheet johtuivat virheellisestä laskentakaavasta ja vanhentuneiden tietokantojen tiedoista. Virheet eivät ole olennaisia (31), mutta ne osoittavat, että nykyisiä laskentamenetelmiä ja laskennan tarkistusjärjestelmiä olisi parannettava.

Vuotuisissa toimintakertomuksissa annetaan oikea arvio

| 4.21 | Budjettipääosaston ja Eurostatin vuotta 2015 koskevissa toimintakertomuksissa annetaan varainhoidosta oikea arvio omien varojen ja muiden tulojen perustana olevien toimien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden osalta. Tilintarkastustuomioistuin sai näistä tiedoista vahvistuksen havainnoilleen ja johtopäätöksilleen. |
| --- | --- |

4.21

Budjettipääosaston ja Eurostatin vuotta 2015 koskevissa toimintakertomuksissa annetaan varainhoidosta oikea arvio omien varojen ja muiden tulojen perustana olevien toimien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden osalta. Tilintarkastustuomioistuin sai näistä tiedoista vahvistuksen havainnoilleen ja johtopäätöksilleen.

JOHTOPÄÄTÖS JA SUOSITUKSET

Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös

| 4.22 | Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että tulojen virhetaso ei ole olennainen. Tulojen osalta






  — | tarkastetut järjestelmät arvioitiin BKTL:oon ja alv:oon perustuvien omien varojen kohdalla vaikuttaviksi |
| --- | --- | --- |

4.22

Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että tulojen virhetaso ei ole olennainen. Tulojen osalta

—

tarkastetut järjestelmät arvioitiin BKTL:oon ja alv:oon perustuvien omien varojen kohdalla vaikuttaviksi

| — | tarkastetut järjestelmät arvioitiin perinteisten omien varojen kohdalla kokonaisuutena tarkasteltuna vaikuttaviksi; keskeiset sisäiset kontrollit arvioitiin tarkastuskäynnin kohteina olleissa jäsenvaltioissa osittain vaikuttaviksi |
| --- | --- |

—

tarkastetut järjestelmät arvioitiin perinteisten omien varojen kohdalla kokonaisuutena tarkasteltuna vaikuttaviksi; keskeiset sisäiset kontrollit arvioitiin tarkastuskäynnin kohteina olleissa jäsenvaltioissa osittain vaikuttaviksi

| — | tilintarkastustuomioistuin ei havainnut tarkastamissaan tapahtumissa virheitä. |
| --- | --- |

—

tilintarkastustuomioistuin ei havainnut tarkastamissaan tapahtumissa virheitä.

Suositukset

| 4.23 | Liitteessä 4.2
  esitetään arvio siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty. Tilintarkastustuomioistuin antoi vuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa seitsemän suositusta. Näistä suosituksista neljä oli pantu täytäntöön suurimmaksi osaksi ja kolme joiltakin osin. |
| --- | --- |

4.23

Liitteessä 4.2
  esitetään arvio siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty. Tilintarkastustuomioistuin antoi vuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa seitsemän suositusta. Näistä suosituksista neljä oli pantu täytäntöön suurimmaksi osaksi ja kolme joiltakin osin.

| 4.24 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän arvion ja vuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella seuraavaa: |
| --- | --- |

4.24

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän arvion ja vuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella seuraavaa:

Perinteiset omat varat

| — | Suositus 1: komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin varmistaakseen, että talouden toimijoita kohdellaan yhdenvertaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, kun on kyse jälkitarkastusten seurauksena suoritetulle veloista ilmoittamiselle asetetuista vanhentumisajoista |
| --- | --- |

—

Suositus 1: komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin varmistaakseen, että talouden toimijoita kohdellaan yhdenvertaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, kun on kyse jälkitarkastusten seurauksena suoritetulle veloista ilmoittamiselle asetetuista vanhentumisajoista

Komissio hyväksyy suosituksen osittain. Komission mielestä tilintarkastustuomioistuimen esittämät huomautukset käsitellään komission ehdotuksessa direktiiviksi tullirikkomuksia ja -seuraamuksia koskevasta unionin oikeudellisesta kehyksestä (COM(2013)884 final), ja tilanteen odotetaan paranevan, kun ehdotus hyväksytään ja direktiiviä aletaan soveltaa. Lopputulos riippuu kuitenkin lainsäädäntövallan käyttäjän päätöksestä.

| — | Suositus 2: komissio antaa jäsenvaltioille ohjeita, joiden tarkoituksena on parantaa B-kirjanpitoon kirjattujen erien hallinnointia jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

—

Suositus 2: komissio antaa jäsenvaltioille ohjeita, joiden tarkoituksena on parantaa B-kirjanpitoon kirjattujen erien hallinnointia jäsenvaltioissa

Komissio hyväksyy suosituksen. Toimittaessaan tarkastuksia jäsenvaltioissa komission yksiköt neuvovat säännöllisesti kansallisia viranomaisia B-kirjanpidon hallinnoinnissa ja edistävät hyviä käytäntöjä.

| — | Suositus 3: komissio varmistaa, että jäsenvaltiot ilmoittavat ja asettavat käyttöön B-kirjanpidosta vähennetyt määrät oikein |
| --- | --- |

—

Suositus 3: komissio varmistaa, että jäsenvaltiot ilmoittavat ja asettavat käyttöön B-kirjanpidosta vähennetyt määrät oikein

Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio aikoo vastedeskin varmistaa, että jäsenvaltiot ilmoittavat ja asettavat käyttöön B-kirjanpidosta vähennetyt määrät oikein.

| — | Suositus 4: komissio helpottaa mahdollisimman paljon tullivelkojen perintää jäsenvaltioissa tapauksissa, joissa velalliset eivät ole sijoittautuneet mihinkään EU:n jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

—

Suositus 4: komissio helpottaa mahdollisimman paljon tullivelkojen perintää jäsenvaltioissa tapauksissa, joissa velalliset eivät ole sijoittautuneet mihinkään EU:n jäsenvaltioon.

Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio tutkii ja arvioi myöhemmin unionin uuden tullikoodeksin vaikuttavuuden tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien ongelmien ratkaisuun.

Ks. myös komission vastaus kaavioon 4.3.

ETA/EFTA-rahoitusosuudet ja korjausmekanismit

| — | Suositus 5: komissio parantaa ETA/EFTA-rahoitusosuuksien ja korjausmekanismien laskennan tarkastuksia. |
| --- | --- |

—

Suositus 5: komissio parantaa ETA/EFTA-rahoitusosuuksien ja korjausmekanismien laskennan tarkastuksia.

Komissio hyväksyy suosituksen. Tehostaakseen tarkastuksia se on jo parantanut ja vahvistanut menettelyjä ja tarkistuslistoja.

---

(1)  Voimassa oleva lainsäädäntö: neuvoston päätös 2007/436/EY, Euratom, tehty 7 päivänä kesäkuuta 2007, Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (omia varoja koskeva päätös) (EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17), ja neuvoston asetus EY, Euratom) N:o 1150/2000, annettu 22 päivänä toukokuuta 2000, yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 2007/436/EY, Euratom soveltamisesta (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1377/2014 (EUVL L 367, 23.12.2014, s. 14).

(2)  Omia varoja koskevassa päätöksessä vahvistettiin vähennykset, joita sovellettiin joihinkin jäsenvaltioihin BKTL- ja alv-osuuksien yhteydessä kaudella 2007–2013. Kun uusi lakipaketti on ratifioitu (ks. kohta 4.4), osaan jäsenvaltioista sovelletaan takautuvasti vähennystä kauden 2014–2020 osalta. Lisäksi omia varoja koskevassa päätöksessä säädetään yhdelle jäsenvaltiolle myönnetystä talousarvion epätasapainon korjauksesta. Korjaus oli voimassa edelleen vuonna 2015, ja sen soveltaminen jatkuu uuden lakipaketin puitteissa.

(3)  Komissio ja jäsenvaltiot sopivat tiedoista omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessa.

(4)  Jos jokin jäsenvaltio ilmoittaa todellista pienemmän (tai suuremman) BKTL-luvun, BKTL:oon perustuvien omien varojen kokonaismäärä ei muutu, mutta muiden jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ovat vastaavasti suuremmat (tai pienemmät), kunnes BKTL-tiedot on korjattu.

(5)  Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet lasketaan uudelleen ottamalla huomioon seuraavat tekijät:

| — | kolmeen jäsenvaltioon sovelletaan 0,15 prosentin alennettua alv-kantaa |
| --- | --- |

—

kolmeen jäsenvaltioon sovelletaan 0,15 prosentin alennettua alv-kantaa

| — | neljään jäsenvaltioon sovelletaan BKTL-maksujen kiinteämääräisiä vähennyksiä |
| --- | --- |

—

neljään jäsenvaltioon sovelletaan BKTL-maksujen kiinteämääräisiä vähennyksiä

| — | kannetuista perinteisistä omista varoista kantokuluina pidätettävä osuus vähennetään 20 prosenttiin (nykyisestä 25 prosentista) |
| --- | --- |

—

kannetuista perinteisistä omista varoista kantokuluina pidätettävä osuus vähennetään 20 prosenttiin (nykyisestä 25 prosentista)

| — | omien varojen tarkoituksiin käytettävän BKTL:n laskentaan käytetään Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 2010:tä (EKT 2010) (tällä hetkellä käytössä on EKT 95). |
| --- | --- |

—

omien varojen tarkoituksiin käytettävän BKTL:n laskentaan käytetään Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 2010:tä (EKT 2010) (tällä hetkellä käytössä on EKT 95).

(6)  Tarkastuksen lähtökohdaksi otettiin hyväksytyt BKTL-tietoja koskevat ennakkoarviot. Tilintarkastustuomioistuin ei voi tehdä johtopäätöksiä komission ja jäsenvaltioiden sopimien tietojen laadusta.

(7)  Tilintarkastustuomioistuimen lähtökohtana oli jäsenvaltioiden valmistelema yhdenmukainen alv:n määräytymisperusta. Tarkastuksen yhteydessä ei suoraan testattu jäsenvaltioiden toimittamia tilastotietoja ja muita tietoja. Ks. myös erityiskertomus nro 24/2015 ”EU:n sisäisten arvonlisäveropetosten torjuminen: lisätoimia tarvitaan” (http://eca.europa.eu).

(8)  Tarkastuksen lähtökohtana olivat tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden käyttämien, perinteisiä omia varoja koskevien kirjanpitojärjestelmien sisältämät tiedot. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus ei voi kattaa tuontia, josta ei ole tehty ilmoitusta tai joka on välttänyt tullivalvonnan.

(9)  Mainitut kolme jäsenvaltiota valittiin tarkastukseen, koska niiden perinteisiä omia varoja koskevat rahoitusosuudet ovat huomattavat. Huomioon otettiin myös vuorotteluperiaate.

(10)  Päätös 2007/436/EY, Euratom, 4 artikla.

(11)  Perintämääräys on asiakirja, johon komissio on kirjannut määrät, jotka ovat maksamatta komissiolle.

(12)  Tiedot on mahdollista tarkistaa ainakin neljän vuoden ajan, minkä jälkeen niitä ei voi enää muuttaa, paitsi jos on esitetty varauma. Varaumien ansiosta komissiolla säilyy oikaisumahdollisuus jäsenvaltioiden BKTL- ja alv-ilmoituksiin sisältyviin epäselviin osatekijöihin lakisääteisen neljän vuoden aikarajan jälkeen.

(13)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohdat 4.6–4.13.

(14)  Varaumat kattavat tietyn BKTL–tapahtuman tietyssä jäsenvaltiossa.

(15)  Kaikkia jäsenvaltioita koskevat varaumat kattavat tietyn tapahtuman kaikissa jäsenvaltioissa.

(16)  Esitetään, kun on kyseessä tietty vaihe prosessia, ks. kohta 4.11.

(17)  Bruttokansantuotetta (BKT) käytettiin kansallisen tilinpidon aggregaattina vuoteen 2001 asti.

(18)  Tarkastus on suoritettava BKTL-luetteloiden perusteella. Luettelo, jossa jäsenvaltio antaa yksityiskohtaisen selvityksen BKTL:n laskentaan käyttämistään lähteistä ja menetelmistä. Eurostat arvioi sen perusteella omien varojen tarkoituksiin käytettävien BKTL-tietojen laatua ja kattavuutta.

(19)  Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä (EKT 2010) on uusin kansainvälisesti yhteensopiva EU:n tilinpitokehys, jonka avulla voidaan kuvata taloutta systemaattisesti ja yksityiskohtaisesti. Se otettiin käyttöön syyskuussa 2014.

(20)  Neuvoston direktiivi 2006/112/EY, annettu 28 päivänä marraskuuta 2006, yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä (EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1).

(21)  Tilintarkastustuomioistuimen määritelmän mukaan varauma on pitkäaikainen, jos se koskee vuotta, josta on kulunut jo ainakin kymmenen vuotta. Toisin sanoen vuoden 2015 lopussa yhä voimassa olleet pitkäaikaiset varaumat koskevat vuotta 2006 tai sitä aikaisempia vuosia.

(22)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista (EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1), 78 artikla.

(23)  Tullin yritystarkastusoppaan mukaan jälkitarkastuksilla tarkoitetaan toimijoihin kohdistuvaa valvontamenettelyä, jossa tutkitaan taloudellisen toimijan tilit, kirjanpito ja liiketoiminnan järjestelmät. Lähde: Tullin yritystarkastusopas.

(24)  Yhteisön tullikoodeksin 13 artiklan 2 kohta.

(25)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 4.19, vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 2.14, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 2.31.

(26)  Yhteisön tullikoodeksin 221 artiklan 4 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Jos tullivelka on syntynyt sellaisen teon tuloksena, joka sen suorittamishetkellä olisi voinut johtaa rikosoikeudenkäyntiin, tiedoksianto velalliselle voi tapahtua 3 kohdassa tarkoitetun kolmen vuoden määräajan päätyttyäkin, jos voimassa olevat säännökset sen sallivat”.

(27)  Mikäli tulleja tai maksuja ei ole maksettu ja vakuutta ei ole toimitettu, tai vakuudet on toimitettu mutta maksut on riitautettu, jäsenvaltiot voivat lykätä kyseisten varojen käyttöön asettamista kirjaamalla ne erilliseen kirjanpitoon.

(28)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 4.22, vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 2.16, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohdat 2.32 ja 2.33.

(29)  Tapaukset, jotka komissio hyväksyi asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 17 artiklan nojalla ja joissa jäsenvaltiot saavat asetuksen nojalla vapautuksen todettuja maksuja vastaavien määrien asettamisesta komission käyttöön, koska perintää ei ole voitu toteuttaa. Näihin neljään velan poistotapaukseen liittyy 11 miljoonan euron määrä, jota ei saada perittyä takaisin.

(30)  Kaikkiaan 44 kohtaa oli ollut avoinna yli viisi vuotta. Vanhimmat edelleen avoimet kohdat olivat peräisin vuodelta 2002 ja ne koskivat Saksaa, Kreikkaa ja Portugalia.

(31)  Korjausmekanismin laskennassa 5 635,2 miljoonan euron kokonaismäärään liittyi 2,9 miljoonan euron osuus, joka oli ilmoitettu liian suurena (alle 0,1 %). ETA/EFTA-maille suoritettujen maksujen kokonaismäärä oli 425,8 miljoonaa euroa, josta liian suurina suoritettujen maksujen osuus oli 3,7 miljoonaa euroa (0,9 %).

LIITE 4.1

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – TULOT

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| |
| Tapahtumien yhteismäärä: | 55 | 55 |
| |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| | | |
| Arvioitu virhetaso | 0,0  % | 0,0  % |
| | | |
| | Ylempi virheraja | 0,0  % | |
| | Alempi virheraja | 0,0  % | |

2015

2014

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Tapahtumien yhteismäärä:

55

55

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Arvioitu virhetaso

0,0  %

0,0  %

Ylempi virheraja

0,0  %

Alempi virheraja

0,0  %

LIITE 4.2

AIEMPIEN SUOSITUSTEN SEURANTA – TULOT

| Vuosi | Tilintarkastustuomioistuimen suositus | Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Pantu kokonaan täytäntöön | Täytäntöönpano käynnissä | Ei ole pantu täytäntöön | Ei sovellettavissa | Evidenssi riittämätön |
| Suurimmaksi osaksi | Joiltakin osin |
| 2013 | Komission olisi kannustettava jäsenvaltioita täsmentämään, mitä menetelmiä ne käyttävät kootessaan tietoja piilotaloudesta, ja edistettävä koonnin yhdenmukaistamista jäsenvaltioiden välillä. | X | | | | | | |
| Komission olisi asettava käyttöön tarkka toimintasuunnitelma, jossa asetetaan selkeät välitavoitteet Kreikan kansantalouden tilinpidon koontiongelmien ratkaisemiseen, ja seurattava tiiviisti suunnitelman täytäntöönpanoa. | | X | | | | | Tilastointia koskevaa Kreikan nykyistä toimintasuunnitelmaa (JOSGAP) täydennetään kansantalouden tilinpitoa koskevalla erityissuunnitelmalla vuoden 2016 aikana. |
| Komission olisi laadittava tulliselvityksen jälkeisiä tarkastuksia varten riskianalyysin vähimmäisstandardit ja hyödynnettävä siinä nykyisen tuontitietokannan tietoja, jotta jäsenvaltiot voisivat kohdistaa tarkastustoimintansa paremmin niihin maahantuojiin, joihin liittyy riski. | | X | | | | | Komissio hyväksyi suosituksen. Tullin yritystarkastusoppaan (2014) uudessa versiossa esitetään riski-indikaattoreita jälkitarkastusta varten. Nykyiseen tuontitietokantaan on suunnitteilla muutoksia, mutta ne ovat täysin käytössä vasta vuonna 2018.


  Nykyisen Surveillance 2 -järjestelmän päivitys Surveillance 3 -järjestelmään riippuu unionin tullikoodeksin täytäntöönpanosta (tullikoodeksia koskeva delegoitu säädös ja täytäntöönpanosäädös), ja päivitystä tehtäessä otetaan huomioon unionin tullikoodeksiin liittyvä työohjelma (komission täytäntöönpanopäätös 2014/255/EU). |
| Komission olisi kannustettava jäsenvaltioita soveltamaan nykyisiä ohjeita ja seurattava jälkitarkastusten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. | | | X | | | | Komissio hyväksyi suosituksen. Tarkastusten toimittaminen kuuluu nykyisen oikeudellisen kehyksen nojalla jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio aikoo lisäksi tullitarkastuksista suorittamiensa tarkastusten aikana kannustaa jäsenvaltioita käyttämään nykyistä ohjeistusta. Jos jälkitarkastusten toimittamisessa ilmenee puutteita, se pyytää jäsenvaltioita ryhtymään korjaaviin toimenpiteisiin. Komissio muistuttaa, että tarkistettu tullin yritystarkastusopas hyväksyttiin maaliskuussa 2014.


  Komissio on mielestään pannut tämän suosituksen kokonaan täytäntöön. Suosituksessa viitataan kuitenkin myös jatkuvaan prosessiin, joka on edelleen komission tavoitteena.


  Se kannustaa vastedeskin jäsenvaltioita käyttämään nykyistä ohjeistusta. |
| 2013 ja 2012 | Komission olisi kannustettava jäsenvaltioita käyttämään A- ja B-kirjanpitoa oikein ja varmistettava, että kirjanpidot ovat osoitetusti täydelliset ja oikeelliset (*). | | X | | | | | Komissio on näin tehnytkin ja jatkaa tätä käytäntöä. Se aikoo edelleen tutkia A- ja B-kirjanpitojen käytön tarkastustensa yhteydessä ja pyytää jäsenvaltioita huolehtimaan, että ne ovat täydelliset ja virheettömät. |
| 2012 | Komission pitäisi arvioida BKTL-tietojen tarkistukseen soveltamaansa valvontakehystä, suorittaa järjestelmällinen ja vakioitu kustannushyötyanalyysi, tarkistaa perusteellisesti olennaiset ja riskialttiit BKTL-osatekijät, rajoittaa yleisten varaumien käyttöä ja asettaa varaumien esittämiselle olennaisuuskriteerit. | | X | | | | | Komissio julkisti huhtikuussa 2016 tulevaa tarkastussykliä koskevat suunnitelmansa. Niihin sisältyy yksityiskohtainen riskinarviointi, kustannus-hyötyanalyysi ja monia muita tilintarkastustuomioistuimen viime vuosina esiin tuomia kysymyksiä. Varaumien käsittelyä ja olennaisuutta koskevat parannukset on jo tehty. |
| Komission pitäisi kannustaa jäsenvaltioita tullivalvonnan tehostamiseen, jotta perinteisiä omia varoja saadaan kerätyksi mahdollisimman suuri määrä. | | X | | | | | Komissio on näin tehnytkin ja jatkaa tätä käytäntöä. Se aikoo aiempaan tapaan tarkistaa säännöllisissä perinteisten omien varojen tarkastuksissaan, että jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön asianmukaiset tarkastussäännöstöt, joiden tarkoituksena on suojata EU:n taloudelliset edut perinteisten omien varojen osa-alueella. |

Vuosi

Tilintarkastustuomioistuimen suositus

Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä

Komission vastaus

Pantu kokonaan täytäntöön

Täytäntöönpano käynnissä

Ei ole pantu täytäntöön

Ei sovellettavissa

Evidenssi riittämätön

Suurimmaksi osaksi

Joiltakin osin

2013

Komission olisi kannustettava jäsenvaltioita täsmentämään, mitä menetelmiä ne käyttävät kootessaan tietoja piilotaloudesta, ja edistettävä koonnin yhdenmukaistamista jäsenvaltioiden välillä.

X

Komission olisi asettava käyttöön tarkka toimintasuunnitelma, jossa asetetaan selkeät välitavoitteet Kreikan kansantalouden tilinpidon koontiongelmien ratkaisemiseen, ja seurattava tiiviisti suunnitelman täytäntöönpanoa.

X

Tilastointia koskevaa Kreikan nykyistä toimintasuunnitelmaa (JOSGAP) täydennetään kansantalouden tilinpitoa koskevalla erityissuunnitelmalla vuoden 2016 aikana.

Komission olisi laadittava tulliselvityksen jälkeisiä tarkastuksia varten riskianalyysin vähimmäisstandardit ja hyödynnettävä siinä nykyisen tuontitietokannan tietoja, jotta jäsenvaltiot voisivat kohdistaa tarkastustoimintansa paremmin niihin maahantuojiin, joihin liittyy riski.

X

Komissio hyväksyi suosituksen. Tullin yritystarkastusoppaan (2014) uudessa versiossa esitetään riski-indikaattoreita jälkitarkastusta varten. Nykyiseen tuontitietokantaan on suunnitteilla muutoksia, mutta ne ovat täysin käytössä vasta vuonna 2018.

Nykyisen Surveillance 2 -järjestelmän päivitys Surveillance 3 -järjestelmään riippuu unionin tullikoodeksin täytäntöönpanosta (tullikoodeksia koskeva delegoitu säädös ja täytäntöönpanosäädös), ja päivitystä tehtäessä otetaan huomioon unionin tullikoodeksiin liittyvä työohjelma (komission täytäntöönpanopäätös 2014/255/EU).

Komission olisi kannustettava jäsenvaltioita soveltamaan nykyisiä ohjeita ja seurattava jälkitarkastusten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa.

X

Komissio hyväksyi suosituksen. Tarkastusten toimittaminen kuuluu nykyisen oikeudellisen kehyksen nojalla jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio aikoo lisäksi tullitarkastuksista suorittamiensa tarkastusten aikana kannustaa jäsenvaltioita käyttämään nykyistä ohjeistusta. Jos jälkitarkastusten toimittamisessa ilmenee puutteita, se pyytää jäsenvaltioita ryhtymään korjaaviin toimenpiteisiin. Komissio muistuttaa, että tarkistettu tullin yritystarkastusopas hyväksyttiin maaliskuussa 2014.

Komissio on mielestään pannut tämän suosituksen kokonaan täytäntöön. Suosituksessa viitataan kuitenkin myös jatkuvaan prosessiin, joka on edelleen komission tavoitteena.

Se kannustaa vastedeskin jäsenvaltioita käyttämään nykyistä ohjeistusta.

2013 ja 2012

Komission olisi kannustettava jäsenvaltioita käyttämään A- ja B-kirjanpitoa oikein ja varmistettava, että kirjanpidot ovat osoitetusti täydelliset ja oikeelliset (*).

X

Komissio on näin tehnytkin ja jatkaa tätä käytäntöä. Se aikoo edelleen tutkia A- ja B-kirjanpitojen käytön tarkastustensa yhteydessä ja pyytää jäsenvaltioita huolehtimaan, että ne ovat täydelliset ja virheettömät.

2012

Komission pitäisi arvioida BKTL-tietojen tarkistukseen soveltamaansa valvontakehystä, suorittaa järjestelmällinen ja vakioitu kustannushyötyanalyysi, tarkistaa perusteellisesti olennaiset ja riskialttiit BKTL-osatekijät, rajoittaa yleisten varaumien käyttöä ja asettaa varaumien esittämiselle olennaisuuskriteerit.

X

Komissio julkisti huhtikuussa 2016 tulevaa tarkastussykliä koskevat suunnitelmansa. Niihin sisältyy yksityiskohtainen riskinarviointi, kustannus-hyötyanalyysi ja monia muita tilintarkastustuomioistuimen viime vuosina esiin tuomia kysymyksiä. Varaumien käsittelyä ja olennaisuutta koskevat parannukset on jo tehty.

Komission pitäisi kannustaa jäsenvaltioita tullivalvonnan tehostamiseen, jotta perinteisiä omia varoja saadaan kerätyksi mahdollisimman suuri määrä.

X

Komissio on näin tehnytkin ja jatkaa tätä käytäntöä. Se aikoo aiempaan tapaan tarkistaa säännöllisissä perinteisten omien varojen tarkastuksissaan, että jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön asianmukaiset tarkastussäännöstöt, joiden tarkoituksena on suojata EU:n taloudelliset edut perinteisten omien varojen osa-alueella.

---

(*)  Komissio seuraa A- ja B-kirjanpidon käyttöä joka vuosi. Ongelma on kuitenkin edelleen olemassa, joten työtä on tarpeen jatkaa.

LIITE 4.3

VOIMASSA OLEVAT BKTL-VARAUMAT, ALV-VARAUMAT JA PERINTEISIÄ OMIA VAROJA KOSKEVAT AVOIMET KOHDAT JÄSENVALTIOITTAIN 31.12.2015

| Jäsenvaltio | BKTL-varaumat (31.12.2015) | Alv-varaumat (31.12.2015) | Perinteiset omat varat, ”avoimet kohdat” (31.12.2015) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 1 | 4 | 22 |
| Bulgaria | 1 | 2 | 4 |
| Tšekki | 0 | 0 | 3 |
| Tanska | 0 | 3 | 16 |
| Saksa | 1 | 4 | 8 |
| Viro | 0 | 1 | 3 |
| Irlanti | 1 | 6 | 8 |
| Kreikka | 12 | 7 | 28 |
| Espanja | 0 | 2 | 18 |
| Ranska | 1 | 3 | 38 |
| Kroatia | 0 | 0 | 3 |
| Italia | 0 | 4 | 12 |
| Kypros | 0 | 0 | 6 |
| Latvia | 12 | 1 | 2 |
| Liettua | 0 | 0 | 3 |
| Luxemburg | 0 | 3 | 1 |
| Unkari | 1 | 1 | 9 |
| Malta | 1 | 0 | 4 |
| Alankomaat | 0 | 11 | 48 |
| Itävalta | 0 | 4 | 5 |
| Puola | 11 | 4 | 7 |
| Portugali | 0 | 2 | 13 |
| Romania | 12 | 3 | 16 |
| Slovenia | 0 | 0 | 4 |
| Slovakia | 0 | 0 | 3 |
| Suomi | 0 | 7 | 10 |
| Ruotsi | 0 | 3 | 8 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 1 | 10 | 23 |
| YHTEENSÄ 31.12.2015 | 55 | 85 | 325 |
| YHTEENSÄ 31.12.2014 | 239 | 101 | 348 |
| Prosessikohtaisia ja yleisiä BKTL-varaumia ei ole otettu taulukossa huomioon.

  Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. |

Jäsenvaltio

BKTL-varaumat (31.12.2015)

Alv-varaumat (31.12.2015)

Perinteiset omat varat, ”avoimet kohdat” (31.12.2015)

Belgia

1

4

22

Bulgaria

1

2

4

Tšekki

0

0

3

Tanska

0

3

16

Saksa

1

4

8

Viro

0

1

3

Irlanti

1

6

8

Kreikka

12

7

28

Espanja

0

2

18

Ranska

1

3

38

Kroatia

0

0

3

Italia

0

4

12

Kypros

0

0

6

Latvia

12

1

2

Liettua

0

0

3

Luxemburg

0

3

1

Unkari

1

1

9

Malta

1

0

4

Alankomaat

0

11

48

Itävalta

0

4

5

Puola

11

4

7

Portugali

0

2

13

Romania

12

3

16

Slovenia

0

0

4

Slovakia

0

0

3

Suomi

0

7

10

Ruotsi

0

3

8

Yhdistynyt kuningaskunta

1

10

23

YHTEENSÄ 31.12.2015

55

85

325

YHTEENSÄ 31.12.2014

239

101

348

Prosessikohtaisia ja yleisiä BKTL-varaumia ei ole otettu taulukossa huomioon.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

---

VIIDES LUKU

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

SISÄLLYS

| Johdanto | 5.1–5.5 |
| --- | --- |

| Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky lyhyesti | 5.2–5.4 |
| --- | --- |

| Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa | 5.5 |
| --- | --- |

| Toimien sääntöjenmukaisuus | 5.6–5.16 |
| --- | --- |

| Useimmissa virheissä oli kyse liian suurina ilmoitetuista henkilöstökuluista tai välillisistä kuluista | 5.11–5.15 |
| --- | --- |

| Hankintasääntöjen rikkominen | 5.16 |
| --- | --- |

| Vuotuisten toimintakertomusten tarkastus | 5.17–5.20 |
| --- | --- |

| Komission vuotuisista toimintakertomuksista saatiin vahvistus tilintarkastustuomioistuimen havainnoille ja johtopäätöksille | 5.17–5.20 |
| --- | --- |

| Valittujen hallinto- ja valvontajärjestelmien tarkastus | 5.21–5.34 |
| --- | --- |

| Tutkimus- ja innovointimenojen yhteinen tukikeskus | 5.21–5.34 |
| --- | --- |

| Yhteinen tarkastustoiminto | 5.24–5.26 |
| --- | --- |

| Seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman jälkitarkastustulosten huomioon ottaminen | 5.27–5.31 |
| --- | --- |

| Horisontti 2020 -puiteohjelman jälkitarkastusstrategia | 5.32–5.34 |
| --- | --- |

| Johtopäätös ja suositukset | 5.35–5.38 |
| --- | --- |

| Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös | 5.35–5.36 |
| --- | --- |

| Suositukset | 5.37–5.38 |
| --- | --- |

| Liite 5.1 – | Tapahtumatarkastusten tulokset – kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |
| --- | --- |

Liite 5.1 –

| Liite 5.2 – | Aiempien suositusten seuranta – kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |
| --- | --- |

Liite 5.2 –

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 5.1 | Tässä luvussa esitetään kasvua ja työllisyyttä edistävään kilpailukykyyn liittyvät havainnot. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2015 menoista esitetään
  kuvassa 5.1
  . |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

JOHDANTO

5.1

Tässä luvussa esitetään kasvua ja työllisyyttä edistävään kilpailukykyyn liittyvät havainnot. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2015 menoista esitetään
  kuvassa 5.1
  .

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky lyhyesti

| 5.2 | Alan menojen avulla pyritään esimerkiksi parantamaan tutkimusta ja innovointia, edistämään koulutusjärjestelmiä ja työllisyyttä, varmistamaan digitaaliset sisämarkkinat, edistämään uusiutuvan energian käyttöä ja energiatehokkuutta, nykyaikaistamaan liikennealaa sekä parantamaan liiketoimintaympäristöä erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) osalta. |
| --- | --- |

5.2

Alan menojen avulla pyritään esimerkiksi parantamaan tutkimusta ja innovointia, edistämään koulutusjärjestelmiä ja työllisyyttä, varmistamaan digitaaliset sisämarkkinat, edistämään uusiutuvan energian käyttöä ja energiatehokkuutta, nykyaikaistamaan liikennealaa sekä parantamaan liiketoimintaympäristöä erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) osalta.

| 5.3 | Tutkimuksen ja innovoinnin osuus menoista on 62 prosenttia. Menot toteutetaan ohjelmakautta 2007–2013 koskevan seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma) avulla ja ohjelmakautta 2014–2020 koskevan tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelman (Horisontti 2020 -puiteohjelma) avulla. Keskeisiin rahoitusvälineisiin lukeutuvat myös seuraavat ohjelmat: elinikäisen oppimisen ohjelma ja Erasmus+-ohjelma yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, nuorison ja urheilun aloilla; Galileo-, EGNOS- ja Copernicus-avaruusohjelmat; liikennealaa koskeva Euroopan laajuisten verkkojen ohjelma, joka tarjoaa rahoitusta liikenteen infrastruktuurin kehittämiseen; Euroopan energia-alan elvytysohjelma, jonka avulla tuetaan energia-alan hankkeita; Verkkojen Eurooppa -väline, josta tuetaan liikenne-, televiestintä- ja energia-alan verkostojen kehittämistä. |
| --- | --- |

5.3

Tutkimuksen ja innovoinnin osuus menoista on 62 prosenttia. Menot toteutetaan ohjelmakautta 2007–2013 koskevan seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma) avulla ja ohjelmakautta 2014–2020 koskevan tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelman (Horisontti 2020 -puiteohjelma) avulla. Keskeisiin rahoitusvälineisiin lukeutuvat myös seuraavat ohjelmat: elinikäisen oppimisen ohjelma ja Erasmus+-ohjelma yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, nuorison ja urheilun aloilla; Galileo-, EGNOS- ja Copernicus-avaruusohjelmat; liikennealaa koskeva Euroopan laajuisten verkkojen ohjelma, joka tarjoaa rahoitusta liikenteen infrastruktuurin kehittämiseen; Euroopan energia-alan elvytysohjelma, jonka avulla tuetaan energia-alan hankkeita; Verkkojen Eurooppa -väline, josta tuetaan liikenne-, televiestintä- ja energia-alan verkostojen kehittämistä.

| 5.4 | Lähes 90 prosenttia menoista muodostuu avustuksista, joita myönnetään hankkeisiin osallistuville yksityisille tai julkisille edunsaajille. Komissio suorittaa ennakkomaksun, kun avustussopimus tai rahoituspäätös on tehty. Komissio korvaa edunsaajien ilmoittamat kulut, joihin on myönnetty EU-varoja, ja vähentää tällöin ennakot korvattavasta kokonaismäärästä. Toimien sääntöjenmukaisuuteen kohdistuvana pääasiallisena riskinä on, että edunsaajat ilmoittavat tukeen oikeuttamattomia kuluja, jotka jäävät havaitsematta tai korjaamatta ennen kuin komissio korvaa kulut. |
| --- | --- |

5.4

Lähes 90 prosenttia menoista muodostuu avustuksista, joita myönnetään hankkeisiin osallistuville yksityisille tai julkisille edunsaajille. Komissio suorittaa ennakkomaksun, kun avustussopimus tai rahoituspäätös on tehty. Komissio korvaa edunsaajien ilmoittamat kulut, joihin on myönnetty EU-varoja, ja vähentää tällöin ennakot korvattavasta kokonaismäärästä. Toimien sääntöjenmukaisuuteen kohdistuvana pääasiallisena riskinä on, että edunsaajat ilmoittavat tukeen oikeuttamattomia kuluja, jotka jäävät havaitsematta tai korjaamatta ennen kuin komissio korvaa kulut.

Kuva 5.1 –   Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 1a – Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky – Keskeiset tiedot 2015

(miljardia euroa)

Image

| Varainhoitovuoden maksut yhteensä | 16,8 |
| --- | --- |
| – ennakkomaksut
   (12) | 9,5 |
| + ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys
   (12) | 7,2 |
| | |
| Tarkastettu perusjoukko yhteensä | 14,5 |

Varainhoitovuoden maksut yhteensä

16,8

– ennakkomaksut
   (12)

9,5

- ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys
   (12)

7,2

Tarkastettu perusjoukko yhteensä

14,5

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

| 5.5 | Liitteessä 1.1
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavan ja -menetelmien keskeiset osatekijät. Kasvua ja työllisyyttä edistävää kilpailukykyä koskevan tarkastustyön osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat: |
| --- | --- |

5.5

Liitteessä 1.1
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavan ja -menetelmien keskeiset osatekijät. Kasvua ja työllisyyttä edistävää kilpailukykyä koskevan tarkastustyön osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:

| a) | Tilintarkastustuomioistuin tutki 150 tapahtuman otoksen
  liitteen 1.1
   kohdassa 7 esitetyn määritelmän mukaisesti. Kyseessä on edustava otos monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen eri menoista. Otokseen kuului 88 tutkimuksen ja innovoinnin alan tapahtumaa; 18 yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, nuorison ja urheilun alan tapahtumaa; 44 muihin ohjelmiin ja toimiin liittyvää tapahtumaa. |
| --- | --- |

a)

Tilintarkastustuomioistuin tutki 150 tapahtuman otoksen
  liitteen 1.1
   kohdassa 7 esitetyn määritelmän mukaisesti. Kyseessä on edustava otos monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen eri menoista. Otokseen kuului 88 tutkimuksen ja innovoinnin alan tapahtumaa; 18 yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, nuorison ja urheilun alan tapahtumaa; 44 muihin ohjelmiin ja toimiin liittyvää tapahtumaa.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| b) | Horisontti 2020 -puiteohjelman ja Erasmus+-ohjelman kaltaisten uusien ohjelmien osalta suoritettiin vuonna 2015 melkein pelkästään ennakkomaksuja, jotka on jätetty otannan ulkopuolelle. Tilintarkastustuomioistuin keskittyi tapahtumatarkastuksessaan suurelta osin maksuihin hankkeille, jotka kuuluvat kauden 2007–2013 ohjelmiin, ja etenkin seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan ja elinikäisen oppimisen ohjelmaan. |
| --- | --- |

b)

Horisontti 2020 -puiteohjelman ja Erasmus+-ohjelman kaltaisten uusien ohjelmien osalta suoritettiin vuonna 2015 melkein pelkästään ennakkomaksuja, jotka on jätetty otannan ulkopuolelle. Tilintarkastustuomioistuin keskittyi tapahtumatarkastuksessaan suurelta osin maksuihin hankkeille, jotka kuuluvat kauden 2007–2013 ohjelmiin, ja etenkin seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan ja elinikäisen oppimisen ohjelmaan.

| c) | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston, sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosaston vuotuiset toimintakertomukset. |
| --- | --- |

c)

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston, sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosaston vuotuiset toimintakertomukset.

| d) | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, kuinka komissio perusti yhteisen tukikeskuksen hallinnoimaan tutkimus- ja innovointimenoja. Lisäksi tarkastettiin, miten komissio toteutti seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ja Horisontti 2020 -puiteohjelman jälkitarkastusstrategioita. |
| --- | --- |

d)

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, kuinka komissio perusti yhteisen tukikeskuksen hallinnoimaan tutkimus- ja innovointimenoja. Lisäksi tarkastettiin, miten komissio toteutti seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ja Horisontti 2020 -puiteohjelman jälkitarkastusstrategioita.

TOIMIEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| 5.6 | Liitteessä 5.1
  esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Tarkastetuista 150 tapahtumasta 72:een (48 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 38 virheen perusteella, että virhetaso on 4,4  prosenttia (1). |
| --- | --- |

5.6

Liitteessä 5.1
  esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Tarkastetuista 150 tapahtumasta 72:een (48 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 38 virheen perusteella, että virhetaso on 4,4  prosenttia (1).

| 5.6 | Tilintarkastustuomioistuimen ilmoittama virhetaso on yksi indikaattori EU:n menojen tehokkaasta täytäntöönpanosta. Komissiolla on kuitenkin monivuotinen valvontastrategia. Tämän perusteella komission yksiköt laskevat jäännösvirhetason, jossa otetaan huomioon ohjelman koko toteutuskauden takaisinperinnät ja oikaisut sekä kaikkien valvontatoimien ja tarkastusten vaikutukset. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kuvassa 5.2
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun virhetasoon. |
| --- | --- |

5.7

Kuvassa 5.2
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun virhetasoon.

| 5.7 | Tutkimus- ja innovointihankkeissa henkilöstökulut ja välilliset kulut muodostavat suurimman osan hankkeiden kustannuksista. Jotta monenlaiset kulurakenteet saataisiin mukautettua eurooppalaiseen tutkimuskenttään, on tehty tietoinen poliittinen valinta korvata nämä kululuokat mieluummin toteutuneiden kulujen perusteella kuin yksikkökustannusten tai kiinteämääräisen rahoituksen muodossa. Tämä selittää niiden virhealttiuden, joka näkyy kaaviossa.

  Horisontti 2020 -ohjelmaan on sisällytetty joukko yksinkertaistuksia, jotta sillä voidaan puuttua mahdollisimman hyvin näihin virhelähteisiin – ks. kohta 5.12 jäljempänä. |
| --- | --- |

5.7

Horisontti 2020 -ohjelmaan on sisällytetty joukko yksinkertaistuksia, jotta sillä voidaan puuttua mahdollisimman hyvin näihin virhelähteisiin – ks. kohta 5.12 jäljempänä.

Kuva 5.2 –   Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky – Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun virhetasoon

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 5.8 | Tilintarkastustuomioistuin on raportoinut, että 38 tapahtumasta, joissa ilmeni kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe, 10:ssä virheen suuruus oli yli 20 prosenttia. Näiden 10 tapauksen osuus on 77 prosenttia kasvua ja työllisyyttä edistävän kilpailukyvyn alan arvioidusta vuoden 2015 kokonaisvirhetasosta (tapauksista 9 liittyy seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan ja yksi kauden 2007–2013 kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan). |
| --- | --- |

5.8

Tilintarkastustuomioistuin on raportoinut, että 38 tapahtumasta, joissa ilmeni kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe, 10:ssä virheen suuruus oli yli 20 prosenttia. Näiden 10 tapauksen osuus on 77 prosenttia kasvua ja työllisyyttä edistävän kilpailukyvyn alan arvioidusta vuoden 2015 kokonaisvirhetasosta (tapauksista 9 liittyy seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan ja yksi kauden 2007–2013 kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan).

| 5.9 | Tutkimus- ja innovointimenoissa havaitut virheet olivat samantyyppisiä ja samaa kokoluokkaa kuin virheet, joita tilintarkastustuomioistuin on havainnut koko seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ajan. Muiden ohjelmien ja toimien maksuissa havaittiin vähemmän kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä kuin aiempina vuosina. |
| --- | --- |

5.9

Tutkimus- ja innovointimenoissa havaitut virheet olivat samantyyppisiä ja samaa kokoluokkaa kuin virheet, joita tilintarkastustuomioistuin on havainnut koko seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ajan. Muiden ohjelmien ja toimien maksuissa havaittiin vähemmän kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä kuin aiempina vuosina.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 5.10 | Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virhetapauksista 16:ssa komissiolla, kansallisilla viranomaisilla tai riippumattomilla tarkastajilla (2) oli käytettävissään riittävästi tietoa, jonka avulla ne olisivat kyenneet estämään tai havaitsemaan ja korjaamaan virheet ennen menojen hyväksymistä. Jos kaikkia näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden estämisessä tai havaitsemisessa ja korjaamisessa, tämän vuosikertomuksen luvun arvioitu virhetaso olisi ollut 0,6  prosenttiyksikköä pienempi. |
| --- | --- |

5.10

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virhetapauksista 16:ssa komissiolla, kansallisilla viranomaisilla tai riippumattomilla tarkastajilla (2) oli käytettävissään riittävästi tietoa, jonka avulla ne olisivat kyenneet estämään tai havaitsemaan ja korjaamaan virheet ennen menojen hyväksymistä. Jos kaikkia näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden estämisessä tai havaitsemisessa ja korjaamisessa, tämän vuosikertomuksen luvun arvioitu virhetaso olisi ollut 0,6  prosenttiyksikköä pienempi.

| 5.10 | Komissiolla on käytössä vakaa ennakkotarkastusjärjestelmä, johon sisältyy yksityiskohtaisia automatisoituja tarkistuslistoja, kirjallista ohjeistusta ja jatkuvaa koulutusta. Järjestelmän parantaminen ilman edunsaajien hallinnollisen taakan lisäämistä ja varmistaen samalla, että maksut tutkijoille suoritetaan ajallaan, on jatkuva haaste. Tilintarkastustuomioistuimen havaintojen avulla on tehostettu ja tehostetaan ennakkotarkastuksia entisestään.

  Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista 16 tapauksesta 15 koski menoilmoituksia varmentavia riippumattomia tilintarkastajia. Tämä on tunnettu ongelma, jota on käsitelty aiemmissa kertomuksissa. Noudattaakseen tilintarkastustuomioistuimen suosituksia komissio on järjestänyt edunsaajille ja menoilmoituksista lausuntoja antaville riippumattomille tilintarkastajille (yli 300) joukon tapaamisia lisätäkseen tietoisuutta kaikkein yleisimmistä virheistä. Lisäksi virheitä tehneille tilintarkastajille on annettu palautetta, ja Horisontti 2020 -ohjelmassa on tarjottu aiempaa didaktisempi tarkastuslausunnon malli. Tutkimuksen osalta tarkastuslausuntojen arvioidaan vähentävän virhetasoa 50 prosentilla varmentamattomiin menoilmoituksiin verrattuna. Joten vaikka onkin myönnettävä, että kaikkia virheitä ei ole havaittu, tarkastuslausunnot ovat kuitenkin tärkeä väline kokonaisvirhetason alentamisessa. |
| --- | --- |

5.10

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista 16 tapauksesta 15 koski menoilmoituksia varmentavia riippumattomia tilintarkastajia. Tämä on tunnettu ongelma, jota on käsitelty aiemmissa kertomuksissa. Noudattaakseen tilintarkastustuomioistuimen suosituksia komissio on järjestänyt edunsaajille ja menoilmoituksista lausuntoja antaville riippumattomille tilintarkastajille (yli 300) joukon tapaamisia lisätäkseen tietoisuutta kaikkein yleisimmistä virheistä. Lisäksi virheitä tehneille tilintarkastajille on annettu palautetta, ja Horisontti 2020 -ohjelmassa on tarjottu aiempaa didaktisempi tarkastuslausunnon malli. Tutkimuksen osalta tarkastuslausuntojen arvioidaan vähentävän virhetasoa 50 prosentilla varmentamattomiin menoilmoituksiin verrattuna. Joten vaikka onkin myönnettävä, että kaikkia virheitä ei ole havaittu, tarkastuslausunnot ovat kuitenkin tärkeä väline kokonaisvirhetason alentamisessa.

Useimmissa virheissä oli kyse liian suurina ilmoitetuista henkilöstökuluista tai välillisistä kuluista

| 5.11 | Useimmat tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä (33 virhettä 38:sta) liittyivät tapauksiin, joissa oli korvattu edunsaajien ilmoittamia henkilöstö- tai välillisiä kuluja, jotka eivät oikeuttaneet tukeen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tällaisia virheitä pääosin – mutta ei yksinomaan – seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman hankkeissa (ks.
  laatikko 5.3
  ). |
| --- | --- |

5.11

Useimmat tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä (33 virhettä 38:sta) liittyivät tapauksiin, joissa oli korvattu edunsaajien ilmoittamia henkilöstö- tai välillisiä kuluja, jotka eivät oikeuttaneet tukeen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tällaisia virheitä pääosin – mutta ei yksinomaan – seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman hankkeissa (ks.
  laatikko 5.3
  ).

| 5.11 | Myös komission omissa tarkastuksissa on käynyt ilmi, että virheiden tyypit ja tasot pysyvät vakaina tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman monimutkaisten sääntöjen vuoksi. Koska kaikki tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman sopimukset on allekirjoitettu, oikeudellisen kehyksen muuttaminen ei ole enää mahdollista. Komissio on puiteohjelman aikana kuitenkin yrittänyt yksinkertaistaa järjestelmää voimassa olevan oikeudellisen kehyksen puitteissa. Tästä esimerkkinä ovat komission 24. tammikuuta 2011 hyväksymät yksinkertaistamistoimenpiteet (päätös C(2011) 174).

  Horisontti 2020 -ohjelmaan sisältyy oikeudellisen kehyksen radikaali yksinkertaistaminen, jonka tarkoituksena on vastata sekä sidosryhmien että lainsäädäntövallan käyttäjien odotuksiin ja jossa keskitytään erityisesti henkilöstökuluihin ja välillisiin kuluihin, jotka ovat pääasialliset virhelähteet. |
| --- | --- |

5.11

Horisontti 2020 -ohjelmaan sisältyy oikeudellisen kehyksen radikaali yksinkertaistaminen, jonka tarkoituksena on vastata sekä sidosryhmien että lainsäädäntövallan käyttäjien odotuksiin ja jossa keskitytään erityisesti henkilöstökuluihin ja välillisiin kuluihin, jotka ovat pääasialliset virhelähteet.

Laatikko 5.3 –   Esimerkki tukeen oikeuttamattomista henkilöstökuluista, jotka korvattiin

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 250 000 euron kuluilmoituksen, jonka toimittanut edunsaaja työskenteli kahdeksan kumppanin kanssa pilvipalvelujen kehittämishankkeessa. Hanke liittyi vuosien 2007–2013 kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmaan. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että hankkeen henkilöstökulut oli ilmoitettu liian suurina. Ne oli laskettu käyttäen työtuntien vakiomäärää, joka oli suurempi kuin työtuntien tosiasiallinen määrä. Lisäksi palkkakuluihin sisältyi bonuspalkkioita, jotka eivät oikeuttaneet tukeen.

Kuva 5.3 –
     
  Esimerkki tukeen oikeuttamattomista henkilöstökuluista, jotka korvattiin

Komissio perii aiheetta suoritetut maksut takaisin.

Henkilöstökulujen ilmoittaminen liian suurina johtui tehokkaan työajan laskennassa tehdyistä virheistä. Työaikalaskelmaa koskevia sääntöjä on yksinkertaistettu Horisontti 2020 -ohjelmassa tämänkaltaisten virheiden välttämiseksi.

| 5.12 | Lähes kaikki virheet, jotka tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuluilmoituksissa, johtuivat siitä, että edunsaajat olivat tulkinneet monimutkaisia tukikelpoisuussääntöjä virheellisesti tai laskeneet tukikelpoiset kulunsa väärin. Tilintarkastustuomioistuin yksilöi kaksi tapausta, joissa voidaan epäillä petosta. Edunsaajat olivat ilmeisesti tarkoituksella ilmoittaneet tukikelpoiset hankekulunsa todellista suurempina. |
| --- | --- |

5.12

Lähes kaikki virheet, jotka tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuluilmoituksissa, johtuivat siitä, että edunsaajat olivat tulkinneet monimutkaisia tukikelpoisuussääntöjä virheellisesti tai laskeneet tukikelpoiset kulunsa väärin. Tilintarkastustuomioistuin yksilöi kaksi tapausta, joissa voidaan epäillä petosta. Edunsaajat olivat ilmeisesti tarkoituksella ilmoittaneet tukikelpoiset hankekulunsa todellista suurempina.

| 5.12 | Sääntöjen monimutkaisuuden vuoksi komissio on tehnyt Horisontti 2020 -ohjelmaan useita yksinkertaistuksia. Niitä ovat muun muassa






  — | kullekin toimelle yksi rahoitusprosentti, joka määritetään ehdotuspyynnössä, |
| --- | --- | --- |

5.12

—

kullekin toimelle yksi rahoitusprosentti, joka määritetään ehdotuspyynnössä,

| — | kiinteämääräinen korvaus välillisistä kuluista, |
| --- | --- |

—

kiinteämääräinen korvaus välillisistä kuluista,

| — | yksinkertaistettu ajankäytön seuranta ja edunsaajien omien käytäntöjen suurempi käyttö, |
| --- | --- |

—

yksinkertaistettu ajankäytön seuranta ja edunsaajien omien käytäntöjen suurempi käyttö,

| — | joustavammat säännöt kolmansille osapuolille ja alihankintaan, |
| --- | --- |

—

joustavammat säännöt kolmansille osapuolille ja alihankintaan,

| — | yksinkertaisemmat ja selkeämmät säännöt tehokkaan työajan (ja siten henkilöstökulujen) laskentaan. |
| --- | --- |

—

yksinkertaisemmat ja selkeämmät säännöt tehokkaan työajan (ja siten henkilöstökulujen) laskentaan.

Kun toimintapoliittiset tavoitteet mahdollistavat vieläkin yksinkertaisempia sääntöjä ja mekanismeja, niitä on otettu käyttöön. Euroopan tutkimusneuvoston määrärahat ja Marie Skłodowska-Curie -toimet ovat suoraviivaisia – ne koskevat enimmäkseen julkisia elimiä, niissä käytetään laajemmin kiinteämääräisiä maksuja ja kertakorvauksia, ja suurin osa niistä on yhden edunsaajan avustuksia. Tämä vähentää väärintulkinnan mahdollisuutta, ja virhetasot jäävät näissä järjestelmissä alle 2 prosentin.

| 5.13 | Henkilöstökulujen kohdalla edunsaajat olivat monesti laskeneet hankkeeseen osoitetun henkilöstönsä tuntipalkan väärin tai ne eivät kyenneet esittämään riittävää evidenssiä siitä, kuinka paljon aikaa henkilöstö tosiasiassa käytti hankkeeseen. Viidessä tapauksessa edunsaajat ilmoittivat ulkoisten konsulttien käytön virheellisesti henkilöstökulujen yhteydessä (ks.
  laatikko 5.4
  ). |
| --- | --- |

5.13

Henkilöstökulujen kohdalla edunsaajat olivat monesti laskeneet hankkeeseen osoitetun henkilöstönsä tuntipalkan väärin tai ne eivät kyenneet esittämään riittävää evidenssiä siitä, kuinka paljon aikaa henkilöstö tosiasiassa käytti hankkeeseen. Viidessä tapauksessa edunsaajat ilmoittivat ulkoisten konsulttien käytön virheellisesti henkilöstökulujen yhteydessä (ks.
  laatikko 5.4
  ).

| 5.13 | Konsulttien käyttöä koskevat säännöt ovat osoittautuneet ongelmallisiksi tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa, joten sääntöjä on yksinkertaistettu Horisontti 2020 -ohjelmassa. |
| --- | --- |

5.13

Laatikko 5.4 –   Esimerkki tukeen oikeuttamattomista henkilöstökuluista, jotka korvattiin

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 85 000 euron kuluilmoituksen, jonka toimittanut edunsaaja toteutti ympäristön tilan seurantajärjestelmien kehityshanketta 11 kumppanin kanssa. Hanke kuuluu seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan. Edunsaaja oli palkannut konsultteja panemaan hankkeen täytäntöön. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että konsulttien ei voitu katsoa täyttäneen sisäisiin konsultteihin sovellettavia kriteereitä. Lisäksi konsulttien palkkaamisesta aiheutuneet kulut olivat merkittävästi suuremmat kuin edunsaajan luona työskentelevien saman työntekijäluokan henkilöstökulut. Yhden henkilöstön jäsenen osalta ilmoitettujen henkilöstökulujen tueksi ei myöskään esitetty evidenssiä.

Kuva 5.4 –
     
  Esimerkki tukeen oikeuttamattomista henkilöstökuluista, jotka korvattiin

Konsultteja koskevia sääntöjä on yksinkertaistettu Horisontti 2020 -ohjelmassa tämänkaltaisten virheiden välttämiseksi tai vähentämiseksi.

| 5.14 | Tosiasiallisten välillisten kulujen kohdalla virheitä tehneet edunsaajat olivat ilmoittaneet nämä kulut käyttäen vääriä menetelmiä tai sisällyttäneet tukeen oikeuttamattomia kuluja hankkeen yleiskululaskelmiin (ks.
  laatikko 5.5
  ). Kun edunsaaja ilmoittaa välilliset kulunsa kiinteämääräisinä, välittömistä kuluista lasketun prosenttiosuuden perusteella, näissä välittömissä kuluissa oleva virhe johtaa suhteessa vastaavaan virheeseen tukikelpoisissa välillisissä kuluissa. |
| --- | --- |

5.14

Tosiasiallisten välillisten kulujen kohdalla virheitä tehneet edunsaajat olivat ilmoittaneet nämä kulut käyttäen vääriä menetelmiä tai sisällyttäneet tukeen oikeuttamattomia kuluja hankkeen yleiskululaskelmiin (ks.
  laatikko 5.5
  ). Kun edunsaaja ilmoittaa välilliset kulunsa kiinteämääräisinä, välittömistä kuluista lasketun prosenttiosuuden perusteella, näissä välittömissä kuluissa oleva virhe johtaa suhteessa vastaavaan virheeseen tukikelpoisissa välillisissä kuluissa.

| 5.14 | Tosiasiallisten välillisten kulujen laskenta on monimutkaista ja aiheuttaa usein virheitä. Horisontti 2020 -ohjelman sääntöjä on yksinkertaistettu, ja yleiskulut korvataan aina kiinteämääräisinä, joten tällaisilta virheiltä vältytään. |
| --- | --- |

5.14

Laatikko 5.5 –   Esimerkki tukeen oikeuttamattomista välillisistä kuluista, jotka korvattiin

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 146 000 euron kuluilmoituksen, jonka toimittanut edunsaaja toteutti parannettujen geospasiaalisen tiedon hallintajärjestelmien kehityshanketta 11 kumppanin kanssa. Hanke kuuluu seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että osa edunsaajan ilmoittamista henkilöstökuluista liittyi tosiasiassa toiseen hankkeeseen. Edunsaaja sisällytti välillisiä kuluja koskeviin laskelmiinsa tukeen oikeuttamattomia eriä (hallinnollisiin tukitoimintoihin liittymättömiä henkilöstökuluja, markkinointikuluja sekä kyseisiin tutkimustoimiin liittymättömiä toimisto- ja matkakuluja).

Kuva 5.5 –
     
  Esimerkki tukeen oikeuttamattomista välillisistä kuluista, jotka korvattiin

Esimerkki osoittaa tosiasiallisten välillisten kulujen laskennan monimutkaisuuden. Sen vuoksi yleiskulut on alettu korvata kiinteämääräisinä kaikissa Horisontti 2020 -ohjelman hankkeissa.

| 5.15 | Horisontti 2020 -puiteohjelman säännöt laadittiin yksinkertaisemmiksi. Tilintarkastustuomioistuin toi kuitenkin esiin varainhoitovuotta 2014 koskevassa vuosikertomuksessaan, että sääntöjenvastaisten tapahtumien riski kasvaa tapauksissa, joissa tutkijat saavat lisäkorvausta (3) tai joissa osallistujat hyödyntävät suurta tutkimusinfrastruktuuria. Tilintarkastustuomioistuin suositteli, että komissio kehittää tarkoituksenmukaisen valvontastrategian, jonka yhteydessä kohdistetaan riittävästi tarkastuksia erityisten tukikelpoisuuskriteereiden kattamiin kuluilmoituksiin (4). Tilintarkastustuomioistuimen Horisontti 2020 -puiteohjelmaan (5) vuoden 2015 osalta kohdistama rajallinen testaus osoitti, että lisäkorvaukseen liittyvä riski ilmeni käytännössä. |
| --- | --- |

5.15

Horisontti 2020 -puiteohjelman säännöt laadittiin yksinkertaisemmiksi. Tilintarkastustuomioistuin toi kuitenkin esiin varainhoitovuotta 2014 koskevassa vuosikertomuksessaan, että sääntöjenvastaisten tapahtumien riski kasvaa tapauksissa, joissa tutkijat saavat lisäkorvausta (3) tai joissa osallistujat hyödyntävät suurta tutkimusinfrastruktuuria. Tilintarkastustuomioistuin suositteli, että komissio kehittää tarkoituksenmukaisen valvontastrategian, jonka yhteydessä kohdistetaan riittävästi tarkastuksia erityisten tukikelpoisuuskriteereiden kattamiin kuluilmoituksiin (4). Tilintarkastustuomioistuimen Horisontti 2020 -puiteohjelmaan (5) vuoden 2015 osalta kohdistama rajallinen testaus osoitti, että lisäkorvaukseen liittyvä riski ilmeni käytännössä.

| 5.15 | Komissio on laatinut Horisontti 2020 -ohjelman tarkastusstrategian ja laatii parhaillaan myös valvontastrategioita tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella.

  Lisäkorvausten maksamisesta yleishyödyllistä toimintaa harjoittaville saajille komissio toteaa laatineensa sääntöjä, joilla se toivoo saattavansa tasapainoon yksinkertaistamisen, varmuuden ja tutkijoille maksettavan kohtuullisen tuen ja varmistavansa samalla varainhoidon moitteettomuuden. Tilintarkastustuomioistuimen huomautus vastaa komission saamia kokemuksia, ja organisaatioiden ja mukana olevien jäsenvaltioiden kanssa etsitään aktiivisesti ratkaisuja. |
| --- | --- |

5.15

Lisäkorvausten maksamisesta yleishyödyllistä toimintaa harjoittaville saajille komissio toteaa laatineensa sääntöjä, joilla se toivoo saattavansa tasapainoon yksinkertaistamisen, varmuuden ja tutkijoille maksettavan kohtuullisen tuen ja varmistavansa samalla varainhoidon moitteettomuuden. Tilintarkastustuomioistuimen huomautus vastaa komission saamia kokemuksia, ja organisaatioiden ja mukana olevien jäsenvaltioiden kanssa etsitään aktiivisesti ratkaisuja.

Hankintasääntöjen rikkominen

| 5.16 | Siitä huolimatta, että tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastamissaan kymmenessä hankintamenettelyssä kuusi virhettä, hankintaa koskevia sääntöjä oli noudatettu merkittävästi paremmin kuin edellisenä vuonna. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi yhden tapauksen, jossa julkisia hankintoja koskevia sääntöjä oli rikottu vakavasti. Tarkastetun sopimuksen osalta ilmoitetut kulut eivät siten olleet oikeutettuja tukeen. Lopuissa virheissä oli kyse tiedotus- ja julkaisuvaatimusten laiminlyömisestä, valintaperusteiden virheellisestä soveltamisesta ja puutteista tarjouseritelmissä. Näitä menettelyvirheitä ei ilmaista kvantitatiivisesti, eivätkä ne vaikuta tilintarkastustuomioistuimen arvioimaan virhetasoon. |
| --- | --- |

5.16

Siitä huolimatta, että tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastamissaan kymmenessä hankintamenettelyssä kuusi virhettä, hankintaa koskevia sääntöjä oli noudatettu merkittävästi paremmin kuin edellisenä vuonna. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi yhden tapauksen, jossa julkisia hankintoja koskevia sääntöjä oli rikottu vakavasti. Tarkastetun sopimuksen osalta ilmoitetut kulut eivät siten olleet oikeutettuja tukeen. Lopuissa virheissä oli kyse tiedotus- ja julkaisuvaatimusten laiminlyömisestä, valintaperusteiden virheellisestä soveltamisesta ja puutteista tarjouseritelmissä. Näitä menettelyvirheitä ei ilmaista kvantitatiivisesti, eivätkä ne vaikuta tilintarkastustuomioistuimen arvioimaan virhetasoon.

VUOTUISTEN TOIMINTAKERTOMUSTEN TARKASTUS

Komission vuotuisista toimintakertomuksista saatiin vahvistus tilintarkastustuomioistuimen havainnoille ja johtopäätöksille

| 5.17 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston, sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston ja koulutuksen ja kulttuurin pääosaston vuotuiset toimintakertomukset. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että vuotuisissa toimintakertomuksissa annetaan oikea arvio varainhoidosta toimien sääntöjenmukaisuuden osalta ja että tilintarkastustuomioistuin saa niissä esitetyistä tiedoista pitkälti vahvistuksen havainnoilleen ja johtopäätöksilleen. Esimerkiksi tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston vuotuiseen toimintakertomukseen sisältyy varauma, joka koskee seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman alaisiin kuluilmoituksiin perustuvia korvauksia. |
| --- | --- |

5.17

Tilintarkastustuomioistuin arvioi tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston, sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston ja koulutuksen ja kulttuurin pääosaston vuotuiset toimintakertomukset. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että vuotuisissa toimintakertomuksissa annetaan oikea arvio varainhoidosta toimien sääntöjenmukaisuuden osalta ja että tilintarkastustuomioistuin saa niissä esitetyistä tiedoista pitkälti vahvistuksen havainnoilleen ja johtopäätöksilleen. Esimerkiksi tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston vuotuiseen toimintakertomukseen sisältyy varauma, joka koskee seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman alaisiin kuluilmoituksiin perustuvia korvauksia.

| 5.18 | Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto sekä sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto esittivät uusia varaumia maksuista, joiden jäännösvirhetason ne arvioivat suuremmaksi kuin kaksi prosenttia (jäännösvirhetasolla tarkoitetaan ohjelman lopussa jäljellä olevia havaitsematta ja korjaamatta jääneitä virheitä). |
| --- | --- |

5.18

Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto sekä sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto esittivät uusia varaumia maksuista, joiden jäännösvirhetason ne arvioivat suuremmaksi kuin kaksi prosenttia (jäännösvirhetasolla tarkoitetaan ohjelman lopussa jäljellä olevia havaitsematta ja korjaamatta jääneitä virheitä).

| 5.19 | Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto esitti varauman maksuista, jotka koskevat hiili- ja terästutkimusrahaston kuluilmoituksia, sillä jäännösvirhetasoksi arvioitiin noin kolme prosenttia. Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto esitti varauman korvausmaksuista, jotka koskevat kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) kuluilmoituksia, sillä puiteohjelman jäännösvirhetasoksi arvioitiin 6,1  prosenttia. |
| --- | --- |

5.19

Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto esitti varauman maksuista, jotka koskevat hiili- ja terästutkimusrahaston kuluilmoituksia, sillä jäännösvirhetasoksi arvioitiin noin kolme prosenttia. Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto esitti varauman korvausmaksuista, jotka koskevat kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) kuluilmoituksia, sillä puiteohjelman jäännösvirhetasoksi arvioitiin 6,1  prosenttia.

| 5.20 | Sekä hiili- ja terästutkimusrahaston että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) kohdalla virheiden pääasiallinen syy on sääntöjen monimutkaisuus. Lisäksi niiden tukikelpoisuusvaatimukset ovat melkein samat kuin seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman, joten edunsaajat tekevät virheitä, koska ne soveltavat seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman sääntöjä tehdessään kuluilmoituksia koskevia laskelmia. |
| --- | --- |

5.20

Sekä hiili- ja terästutkimusrahaston että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) kohdalla virheiden pääasiallinen syy on sääntöjen monimutkaisuus. Lisäksi niiden tukikelpoisuusvaatimukset ovat melkein samat kuin seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman, joten edunsaajat tekevät virheitä, koska ne soveltavat seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman sääntöjä tehdessään kuluilmoituksia koskevia laskelmia.

| 5.20 | Hiili- ja terästutkimusrahasto on tutkimuksen ja innovoinnin pääosastoon kuuluva pieni ja riippumaton tukijärjestelmä (menot 44 miljoonaa euroa vuonna 2015), jota koskevat säännöt yhdenmukaistetaan pääasiallisen puiteohjelman kanssa aina kun se on mahdollista. |
| --- | --- |

5.20

VALITTUJEN HALLINTO- JA VALVONTAJÄRJESTELMIEN TARKASTUS

Tutkimus- ja innovointimenojen yhteinen tukikeskus

| 5.21 | Vastuu tutkimuksen ja innovoinnin varainkäytöstä jakautuu useiden täytäntöönpanoelinten kesken. Niitä ovat kahdeksan komission pääosastoa, seitsemän yhteisyritystä, neljä toimeenpanovirastoa, yksi hajautettu virasto sekä monet valtuutussopimuksen perusteella työskentelevät kansainväliset organisaatiot. |
| --- | --- |

5.21

Vastuu tutkimuksen ja innovoinnin varainkäytöstä jakautuu useiden täytäntöönpanoelinten kesken. Niitä ovat kahdeksan komission pääosastoa, seitsemän yhteisyritystä, neljä toimeenpanovirastoa, yksi hajautettu virasto sekä monet valtuutussopimuksen perusteella työskentelevät kansainväliset organisaatiot.

| 5.22 | Komissio perusti tammikuussa 2014 yhteisen tukikeskuksen hallinnoimaan Horisontti 2020 -puiteohjelmaa. Komissio pyrki näin ohjelman tehokkaaseen ja yhdenmukaiseen täytäntöönpanoon ja otti samalla huomioon tilintarkastustuomioistuimen suosituksen (6). Keskus toimii tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston yhteydessä. Keskus tarjoaa yhteisiä palveluja, jotka liittyvät oikeudelliseen tukeen, jälkitarkastuksiin (yhteinen tarkastustoiminto), it-järjestelmiin ja -toimintoihin, liiketoimintaprosesseihin ja ohjelmaa koskevaan tietoon. |
| --- | --- |

5.22

Komissio perusti tammikuussa 2014 yhteisen tukikeskuksen hallinnoimaan Horisontti 2020 -puiteohjelmaa. Komissio pyrki näin ohjelman tehokkaaseen ja yhdenmukaiseen täytäntöönpanoon ja otti samalla huomioon tilintarkastustuomioistuimen suosituksen (6). Keskus toimii tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston yhteydessä. Keskus tarjoaa yhteisiä palveluja, jotka liittyvät oikeudelliseen tukeen, jälkitarkastuksiin (yhteinen tarkastustoiminto), it-järjestelmiin ja -toimintoihin, liiketoimintaprosesseihin ja ohjelmaa koskevaan tietoon.

| 5.23 | Yhteisen tukikeskuksen perustaminen on edistysaskel it-järjestelmien ja -toimintojen selkiyttämisen ja avustusten hallinnoinnin yhdenmukaistamisen kannalta. Lisäksi se auttaa varmistamaan, että eri täytäntöönpanoelimet soveltavat Horisontti 2020 -puiteohjelman sääntöjä yhdenmukaisesti. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti, jonka on tarkoitus hallinnoida noin 2,3  miljardin euron (eli kolmen prosentin) osuutta Horisontti 2020 -puiteohjelman määrärahoista, ei kuitenkaan nykyisin kuulu tämän hallinto- ja valvontakehyksen piiriin. |
| --- | --- |

5.23

Yhteisen tukikeskuksen perustaminen on edistysaskel it-järjestelmien ja -toimintojen selkiyttämisen ja avustusten hallinnoinnin yhdenmukaistamisen kannalta. Lisäksi se auttaa varmistamaan, että eri täytäntöönpanoelimet soveltavat Horisontti 2020 -puiteohjelman sääntöjä yhdenmukaisesti. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti, jonka on tarkoitus hallinnoida noin 2,3  miljardin euron (eli kolmen prosentin) osuutta Horisontti 2020 -puiteohjelman määrärahoista, ei kuitenkaan nykyisin kuulu tämän hallinto- ja valvontakehyksen piiriin.

Yhteinen tarkastustoiminto

| 5.24 | Tutkimus- ja innovaatiomenojen osalta komissio on todennut, että edunsaajien hallinnollista taakkaa on kevennettävä samalla, kun säilytetään tarkoituksenmukainen tasapaino luottamuksen ja valvonnan välillä. Komissio onkin vähentänyt maksua edeltäviä tarkastuksia ja pyrkii saamaan suurimman osan tarvittavasta varmuudesta korvattujen kulujen jälkitarkastuksilla. Jälkitarkastuksia toimittavat joko yhteisestä tarkastustoiminnosta vastaavalla osastolla työskentelevät komission omat tarkastajat tai komission toimeksiannosta puitesopimuksen perusteella työskentelevät riippumattomat tarkastajat. |
| --- | --- |

5.24

Tutkimus- ja innovaatiomenojen osalta komissio on todennut, että edunsaajien hallinnollista taakkaa on kevennettävä samalla, kun säilytetään tarkoituksenmukainen tasapaino luottamuksen ja valvonnan välillä. Komissio onkin vähentänyt maksua edeltäviä tarkastuksia ja pyrkii saamaan suurimman osan tarvittavasta varmuudesta korvattujen kulujen jälkitarkastuksilla. Jälkitarkastuksia toimittavat joko yhteisestä tarkastustoiminnosta vastaavalla osastolla työskentelevät komission omat tarkastajat tai komission toimeksiannosta puitesopimuksen perusteella työskentelevät riippumattomat tarkastajat.

| 5.25 | Yhteinen tarkastustoiminto perustettiin tammikuussa 2014 osaksi yhteistä tukikeskusta, mutta sen henkilöstön palkkaaminen viivästyi ja suurin osa uudesta henkilöstöstä aloitti työskentelynsä vasta vuoden 2015 lopulla. Käynnistettyjen tarkastusten lukumäärää koskevat tavoitteet ja petosten havaitsemiseen kohdennettujen tarkastusten lukumäärää koskevat tavoitteet saavutettiin tästä huolimatta. Päätökseen saatujen tarkastusten lukumäärää koskevasta tavoitteesta jäätiin hieman: päätökseen saatiin 456 tarkastusta, kun tavoitteena oli 473 tarkastusta (toteutumisaste 96 prosenttia). |
| --- | --- |

5.25

Yhteinen tarkastustoiminto perustettiin tammikuussa 2014 osaksi yhteistä tukikeskusta, mutta sen henkilöstön palkkaaminen viivästyi ja suurin osa uudesta henkilöstöstä aloitti työskentelynsä vasta vuoden 2015 lopulla. Käynnistettyjen tarkastusten lukumäärää koskevat tavoitteet ja petosten havaitsemiseen kohdennettujen tarkastusten lukumäärää koskevat tavoitteet saavutettiin tästä huolimatta. Päätökseen saatujen tarkastusten lukumäärää koskevasta tavoitteesta jäätiin hieman: päätökseen saatiin 456 tarkastusta, kun tavoitteena oli 473 tarkastusta (toteutumisaste 96 prosenttia).

| 5.26 | Eri täytäntöönpanoelinten on ollut vaikea päästä yksimielisyyteen siitä, millä tavoin olisi toteutettava eräät tarkastussuositukset, jotka on annettu seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman hankkeiden tukeen oikeuttamattomien kulujen takaisinperinnästä (7). Tämä lisää riskiä siitä, että edunsaajia kohdellaan eri tavoin. Myös oikeudellinen epävarmuus lisääntyy. |
| --- | --- |

5.26

Eri täytäntöönpanoelinten on ollut vaikea päästä yksimielisyyteen siitä, millä tavoin olisi toteutettava eräät tarkastussuositukset, jotka on annettu seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman hankkeiden tukeen oikeuttamattomien kulujen takaisinperinnästä (7). Tämä lisää riskiä siitä, että edunsaajia kohdellaan eri tavoin. Myös oikeudellinen epävarmuus lisääntyy.

| 5.26 | Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä keskustellaan, olisiko luotava prosessi, jolla varmistetaan takaisinperintätoimien yhtenäisyys ja otetaan samalla huomioon tulojen ja menojen hyväksyjien velvollisuudet. Tutkimuksesta vastaavat eri yksiköt ovat myös sopineet koordinoivansa ekstrapolointiprosessia, jotta sitä voitaisiin yhdenmukaistaa seitsemännessä puiteohjelmassa. |
| --- | --- |

5.26

Seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman jälkitarkastustulosten huomioon ottaminen

| 5.27 | Vuoden 2015 loppuun mennessä komissio oli tarkastanut seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman yhteydessä korvattuja kuluja 2,5  miljardin euron edestä. Määrä vastaa kahdeksaa prosenttia ohjelmalle suoritetuista 30,9  miljardin euron maksuista. Komissio oli saattanut päätökseen 3 334  tarkastusta tarkastusstrategiassa suunnittelemistaan 4 116  tarkastuksesta. Tarkastusstrategiaa sovelletaan vuoden 2016 loppuun asti (8). Komissio on laskenut seitsemännelle tutkimuksen puiteohjelmalle tilastollisesti päteväksi virhetasoksi 4,5  prosenttia. |
| --- | --- |

5.27

Vuoden 2015 loppuun mennessä komissio oli tarkastanut seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman yhteydessä korvattuja kuluja 2,5  miljardin euron edestä. Määrä vastaa kahdeksaa prosenttia ohjelmalle suoritetuista 30,9  miljardin euron maksuista. Komissio oli saattanut päätökseen 3 334  tarkastusta tarkastusstrategiassa suunnittelemistaan 4 116  tarkastuksesta. Tarkastusstrategiaa sovelletaan vuoden 2016 loppuun asti (8). Komissio on laskenut seitsemännelle tutkimuksen puiteohjelmalle tilastollisesti päteväksi virhetasoksi 4,5  prosenttia.

| 5.28 | Vuoden 2015 lopussa komission jälkitarkastusten perusteella tehtyjen muutosten kumuloitunut määrä oli 107 miljoonaa euroa, josta 79,4  miljoonaa euroa (74 prosenttia) perittiin takaisin (ks. kohdat 1.40–1.43). |
| --- | --- |

5.28

Vuoden 2015 lopussa komission jälkitarkastusten perusteella tehtyjen muutosten kumuloitunut määrä oli 107 miljoonaa euroa, josta 79,4  miljoonaa euroa (74 prosenttia) perittiin takaisin (ks. kohdat 1.40–1.43).

| 5.29 | Komissio soveltaa ekstrapoloituja oikaisuja tapauksissa, joissa havaitaan systemaattisia virheitä (9). Komissio oli vuoden 2015 loppuun mennessä tehnyt 8 592  tapauksesta 5 868 ekstrapolointia, joten oikaisuaste oli 68 prosenttia (vuoden 2014 lopussa 74,9  prosenttia). |
| --- | --- |

5.29

Komissio soveltaa ekstrapoloituja oikaisuja tapauksissa, joissa havaitaan systemaattisia virheitä (9). Komissio oli vuoden 2015 loppuun mennessä tehnyt 8 592  tapauksesta 5 868 ekstrapolointia, joten oikaisuaste oli 68 prosenttia (vuoden 2014 lopussa 74,9  prosenttia).

| 5.29 | Ekstrapoloinnin katsotaan olevan tyydyttävällä tasolla seitsemännen puiteohjelman tässä vaiheessa. Taso laski vuoden 2015 lopussa, jolloin monet tarkastukset saatiin päätökseen, mutta ekstrapolointeja tehdään myös vuonna 2016. |
| --- | --- |

5.29

| 5.30 | Kun otetaan huomioon tarkastustulosten ekstrapoloinnin perusteella korjatut virheet, komissio laski seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman jäännösvirhetasoksi 2,8  prosenttia. Tämä kuvastaa virhetasoa, jonka oletetaan vastaavan havaitsematta ja korjaamatta jääviä virheitä sen jälkeen, kun ohjelman kaikki maksut on suoritettu. |
| --- | --- |

5.30

Kun otetaan huomioon tarkastustulosten ekstrapoloinnin perusteella korjatut virheet, komissio laski seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman jäännösvirhetasoksi 2,8  prosenttia. Tämä kuvastaa virhetasoa, jonka oletetaan vastaavan havaitsematta ja korjaamatta jääviä virheitä sen jälkeen, kun ohjelman kaikki maksut on suoritettu.

| 5.31 | Tilintarkastustuomioistuin katsoo ohjelman monivuotinen luonne huomioon ottaen, että seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa koskeva komission jälkitarkastusstrategia muodostaa asianmukaisen perustan ohjelman menojen jäännösvirhetason laskemiselle. Päätökseen saatujen tarkastusten määrä vuoden 2015 lopussa vastasi odotuksia. |
| --- | --- |

5.31

Tilintarkastustuomioistuin katsoo ohjelman monivuotinen luonne huomioon ottaen, että seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa koskeva komission jälkitarkastusstrategia muodostaa asianmukaisen perustan ohjelman menojen jäännösvirhetason laskemiselle. Päätökseen saatujen tarkastusten määrä vuoden 2015 lopussa vastasi odotuksia.

Horisontti 2020 -puiteohjelman jälkitarkastusstrategia

| 5.32 | Komission on sovellettava Horisontti 2020 -puiteohjelmaan tarkastusstrategiaa, joka perustuu tilintarkastukseen, joka tehdään koko Horisontti 2020 -puiteohjelman alalta valitusta edustavasta otoksesta menoja. Tätä otosta voidaan täydentää tarkastamalla valikoidusti menoja, jotka otetaan tarkasteluun menoihin kohdistuvan riskinarvioinnin perusteella (10). Keskeisenä tavoitteena on saada varmuus arvioimalla kuluilmoituksiin perustuvien maksujen laillisuus ja sääntöjenmukaisuus ja laatia kohtuullinen arvio jäännösvirhetasosta ohjelman lopussa. |
| --- | --- |

5.32

Komission on sovellettava Horisontti 2020 -puiteohjelmaan tarkastusstrategiaa, joka perustuu tilintarkastukseen, joka tehdään koko Horisontti 2020 -puiteohjelman alalta valitusta edustavasta otoksesta menoja. Tätä otosta voidaan täydentää tarkastamalla valikoidusti menoja, jotka otetaan tarkasteluun menoihin kohdistuvan riskinarvioinnin perusteella (10). Keskeisenä tavoitteena on saada varmuus arvioimalla kuluilmoituksiin perustuvien maksujen laillisuus ja sääntöjenmukaisuus ja laatia kohtuullinen arvio jäännösvirhetasosta ohjelman lopussa.

| 5.33 | Komissio hyväksyi joulukuussa 2015 Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevan jälkitarkastusstrategiansa, jonka mukaan on toimitettava kaikkiaan 4 400 tarkastusta (11). Komissio on tuonut esiin, että se aikoo kohdistaa strategian mukaisen tarkastuksen enintään seitsemään prosenttiin edunsaajista. Näin on tarkoitus keventää edunsaajille tarkastuksista aiheutuvaa taakkaa. |
| --- | --- |

5.33

Komissio hyväksyi joulukuussa 2015 Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevan jälkitarkastusstrategiansa, jonka mukaan on toimitettava kaikkiaan 4 400 tarkastusta (11). Komissio on tuonut esiin, että se aikoo kohdistaa strategian mukaisen tarkastuksen enintään seitsemään prosenttiin edunsaajista. Näin on tarkoitus keventää edunsaajille tarkastuksista aiheutuvaa taakkaa.

| 5.34 | Vaikka Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevien tarkastusten ulkoistamisesta laaditun puitesopimuksen toteuttaminen on jossakin määrin viivästynyt, strategian täytäntöönpanon on tarkoitus alkaa aikataulussa vuonna 2016. |
| --- | --- |

5.34

Vaikka Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevien tarkastusten ulkoistamisesta laaditun puitesopimuksen toteuttaminen on jossakin määrin viivästynyt, strategian täytäntöönpanon on tarkoitus alkaa aikataulussa vuonna 2016.

JOHTOPÄÄTÖS JA SUOSITUKSET

Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös

| 5.35 | Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että kasvua ja työllisyyttä edistävän kilpailukyvyn alalla menojen virhetaso on olennainen. |
| --- | --- |

5.35

Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että kasvua ja työllisyyttä edistävän kilpailukyvyn alalla menojen virhetaso on olennainen.

| 5.36 | Tapahtumatarkastukset osoittavat tällä monivuotisen rahoituskehyksen alalla, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 4,4  prosenttia (ks.
  liite 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.36

Tapahtumatarkastukset osoittavat tällä monivuotisen rahoituskehyksen alalla, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 4,4  prosenttia (ks.
  liite 5.1
  ).

| 5.36 | Ks. komission vastaus kohtaan 5.6. |
| --- | --- |

5.36

Suositukset

| 5.37 | Liitteessä 5.2
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty. Tilintarkastustuomioistuin antoi vuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa kahdeksan suositusta. Se katsoo, että yksi suosituksista ei ole nyt relevantti, koska sitä on arvioitava usean vuoden ajalta. Komissio on pannut kokonaan täytäntöön yhden suosituksen ja kuusi suositusta suurimmaksi osaksi. |
| --- | --- |

5.37

Liitteessä 5.2
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty. Tilintarkastustuomioistuin antoi vuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa kahdeksan suositusta. Se katsoo, että yksi suosituksista ei ole nyt relevantti, koska sitä on arvioitava usean vuoden ajalta. Komissio on pannut kokonaan täytäntöön yhden suosituksen ja kuusi suositusta suurimmaksi osaksi.

| 5.38 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella seuraavaa: |
| --- | --- |

5.38

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella seuraavaa:

| — | Suositus 1: Komissio, kansalliset viranomaiset ja riippumattomat tarkastajat hyödyntävät kaiken käytettävissä olevan relevantin tiedon, jotta virheet kyetään ehkäisemään tai havaitsemaan ja korjaamaan ennen kulujen korvaamista (ks. kohta 5.10). |
| --- | --- |

—

Suositus 1: Komissio, kansalliset viranomaiset ja riippumattomat tarkastajat hyödyntävät kaiken käytettävissä olevan relevantin tiedon, jotta virheet kyetään ehkäisemään tai havaitsemaan ja korjaamaan ennen kulujen korvaamista (ks. kohta 5.10).

Komissio hyväksyy suosituksen.

Sillä on käytössä vakaa ennakkotarkastusjärjestelmä, johon sisältyy yksityiskohtaisia automatisoituja tarkistuslistoja, kirjallista ohjeistusta ja jatkuvaa koulutusta. Järjestelmän parantaminen ilman edunsaajien hallinnollisen taakan lisäämistä ja varmistaen samalla, että maksut tutkijoille suoritetaan ajallaan, on jatkuva haaste. Tilintarkastustuomioistuimen havaintojen avulla on tehostettu ja tehostetaan ennakkotarkastuksia entisestään.

| — | Suositus 2: Komissio antaa edunsaajille ohjeistusta Horisontti 2020 -puiteohjelman ja seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ja muiden samankaltaisten ohjelmien eroista (ks. kohdat 5.15 ja 5.20). |
| --- | --- |

—

Suositus 2: Komissio antaa edunsaajille ohjeistusta Horisontti 2020 -puiteohjelman ja seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ja muiden samankaltaisten ohjelmien eroista (ks. kohdat 5.15 ja 5.20).

Komissio hyväksyy suosituksen.

Se antaa jo tästä kysymyksestä ohjeistusta monin eri tavoin. Tutkimuksen seitsemättä puiteohjelmaa ja Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevien sääntöjen erot tuodaan erityisesti esiin selityksin varustetussa avustussopimuksen mallissa. Vuonna 2015 käynnistettiin laaja tiedotuskampanja Horisontti 2020 -ohjelman oikeudellisista ja rahoitusta koskevista säännöistä, ja jäsenvaltioissa järjestettiin 16 tapahtumaa. Tapahtumiin osallistui 2 046 Horisontti 2020 -ohjelman edunsaajien ja lausuntoja antavien tilintarkastajien edustajaa. Vuodelle 2016 on suunnitteilla 14 uutta tapahtumaa.

Yhteinen tukikeskus antaa oikeudellisissa ja rahoitusta koskevissa kysymyksissä ohjeistusta, jossa viitataan usein tutkimuksen seitsemättä puiteohjelmaa ja Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevien sääntöjen eroihin.

| — | Suositus 3: Komissio antaa täytäntöönpanoelimille tutkimuksen ja innovoinnin varainkäyttöön yhteiset ohjeet, jotta edunsaajia kohdellaan yhdenmukaisesti pantaessa täytäntöön tarkastussuosituksia, jotka koskevat tukeen oikeuttamattomien kulujen takaisinperintää (ks. kohta 5.26). |
| --- | --- |

—

Suositus 3: Komissio antaa täytäntöönpanoelimille tutkimuksen ja innovoinnin varainkäyttöön yhteiset ohjeet, jotta edunsaajia kohdellaan yhdenmukaisesti pantaessa täytäntöön tarkastussuosituksia, jotka koskevat tukeen oikeuttamattomien kulujen takaisinperintää (ks. kohta 5.26).

Komissio hyväksyy suosituksen.

Eri yksiköt ovat sopineet ekstrapolointiprosessista, jotta sitä voitaisiin yhdenmukaistaa seitsemännessä puiteohjelmassa. Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä keskustellaan, olisiko luotava prosessi, jolla varmistetaan yhtenäisyys tarkastusten toimittamisessa ja otetaan samalla huomioon tulojen ja menojen hyväksyjien velvollisuudet.

| — | Suositus 4: Komissio seuraa tiiviisti niiden ekstrapoloitujen oikaisujen täytäntöönpanoa, jotka perustuvat sen seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman alaisuudessa korvattuihin kuluihin kohdistamiin jälkitarkastuksiin (ks. kohta 5.29). |
| --- | --- |

—

Suositus 4: Komissio seuraa tiiviisti niiden ekstrapoloitujen oikaisujen täytäntöönpanoa, jotka perustuvat sen seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman alaisuudessa korvattuihin kuluihin kohdistamiin jälkitarkastuksiin (ks. kohta 5.29).

Komissio hyväksyy suosituksen.

Se seuraa tiiviisti ekstrapoloinnin käyttöä, ja on tyytyväinen edistymiseen tässä vaiheessa seitsemättä puiteohjelmaa. Oikaisuaste laski vuoden 2015 lopussa, jolloin monet tarkastukset saatiin päätökseen, mutta ekstrapolointeja tehdään myös vuonna 2016.

---

(1)  Tilintarkastustuomioistuin laskee arvioidun virhetason edustavan otoksen perusteella. Ilmoitettu luku on paras arvio. Tilintarkastustuomioistuin katsoo 95 prosentin varmuudella, että perusjoukon arvioitu virhetaso varainhoitovuosina 2014 ja 2015 oli korkeampi kuin 2 prosenttia.

(2)  Riippumattomien tarkastajien on joissakin tapauksissa todennettava ilmoitettujen kulujen tukikelpoisuus. Näin on esimerkiksi sellaisia seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman hankkeita koskevien kuluilmoitusten tapauksessa, joihin suunnattu EU:n rahoitusosuus on yli 375 000 euroa.

(3)  Työntekijän tavanomaisen palkan lisäksi (esimerkiksi lisätyön tai erityisen asiantuntemuksen perusteella) suoritetut maksut, joiden tuloksena tuntipalkkiot ovat tietyissä hankkeissa korkeammat.

(4)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohdat 5.14 ja 5.35.

(5)  Tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastusta varten poimima otos sisälsi yhden Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevan otosyksikön.

(6)  Ks. erityiskertomus nro 2/2013 ”Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?” (EUVL C 267, 17.9.2013).

(7)  Tämä huomautus perustuu tuloksiin, jotka sisäinen tarkastus sai yhteiseen tukikeskukseen vuonna 2015 kohdistamassaan tarkastuksessa.

(8)  Vuodelle 2015 suunniteltiin kaikkiaan aiempaa enemmän tarkastuksia, jotta varmistettaisiin, että seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman menoihin kohdistettujen tarkastusten kattavuus on riittävä.

(9)  Tarkastustulosten laajentaminen järjestelmällisesti koskemaan tarkastettujen edunsaajien kaikkia hankkeita.

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).

(11)  Lisätarkastuksia aiotaan kohdistaa organisaatioihin, joilla on erillisavustuksia koskevia sopimuksia tai erillinen vastuuvapausmenettely tai joiden osalta tutkimusalan yhteisyritykset sitä pyytävät.

(12)  Tilien perustana olevia toimia koskevan yhdenmukaistetun määritelmän mukaisesti (tarkemmat tiedot, ks.
  liitteen 1.1
   kohta 7).

Lähde: Euroopan unionin varainhoitovuoden 2015 konsolidoitu tilinpäätös.

LIITE 5.1

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – KASVUA JA TYÖLLISYYTTÄ EDISTÄVÄ KILPAILUKYKY

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| |
| Tapahtumien yhteismäärä: | 150 | 166 |
| |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| | | |
| Arvioitu virhetaso | 4,4  % | 5,6  % |
| | | |
| | Ylempi virheraja | 6,7  % | |
| | Alempi virheraja | 2,0  % | |

2015

2014

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Tapahtumien yhteismäärä:

150

166

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Arvioitu virhetaso

4,4  %

5,6  %

Ylempi virheraja

6,7  %

Alempi virheraja

2,0  %

LIITE 5.2

AIEMPIEN SUOSITUSTEN SEURANTA – KASVUA JA TYÖLLISYYTTÄ EDISTÄVÄ KILPAILUKYKY

| Vuosi | Tilintarkastustuomioistuimen suositus | Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Pantu kokonaan täytäntöön | Täytäntöönpano käynnissä | Ei ole pantu täytäntöön | Ei sovellettavissa | Evidenssi riittämätön |
| Suurimmaksi osaksi | Joiltakin osin |
| 2013 | Komission olisi: | | | | | | | |
| suositus 1:

  laajennettava ja tehostettava tiedotuskampanjaansa, jolla lisätään edunsaajien ja riippumattomien tarkastajien tietoisuutta seitsemännen puiteohjelman tutkimusmenoihin sovellettavista tukikelpoisuussäännöistä | | X | | | | | Tiedotuskampanja on tähän mennessä saavuttanut yli 4 500 ihmistä. Komissio jatkaa tiedotustoimia antaessaan Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevaa ohjeistusta (ks. suositus 3).


  Tutkimuksen osa-alueella toteutettavien tiedotustoimien yhteydessä komission henkilöstö saa tietoa erityyppisiin edunsaajiin liittyvistä erityisistä riskeistä. Tätä tapahtuu sekä maksuvaiheessa (tutkimuksen seitsemäs puiteohjelma) että sopimuksentekovaiheessa (Horisontti 2020 -ohjelma). Horisontti 2020 -ohjelman tapauksessa tämäntyyppinen tieto sisällytetään järjestelmällisemmin komission käyttämiin tietojärjestelmiin. Odotuksena on, että kaudella 2012–2016 toimitettavista jälkitarkastuksista 83 prosenttia valitaan käyttäen lähtökohtana eri riskitekijöitä. Tutkimuspetosten torjuntastrategia on toinen tärkeä osa riskilähtöisiä ja riskiperusteisia komission kohdennettuja tarkastuksia. |
| Suositus 2:

  lisättävä kontrollitoimintojensa riskiperusteisuutta koko toimintalohkoryhmässä sekä kohdennettava tarkastukset edunsaajiin, joiden kohdalla riski on suuri (esimerkiksi organisaatiot, joilla on vain vähän kokemusta EU:n rahoituksesta), ja kevennettävä vähäriskisempien edunsaajien hallinnollista taakkaa | | X | | | | | Ks. edellä (vastaus suositukseen 1). Komissio käyttää koulutuksen ja kulttuurin toimintalohkossa riskiperusteisia toimia seuraavilla osa-alueilla:








  a) | sarja vuotuisia valvontakäyntejä, joita koulutuksen ja kulttuurin pääosaston henkilöstö tekee kansallisiin viranomaisiin ja kansallisiin virastoihin; |

Vuosi

Tilintarkastustuomioistuimen suositus

Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä

Komission vastaus

Pantu kokonaan täytäntöön

Täytäntöönpano käynnissä

Ei ole pantu täytäntöön

Ei sovellettavissa

Evidenssi riittämätön

Suurimmaksi osaksi

Joiltakin osin

2013

Komission olisi:

suositus 1:

laajennettava ja tehostettava tiedotuskampanjaansa, jolla lisätään edunsaajien ja riippumattomien tarkastajien tietoisuutta seitsemännen puiteohjelman tutkimusmenoihin sovellettavista tukikelpoisuussäännöistä

X

Tiedotuskampanja on tähän mennessä saavuttanut yli 4 500 ihmistä. Komissio jatkaa tiedotustoimia antaessaan Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevaa ohjeistusta (ks. suositus 3).

Tutkimuksen osa-alueella toteutettavien tiedotustoimien yhteydessä komission henkilöstö saa tietoa erityyppisiin edunsaajiin liittyvistä erityisistä riskeistä. Tätä tapahtuu sekä maksuvaiheessa (tutkimuksen seitsemäs puiteohjelma) että sopimuksentekovaiheessa (Horisontti 2020 -ohjelma). Horisontti 2020 -ohjelman tapauksessa tämäntyyppinen tieto sisällytetään järjestelmällisemmin komission käyttämiin tietojärjestelmiin. Odotuksena on, että kaudella 2012–2016 toimitettavista jälkitarkastuksista 83 prosenttia valitaan käyttäen lähtökohtana eri riskitekijöitä. Tutkimuspetosten torjuntastrategia on toinen tärkeä osa riskilähtöisiä ja riskiperusteisia komission kohdennettuja tarkastuksia.

Suositus 2:

lisättävä kontrollitoimintojensa riskiperusteisuutta koko toimintalohkoryhmässä sekä kohdennettava tarkastukset edunsaajiin, joiden kohdalla riski on suuri (esimerkiksi organisaatiot, joilla on vain vähän kokemusta EU:n rahoituksesta), ja kevennettävä vähäriskisempien edunsaajien hallinnollista taakkaa

X

Ks. edellä (vastaus suositukseen 1). Komissio käyttää koulutuksen ja kulttuurin toimintalohkossa riskiperusteisia toimia seuraavilla osa-alueilla:

a)

sarja vuotuisia valvontakäyntejä, joita koulutuksen ja kulttuurin pääosaston henkilöstö tekee kansallisiin viranomaisiin ja kansallisiin virastoihin;

| b) | vähimmäisosuudet ja absoluuttiset vähimmäismäärät edunsaajiin kohdistettavia tarkastuksia (perustason tarkastukset), joita kansalliset virastot suorittavat joka vuosi (rahoitusjärjestelyn tyyppi, sääntöjen monimutkaisuus, edunsaajarakenne jne.); |
| --- | --- |

b)

vähimmäisosuudet ja absoluuttiset vähimmäismäärät edunsaajiin kohdistettavia tarkastuksia (perustason tarkastukset), joita kansalliset virastot suorittavat joka vuosi (rahoitusjärjestelyn tyyppi, sääntöjen monimutkaisuus, edunsaajarakenne jne.);

| c) | kansallisten virastojen riskienhallinta, jonka perusteella suoritetaan edunsaajia koskevia kohdennettuja lisätarkastuksia koulutuksen ja kulttuurin pääosaston edellyttämien vähimmäistarkastusten täydentämiseksi. |
| --- | --- |

c)

kansallisten virastojen riskienhallinta, jonka perusteella suoritetaan edunsaajia koskevia kohdennettuja lisätarkastuksia koulutuksen ja kulttuurin pääosaston edellyttämien vähimmäistarkastusten täydentämiseksi.

2013

Suositus 3:

annettava edunsaajille ja hallintoviranomaisille tutkimusalan ja muiden sisäisten politiikkojen uusien (vuosien 2014–2020) ohjelmien osalta oikea-aikaisesti johdonmukaiset ja selkeät ohjeet muutetuista tukikelpoisuus- ja kontrollivaatimuksista.

X

2012

Suositus 1:

entistä tehokkaammin puututtava väli- ja loppumaksuissa sekä ennakkomaksujen selvittämisissä havaittuihin virheisiin esimerkiksi muistuttamalla edunsaajia ja riippumattomia tarkastajia tukikelpoisuussäännöistä sekä edunsaajia koskevasta vaatimuksesta näyttää toteen kaikki ilmoitetut kulut

X

Ks. myös komission vastaus vuotta 2013 koskevaan suositukseen 1.

Suositus 2:

muistutettava tutkimuksen puiteohjelmien hankekoordinaattoreita näiden velvollisuudesta jakaa varat muille hankekumppaneille ilman aiheettomia viivästyksiä

X

Suositus 3:

käytävä läpi tilintarkastustuomioistuimen ennakkotarkastuksissa havaitsemat puutteet arvioidakseen, onko tarkastuksia muutettava

X

Komissio korjaa jatkuvasti ennakkotarkastusten puutteita, joita eri tahot (myös tilintarkastustuomioistuin) ovat havainneet. Tämä menettely on nyt sisällytetty Horisontti 2020 -ohjelmaan liittyviin liiketoimintaprosesseihin.

Suositus 4:

lyhennettävä jälkitarkastusten toteuttamisviipeitä ja lisättävä ekstrapoloitujen oikaisujen täytäntöönpanoastetta

X

Komissio valvoo jatkuvasti jälkitarkastuskertomustensa toteuttamista. Komission pääosastojen vuotuisissa toimintakertomuksissa annetaan lisäksi tietoa siitä, miten näiden näkökohtien osalta on edistytty.

2012

Suositus 5:

tehostettava kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tieto- ja viestintätekniikkaa (TVT) koskevan politiikan tukiohjelman valvontajärjestelmiä.

X

Komissio (viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto) on hyväksynyt tarkastusstrategian, joka kattaa tutkimukseen liittymättömän lohkon kulut pääosastossa ja jolla on tarkoitus antaa pääosaston pääjohtajalle takuut tutkimukseen liittymättömän rahoituksen hallinnoinnista.

Vuonna 2015 käynnistettiin 92 uutta kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan kuuluvan tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmaa (CIP ICT PSP) koskevaa tarkastusta. Tutkimukseen liittymättömiä tarkastuksia saatiin päätökseen yhteensä 52 eli 23,7  miljoonan euron arvosta. Strategian toteuttamisen edistymistä seurataan kuukausittain tilintarkastusta, talousarviota ja valvontaa koskevassa kokouksessa, jonka puheenjohtajana toimii pääjohtaja ja johon osallistuu kaikkien osastojen edustajia.

Vuonna 2012 hyväksyttiin pk-yritysten omistajia koskevia yksinkertaistamistoimia. Lisäksi uuden varainhoitoasetuksen tultua voimaan vuonna 2013 tarkistettiin kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman sopimusmallia siten, että se kattaa ekstrapoloinnin ja kolmannet osapuolet.

---

KUUDES LUKU

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus

SISÄLLYS

| Johdanto | 6.1–6.10 |
| --- | --- |

| Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus lyhyesti | 6.3–6.8 |
| --- | --- |

| Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa | 6.9–6.10 |
| --- | --- |

| Toimien sääntöjenmukaisuus | 6.11–6.36 |
| --- | --- |

| Yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden tarkastus | 6.37–6.46 |
| --- | --- |

| Sisäisen valvonnan järjestelmien osa-alueiden ja vuotuisten toimintakertomusten arviointi | 6.47–6.71 |
| --- | --- |

| Arvio tarkastusviranomaisiin suunnatusta komission valvonnasta | 6.47–6.64 |
| --- | --- |

| Arvio komission vuotuisista toimintakertomuksista | 6.65–6.71 |
| --- | --- |

| Johtopäätökset ja suositukset | 6.72–6.76 |
| --- | --- |

| Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös | 6.72–6.74 |
| --- | --- |

| Suositukset | 6.75–6.76 |
| --- | --- |

| Hankkeiden tuloksellisuuden arviointi | 6.77–6.89 |
| --- | --- |

| Liite 6.1 – | Tapahtumatarkastusten tulokset – Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus |
| --- | --- |

Liite 6.1 –

| Liite 6.2 – | Aiempien suositusten seuranta – Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus |
| --- | --- |

Liite 6.2 –

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 6.1 | Tässä luvussa esitetään taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alaan (monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 1b) liittyvät tilintarkastustuomioistuimen havainnot. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2015 menoista esitetään
  kuvassa 6.1
  . |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

JOHDANTO

6.1

Tässä luvussa esitetään taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alaan (monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 1b) liittyvät tilintarkastustuomioistuimen havainnot. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2015 menoista esitetään
  kuvassa 6.1
  .

Kuva 6.1 –   Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 1b – Keskeiset tiedot 2015

(miljardia euroa)

Image

| Varainhoitovuoden maksut yhteensä | 51,2 |
| --- | --- |
| – ennakkomaksuja
   (58)
   (59) | 9,1 |
| + ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys
   (58) | 7,4 |
| + maksatukset lopullisille edunsaajille yhteisen hallinnoinnin alaisista rahoitusvälineistä | 2,1 |
| + valtiontukihankkeiden lopullisten edunsaajien käyttämät ennakkomaksut | 2,3 |
| | |
| Tarkastettu perusjoukko yhteensä | 53,9 |

Varainhoitovuoden maksut yhteensä

51,2

– ennakkomaksuja
   (58)
   (59)

9,1

- ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys
   (58)

7,4

- maksatukset lopullisille edunsaajille yhteisen hallinnoinnin alaisista rahoitusvälineistä

2,1

- valtiontukihankkeiden lopullisten edunsaajien käyttämät ennakkomaksut

2,3

Tarkastettu perusjoukko yhteensä

53,9

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 6.2 | Maksuista 80 prosenttia oli välimaksuja ohjelmakauden 2007–2013 toimenpideohjelmiin, joiden tukikelpoisuusaika päättyi 31. joulukuuta 2015. Ennakkomaksuja oli ohjelmakaudella 2014–2020 noin 7,8  miljardin euron verran (1). |
| --- | --- |

6.2

Maksuista 80 prosenttia oli välimaksuja ohjelmakauden 2007–2013 toimenpideohjelmiin, joiden tukikelpoisuusaika päättyi 31. joulukuuta 2015. Ennakkomaksuja oli ohjelmakaudella 2014–2020 noin 7,8  miljardin euron verran (1).

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus lyhyesti

Toimintapoliittiset tavoitteet, välineet ja varainkäytön hallinnointi

| 6.3 | Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 1b – taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus – liittyvien varojen käytöllä pyritään supistamaan kehityseroja eri alueiden välillä uudistamalla taantuvia teollisuusalueita sekä edistämällä rajat ylittävää, monikansallista ja alueiden välistä yhteistyötä (2). Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamista tuetaan seuraavilla toimintapoliittisilla välineillä: |
| --- | --- |

6.3

Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 1b – taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus – liittyvien varojen käytöllä pyritään supistamaan kehityseroja eri alueiden välillä uudistamalla taantuvia teollisuusalueita sekä edistämällä rajat ylittävää, monikansallista ja alueiden välistä yhteistyötä (2). Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamista tuetaan seuraavilla toimintapoliittisilla välineillä:

| — | Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR): pyrkimyksenä on vähentää keskeisiä kehityseroja eri alueiden välillä. EAKR:sta myönnetään tukea lähinnä yrityksille infrastruktuureiden luomiseen ja työpaikkoja luoviin tuottaviin investointeihin. |
| --- | --- |

—

Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR): pyrkimyksenä on vähentää keskeisiä kehityseroja eri alueiden välillä. EAKR:sta myönnetään tukea lähinnä yrityksille infrastruktuureiden luomiseen ja työpaikkoja luoviin tuottaviin investointeihin.

| — | Koheesiorahasto: rahoitetaan ympäristö- ja liikennehankkeita jäsenvaltioissa, joiden henkeä kohti laskettu bruttokansantulo (BKTL) on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta (3). |
| --- | --- |

—

Koheesiorahasto: rahoitetaan ympäristö- ja liikennehankkeita jäsenvaltioissa, joiden henkeä kohti laskettu bruttokansantulo (BKTL) on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta (3).

| — | Euroopan sosiaalirahasto: pyrkimyksenä on parantaa työllisyyttä ja työllistymismahdollisuuksia (lähinnä koulutustoimenpiteiden avulla) sekä edistää korkeaa työllisyysastetta sekä uusien ja parempien työpaikkojen luomista. |
| --- | --- |

—

Euroopan sosiaalirahasto: pyrkimyksenä on parantaa työllisyyttä ja työllistymismahdollisuuksia (lähinnä koulutustoimenpiteiden avulla) sekä edistää korkeaa työllisyysastetta sekä uusien ja parempien työpaikkojen luomista.

| — | Muut välineet/rahastot: mm. Euroopan naapuruusvälineellä tuetaan rajat ylittävää yhteistyötä ja EU:n ja sen naapureita lähentävien poliittisten aloitteiden täytäntöönpanoa. Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (FEAD) antaa perushyödykkeinä annettavaa apua, jotta ihmiset pääsisivät köyhyydestä. |
| --- | --- |

—

Muut välineet/rahastot: mm. Euroopan naapuruusvälineellä tuetaan rajat ylittävää yhteistyötä ja EU:n ja sen naapureita lähentävien poliittisten aloitteiden täytäntöönpanoa. Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (FEAD) antaa perushyödykkeinä annettavaa apua, jotta ihmiset pääsisivät köyhyydestä.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 6.4 | EAKR:oon, koheesiorahastoon ja ESR:oon sovelletaan samoja sääntöjä, joista voidaan poiketa rahastokohtaisten asetusten nojalla. Varat käytetään monivuotisten ohjelmien kautta. Komissio hallinnoi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio hyväksyy kutakin ohjelmakautta varten jäsenvaltioiden valmistelemat toimenpideohjelmat, joiden kautta hankkeet rahoitetaan (4). Hankkeiden valinnasta vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset. Hankkeiden täytäntöönpanon aikana edunsaajat ilmoittavat aiheutuneet kulut kansallisille viranomaisille, jotka puolestaan todentavat menot ja ilmoittavat ne komissiolle. |
| --- | --- |

6.4

EAKR:oon, koheesiorahastoon ja ESR:oon sovelletaan samoja sääntöjä, joista voidaan poiketa rahastokohtaisten asetusten nojalla. Varat käytetään monivuotisten ohjelmien kautta. Komissio hallinnoi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio hyväksyy kutakin ohjelmakautta varten jäsenvaltioiden valmistelemat toimenpideohjelmat, joiden kautta hankkeet rahoitetaan (4). Hankkeiden valinnasta vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset. Hankkeiden täytäntöönpanon aikana edunsaajat ilmoittavat aiheutuneet kulut kansallisille viranomaisille, jotka puolestaan todentavat menot ja ilmoittavat ne komissiolle.

Sääntöjenmukaisuuteen kohdistuvat riskit

| 6.5 | EAKR:n ja koheesiorahaston osalta pääasiallisena riskinä on se, että edunsaajat ilmoittavat kuluja, jotka eivät oikeuta tukeen kansallisten tukikelpoisuussääntöjen ja/tai niitä vähälukuisempien EU:n rakennerahastoasetusten tukikelpoisuussäännösten mukaan. EAKR:n ja koheesiorahaston varainkäyttö on myös yleisesti sovellettavien EU:n sisämarkkinasääntöjen (lähinnä julkisia hankintoja koskevat säännöt ja valtiontuki) alaista. Aiempina vuosina EAKR:n ja koheesiorahaston varainkäytön sääntöjenmukaisuuteen kohdistuva pääasiallinen riski oli se, että EU:n ja/tai kansallisia julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei noudatettu sopimusten teossa. |
| --- | --- |

6.5

EAKR:n ja koheesiorahaston osalta pääasiallisena riskinä on se, että edunsaajat ilmoittavat kuluja, jotka eivät oikeuta tukeen kansallisten tukikelpoisuussääntöjen ja/tai niitä vähälukuisempien EU:n rakennerahastoasetusten tukikelpoisuussäännösten mukaan. EAKR:n ja koheesiorahaston varainkäyttö on myös yleisesti sovellettavien EU:n sisämarkkinasääntöjen (lähinnä julkisia hankintoja koskevat säännöt ja valtiontuki) alaista. Aiempina vuosina EAKR:n ja koheesiorahaston varainkäytön sääntöjenmukaisuuteen kohdistuva pääasiallinen riski oli se, että EU:n ja/tai kansallisia julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei noudatettu sopimusten teossa.

| 6.5 | Komissio yhtyy arviointiin, jota on eritelty sen valmisteluasiakirjoissa (Analysis of errors in the Cohesion Policy for the years 2006-2009 (analyysi koheesiopolitiikan virheistä vuosina 2006–2009) (SEC(2011) 1179, 5. lokakuuta 2011)). Komissio on jatkanut esimerkiksi seuraavien erityistoimien toteuttamista riskien lieventämiseksi: hallintoviranomaisille annettu kattava ohjeistus ja lisäkoulutus havaituista riskeistä hallinnollisten valmiuksien kasvattamiseksi näillä aloilla, suuririskisimmille aloille kohdistetut tarkastukset ja rahoitusoikaisujen sekä keskeytys- ja lykkäysmenettelyjen oikea-aikainen täytäntöönpano. Nämä ehkäisy- ja oikaisutoimet yhdistettiin uusiin aloitteisiin, jotka perustuvat vuonna 2013 laadittuun kattavaan toimintasuunnitelmaan. Suunnitelman tavoitteena on parantaa julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamista, ja komissio antoi sille poliittisen vahvistuksen joulukuussa 2015.

  Parhaillaan toteutetaan myös toista toimintasuunnitelmaa, jonka tavoitteena on tukea ohjelmaviranomaisia valtiontukisääntöjen noudattamisessa. Sääntöjä on tarkistettu ja yksinkertaistettu vuonna 2014 muutetun ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla sekä selvennetty komission toukokuussa 2016 antaman valtiontuen käsitettä koskevan tiedonannon avulla. |
| --- | --- |

6.5

Parhaillaan toteutetaan myös toista toimintasuunnitelmaa, jonka tavoitteena on tukea ohjelmaviranomaisia valtiontukisääntöjen noudattamisessa. Sääntöjä on tarkistettu ja yksinkertaistettu vuonna 2014 muutetun ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla sekä selvennetty komission toukokuussa 2016 antaman valtiontuen käsitettä koskevan tiedonannon avulla.

| 6.6 | ESR:n menoissa suurin riski liittyy inhimilliseen pääomaan investoimisen aineettomaan luonteeseen ja siihen, että hankkeiden täytäntöönpanoon osallistuu lukuisia, usein pieniä, kumppaneita. Nämä seikat voivat johtaa siihen, että EU:n ja/tai kansallisia tukikelpoisuussääntöjä ei noudateta, mikä taas johtaa tukeen oikeuttamattomien kulujen hyväksymiseen järjestelmissä. |
| --- | --- |

6.6

ESR:n menoissa suurin riski liittyy inhimilliseen pääomaan investoimisen aineettomaan luonteeseen ja siihen, että hankkeiden täytäntöönpanoon osallistuu lukuisia, usein pieniä, kumppaneita. Nämä seikat voivat johtaa siihen, että EU:n ja/tai kansallisia tukikelpoisuussääntöjä ei noudateta, mikä taas johtaa tukeen oikeuttamattomien kulujen hyväksymiseen järjestelmissä.

| 6.6 | Komissio on toteuttanut erityistoimia havaittujen riskien lieventämiseksi. Nämä erityistoimet ovat luonteeltaan ehkäiseviä ja oikaisevia, ja niitä ovat mm. opastus, koulutus, yksinkertaistaminen, maksujen keskeyttämistä ja lykkäämistä koskeva kurinalainen politiikka sekä tarvittaessa rahoitusoikaisujen oikea-aikainen täytäntöönpano. Komissio torjuu riskiä myös edistämällä aktiivisesti yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöä jäsenvaltioissa ja painottamalla, että niissä on tärkeää suorittaa perustason tarkastuksia. Komissio saattaa lisäksi tarkastussuunnitelmansa vuosittain ajan tasalle torjuakseen merkittävimpiä havaittuja riskejä. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Toimenpideohjelmien täytäntöönpanossa jäsenvaltioiden viranomaiset kohtaavat tilanteita, joissa painopisteet ovat toistensa kanssa kilpailuasemassa. Varainkäyttöön on kohdistettava asianmukaisia tarkastuksia, joilla varmistetaan sääntöjenmukaisuus ja moitteeton varainhoito. Samanaikaisesti EU:n rahoitus halutaan hyödyntää, mikä voi käytännössä estää soveltamasta yhdenmukaisesti niitä vaikuttavia kontrolleja, joiden pitäisi ehkäistä tukeen oikeuttamattomien menojen korvaaminen EU:n talousarviosta. Ongelma kasvaa tukikelpoisuusajan lopun lähestyessä, koska jäsenvaltiot saattavat menettää niille alun perin osoitetut varat, jotka ovat jääneet käyttämättä (5). |
| --- | --- |

6.7

Toimenpideohjelmien täytäntöönpanossa jäsenvaltioiden viranomaiset kohtaavat tilanteita, joissa painopisteet ovat toistensa kanssa kilpailuasemassa. Varainkäyttöön on kohdistettava asianmukaisia tarkastuksia, joilla varmistetaan sääntöjenmukaisuus ja moitteeton varainhoito. Samanaikaisesti EU:n rahoitus halutaan hyödyntää, mikä voi käytännössä estää soveltamasta yhdenmukaisesti niitä vaikuttavia kontrolleja, joiden pitäisi ehkäistä tukeen oikeuttamattomien menojen korvaaminen EU:n talousarviosta. Ongelma kasvaa tukikelpoisuusajan lopun lähestyessä, koska jäsenvaltiot saattavat menettää niille alun perin osoitetut varat, jotka ovat jääneet käyttämättä (5).

| 6.7 | Asianmukaisilla tarkastuksilla on varmistettava kaikkien sellaisten menojen sääntöjenmukaisuus, jotka on ilmoitettu koko täytäntöönpanokaudella ohjelman päättymiseen asti.

  Jäsenvaltioiden on toimitettava ohjelman päättämistä koskevat asiakirjat viimeistään 31. maaliskuuta 2017. Niistä saadaan lisävarmuutta. Komissio hyväksyi hyvissä ajoin sulkemista koskevat suuntaviivat 20. maaliskuuta 2013 (päätös C(2013) 1573), ja niitä täydennettiin ja päivitettiin 30. huhtikuuta 2015. Komission yksiköt ovat järjestäneet useita päättämistä koskevia seminaareja jäsenvaltioille. Ne ovat myös saattaneet riskinarviointejaan ja vuosien 2007–2013 tarkastusstrategian ajan tasalle, jotta mahdollisiin riskeihin voidaan puuttua täytäntöönpanokauden viimeisessä osassa.


  Komissio on perustanut koheesiopolitiikan varojen täytäntöönpanoa tehostavan työryhmän kahdeksassa jäsenvaltiossa. Tämä menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden täysimääräistä noudattamista painottava työryhmä avusti kyseisiä jäsenvaltioita päättämistä valmistelevassa menettelyssä. Samaa ennakoivaa ja kohdennettua toimintatapaa sovelletaan tuettaessa jäsenvaltioita vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanossa, ja kertyneet kokemukset otetaan huomioon. |
| --- | --- |

6.7

Jäsenvaltioiden on toimitettava ohjelman päättämistä koskevat asiakirjat viimeistään 31. maaliskuuta 2017. Niistä saadaan lisävarmuutta. Komissio hyväksyi hyvissä ajoin sulkemista koskevat suuntaviivat 20. maaliskuuta 2013 (päätös C(2013) 1573), ja niitä täydennettiin ja päivitettiin 30. huhtikuuta 2015. Komission yksiköt ovat järjestäneet useita päättämistä koskevia seminaareja jäsenvaltioille. Ne ovat myös saattaneet riskinarviointejaan ja vuosien 2007–2013 tarkastusstrategian ajan tasalle, jotta mahdollisiin riskeihin voidaan puuttua täytäntöönpanokauden viimeisessä osassa.

Komissio on perustanut koheesiopolitiikan varojen täytäntöönpanoa tehostavan työryhmän kahdeksassa jäsenvaltiossa. Tämä menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden täysimääräistä noudattamista painottava työryhmä avusti kyseisiä jäsenvaltioita päättämistä valmistelevassa menettelyssä. Samaa ennakoivaa ja kohdennettua toimintatapaa sovelletaan tuettaessa jäsenvaltioita vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanossa, ja kertyneet kokemukset otetaan huomioon.

Komissio käynnisti lisää yksinkertaistamistoimia vuonna 2015

| 6.8 | Komissio perusti heinäkuussa 2015 riippumattomien asiantuntijoiden korkean tason ryhmän seuraamaan yksinkertaistamista Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) edunsaajien osalta (6). Ryhmällä on seuraavat tehtävät: |
| --- | --- |

6.8

Komissio perusti heinäkuussa 2015 riippumattomien asiantuntijoiden korkean tason ryhmän seuraamaan yksinkertaistamista Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) edunsaajien osalta (6). Ryhmällä on seuraavat tehtävät:

| — | arvioida, ovatko jäsenvaltiot hyödyntäneet yksinkertaistamismahdollisuuksia muun muassa vähentämällä edunsaajiin kohdistuvaa hallinnollista rasitetta kauden 2014–2020 ERI-rahastoja koskevien kumppanuussopimustensa mukaisesti |
| --- | --- |

—

arvioida, ovatko jäsenvaltiot hyödyntäneet yksinkertaistamismahdollisuuksia muun muassa vähentämällä edunsaajiin kohdistuvaa hallinnollista rasitetta kauden 2014–2020 ERI-rahastoja koskevien kumppanuussopimustensa mukaisesti

| — | analysoida yksinkertaistamismahdollisuuksiin tarttumista jäsenvaltioissa ja alueilla ottaen huomioon selvityksen, joka koskee uusien yksinkertaistamissäännösten käyttöä ohjelmakauden 2014–2020 varhaisvaiheessa ja niiden vaikutusta hallinnolliseen rasitteeseen ja kuluihin |
| --- | --- |

—

analysoida yksinkertaistamismahdollisuuksiin tarttumista jäsenvaltioissa ja alueilla ottaen huomioon selvityksen, joka koskee uusien yksinkertaistamissäännösten käyttöä ohjelmakauden 2014–2020 varhaisvaiheessa ja niiden vaikutusta hallinnolliseen rasitteeseen ja kuluihin

| — | yksilöidä edunsaajiin kohdistuvan hallinnollisen rasitteen vähentämiseen tähtäävä hyvä käytäntö. |
| --- | --- |

—

yksilöidä edunsaajiin kohdistuvan hallinnollisen rasitteen vähentämiseen tähtäävä hyvä käytäntö.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

| 6.9 | Liitteessä 1.1
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavan ja -menetelmien keskeiset osatekijät. Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alaa koskevan tarkastustyön osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat: |
| --- | --- |

6.9

Liitteessä 1.1
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavan ja -menetelmien keskeiset osatekijät. Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alaa koskevan tarkastustyön osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:

| a) | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 223 tapahtuman (7) otoksen
  liitteen 1.1
   kohdassa 7 esitetyn määritelmän mukaisesti. Kyseessä on edustava otos monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen eri menoista. Vuoden 2015 otos käsitti tapahtumia 15 jäsenvaltiosta (8). |
| --- | --- |

a)

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 223 tapahtuman (7) otoksen
  liitteen 1.1
   kohdassa 7 esitetyn määritelmän mukaisesti. Kyseessä on edustava otos monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen eri menoista. Vuoden 2015 otos käsitti tapahtumia 15 jäsenvaltiosta (8).

| b) | Jaetun hallinnon alaisten rahoitusvälineiden kohdalla tarkastettiin myös maksatusasteet (eli lopullisten edunsaajien tasolla käytettyjen varojen osuus). Tämä tehtiin perehtymällä komission edistymiskertomukseen vuodelta 2014 sekä tarkastamalla seitsemän EAKR:n rahoitusvälinettä seitsemässä jäsenvaltiossa (9). |
| --- | --- |

b)

Jaetun hallinnon alaisten rahoitusvälineiden kohdalla tarkastettiin myös maksatusasteet (eli lopullisten edunsaajien tasolla käytettyjen varojen osuus). Tämä tehtiin perehtymällä komission edistymiskertomukseen vuodelta 2014 sekä tarkastamalla seitsemän EAKR:n rahoitusvälinettä seitsemässä jäsenvaltiossa (9).

| c) | Tarkastuksen yhteydessä arvioitiin seuraavat sisäisten kontrollien ja vuotuisten toimintakertomukset osa-alueet: |
| --- | --- |

c)

Tarkastuksen yhteydessä arvioitiin seuraavat sisäisten kontrollien ja vuotuisten toimintakertomukset osa-alueet:

| | i) | kuudentoista jäsenvaltion tarkastusviranomaisia (10) koskevat komission valvontatoimet |
| --- | --- | --- |

i)

kuudentoista jäsenvaltion tarkastusviranomaisia (10) koskevat komission valvontatoimet

| | ii) | vuotuisista toimintakertomuksista aluekehitys- ja kaupunkipolitiikan pääosaston ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston kertomukset. |
| --- | --- | --- |

ii)

vuotuisista toimintakertomuksista aluekehitys- ja kaupunkipolitiikan pääosaston ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston kertomukset.

| 6.10 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti edellisen vuoden tavoin, oliko käytössä ylipäätään tai missä määrin käytössä oli tuloksellisuutta mittaava järjestelmä, jonka avulla arvioitiin, onko päätetyillä tarkastetuilla hankkeilla saavutettu hankkeiden hyväksymisasiakirjoissa asetetut tuotos- ja tulostavoitteet. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös, ovatko kyseiset tavoitteet toimenpideohjelman tavoitteiden mukaiset. Näin tehtiin 149:ssä tutkituista 223 hankkeesta, jotka oli saatu päätökseen tarkastusajankohtaan mennessä. Tarkastuksen tulokset esitetään hankkeiden tuloksellisuuden arviointia käsittelevässä osiossa. |
| --- | --- |

6.10

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti edellisen vuoden tavoin, oliko käytössä ylipäätään tai missä määrin käytössä oli tuloksellisuutta mittaava järjestelmä, jonka avulla arvioitiin, onko päätetyillä tarkastetuilla hankkeilla saavutettu hankkeiden hyväksymisasiakirjoissa asetetut tuotos- ja tulostavoitteet. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös, ovatko kyseiset tavoitteet toimenpideohjelman tavoitteiden mukaiset. Näin tehtiin 149:ssä tutkituista 223 hankkeesta, jotka oli saatu päätökseen tarkastusajankohtaan mennessä. Tarkastuksen tulokset esitetään hankkeiden tuloksellisuuden arviointia käsittelevässä osiossa.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

TOIMIEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| 6.11 | Liitteessä 6.1
  esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Tarkastetuista 223 tapahtumasta 72:een (32 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 33 virheen perusteella, että virhetaso on 5,2  prosenttia (11). |
| --- | --- |

6.11

Liitteessä 6.1
  esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Tarkastetuista 223 tapahtumasta 72:een (32 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 33 virheen perusteella, että virhetaso on 5,2  prosenttia (11).

| 6.11 | Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen raportoima virhetaso on vuotuinen arvio, ja siinä on otettu huomioon sellaiset hankkeisiin liittyvien menojen ja korvausten oikaisut, joiden taustalla olevat virheet on havaittu ja kirjattu ennen tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta. Komissio painottaa, että sen on noudatettava varainhoitoasetusta, jonka 32 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaan komission sisäisen valvonnan järjestelmällä olisi varmistettava muun muassa ”tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvien riskien riittävä hallinta ottaen huomioon ohjelmien monivuotisuus ja suoritettavien maksujen luonne”. Komissio hoitaa edelleen valvontatehtäväänsä erityisesti toteuttamalla rahoitusoikaisuja ja takaisinperintätoimia, joiden taso vastaa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien ja puutteiden tasoa.

  Komissio huomauttaa lisäksi, että koheesiopolitiikan hallinto- ja valvontajärjestelmien monivuotisen luonteen vuoksi vuonna 2015 tehdyt virheet voidaan oikaista päättämiseen mennessä ja sen yhteydessä, kuten todetaan alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksien 2.4.3 kohdassa.


  Komissio panee merkille, että vuoden 2015 arvioitu virhetaso vastaa tilintarkastustuomioistuimen viideltä edelliseltä vuodelta ilmoittamia virhetasoja. Tämä vahvistaa sen, että ohjelmakauden 2007–2013 virhetaso pysyy vakaana ja jää selvästi kaudella 2000–2006 ilmoitettuja virhetasoja matalammaksi. Tämä kehitys perustuu parannettuun sääntelykehykseen, joka käsittää yksinkertaistamisen, tehostettuihin hallinto- ja valvontajärjestelmiin sekä maksujen keskeyttämistä ja lykkäystä koskevaan komission kurinalaiseen politiikkaan, jota se noudattaa heti, kun puutteita havaitaan, kuten vuoden 2015 toimintakertomuksissa on ilmoitettu. Komissio keskittää toimensa jatkossakin suuririskisimpiin ohjelmiin/jäsenvaltioihin, toteuttaa tarvittaessa korjaustoimenpiteitä noudattamalla tiukkaa maksujen keskeyttämis- ja lykkäyskäytäntöä ohjelmien päättämiseen asti ja noudattaa tiukkoja menettelyjä ohjelmien päättyessä kaikkien jäljellä olevien, sääntöjenvastaisiin menoihin liittyvien olennaisten riskien poissulkemiseksi.


  Komissio panee myös merkille, että virheiden esiintyvyys pieneni huomattavasti aiempiin vuosiin verrattuna.


  Komission oikaisuvalmiuksia vahvistetaan entisestään ohjelmakaudella 2014–2020 mahdollistamalla nettomääräiset rahoitusoikaisut sen havaitsemien vakavien puutteiden osalta, millä vähennetään jäsenvaltioiden mahdollisuuksia varojen uudelleenkäyttöön. Näin jäsenvaltioita kannustetaan havaitsemaan ja oikaisemaan vakavat sääntöjenvastaisuudet ennen varmennetun tilinpäätöksen lähettämistä komissiolle. |
| --- | --- |

6.11

Komissio huomauttaa lisäksi, että koheesiopolitiikan hallinto- ja valvontajärjestelmien monivuotisen luonteen vuoksi vuonna 2015 tehdyt virheet voidaan oikaista päättämiseen mennessä ja sen yhteydessä, kuten todetaan alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksien 2.4.3 kohdassa.

Komissio panee merkille, että vuoden 2015 arvioitu virhetaso vastaa tilintarkastustuomioistuimen viideltä edelliseltä vuodelta ilmoittamia virhetasoja. Tämä vahvistaa sen, että ohjelmakauden 2007–2013 virhetaso pysyy vakaana ja jää selvästi kaudella 2000–2006 ilmoitettuja virhetasoja matalammaksi. Tämä kehitys perustuu parannettuun sääntelykehykseen, joka käsittää yksinkertaistamisen, tehostettuihin hallinto- ja valvontajärjestelmiin sekä maksujen keskeyttämistä ja lykkäystä koskevaan komission kurinalaiseen politiikkaan, jota se noudattaa heti, kun puutteita havaitaan, kuten vuoden 2015 toimintakertomuksissa on ilmoitettu. Komissio keskittää toimensa jatkossakin suuririskisimpiin ohjelmiin/jäsenvaltioihin, toteuttaa tarvittaessa korjaustoimenpiteitä noudattamalla tiukkaa maksujen keskeyttämis- ja lykkäyskäytäntöä ohjelmien päättämiseen asti ja noudattaa tiukkoja menettelyjä ohjelmien päättyessä kaikkien jäljellä olevien, sääntöjenvastaisiin menoihin liittyvien olennaisten riskien poissulkemiseksi.

Komissio panee myös merkille, että virheiden esiintyvyys pieneni huomattavasti aiempiin vuosiin verrattuna.

Komission oikaisuvalmiuksia vahvistetaan entisestään ohjelmakaudella 2014–2020 mahdollistamalla nettomääräiset rahoitusoikaisut sen havaitsemien vakavien puutteiden osalta, millä vähennetään jäsenvaltioiden mahdollisuuksia varojen uudelleenkäyttöön. Näin jäsenvaltioita kannustetaan havaitsemaan ja oikaisemaan vakavat sääntöjenvastaisuudet ennen varmennetun tilinpäätöksen lähettämistä komissiolle.

| 6.12 | Tämän vuosikertomuksen ensimmäisessä luvussa arvioidaan EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen osassa ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” esitettyjen rahoitusoikaisumäärien oikeellisuutta (ks. kohdat 1.37–1.43). Vuoden 2012 vuosikertomuksen ensimmäisessä luvussa selitettiin myös, miten rahoitusoikaisut otetaan huomioon arvioidun virhetason laskennassa (12). |
| --- | --- |

6.12

Tämän vuosikertomuksen ensimmäisessä luvussa arvioidaan EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen osassa ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” esitettyjen rahoitusoikaisumäärien oikeellisuutta (ks. kohdat 1.37–1.43). Vuoden 2012 vuosikertomuksen ensimmäisessä luvussa selitettiin myös, miten rahoitusoikaisut otetaan huomioon arvioidun virhetason laskennassa (12).

| 6.12 | Komissio panee merkille, että tuomioistuin haluaa ottaa huomioon rahoitusoikaisut, joita on sovellettu arvioidun virhetason laskennassa. Nämä oikaisut ovat joissakin tapauksissa lähtöisin jäsenvaltioiden omasta korjausvalmiudesta, joka on tärkeä osa varmistusprosessia, tai ne johtuvat komission valvontatoimista, sillä niihin voi sisältyä kertamääräisiä rahoitusoikaisuja sellaisissa ohjelmissa, joissa komissio katsoi edelleen olevan vakavia puutteita ja riskejä.

  Komissio viittaa 1.38 kohdassa antamiinsa vastauksiin. |
| --- | --- |

6.12

Komissio viittaa 1.38 kohdassa antamiinsa vastauksiin.

| 6.13 | Kuvassa 6.2
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun virhetasoon. |
| --- | --- |

6.13

Kuvassa 6.2
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun virhetasoon.

Kuva 6.2 –   Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus – Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun virhetasoon

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 6.14 | Pääasialliset virhelähteet taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alalla ovat tukeen oikeuttamattomien menojen sisällyttäminen edunsaajien kuluilmoituksiin ja kokonaisuudessaan tukeen oikeuttamattomien hankkeiden valinta sekä julkisia hankintoja koskevien EU:n ja kansallisten sääntöjen ja valtiontukisääntöjen rikkominen. |
| --- | --- |

6.14

Pääasialliset virhelähteet taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alalla ovat tukeen oikeuttamattomien menojen sisällyttäminen edunsaajien kuluilmoituksiin ja kokonaisuudessaan tukeen oikeuttamattomien hankkeiden valinta sekä julkisia hankintoja koskevien EU:n ja kansallisten sääntöjen ja valtiontukisääntöjen rikkominen.

| 6.15 | Tilintarkastustuomioistuin ei ole viimeisten neljän vuoden aikana havainnut yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöön (13) liittyviä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä. Ohjelmakaudella 2014–2020 jäsenvaltioiden on käytettävä kaikkien rahastojen kohdalla yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja pienissä alle 50 000 euron hankkeissa. Jäsenvaltiot voivat päättää käyttää yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja laajemminkin (14). |
| --- | --- |

6.15

Tilintarkastustuomioistuin ei ole viimeisten neljän vuoden aikana havainnut yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöön (13) liittyviä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä. Ohjelmakaudella 2014–2020 jäsenvaltioiden on käytettävä kaikkien rahastojen kohdalla yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja pienissä alle 50 000 euron hankkeissa. Jäsenvaltiot voivat päättää käyttää yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja laajemminkin (14).

| 6.15 | Komissio katsoo tilintarkastustuomioistuimen arvion vahvistavan, että yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttö on vähemmän alttiimpi virheille, ja se on siksi työskennellyt aktiivisesti ohjelmaviranomaisten kanssa yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöönotosta lähtien, jotta niiden käyttöä voitaisiin laajentaa asteittain. Tästä on jo syntynyt myönteisiä tuloksia. Komissio jatkaa aktiivisesti yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käytön edistämistä vuosien 2014–2020 ohjelmakaudella, jonka aikana niitä on tehostettu merkittävästi sekä yhteisiä säännöksiä koskevalla asetuksella että Euroopan sosiaalirahastoa koskevalla asetuksella. Tavoitteena on ollut vähentää tuensaajien hallinnollista työmäärää, edistää tulossuuntautuneisuutta ja pienentää virheiden riskiä entisestään. Komission tarkoituksena on tehdä vuonna 2016 ehdotuksia yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käytön laajentamisesta kaikkiin yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen sisältyviin ERI-rahastoihin.

  Yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen täytäntöönpanoa koskevan kattavan ohjeistuksen lisäksi työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto toteuttaa parhaillaan toista yksinkertaistamista koskevaa seminaarikierrosta tietyissä tärkeissä jäsenvaltioissa, joissa virhetaso on ollut toistuvasti korkea vuosien 2007–2013 ohjelmakaudella ja jotka eivät käytä yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja vielä riittävästi. |
| --- | --- |

6.15

Yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen täytäntöönpanoa koskevan kattavan ohjeistuksen lisäksi työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto toteuttaa parhaillaan toista yksinkertaistamista koskevaa seminaarikierrosta tietyissä tärkeissä jäsenvaltioissa, joissa virhetaso on ollut toistuvasti korkea vuosien 2007–2013 ohjelmakaudella ja jotka eivät käytä yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja vielä riittävästi.

Tukeen oikeuttamattomat menot

| 6.16 | Ilmoittaessaan kuluja komissiolle kansalliset viranomaiset todentavat, että kyseiset kulut ovat aiheutuneet useiden eri EU:n asetusten erityisten säännösten, kansallisen lainsäädännön tai kansallisten tukikelpoisuussääntöjen, toimenpideohjelmaa koskevien erityisten sääntöjen, kiinnostuksenilmaisupyyntöjen, hankkeiden osarahoituspäätösten tai avustussopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.16

Ilmoittaessaan kuluja komissiolle kansalliset viranomaiset todentavat, että kyseiset kulut ovat aiheutuneet useiden eri EU:n asetusten erityisten säännösten, kansallisen lainsäädännön tai kansallisten tukikelpoisuussääntöjen, toimenpideohjelmaa koskevien erityisten sääntöjen, kiinnostuksenilmaisupyyntöjen, hankkeiden osarahoituspäätösten tai avustussopimusten mukaisesti.

| 6.17 | Tukeen oikeuttamattomat menot ovat pääasiallinen virhelähde sekä EAKR:n/koheesiorahaston että ESR:n kohdalla. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että tukeen oikeuttamattomia kuluja oli ilmoitettu kahdeksassa prosentissa tarkastetuista tapahtumista (ks.
  laatikko 6.3
  ). Nämä tapaukset muodostivat 55 prosenttia kaikista kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä, ja niiden osuus arvioidusta virhetasosta on noin 2,4  prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

6.17

Tukeen oikeuttamattomat menot ovat pääasiallinen virhelähde sekä EAKR:n/koheesiorahaston että ESR:n kohdalla. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että tukeen oikeuttamattomia kuluja oli ilmoitettu kahdeksassa prosentissa tarkastetuista tapahtumista (ks.
  laatikko 6.3
  ). Nämä tapaukset muodostivat 55 prosenttia kaikista kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä, ja niiden osuus arvioidusta virhetasosta on noin 2,4  prosenttiyksikköä.

| 6.17 | Komissio seuraa kaikkia tilintarkastustuomioistuimen esille ottamia tapauksia ja ehdottaa tarpeellisiksi katsomiaan toimenpiteitä.

  Komissio huomauttaa, että joissakin tapauksissa koheesiopolitiikan menoihin sovellettavat kansalliset tai alueelliset säännöt ovat tiukempia kuin EU:ssa tai vastaaviin kansallisesti rahoitettuihin menoihin sovellettavat kansalliset säännöt. Tällaisia lisävaatimuksia voidaan pitää tekijänä, jolla jäsenvaltiot tarpeettomasti lisäävät niiden ja tuensaajien koheesiopolitiikan menoihin liittyvää hallinnollista työmäärää ja monimutkaisuutta, kuten todetaan esimerkiksi vuonna 2013 julkaistussa työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston kertomuksessa ylisääntelystä ja yksinkertaistamisesta.


  Lisäksi komissio toteaa, että kolme virhettä johtui siitä, että kansalliset säännöt olivat tiukempia tai monimutkaisempia kuin on tarpeen (ylisääntely). Komissio arvioi, että näiden kansallisten sääntöjen rikkominen vaikutti virhetasoon yhden prosenttipisteen verran. |
| --- | --- |

6.17

Komissio huomauttaa, että joissakin tapauksissa koheesiopolitiikan menoihin sovellettavat kansalliset tai alueelliset säännöt ovat tiukempia kuin EU:ssa tai vastaaviin kansallisesti rahoitettuihin menoihin sovellettavat kansalliset säännöt. Tällaisia lisävaatimuksia voidaan pitää tekijänä, jolla jäsenvaltiot tarpeettomasti lisäävät niiden ja tuensaajien koheesiopolitiikan menoihin liittyvää hallinnollista työmäärää ja monimutkaisuutta, kuten todetaan esimerkiksi vuonna 2013 julkaistussa työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston kertomuksessa ylisääntelystä ja yksinkertaistamisesta.

Lisäksi komissio toteaa, että kolme virhettä johtui siitä, että kansalliset säännöt olivat tiukempia tai monimutkaisempia kuin on tarpeen (ylisääntely). Komissio arvioi, että näiden kansallisten sääntöjen rikkominen vaikutti virhetasoon yhden prosenttipisteen verran.

Laatikko 6.3 –   Esimerkki ilmoitetuista tukeen oikeuttamattomista kuluista

Ilmoitettiin tukeen oikeuttamattomia kuluja: Eräässä EAKR:n Yhdistyneessä kuningaskunnassa rahoittamassa hankkeessa osoitettiin rahoitustukea pk-yrityksille tuotteita tai palveluita edistäviä ja parantavia konsulttipalveluja varten. Kuitenkin ainoastaan osa rahoituksesta myönnettiin pk-yrityksille avustuksena, ja edunsaaja piti itsellään noin 13 prosenttia. Edunsaajan pitämät määrät eivät täytä osarahoituksen tukikelpoisuusehtoja, koska kyseisiä menoja ei aiheutunut, maksettu eikä kirjattu edunsaajan tileihin kuluina. Tämän vuoksi osa avustuksesta ei ole osarahoituskelpoista.

Tukeen oikeuttamattomat hankkeet

| 6.18 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi neljä EAKR:n hanketta, joiden kohdalla asetuksissa ja/tai kansallisissa tukikelpoisuussäännöissä asetetut ehdot eivät täyttyneet. Nämä hankkeet muodostivat 12 prosenttia kaikista kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä, ja niiden osuus arvioidusta virhetasosta on noin 1,5  prosenttiyksikköä (ks.
  laatikko 6.4
  ). |
| --- | --- |

6.18

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi neljä EAKR:n hanketta, joiden kohdalla asetuksissa ja/tai kansallisissa tukikelpoisuussäännöissä asetetut ehdot eivät täyttyneet. Nämä hankkeet muodostivat 12 prosenttia kaikista kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä, ja niiden osuus arvioidusta virhetasosta on noin 1,5  prosenttiyksikköä (ks.
  laatikko 6.4
  ).

| 6.18 | Komissio seuraa kaikkia tilintarkastustuomioistuimen esille ottamia tapauksia ja ehdottaa tarpeellisiksi katsomiaan toimenpiteitä. |
| --- | --- |

6.18

Laatikko 6.4 –   Esimerkki tukeen oikeuttamattomasta hankkeesta

Edunsaaja ei ollut oikeutettu tukeen: Tšekissä EAKR:n hankkeeseen liittyvässä ehdotuspyynnössä täsmennettiin, että ainoastaan pk-yritykset olivat tukikelpoisia. Hallintoviranomainen myönsi edunsaajalle rahoitusta tällä perusteella, vaikka kyseisen perusteen täyttymiselle ei ollut saatu hankevalinnan aikana vahvistusta.

Myös muita tukeen oikeuttamattomia hankkeita havaittiin Tšekissä, Italiassa ja Puolassa.

Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkominen

| 6.19 | Julkisia hankintoja koskevat säännöt ovat keskeinen väline julkisten varojen taloudellisen ja tehokkaan käytön ja EU:n sisämarkkinoiden toteuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

6.19

Julkisia hankintoja koskevat säännöt ovat keskeinen väline julkisten varojen taloudellisen ja tehokkaan käytön ja EU:n sisämarkkinoiden toteuttamisen kannalta.

| 6.19–6.21 | Julkisia hankintoja koskevia sääntöjä sovelletaan kaikkiin julkisiin menoihin jäsenvaltioissa, ei ainoastaan koheesiopolitiikan alalla. Julkisia hankintoja koskevien EU:n tai kansallisten sääntöjen noudattamatta jättäminen on aiheuttanut jo monien vuosien ajan merkittävästi virheitä tällä politiikan alalla, erityisesti alue- ja kaupunkipolitiikan osalta, mikä johtuu pääasiassa yhteisrahoitettujen hankkeiden tyypeistä. Komissio on tästä syystä toteuttanut lukuisia ehkäisy- ja oikaisutoimia edellisen ohjelmakauden jälkeen korjatakseen kyseisellä alalla havaitut heikkoudet.

  Vuonna 2013 tehdyn julkisia hankintoja koskevan toimintasuunnitelman, jonka komissio hyväksyi joulukuussa 2015, tavoitteena on tehostaa julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamista jäsenvaltioissa uusilla ehkäisytoimilla.


  Kauden 2014–2020 ERI-rahastojen lainsäädäntökehyksessä on otettu käyttöön unionin varojen vaikuttavaa ja tehokasta käyttöä koskevia ennakkoehtoja, jotka liittyvät muun muassa jäsenvaltioiden julkisia hankintoja koskeviin järjestelmiin. Välimaksujen lykkäämisestä voidaan päättää, jos sovellettavaa ennakkoehtoa ei ole täytetty vuoden 2016 loppuun mennessä (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 19 artikla).


  Komissio seuraa jatkossa kaikkia tilintarkastustuomioistuimen ilmoittamia virheitä komission päätöksen C(2013) 9527 final mukaisesti. Päätöksessä vahvistetaan ”suuntaviivat niiden rahoitusoikaisujen määrittämistä varten, jotka komissio tekee julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisen vuoksi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoituihin, unionin rahoittamiin menoihin”.


  Vuonna 2014 annetut julkisia hankintoja koskevat direktiivit, joissa otettiin käyttöön yksinkertaistuksia, alkavat vaikuttaa, kunhan ne saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä (ks. myös komission vastaus 6.25 kohtaan). |
| --- | --- |

6.19–6.21

Vuonna 2013 tehdyn julkisia hankintoja koskevan toimintasuunnitelman, jonka komissio hyväksyi joulukuussa 2015, tavoitteena on tehostaa julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamista jäsenvaltioissa uusilla ehkäisytoimilla.

Kauden 2014–2020 ERI-rahastojen lainsäädäntökehyksessä on otettu käyttöön unionin varojen vaikuttavaa ja tehokasta käyttöä koskevia ennakkoehtoja, jotka liittyvät muun muassa jäsenvaltioiden julkisia hankintoja koskeviin järjestelmiin. Välimaksujen lykkäämisestä voidaan päättää, jos sovellettavaa ennakkoehtoa ei ole täytetty vuoden 2016 loppuun mennessä (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 19 artikla).

Komissio seuraa jatkossa kaikkia tilintarkastustuomioistuimen ilmoittamia virheitä komission päätöksen C(2013) 9527 final mukaisesti. Päätöksessä vahvistetaan ”suuntaviivat niiden rahoitusoikaisujen määrittämistä varten, jotka komissio tekee julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisen vuoksi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoituihin, unionin rahoittamiin menoihin”.

Vuonna 2014 annetut julkisia hankintoja koskevat direktiivit, joissa otettiin käyttöön yksinkertaistuksia, alkavat vaikuttaa, kunhan ne saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä (ks. myös komission vastaus 6.25 kohtaan).

| 6.20 | Vuonna 2015 tilintarkastustuomioistuin tarkasti 140 julkisia hankintoja koskevaa menettelyä, jotka liittyivät tarkastettujen menotapahtumien perustana oleviin urakka- ja palvelusopimuksiin. Kyseisten julkisten hankintojen arvioitu sopimusarvo oli noin 2,9  miljardia euroa (15). Valtaosa sopimuksista liittyi EAKR:n/koheesiorahaston toimenpideohjelmista yhteisrahoitettuihin hankkeisiin (16). |
| --- | --- |

6.20

Vuonna 2015 tilintarkastustuomioistuin tarkasti 140 julkisia hankintoja koskevaa menettelyä, jotka liittyivät tarkastettujen menotapahtumien perustana oleviin urakka- ja palvelusopimuksiin. Kyseisten julkisten hankintojen arvioitu sopimusarvo oli noin 2,9  miljardia euroa (15). Valtaosa sopimuksista liittyi EAKR:n/koheesiorahaston toimenpideohjelmista yhteisrahoitettuihin hankkeisiin (16).

| 6.21 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 26 tapauksessa tutkituista 140 tapauksesta EU:n ja/tai kansallisia julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei ollut noudatettu. Neljässä tapauksessa (eli harvemmin kuin aiempina vuosina) näiden sääntöjen noudattamatta jättäminen oli niin vakavaa, että tilintarkastustuomioistuin voi todeta, että sopimus olisi pitänyt tehdä eri tarjoajan kanssa tai että kilpailun rajoituksen vuoksi sopimus tehtiin perusteettomasti suoraan. Kyseiset virheet luokiteltiin kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleviksi virheiksi (17) (ks. 
  laatikko 6.5
  ). Virheet muodostivat 12 prosenttia kaikista kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä, ja niiden osuus arvioidusta virhetasosta on noin 0,7  prosenttiyksikköä. Virhetason arviointiin sovellettiin vuonna 2014 annetun julkisia hankintoja koskevan direktiivin säännöksiä, jotka eivät olleet yhtä tiukkoja kuin vuoden 2004 julkisia hankintoja koskevien direktiivien säännökset (eli sopimusmuutosten osalta). |
| --- | --- |

6.21

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 26 tapauksessa tutkituista 140 tapauksesta EU:n ja/tai kansallisia julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei ollut noudatettu. Neljässä tapauksessa (eli harvemmin kuin aiempina vuosina) näiden sääntöjen noudattamatta jättäminen oli niin vakavaa, että tilintarkastustuomioistuin voi todeta, että sopimus olisi pitänyt tehdä eri tarjoajan kanssa tai että kilpailun rajoituksen vuoksi sopimus tehtiin perusteettomasti suoraan. Kyseiset virheet luokiteltiin kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleviksi virheiksi (17) (ks. 
  laatikko 6.5
  ). Virheet muodostivat 12 prosenttia kaikista kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä, ja niiden osuus arvioidusta virhetasosta on noin 0,7  prosenttiyksikköä. Virhetason arviointiin sovellettiin vuonna 2014 annetun julkisia hankintoja koskevan direktiivin säännöksiä, jotka eivät olleet yhtä tiukkoja kuin vuoden 2004 julkisia hankintoja koskevien direktiivien säännökset (eli sopimusmuutosten osalta).

Laatikko 6.5 –   Esimerkki tapauksesta, jossa julkisia hankintoja koskevia sääntöjä oli jätetty vakavalla tavalla noudattamatta

Lisäurakoista tehtiin sopimus ilman julkista hankintaa koskevaa menettelyä: Saksassa tehtiin EAKR:n tierakennushankkeen lisäurakoista saman sopimuspuolen kanssa suoraan sopimus, joka ylitti 50 prosentilla alkuperäisen sopimuksen arvon. Tämä on vastoin julkisia hankintoja koskevan direktiivin 2004/18/EY 31 artiklaa.

Tästä syystä kulut eivät oikeuta EU:n osarahoitukseen. Samanlaisia tapauksia havaittiin muissa EAKR:n hankkeissa Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| 6.22 | Muita tarjous- ja sopimusmenettelyihin liittyviä virheitä esiintyi 22 muussa julkisessa hankinnassa 140 tutkitusta hankinnasta. Virheissä oli kyse mm. valintaperusteiden virheellisestä soveltamisesta, puutteista tarjouseritelmissä sekä tiedotus- ja julkaisuvaatimusten laiminlyönnistä. Näitä virheitä ei ole otettu huomioon tilintarkastustuomioistuimen arvioimassa virhetasossa (18). |
| --- | --- |

6.22

Muita tarjous- ja sopimusmenettelyihin liittyviä virheitä esiintyi 22 muussa julkisessa hankinnassa 140 tutkitusta hankinnasta. Virheissä oli kyse mm. valintaperusteiden virheellisestä soveltamisesta, puutteista tarjouseritelmissä sekä tiedotus- ja julkaisuvaatimusten laiminlyönnistä. Näitä virheitä ei ole otettu huomioon tilintarkastustuomioistuimen arvioimassa virhetasossa (18).

| 6.22 | Komissio seuraa kaikkia tilintarkastustuomioistuimen esille ottamia tapauksia ja ehdottaa tarpeellisiksi katsomiaan toimenpiteitä. |
| --- | --- |

6.22

| 6.23 | Kansalliset viranomaiset ovat havainneet kahdessa tapahtumassa kahdessa jäsenvaltiossa vakavia julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämistapauksia, ja määränneet erityisiä rahoitusoikaisuja hanketasolla (19). Kyseiset korjaavat toimenpiteet on otettu huomioon tilintarkastustuomioistuimen laskelmassa arvioidusta virhetasosta, koska ne toteutettiin ennen ilmoitusta tarkastuksesta. |
| --- | --- |

6.23

Kansalliset viranomaiset ovat havainneet kahdessa tapahtumassa kahdessa jäsenvaltiossa vakavia julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämistapauksia, ja määränneet erityisiä rahoitusoikaisuja hanketasolla (19). Kyseiset korjaavat toimenpiteet on otettu huomioon tilintarkastustuomioistuimen laskelmassa arvioidusta virhetasosta, koska ne toteutettiin ennen ilmoitusta tarkastuksesta.

| 6.23 | Komissio toteaa, että jotkin ohjelmaviranomaiset mainituissa jäsenvaltioissa ovat ryhtyneet asianmukaisiin oikaisutoimiin, ja myöntää, että tilintarkastustuomioistuin on ottanut sen huomioon virheiden kvantifioinnissa. Komission toimintasuunnitelmalla, johon viitataan vastauksessa 6.19–6.21 kohtaan, pyritään lisäämään tällaisten ennakoivien oikaisutoimien toteuttamista jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

6.23

| 6.24 | Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät 26. helmikuuta 2014 kolme direktiiviä, joiden tarkoituksena oli yksinkertaistaa ja joustavoittaa julkisia hankintoja koskevia menettelyjä. EU-mailla oli huhtikuuhun 2016 asti aikaa siirtää uudet säännöt osaksi kansallista lainsäädäntöään (lukuun ottamatta sähköisiä hankintoja, joiden kohdalla määräaika on vuoden 2018 lokakuu) (20). Toukokuussa 2016 komissio lähetti 20 jäsenvaltiolle kaikkiaan 28 jäsenvaltiosta virallisen ilmoituksen, jossa se muistuttaa, että määräaika näiden kolmen EU:n direktiivin sisällyttämiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on kulunut umpeen (21). Jos jäsenvaltio ei edelleenkään täytä kyseistä velvoitettaan, komissio voi käynnistää SEUT:n 258 artiklan mukaisen rikkomismenettelyn, jonka seurauksena asianomaiselle jäsenvaltiolle saatetaan määrätä sakkoja. |
| --- | --- |

6.24

Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät 26. helmikuuta 2014 kolme direktiiviä, joiden tarkoituksena oli yksinkertaistaa ja joustavoittaa julkisia hankintoja koskevia menettelyjä. EU-mailla oli huhtikuuhun 2016 asti aikaa siirtää uudet säännöt osaksi kansallista lainsäädäntöään (lukuun ottamatta sähköisiä hankintoja, joiden kohdalla määräaika on vuoden 2018 lokakuu) (20). Toukokuussa 2016 komissio lähetti 20 jäsenvaltiolle kaikkiaan 28 jäsenvaltiosta virallisen ilmoituksen, jossa se muistuttaa, että määräaika näiden kolmen EU:n direktiivin sisällyttämiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on kulunut umpeen (21). Jos jäsenvaltio ei edelleenkään täytä kyseistä velvoitettaan, komissio voi käynnistää SEUT:n 258 artiklan mukaisen rikkomismenettelyn, jonka seurauksena asianomaiselle jäsenvaltiolle saatetaan määrätä sakkoja.

| 6.24 | Komissio seuraa tiiviisti direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä jäsenvaltioissa.

  Kesäkuun 30. päivään 2016 mennessä 16 jäsenvaltiota ei vielä ollut saattanut julkisia hankintoja koskevaa direktiiviä (2014/24/EU) kansallisen lainsäädäntönsä osaksi. Jäsenvaltioita, jotka eivät olleet vielä saattaneet käyttöoikeussopimusten tekemisestä annettua direktiiviä (2014/23/EU) kansallisen lainsäädäntönsä osaksi, oli 19, ja 17 jäsenvaltion on vielä saatettava vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista annettu direktiivi (2014/25/EU) osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

6.24

Kesäkuun 30. päivään 2016 mennessä 16 jäsenvaltiota ei vielä ollut saattanut julkisia hankintoja koskevaa direktiiviä (2014/24/EU) kansallisen lainsäädäntönsä osaksi. Jäsenvaltioita, jotka eivät olleet vielä saattaneet käyttöoikeussopimusten tekemisestä annettua direktiiviä (2014/23/EU) kansallisen lainsäädäntönsä osaksi, oli 19, ja 17 jäsenvaltion on vielä saatettava vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista annettu direktiivi (2014/25/EU) osaksi kansallista lainsäädäntöään.

| 6.25 | Tilintarkastustuomioistuin on myös julkaissut erityiskertomuksen jäsenvaltioiden ja komission toteuttamista toimista julkisten hankintojen virheitä koskevan ongelman ratkaisemiseksi taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alalla (22). |
| --- | --- |

6.25

Tilintarkastustuomioistuin on myös julkaissut erityiskertomuksen jäsenvaltioiden ja komission toteuttamista toimista julkisten hankintojen virheitä koskevan ongelman ratkaisemiseksi taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alalla (22).

| 6.25 | Komissio on hyväksynyt kaikki tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessaan antamat suositukset ja toteuttaa suositeltuja toimia parhaillaan. Komissio viittaa 6.7–6.15 ja 6.19 kohtaan antamiinsa vastauksiin. |
| --- | --- |

6.25

Valtiontukisääntöjen rikkominen

| 6.26 | Valtiontuki ei periaatteessa sovellu sisämarkkinoille, koska se voi vääristää jäsenvaltioiden välistä kauppaa (23). Tästä säännöstä on kuitenkin joitakin poikkeuksia: |
| --- | --- |

6.26

Valtiontuki ei periaatteessa sovellu sisämarkkinoille, koska se voi vääristää jäsenvaltioiden välistä kauppaa (23). Tästä säännöstä on kuitenkin joitakin poikkeuksia:

| 6.27 | Komissio valvoo suoraan EU:n valtiontukisääntöjen täytäntöönpanoa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kaikista valtiontukitapauksista komissiolle (joko järjestelmän avulla tai hankekohtaisesti), ellei hanke jää vähämerkityksisen tuen enimmäisrajan alapuolelle (24) tai kuulu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (25) piiriin. Kilpailun pääosasto ottaa kaikkien ilmoitettujen tapausten kohdalla kantaa siihen, soveltuuko tuki sisämarkkinoille. ESR ei ole niin altis valtiontukisääntöjen rikkomiselle, koska erittäin usein hankkeet jäävät vähämerkityksisen tuen enimmäisrajan alapuolelle. |
| --- | --- |

6.27

Komissio valvoo suoraan EU:n valtiontukisääntöjen täytäntöönpanoa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kaikista valtiontukitapauksista komissiolle (joko järjestelmän avulla tai hankekohtaisesti), ellei hanke jää vähämerkityksisen tuen enimmäisrajan alapuolelle (24) tai kuulu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (25) piiriin. Kilpailun pääosasto ottaa kaikkien ilmoitettujen tapausten kohdalla kantaa siihen, soveltuuko tuki sisämarkkinoille. ESR ei ole niin altis valtiontukisääntöjen rikkomiselle, koska erittäin usein hankkeet jäävät vähämerkityksisen tuen enimmäisrajan alapuolelle.

| 6.27 | Jos on kyse valtiontukea koskevasta ilmoituksesta, komissio arvioi, onko tuki valtiontukea, ja jos on, onko se sisämarkkinoille soveltuvaa. Komissio tekee päätöksensä tämän arvioinnin tuloksen perusteella. |
| --- | --- |

6.27

| 6.28 | Tilintarkastustuomioistuin yksilöi tänä vuonna viidessä jäsenvaltiossa seitsemän EAKR:n/koheesiorahaston hanketta, joissa rikottiin EU:n valtiontukisääntöjä (26). Tarvittaessa tilintarkastustuomioistuin pyysi – ja sai – kilpailun pääosaston alustavan arvioinnin. Tämä arviointi ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö otettiin huomioon virheluokittelussa. |
| --- | --- |

6.28

Tilintarkastustuomioistuin yksilöi tänä vuonna viidessä jäsenvaltiossa seitsemän EAKR:n/koheesiorahaston hanketta, joissa rikottiin EU:n valtiontukisääntöjä (26). Tarvittaessa tilintarkastustuomioistuin pyysi – ja sai – kilpailun pääosaston alustavan arvioinnin. Tämä arviointi ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö otettiin huomioon virheluokittelussa.

| 6.28–6.29 | Komissio seuraa kaikkia tilintarkastustuomioistuimen esille ottamia tapauksia ja ehdottaa tarpeellisiksi katsomiaan toimenpiteitä. |
| --- | --- |

6.28–6.29

| 6.29 | Näistä hankkeista kolmen osalta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että valtiontukisääntöjen mukaisesti hankkeen olisi pitänyt saada EU:lta ja/tai jäsenvaltiolta vähemmän tai ei lainkaan julkista rahoitusta. Tärkeimmät valtiontukisääntöjen noudattamatta jättämisen syyt liittyvät tuki-intensiteetin rajojen ylittämiseen. Näiden kvantifioitujen virheiden osuus on noin 0,3  prosenttia arvioidusta virhetasosta (ks.
  laatikko 6.6
  ). Tilintarkastustuomioistuin sovelsi tämän luokan virhetason arviointiin vuonna 2014 annettua ryhmäpoikkeusasetusta (27). |
| --- | --- |

6.29

Näistä hankkeista kolmen osalta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että valtiontukisääntöjen mukaisesti hankkeen olisi pitänyt saada EU:lta ja/tai jäsenvaltiolta vähemmän tai ei lainkaan julkista rahoitusta. Tärkeimmät valtiontukisääntöjen noudattamatta jättämisen syyt liittyvät tuki-intensiteetin rajojen ylittämiseen. Näiden kvantifioitujen virheiden osuus on noin 0,3  prosenttia arvioidusta virhetasosta (ks.
  laatikko 6.6
  ). Tilintarkastustuomioistuin sovelsi tämän luokan virhetason arviointiin vuonna 2014 annettua ryhmäpoikkeusasetusta (27).

Laatikko 6.6 –   Esimerkki valtiontukisääntöjä rikkovasta hankkeesta

Tuki-intensiteetin raja ylitettiin: Puolassa toteutettiin koheesiorahaston rahoittama satamainfrastruktuurihanke, jonka rahoitus ylitti valtiontukisääntöjen kyseiselle hanketyypille salliman enimmäismäärän.

Muita tapauksia havaittiin toisissa EAKR:n hankkeissa Latviassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| 6.30 | Tilintarkastustuomioistuin on myös julkaissut erityiskertomuksen komission ja jäsenvaltioiden toteuttamista toimista, joita tarvitaan, jotta koheesioalalla ehkäistään, havaitaan ja korjataan valtiontukisääntöjen rikkominen (28). |
| --- | --- |

6.30

Tilintarkastustuomioistuin on myös julkaissut erityiskertomuksen komission ja jäsenvaltioiden toteuttamista toimista, joita tarvitaan, jotta koheesioalalla ehkäistään, havaitaan ja korjataan valtiontukisääntöjen rikkominen (28).

| 6.30 | Komissio viittaa tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin antamiinsa vastauksiin ja suosituksiin, joita kyseisessä erityiskertomuksessa on annettu, ja noudattaa hyväksyttyjä suosituksia. |
| --- | --- |

6.30

Julkisten elinten ilmoittama arvonlisävero

| 6.31 | Arvonlisävero (alv) on EU:n välillinen vero, jota peritään loppukuluttajalta tuotantoketjun jokaisessa vaiheessa kotimaassa käytetyistä tai kulutetuista tavaroista tai palveluista. EU:n lainsäädännössä säädetään, että palautukseen oikeuttavaa alv:a varten ei voi saada osarahoitusta EAKR:lta/koheesiorahastolta ja ESR:lta (29). Osarahoitusta varten voidaan ilmoittaa alv, joka ei oikeuta palautukseen. |
| --- | --- |

6.31

Arvonlisävero (alv) on EU:n välillinen vero, jota peritään loppukuluttajalta tuotantoketjun jokaisessa vaiheessa kotimaassa käytetyistä tai kulutetuista tavaroista tai palveluista. EU:n lainsäädännössä säädetään, että palautukseen oikeuttavaa alv:a varten ei voi saada osarahoitusta EAKR:lta/koheesiorahastolta ja ESR:lta (29). Osarahoitusta varten voidaan ilmoittaa alv, joka ei oikeuta palautukseen.

| 6.31 | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat koheesiopolitiikkaa koskevat säännökset ovat seurausta lainsäätäjien poliittisista valinnoista. Ne ovat kokonaisuudessaan muilla EU:n politiikan aloilla myönnettävien avustusten arvonlisäveron tukikelpoisuutta koskevien vakioperiaatteiden mukaisia, etenkin kun on kyse suorasta hallinnoinnista. |
| --- | --- |

6.31

| 6.32 | Kun julkiset elimet eivät ilmoita ja niille ei täten palauteta alv:a, sekä komissio että jäsenvaltiot tulkitsevat asetukset siten, että alv:a voidaan pitää tukikelpoisena kuluna. Palautukseen oikeuttavan ja palautukseen oikeuttamattoman alv:n välinen ero asetuksissa aiheuttaa kuitenkin sekaannusta. |
| --- | --- |

6.32

Kun julkiset elimet eivät ilmoita ja niille ei täten palauteta alv:a, sekä komissio että jäsenvaltiot tulkitsevat asetukset siten, että alv:a voidaan pitää tukikelpoisena kuluna. Palautukseen oikeuttavan ja palautukseen oikeuttamattoman alv:n välinen ero asetuksissa aiheuttaa kuitenkin sekaannusta.

| 6.32–6.33 | Periaatteessa komissio luottaa jäsenvaltion arvioon siitä, onko tuensaaja arvonlisäverovelvollinen vai ei. Kuten Euroopan unionin tuomioistuin vahvisti vuonna 2012, takaisinperittävä arvonlisävero ei kuitenkaan perustu pelkästään sen muodolliseen tutkintaan, onko tuensaaja arvonlisäverovelvollinen vai ei.

  Komissio aikoo selventää tätä jäsenvaltioille meneillään olevan vuosien 2014–2020 ohjelmakauden osalta.


  Komissio valvoo tuomioistuimen yksilöimiä tapauksia. |
| --- | --- |

6.32–6.33

Komissio aikoo selventää tätä jäsenvaltioille meneillään olevan vuosien 2014–2020 ohjelmakauden osalta.

Komissio valvoo tuomioistuimen yksilöimiä tapauksia.

| 6.33 | Unionin tuomioistuin esimerkiksi päätti vuonna 2012, että alv:n on katsottava oikeuttavan palautukseen, kun toimija veloittaa maksuja arvonlisäveroineen infrastruktuurin loppukäyttäjiltä (30). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kolme tapausta, joissa julkiset elimet ilmoittivat palautukseen oikeuttavan alv:n tukikelpoisena kuluna (ks.
  laatikko 6.7
  ). |
| --- | --- |

6.33

Unionin tuomioistuin esimerkiksi päätti vuonna 2012, että alv:n on katsottava oikeuttavan palautukseen, kun toimija veloittaa maksuja arvonlisäveroineen infrastruktuurin loppukäyttäjiltä (30). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kolme tapausta, joissa julkiset elimet ilmoittivat palautukseen oikeuttavan alv:n tukikelpoisena kuluna (ks.
  laatikko 6.7
  ).

Laatikko 6.7 –   Esimerkki tukeen oikeuttamattomasta alv:sta

Palautukseen oikeuttava alv ei ole EU:n osarahoituksen: Hylätyn kaivoksen kunnostamista uudeksi ulkoilmatapahtumakeskukseksi koskevassa EAKR:n hankkeessa Unkarissa edunsaajana oleva kunta ilmoitti alv:n tukikelpoisena menona. Keskuksen toiminnanharjoittaja aikoo kuitenkin veloittaa maksun arvonlisäveroineen infrastruktuurin loppukäyttäjiltä. Tämän seurauksena alv-meno ei oikeuta EU:n osarahoitukseen.

Samankaltaisia tapauksia havaittiin kahdessa EAKR:sta rahoitetussa hankkeessa Saksassa.

| 6.34 | Silloinkin kun edunsaajana olevat kansalliset hallitukset ovat pitäneet menona ilmoitettua alv:a tukikelpoisena, alv ei sellaisenaan muodosta kulua jäsenvaltiolle (31). Alv voidaan esimerkiksi sisällyttää suuren, suoraan ministeriön tai muun elimen alaisuudessa toteutettavan infrastruktuurihankkeen kuluihin, koska ministeriö ei saa takaisin alv:a. Kansallinen talousarvio saa samaan aikaan alv:n, joka on korvattu EU-varoista. |
| --- | --- |

6.34

Silloinkin kun edunsaajana olevat kansalliset hallitukset ovat pitäneet menona ilmoitettua alv:a tukikelpoisena, alv ei sellaisenaan muodosta kulua jäsenvaltiolle (31). Alv voidaan esimerkiksi sisällyttää suuren, suoraan ministeriön tai muun elimen alaisuudessa toteutettavan infrastruktuurihankkeen kuluihin, koska ministeriö ei saa takaisin alv:a. Kansallinen talousarvio saa samaan aikaan alv:n, joka on korvattu EU-varoista.

| 6.34–6.35 | Komissio toteaa, että arvonlisävero on yleinen vero, jota keräävät kansalliset tai alueelliset hallinnot, eivätkä ne ohjaa sitä takaisin yksittäisiin rahoitettuihin hankkeisiin.

  Tiukempi kanta, jonka mukaan arvonlisäveroa pidettäisiin tukeen oikeuttamattomina kustannuksina ministeriöille tai suoraan niiden alaisille elimille, rankaisisi niitä, jotka eivät voi periä arvonlisäveroa takaisin tai saada siitä hyvitystä. Näiden tahojen olisi näin ollen pakko löytää hankkeidensa toteuttamiseen lisärahoitusta tai osallistuttava niiden rahoittamiseen enemmän kuin muut tuensaajat, jotka saavat periä arvonlisäveron takaisin. Koheesiopolitiikan lainsäätäjät eivät ole valinneet tätä vaihtoehtoa. |
| --- | --- |

6.34–6.35

Tiukempi kanta, jonka mukaan arvonlisäveroa pidettäisiin tukeen oikeuttamattomina kustannuksina ministeriöille tai suoraan niiden alaisille elimille, rankaisisi niitä, jotka eivät voi periä arvonlisäveroa takaisin tai saada siitä hyvitystä. Näiden tahojen olisi näin ollen pakko löytää hankkeidensa toteuttamiseen lisärahoitusta tai osallistuttava niiden rahoittamiseen enemmän kuin muut tuensaajat, jotka saavat periä arvonlisäveron takaisin. Koheesiopolitiikan lainsäätäjät eivät ole valinneet tätä vaihtoehtoa.

| 6.35 | EU:ssa sovelletut yleiset arvonlisäkannat olivat useimpien hankkeiden kohdalla 17–27 prosenttia. Kun hankkeita toteuttavien ministeriöiden palautukseen oikeuttamattomaksi ilmoittama alv ylittää kansallisen osarahoitusasteen, EU:n korvaukset voivat jopa ylittää hankkeen tosiasialliset kulut, joista on vähennetty alv. Näin tapahtuu esimerkiksi silloin, kun hankkeen osarahoitusaste on 85 prosenttia tai enemmän ja hanketta toteuttavan ministeriön maksama alv on yli 20 prosenttia. Jos maksettu alv on 23 prosenttia, EU:n hankkeelle antama koko rahoitusosuus olisi tosiasiallisesti aiheutuneisiin kuluihin (joista on vähennetty alv) nähden 104,6  prosenttia. Tämä on erityisen merkillepantavaa koheesiorahastossa, jossa useimpien hankkeiden osarahoitusaste on 85 prosenttia tai enemmän. |
| --- | --- |

6.35

EU:ssa sovelletut yleiset arvonlisäkannat olivat useimpien hankkeiden kohdalla 17–27 prosenttia. Kun hankkeita toteuttavien ministeriöiden palautukseen oikeuttamattomaksi ilmoittama alv ylittää kansallisen osarahoitusasteen, EU:n korvaukset voivat jopa ylittää hankkeen tosiasialliset kulut, joista on vähennetty alv. Näin tapahtuu esimerkiksi silloin, kun hankkeen osarahoitusaste on 85 prosenttia tai enemmän ja hanketta toteuttavan ministeriön maksama alv on yli 20 prosenttia. Jos maksettu alv on 23 prosenttia, EU:n hankkeelle antama koko rahoitusosuus olisi tosiasiallisesti aiheutuneisiin kuluihin (joista on vähennetty alv) nähden 104,6  prosenttia. Tämä on erityisen merkillepantavaa koheesiorahastossa, jossa useimpien hankkeiden osarahoitusaste on 85 prosenttia tai enemmän.

Tarkastusten riittämätön luotettavuus jäsenvaltioiden tasolla

| 6.36 | Yhteensä 18 tapauksessa, joissa edunsaajat olivat tehneet kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä, kansallisilla viranomaisilla oli riittävästi tietoa (32), jonka avulla virheet olisi voitu ehkäistä tai havaita ja korjata ennen kuin menot ilmoitettiin komissiolle. Jos kaikkea tätä tietoa olisi käytetty virheiden korjaamiseen, arvioitu virhetaso olisi tämän vuosikertomuksen luvun osalta ollut 2,4  prosenttiyksikköä alhaisempi. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi, että kahdessa tapauksessa sen havaitsema virhe oli jäsenvaltion hallintoviranomaisten ja välittäjäelinten tekemä. Nämä virheet vaikuttivat arvioituun virhetasoon 0,6  prosenttiyksikön verran. |
| --- | --- |

6.36

Yhteensä 18 tapauksessa, joissa edunsaajat olivat tehneet kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä, kansallisilla viranomaisilla oli riittävästi tietoa (32), jonka avulla virheet olisi voitu ehkäistä tai havaita ja korjata ennen kuin menot ilmoitettiin komissiolle. Jos kaikkea tätä tietoa olisi käytetty virheiden korjaamiseen, arvioitu virhetaso olisi tämän vuosikertomuksen luvun osalta ollut 2,4  prosenttiyksikköä alhaisempi. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi, että kahdessa tapauksessa sen havaitsema virhe oli jäsenvaltion hallintoviranomaisten ja välittäjäelinten tekemä. Nämä virheet vaikuttivat arvioituun virhetasoon 0,6  prosenttiyksikön verran.

| 6.36 | Komissio seuraa kyseisiä tapauksia tarkkaan ja on samaa mieltä siitä, että käytössä on oltava moitteettomia ja oikea-aikaisia hallinnollisia tarkastuksia, jottei sääntöjenvastaisuuksia esiintyisi eikä niitä sisältyisi maksupyyntöihin.

  Komissio on vuodesta 2010 kohdentanut hallintotarkastuksista tekemänsä tarkastukset niihin suuririskisiin ohjelmiin, joissa se on todennut, ettei ohjelman tarkastava viranomainen välttämättä havaitse kaikkia puutteita joko lainkaan tai riittävän ajoissa. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston osalta vuoteen 2015 asti tehtyjen tarkastusten tulokset on esitelty niiden vuotta 2015 koskevissa vuotuisissa toimintakertomuksissa (ks. sivut 65 ja 56/57).


  Komissio viittaa ohjelmakauden 2014–2020 sääntelykehykseen sisältyviin tehostettuihin menettelyihin, joiden mukaan hallintotarkastukset ja valvonta (myös paikalla tehtävät tarkastukset) on suoritettava ajoissa ohjelman varmennettujen tilien toimittamiseksi komissiolle ja hallintoviranomaisten antamien johdon vahvistuslausumien toimittamiseksi vuosittain. Tilintarkastusviranomaisten on arvioitava luotettavat jäännösvirhetasot tilinpidossa kaikkien varainhoitovuoden päättymisen jälkeen toteutettujen tarkastus-, valvonta- ja oikaisutoimien seurauksena. Komission mielestä näiden tehostettujen valvontamenettelyiden olisi johdettava virhetason pysyvään laskuun.


  Komissio on myös laatinut uusia ohjeita tehostaakseen hallintotarkastusten luotettavuutta ja selventääkseen hallintoviranomaisten ja niiden välityselinten lisääntynyttä vastuuta johdon vahvistuslausumien ja vuotuisten yhteenvetojen avulla ohjelmakaudella 2014–2020. Nämä ohjeet, jotka perustuvat edelliseltä ohjelmakaudelta kertyneisiin kokemuksiin, julkaistiin syyskuussa 2015. |
| --- | --- |

6.36

Komissio on vuodesta 2010 kohdentanut hallintotarkastuksista tekemänsä tarkastukset niihin suuririskisiin ohjelmiin, joissa se on todennut, ettei ohjelman tarkastava viranomainen välttämättä havaitse kaikkia puutteita joko lainkaan tai riittävän ajoissa. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston osalta vuoteen 2015 asti tehtyjen tarkastusten tulokset on esitelty niiden vuotta 2015 koskevissa vuotuisissa toimintakertomuksissa (ks. sivut 65 ja 56/57).

Komissio viittaa ohjelmakauden 2014–2020 sääntelykehykseen sisältyviin tehostettuihin menettelyihin, joiden mukaan hallintotarkastukset ja valvonta (myös paikalla tehtävät tarkastukset) on suoritettava ajoissa ohjelman varmennettujen tilien toimittamiseksi komissiolle ja hallintoviranomaisten antamien johdon vahvistuslausumien toimittamiseksi vuosittain. Tilintarkastusviranomaisten on arvioitava luotettavat jäännösvirhetasot tilinpidossa kaikkien varainhoitovuoden päättymisen jälkeen toteutettujen tarkastus-, valvonta- ja oikaisutoimien seurauksena. Komission mielestä näiden tehostettujen valvontamenettelyiden olisi johdettava virhetason pysyvään laskuun.

Komissio on myös laatinut uusia ohjeita tehostaakseen hallintotarkastusten luotettavuutta ja selventääkseen hallintoviranomaisten ja niiden välityselinten lisääntynyttä vastuuta johdon vahvistuslausumien ja vuotuisten yhteenvetojen avulla ohjelmakaudella 2014–2020. Nämä ohjeet, jotka perustuvat edelliseltä ohjelmakaudelta kertyneisiin kokemuksiin, julkaistiin syyskuussa 2015.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

YHTEISTYÖSSÄ HALLINNOITUJEN RAHOITUSVÄLINEIDEN TARKASTUS

| 6.37 | Rahoitusvälineillä tuetaan yrityksiä tai kaupunkihankkeita pääomasijoitusten, lainojen tai vakuuksien muodossa (33). Niitä voidaan käyttää kolmella keskeisellä alalla: pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) tukemiseen (34), kaupunkialueiden kehittämiseen (35) ja energiatehokkuuden edistämiseen. |
| --- | --- |

6.37

Rahoitusvälineillä tuetaan yrityksiä tai kaupunkihankkeita pääomasijoitusten, lainojen tai vakuuksien muodossa (33). Niitä voidaan käyttää kolmella keskeisellä alalla: pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) tukemiseen (34), kaupunkialueiden kehittämiseen (35) ja energiatehokkuuden edistämiseen.

| 6.38 | Vuoden 2014 loppuun mennessä kaikissa jäsenvaltioissa kolmea lukuun ottamatta (Irlanti, Kroatia ja Luxemburg) oli perustettu yhteensä 1 025 rahoitusvälinettä 183:n EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelman avulla. Yhteensä välineiden määrärahat ovat noin 16 018  miljoonaa euroa (36). |
| --- | --- |

6.38

Vuoden 2014 loppuun mennessä kaikissa jäsenvaltioissa kolmea lukuun ottamatta (Irlanti, Kroatia ja Luxemburg) oli perustettu yhteensä 1 025 rahoitusvälinettä 183:n EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelman avulla. Yhteensä välineiden määrärahat ovat noin 16 018  miljoonaa euroa (36).

| 6.39 | Yleisesti ottaen kyseisiä rahoitusvälineitä toteuttavat rahastot saavat toimenpideohjelmasta rahoitusosuuden, kun rahaston oikeudellinen rakenne on luotu, minkä jälkeen ne käyttävät varat hankkeiden tukemiseen. Taloudellista tukea voidaan myöntää ainoastaan toimenpideohjelman alaan kuuluville hankkeille. Rahoitusvälineet on suunniteltu ominaisuuksiltaan kierrätysrahastoiksi, ja tietyntyyppisten takuurahastojen pyrkimyksenä on saada aikaan suuri vipuvaikutus. Kaikki sijoituksista tai lainoista saatavat tuotot ja voitot on määrä käyttää uudelleen rahoitusvälineiden avulla täytäntöönpantavien toimien tarkoituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.39

Yleisesti ottaen kyseisiä rahoitusvälineitä toteuttavat rahastot saavat toimenpideohjelmasta rahoitusosuuden, kun rahaston oikeudellinen rakenne on luotu, minkä jälkeen ne käyttävät varat hankkeiden tukemiseen. Taloudellista tukea voidaan myöntää ainoastaan toimenpideohjelman alaan kuuluville hankkeille. Rahoitusvälineet on suunniteltu ominaisuuksiltaan kierrätysrahastoiksi, ja tietyntyyppisten takuurahastojen pyrkimyksenä on saada aikaan suuri vipuvaikutus. Kaikki sijoituksista tai lainoista saatavat tuotot ja voitot on määrä käyttää uudelleen rahoitusvälineiden avulla täytäntöönpantavien toimien tarkoituksen mukaisesti.

| 6.40 | Ainoastaan lopullisille tuensaajille tehdyt maksatukset ja rahastonhoitajien kulut ja palkkiot katsotaan tukikelpoisiksi. Rahoitusvälineiden käyttämättä jääneet määrärahat on palautettava EU:n talousarvioon ohjelman päättämisvaiheessa (37). |
| --- | --- |

6.40

Ainoastaan lopullisille tuensaajille tehdyt maksatukset ja rahastonhoitajien kulut ja palkkiot katsotaan tukikelpoisiksi. Rahoitusvälineiden käyttämättä jääneet määrärahat on palautettava EU:n talousarvioon ohjelman päättämisvaiheessa (37).

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

Rahoitusvälineiden hidas täytäntöönpano

| 6.41 | EAKR:n ja ESR:n 1 025  rahoitusvälineen keskimääräinen maksatusaste oli 57 prosenttia vuoden 2014 lopussa. Tämä merkitsee 10 prosenttiyksikön lisäystä vuoteen 2013 verrattuna ja 20 prosenttiyksikön lisäystä vuoteen 2012 verrattuna (38). |
| --- | --- |

6.41

EAKR:n ja ESR:n 1 025  rahoitusvälineen keskimääräinen maksatusaste oli 57 prosenttia vuoden 2014 lopussa. Tämä merkitsee 10 prosenttiyksikön lisäystä vuoteen 2013 verrattuna ja 20 prosenttiyksikön lisäystä vuoteen 2012 verrattuna (38).

| 6.41 | Komissio toteaa, että 57 prosentin keskimääräinen maksatusaste (vuoden 2014 lopussa) kasvoi vuoden 2013 loppuun verrattuna, jolloin se oli 47 prosenttia, ja että se on EU-tason keskiarvo, jossa ei oteta huomioon epäyhtenäisyyttä ohjelmatasolla (ks. 1. lokakuuta 2015 julkaistu komission kertomus). Vuoden 2014 lopun alhainen maksatusaste johtuu monista tekijöistä, esimerkiksi finanssikriisistä, joidenkin jäsenvaltioiden vähäisestä kokemuksesta ja joidenkin välineiden käytön myöhäisestä aloituksesta (vasta vuonna 2014).

  Lisäksi komissio haluaa korostaa, että kun otetaan huomioon rahoitusvälineiden elinkaari, maksatusasteen odotetaan suurenevan vasta täytäntöönpanon viimeisenä vuotena. Tosiasiallisista maksatusasteista voidaan tehdä varmoja päätelmiä vasta ohjelmakauden päättyessä.


  Ohjelmakauden päättyessä ne rahoitusvälineiden alkuperäiset määrät, joita ei ole maksettu lopullisille edunsaajille, katsotaan tukeen oikeuttamattomiksi kustannuksiksi, jotka EU perii takaisin ja jotka koituvat ohjelmille ja jäsenvaltioille tappioksi.


  Komissio uskoo, että sen vuoden 2015 lopun tilannetta koskevassa kertomuksessa, joka julkaistaan 1. lokakuuta 2016, on nähtävissä, miten täytäntöönpano on edistynyt. |
| --- | --- |

6.41

Lisäksi komissio haluaa korostaa, että kun otetaan huomioon rahoitusvälineiden elinkaari, maksatusasteen odotetaan suurenevan vasta täytäntöönpanon viimeisenä vuotena. Tosiasiallisista maksatusasteista voidaan tehdä varmoja päätelmiä vasta ohjelmakauden päättyessä.

Ohjelmakauden päättyessä ne rahoitusvälineiden alkuperäiset määrät, joita ei ole maksettu lopullisille edunsaajille, katsotaan tukeen oikeuttamattomiksi kustannuksiksi, jotka EU perii takaisin ja jotka koituvat ohjelmille ja jäsenvaltioille tappioksi.

Komissio uskoo, että sen vuoden 2015 lopun tilannetta koskevassa kertomuksessa, joka julkaistaan 1. lokakuuta 2016, on nähtävissä, miten täytäntöönpano on edistynyt.

| 6.42 | Kuvassa 6.8
  esitetään taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alalla rahoitettujen rahoitusvälineiden maksatusasteet (tilanne 31. joulukuuta 2014). Tilintarkastustuomioistuin pani jo viimevuotisessa vuosikertomuksessa merkille, että useilla jäsenvaltioilla oli vaikeuksia käyttää rahoitusvälineiden määrärahat kokonaan. Havaintojen mukaan maksatusasteissa esiintyi EU:n keskiarvoon verrattuna erityisiä ongelmia kuudessa jäsenvaltiossa (Kreikka, Espanja, Italia, Alankomaat, Itävalta ja Slovakia). |
| --- | --- |

6.42

Kuvassa 6.8
  esitetään taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alalla rahoitettujen rahoitusvälineiden maksatusasteet (tilanne 31. joulukuuta 2014). Tilintarkastustuomioistuin pani jo viimevuotisessa vuosikertomuksessa merkille, että useilla jäsenvaltioilla oli vaikeuksia käyttää rahoitusvälineiden määrärahat kokonaan. Havaintojen mukaan maksatusasteissa esiintyi EU:n keskiarvoon verrattuna erityisiä ongelmia kuudessa jäsenvaltiossa (Kreikka, Espanja, Italia, Alankomaat, Itävalta ja Slovakia).

| 6.42 | Kuten komissio on maininnut vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen vuotta 2014 koskevaan vuosikertomukseen (6.49 kohta), se on toteuttanut yhdessä jäsenvaltioiden kanssa lukuisia toimia, joilla varmistetaan, että lopulliset edunsaajat saavat rahoitusvälineillä tehdyt loput sijoitukset riittävän ajoissa. Komissio jatkoi tähän liittyviä ponnistelujaan myös vuonna 2015. |
| --- | --- |

6.42

Kuva 6.8 –   Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alalla rahoitettujen rahoitusvälineiden maksatusasteet (tilanne 31. joulukuuta 2014)

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin 23. syyskuuta 2015 annetun EGESIF_15-0027-00-asiakirjan perusteella.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 6.43 | Tiedot EAKR:n ja ESR:n rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta perustuvat suoraan jäsenvaltioilta saatuihin tietoihin. Komissio on vuodesta 2011 alkaen toteuttanut huomattavia toimia parantaakseen tietojen laatua. Tästä huolimatta komission kertomuksessa esitetyt tiedot ovat joissakin tapauksissa puutteellisia tai epätarkkoja. Tämä koski myös neljää niistä seitsemästä rahoitusvälineestä, jotka tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuonna 2015. |
| --- | --- |

6.43

Tiedot EAKR:n ja ESR:n rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta perustuvat suoraan jäsenvaltioilta saatuihin tietoihin. Komissio on vuodesta 2011 alkaen toteuttanut huomattavia toimia parantaakseen tietojen laatua. Tästä huolimatta komission kertomuksessa esitetyt tiedot ovat joissakin tapauksissa puutteellisia tai epätarkkoja. Tämä koski myös neljää niistä seitsemästä rahoitusvälineestä, jotka tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuonna 2015.

| 6.43 | Toukokuussa 2015 komissio antoi jäsenvaltioille raportointiohjeita koskevaa ohjeistusta, jossa selvennettiin raportointivaatimuksia. Tämän lisäksi komissio on parantanut raportointivälineitään vuosia 2014–2020 varten. Jäsenvaltioiden on raportoitava yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 46 artiklassa vaaditut tiedot, jotka ovat kattavampia kuin vuosina 2007–2013 vaaditut tiedot. Huhtikuussa 2016 komission yksiköt antoivat jäsenvaltioille lisää ohjeistusta tästä raportoinnista. |
| --- | --- |

6.43

Tukeen oikeuttamattomat lopulliset tuensaajat

| 6.44 | Kahdessa seitsemästä tilintarkastustuomioistuimen tarkastamasta rahoitusvälineestä vakuudet tai lainat oli hyväksytty lopullisille tuensaajille, joilla ei ollut asetuksen tai kansallisen lain mukaan oikeutta tukeen. Nämä tapaukset on luokiteltu kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleviksi virheiksi, jotka liittyvät joko tukeen oikeuttamattomiin menoihin tai tukeen oikeuttamattomien hankkeiden luokkaan (ks.
  laatikko 6.9
  ). |
| --- | --- |

6.44

Kahdessa seitsemästä tilintarkastustuomioistuimen tarkastamasta rahoitusvälineestä vakuudet tai lainat oli hyväksytty lopullisille tuensaajille, joilla ei ollut asetuksen tai kansallisen lain mukaan oikeutta tukeen. Nämä tapaukset on luokiteltu kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleviksi virheiksi, jotka liittyvät joko tukeen oikeuttamattomiin menoihin tai tukeen oikeuttamattomien hankkeiden luokkaan (ks.
  laatikko 6.9
  ).

| 6.44 | Komissio toteaa, ettei se voi arvioida tässä vaiheessa sitä, miten rahoitusvälineiden osalta tukeen oikeuttamattomiin edunsaajiin liittyvät kaksi yksittäistä virhettä vaikuttavat EU:n talousarvioon.

  Kuten julkaisun ”Suuntaviivat EU:n rakennerahastojen ja Euroopan kalatalousrahaston kautta yhteisrahoittamiin menoihin liittyvien rahoitusoikaisujen määräämiseksi ohjelmakauden 2007–2013 rahoitusjärjestelyvälineitä koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisen vuoksi” kohdassa 3 todetaan, yksittäiset sääntöjenvastaisuudet voidaan korvata laillisilla ja asianmukaisilla sijoituksilla, joita rahoitusvälineillä tehdään lopullisille edunsaajille osittaisen tai lopullisen päättämisen yhteydessä. Näin ollen komissio katsoo, ettei se voi tässä vaiheessa arvioida näiden virheiden vaikutusta EU:n talousarvioon, vaikkei se kyseenalaista näitä virheitä. |
| --- | --- |

6.44

Kuten julkaisun ”Suuntaviivat EU:n rakennerahastojen ja Euroopan kalatalousrahaston kautta yhteisrahoittamiin menoihin liittyvien rahoitusoikaisujen määräämiseksi ohjelmakauden 2007–2013 rahoitusjärjestelyvälineitä koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisen vuoksi” kohdassa 3 todetaan, yksittäiset sääntöjenvastaisuudet voidaan korvata laillisilla ja asianmukaisilla sijoituksilla, joita rahoitusvälineillä tehdään lopullisille edunsaajille osittaisen tai lopullisen päättämisen yhteydessä. Näin ollen komissio katsoo, ettei se voi tässä vaiheessa arvioida näiden virheiden vaikutusta EU:n talousarvioon, vaikkei se kyseenalaista näitä virheitä.

Laatikko 6.9 –   Esimerkki tukeen oikeuttamattomasta lainasta (tukeen oikeuttamaton tuensaaja)

Tukeen oikeuttamattomat lopulliset tuensaajat: Yhteen EAKR:n rahoitusvälineeseen liittyvässä tapauksessa Unkarissa rahoituksenvälittäjä myönsi lainan sen omaan ryhmään kuuluvalle yritykselle. Asetuksessa ja sovellettavissa komission ohjeissa nimenomaan todetaan, että samaan ryhmään kuuluva yritys ei voi olla tukikelpoinen lopullinen edunsaaja. Tämän seurauksena laina ei oikeuta osarahoitukseen.

Samanlaisia tukeen oikeuttamattomiin tuensaajiin liittyviä tapauksia havaittiin Italiassa.

Ohjelmakauteen 2007–2013 liittyvän tukikelpoisuusajan jatkaminen pelkästään komission päätöksellä

| 6.45 | Tilintarkastustuomioistuin muistuttaa erityisestä vuoden 2014 vuosikertomuksessa (39) mainitusta ongelmasta. Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 56 artiklan 1 kohdassa säädettiin, että maksujen tukikelpoisuusaika päättyy 31. joulukuuta 2015. Komissio päätti (40) vuonna 2015 jatkaa tukikelpoisuusaikaa 31 päivään maaliskuuta 2017 saakka sen sijaan, että se olisi pyytänyt neuvostoa ja parlamenttia muuttamaan asetusta. Asiasta ei vieläkään ole säädetty asianmukaista normihierarkiaa noudattaen, joten katsomme, että 31. joulukuuta 2015 jälkeen tehdyt maksatukset ovat sääntöjenvastaisia. |
| --- | --- |

6.45

Tilintarkastustuomioistuin muistuttaa erityisestä vuoden 2014 vuosikertomuksessa (39) mainitusta ongelmasta. Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 56 artiklan 1 kohdassa säädettiin, että maksujen tukikelpoisuusaika päättyy 31. joulukuuta 2015. Komissio päätti (40) vuonna 2015 jatkaa tukikelpoisuusaikaa 31 päivään maaliskuuta 2017 saakka sen sijaan, että se olisi pyytänyt neuvostoa ja parlamenttia muuttamaan asetusta. Asiasta ei vieläkään ole säädetty asianmukaista normihierarkiaa noudattaen, joten katsomme, että 31. joulukuuta 2015 jälkeen tehdyt maksatukset ovat sääntöjenvastaisia.

| 6.45 | Komissio ilmoitti kantansa samaan havaintoon jo vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen vuotta 2014 koskevaan vuosikertomukseen. Komissio on toiminut Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2014 antamien suositusten ja nykyisen sääntelykehyksen mahdollistaman liikkumavaran puitteissa. Näin ollen komissio pitää lopullisille edunsaajille maaliskuun 2017 loppuun mennessä maksettuja maksuja tukikelpoisina menoina.

  Päätös muuttaa sulkemista koskevia komission suuntaviivoja ei vaikuta 56 artiklan 1 kohtaan, jonka mukaan rahastojen rahoitusosuudet on maksettava rahoitusvälineisiin 31. joulukuuta 2015 mennessä. Sääntö on edelleen voimassa.


  Muutos selventää asetuksen (EY) N:o 1083/2006 78 artiklan 6 kohtaa. Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 78 artiklan 6 kohta on saman asetuksen 56 artiklan 1 kohtaa koskeva erityissäännös. Tällä perusteella komissio katsoo, että







  — | 78 artiklan 6 kohta tarkoittaa sitä, että toimenpideohjelman maksut rahoitusjärjestelyvälineisiin on maksettava 31. joulukuuta 2015 mennessä; |
| --- | --- | --- |

6.45

Päätös muuttaa sulkemista koskevia komission suuntaviivoja ei vaikuta 56 artiklan 1 kohtaan, jonka mukaan rahastojen rahoitusosuudet on maksettava rahoitusvälineisiin 31. joulukuuta 2015 mennessä. Sääntö on edelleen voimassa.

Muutos selventää asetuksen (EY) N:o 1083/2006 78 artiklan 6 kohtaa. Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 78 artiklan 6 kohta on saman asetuksen 56 artiklan 1 kohtaa koskeva erityissäännös. Tällä perusteella komissio katsoo, että

—

78 artiklan 6 kohta tarkoittaa sitä, että toimenpideohjelman maksut rahoitusjärjestelyvälineisiin on maksettava 31. joulukuuta 2015 mennessä;

| — | rahoitusjärjestelyvälineestä lopulliselle edunsaajalle maksetun menon tukikelpoisuuden osalta 78 artiklan 6 kohdan mukaan tällainen meno oikeuttaa tukeen ohjelman päättämistä koskevien asiakirjojen toimittamispäivään saakka; |
| --- | --- |

—

rahoitusjärjestelyvälineestä lopulliselle edunsaajalle maksetun menon tukikelpoisuuden osalta 78 artiklan 6 kohdan mukaan tällainen meno oikeuttaa tukeen ohjelman päättämistä koskevien asiakirjojen toimittamispäivään saakka;

| — | koska 31. maaliskuuta 2017 on viimeinen päivä, jona päättämisasiakirjat voidaan toimittaa komissioon, sulkemista koskevien suuntaviivojen muutos selventää, että yleisasetuksen 78 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu päättäminen on myös päätösasiakirjojen toimittamispäivämäärä eli 31. maaliskuuta 2017 (ks. myös komission vastaus 6.52 kohtaan ja tilintarkastustuomioistuimen vuotta 2014 koskevan vuosikertomuksen suositukseen 5). |
| --- | --- |

—

koska 31. maaliskuuta 2017 on viimeinen päivä, jona päättämisasiakirjat voidaan toimittaa komissioon, sulkemista koskevien suuntaviivojen muutos selventää, että yleisasetuksen 78 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu päättäminen on myös päätösasiakirjojen toimittamispäivämäärä eli 31. maaliskuuta 2017 (ks. myös komission vastaus 6.52 kohtaan ja tilintarkastustuomioistuimen vuotta 2014 koskevan vuosikertomuksen suositukseen 5).

Näin ollen komissio on eri mieltä siitä, että 31. joulukuuta 2015 jälkeen maksettuja maksuja olisi pidettävä sääntöjenvastaisina.

| 6.46 | Tilintarkastustuomioistuin on myös julkaissut erityiskertomuksen, jossa kerrotaan, miten voidaan hyödyntää kokemuksia EU:n talousarvion toteuttamisesta rahoitusvälineiden avulla ohjelmakaudella 2007–2013 (41). |
| --- | --- |

6.46

Tilintarkastustuomioistuin on myös julkaissut erityiskertomuksen, jossa kerrotaan, miten voidaan hyödyntää kokemuksia EU:n talousarvion toteuttamisesta rahoitusvälineiden avulla ohjelmakaudella 2007–2013 (41).

| 6.46 | Komissio viittaa vastauksiinsa, jotka se on antanut tilintarkastustuomioistuimen mainitussa erityiskertomuksessa julkaistuihin suosituksiin, ja on jo ryhtynyt toimiin noudattaakseen hyväksyttyjä suosituksia. |
| --- | --- |

6.46

SISÄISEN VALVONNAN JÄRJESTELMIEN OSA-ALUEIDEN JA VUOTUISTEN TOIMINTAKERTOMUSTEN ARVIOINTI

Arvio tarkastusviranomaisiin suunnatusta komission valvonnasta

Komissio hyödyntää jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisten työtä virhetasoa arvioidessaan

| 6.47 | Tarkastusviranomaiset antavat komissiolle varmuuden toimenpideohjelmaan sovellettavien hallintojärjestelmien ja sisäisten kontrollien vaikuttavasta toiminnasta ja todennettujen menojen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Tarkastusviranomaiset esittävät nämä tiedot vuotuisissa valvontakertomuksissa, tarkastuslausunnoissa ja järjestelmätarkastuksia koskevissa kertomuksissa (42). Komissio on vuodesta 2009 alkaen tutkinut keskeisten tarkastusviranomaisten työtä esimerkiksi paikalla tehdyin tarkastuksin arvioidakseen sen luotettavuutta. |
| --- | --- |

6.47

Tarkastusviranomaiset antavat komissiolle varmuuden toimenpideohjelmaan sovellettavien hallintojärjestelmien ja sisäisten kontrollien vaikuttavasta toiminnasta ja todennettujen menojen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Tarkastusviranomaiset esittävät nämä tiedot vuotuisissa valvontakertomuksissa, tarkastuslausunnoissa ja järjestelmätarkastuksia koskevissa kertomuksissa (42). Komissio on vuodesta 2009 alkaen tutkinut keskeisten tarkastusviranomaisten työtä esimerkiksi paikalla tehdyin tarkastuksin arvioidakseen sen luotettavuutta.

| 6.47 | Komissio tekee tiivistä yhteistyötä ja koordinoi toimintaansa tarkastusviranomaisten kanssa. Se alkoi tarkastella kyseisten viranomaisten soveltamia laskentamenetelmiä ja niiden saamia tarkastustuloksia jo vuonna 2009. Tällä on vahvistettu valmiuksia, sillä tarkastusviranomaisille on annettu neuvoja, ohjeistusta ja suosituksia, kun komissio on uusinut tarkastajien kertaalleen suorittamat tarkastukset.

  Komissio painottaa, että tässä yhteydessä on tarkasteltava sen toteuttamia arviointitoimia, jotka liittyvät tarkastusviranomaisten toiminnan luotettavuuteen. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto toteutti tarkastusohjelman, johon sisältyi vuodesta 2009 alkaen 316 tarkastuskäyntiä paikan päällä. Ohjelmassa oli mukana 51 tarkastusviranomaista, jotka tarkastivat noin 98,5 prosenttia EAKR-/koheesiorahaston määrärahoista kaudella 2007–2013. Tämän perusteella pääosasto totesi vuoden 2015 lopussa, että tarkastuksen kohteena olleiden tarkastusviranomaisten työ on yleensä ottaen luotettavaa.


  Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston osalta vuoden 2015 loppuun mennessä on tehty 236 tarkastuskäyntiä vuodesta 2009 alkaen, ja niitä tekivät 89 tarkastusviranomaista 92:sta (96,7 prosenttia). Ne tarkastivat 115 toimenpideohjelmaa 118:sta, mikä on noin 99,6 prosenttia menoista. Komissio päätti, että se voi luottaa 82 tarkastusviranomaiseen, jotka kattavat 98,2 prosenttia Euroopan sosiaalirahaston määrärahoista.


  Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto analysoivat vuoden 2015 toimintakertomuksissaan yksityiskohtaisesti tarkastusviranomaisten vuoden 2015 valvontakertomuksissaan esittämiä tarkastustietoja ja saatuja tuloksia suhteessa vuoden 2014 menoihin (ks. alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksen sivut 55–60 ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksen sivut 52–54). |
| --- | --- |

6.47

Komissio painottaa, että tässä yhteydessä on tarkasteltava sen toteuttamia arviointitoimia, jotka liittyvät tarkastusviranomaisten toiminnan luotettavuuteen. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto toteutti tarkastusohjelman, johon sisältyi vuodesta 2009 alkaen 316 tarkastuskäyntiä paikan päällä. Ohjelmassa oli mukana 51 tarkastusviranomaista, jotka tarkastivat noin 98,5 prosenttia EAKR-/koheesiorahaston määrärahoista kaudella 2007–2013. Tämän perusteella pääosasto totesi vuoden 2015 lopussa, että tarkastuksen kohteena olleiden tarkastusviranomaisten työ on yleensä ottaen luotettavaa.

Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston osalta vuoden 2015 loppuun mennessä on tehty 236 tarkastuskäyntiä vuodesta 2009 alkaen, ja niitä tekivät 89 tarkastusviranomaista 92:sta (96,7 prosenttia). Ne tarkastivat 115 toimenpideohjelmaa 118:sta, mikä on noin 99,6 prosenttia menoista. Komissio päätti, että se voi luottaa 82 tarkastusviranomaiseen, jotka kattavat 98,2 prosenttia Euroopan sosiaalirahaston määrärahoista.

Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto analysoivat vuoden 2015 toimintakertomuksissaan yksityiskohtaisesti tarkastusviranomaisten vuoden 2015 valvontakertomuksissaan esittämiä tarkastustietoja ja saatuja tuloksia suhteessa vuoden 2014 menoihin (ks. alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksen sivut 55–60 ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksen sivut 52–54).

| 6.48 | Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto hyödyntävät kyseisiä tietoja laatiessaan vuotuisia toimintakertomuksiaan ja läpi vuoden päättääkseen, keskeytetäänkö tuen maksaminen toimenpideohjelmille ja/tai lykätäänkö sitä. |
| --- | --- |

6.48

Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto hyödyntävät kyseisiä tietoja laatiessaan vuotuisia toimintakertomuksiaan ja läpi vuoden päättääkseen, keskeytetäänkö tuen maksaminen toimenpideohjelmille ja/tai lykätäänkö sitä.

| 6.48 | Vuonna 2015 alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto huomautti vuotuisessa toimintakertomuksessaan, että noin kaksi kolmannesta maksujen keskeytyksistä ja/tai ennakoivista lykkäämisistä perustui tarkastustuloksiin, jotka tarkastusviranomaiset olivat saattaneet komission tietoon vuoden aikana tai vuoden lopussa (ks. alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksen sivu 68).

  Maksut keskeytettiin ja/tai lykkäämistä edeltävä menettely aloitettiin vuoden 2015 aikana 117 EAKR-/koheesiorahasto-ohjelman tapauksessa. Nämä toimenpiteet kattoivat lähes 9,1 miljardia euroa jäsenvaltioiden esittämiä maksupyyntöjä. Komissio ei suorittanut maksupyyntöjä vastaavia maksuja, ellei se saanut lisänäyttöä siitä, että asianomainen jäsenvaltio oli tehnyt kaikki tarvittavat oikaisut.


  Kuten työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksen sivulla 59 todetaan, komissio lähetti Euroopan sosiaalirahaston osalta kaksi varoitusta ja 17 lykkäämistä edeltävää kirjettä. Komissio päätti keskeyttää 27 maksua ja lykkäsi 10:tä toimenpideohjelmaa. Maksupyyntöjä keskeytettiin kaikkiaan 1,4 miljardia euron arvosta. |
| --- | --- |

6.48

Maksut keskeytettiin ja/tai lykkäämistä edeltävä menettely aloitettiin vuoden 2015 aikana 117 EAKR-/koheesiorahasto-ohjelman tapauksessa. Nämä toimenpiteet kattoivat lähes 9,1 miljardia euroa jäsenvaltioiden esittämiä maksupyyntöjä. Komissio ei suorittanut maksupyyntöjä vastaavia maksuja, ellei se saanut lisänäyttöä siitä, että asianomainen jäsenvaltio oli tehnyt kaikki tarvittavat oikaisut.

Kuten työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksen sivulla 59 todetaan, komissio lähetti Euroopan sosiaalirahaston osalta kaksi varoitusta ja 17 lykkäämistä edeltävää kirjettä. Komissio päätti keskeyttää 27 maksua ja lykkäsi 10:tä toimenpideohjelmaa. Maksupyyntöjä keskeytettiin kaikkiaan 1,4 miljardia euron arvosta.

| 6.49 | Pääosastot arvioivat, voivatko ne luottaa saamiinsa tietoihin, tarkastamalla tarkastusviranomaisten kunkin toimenpideohjelman (tai toimenpideohjelmaryhmän) kohdalla raportoimat virhetasot (43):






  — | Jos komissio katsoo, että virhetaso on luotettava (ja todennettujen menojen kannalta edustava), se hyväksyy tarkastusviranomaisen raportoiman tason. Komissio voi myös laskea tason uudelleen omaa arviointiaan varten tarkastusviranomaiselta saamiensa lisätietojen perusteella. |
| --- | --- | --- |

6.49

Pääosastot arvioivat, voivatko ne luottaa saamiinsa tietoihin, tarkastamalla tarkastusviranomaisten kunkin toimenpideohjelman (tai toimenpideohjelmaryhmän) kohdalla raportoimat virhetasot (43):

—

Jos komissio katsoo, että virhetaso on luotettava (ja todennettujen menojen kannalta edustava), se hyväksyy tarkastusviranomaisen raportoiman tason. Komissio voi myös laskea tason uudelleen omaa arviointiaan varten tarkastusviranomaiselta saamiensa lisätietojen perusteella.

| — | Jos virhetasot eivät ole luotettavia, komissio soveltaa kiinteämääräistä virhetasoa (2–25 prosenttia) hallintojärjestelmien ja sisäisen valvonnan järjestelmien toiminnan arvioinnissa saamiensa tulosten perusteella. |
| --- | --- |

—

Jos virhetasot eivät ole luotettavia, komissio soveltaa kiinteämääräistä virhetasoa (2–25 prosenttia) hallintojärjestelmien ja sisäisen valvonnan järjestelmien toiminnan arvioinnissa saamiensa tulosten perusteella.

| 6.49 | Komissio korostaa, että virhetasojen luotettavuutta koskeva vuotuinen arviointi perustuu kaiken saatavilla olevan asiakirja-aineiston perusteelliseen tarkasteluun, jota täydennetään tarvittaessa riskiperusteisilla paikalla suoritettavilla tiedonhankintakäynneillä. Huomioon otetaan myös tarkastusviranomaisten toiminnan luotettavuutta koskeva kokonaisarviointi, joka perustuu vastauksessa 6.47 kohtaan mainittuun kattavaan tarkastustyöhön. Komissio pyytää ja hankkii tarvittaessa tarkastusviranomaisilta lisätietoja. |
| --- | --- |

6.49

| 6.50 | Komissio laskee myös kunkin toimenpideohjelman (tai toimenpideryhmän) ”kumulatiivisen jäännösriskin”, jossa otetaan huomioon kaikki ohjelmakauden alusta tehdyt rahoitusoikaisut. Tämä koskee EU:n ja/tai kansallisella tasolla jo tehtyjä oikaisuja (44). |
| --- | --- |

6.50

Komissio laskee myös kunkin toimenpideohjelman (tai toimenpideryhmän) ”kumulatiivisen jäännösriskin”, jossa otetaan huomioon kaikki ohjelmakauden alusta tehdyt rahoitusoikaisut. Tämä koskee EU:n ja/tai kansallisella tasolla jo tehtyjä oikaisuja (44).

| 6.51 | Komissio laatii näiden kahden indikaattorin ja käytettävissään olevien lisätietojen perusteella arvionsa toimenpideohjelman hallinto- ja valvontajärjestelmästä. Tämän jälkeen arviosta raportoidaan pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa (45). |
| --- | --- |

6.51

Komissio laatii näiden kahden indikaattorin ja käytettävissään olevien lisätietojen perusteella arvionsa toimenpideohjelman hallinto- ja valvontajärjestelmästä. Tämän jälkeen arviosta raportoidaan pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa (45).

| 6.51 | Komissio arvioi kunkin ohjelman ja kunkin viranomaisen (hallinto-, todentamis- ja tarkastusviranomaiset) hallinto- ja valvontajärjestelmän tosiasiallista toimintaa siten, että perusteena ovat kaikki saatavilla olevat EU:n ja kansallisen järjestelmän tarkastustulokset 15 keskeisen sääntelyä koskevan vaatimuksen osalta tarkastusviranomaisten kanssa yhteisesti noudatettavan menettelyn mukaisesti. Näin ollen kaikkia ohjelmia arvioidaan sekä jäsenvaltioissa että komissiossa tarkastuslausuntojen perusteella. Lausunnot pohjautuvat järjestelmistä ja toimenpiteitä koskevasta edustavasta otoksesta tehtyihin tarkastuksiin. Jäsenvaltioiden raportoimat virhetasot ja komission laskemat jäännösvirhetasot ovat tärkeitä, mutta eivät ainoita arviointiin liittyviä tekijöitä. Myös toimenpideohjelmien linjajohtajat ja edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät arvioivat johdon tarkastuslausumien tason jokaisessa ohjelmassa.

  Vuotuisissa toimintakertomuksissa annettavan varmistuksen osalta lausuma kustakin toimenpideohjelmasta pohjautuu näin ollen kokonaisarviointiin, jonka perustana on kaikki komission saatavilla oleva tieto. Näin saadaan kattava ja yksityiskohtainen arvio jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuudesta sekä vuoden 2015 varaumiin sisältyvien toimintaohjelmien osalta tietoa havaituista keskeisistä ongelmatekijöistä ja toteutetuista toimista. |
| --- | --- |

6.51

Vuotuisissa toimintakertomuksissa annettavan varmistuksen osalta lausuma kustakin toimenpideohjelmasta pohjautuu näin ollen kokonaisarviointiin, jonka perustana on kaikki komission saatavilla oleva tieto. Näin saadaan kattava ja yksityiskohtainen arvio jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuudesta sekä vuoden 2015 varaumiin sisältyvien toimintaohjelmien osalta tietoa havaituista keskeisistä ongelmatekijöistä ja toteutetuista toimista.

Komission arviolla vuotuisista valvontakertomuksista voidaan vain osittain torjua kansallisten viranomaisten esittämien tietojen epäluotettavuuteen liittyvää riskiä

| 6.52 | EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n toimenpideohjelmia koskevan komission arvion pitävyys riippuu jäsenvaltioiden viranomaisten raportoimien tietojen oikeellisuudesta ja luotettavuudesta. Tilintarkastustuomioistuimen aiempina vuosina suorittamissa tarkastuksissa on havaittu tässä suhteessa kaksi pääasiallista riskiä:






  — | Tarkastusviranomaiset saattavat ilmoittaa todellista vähemmän virheitä ja/tai eivät ekstrapoloi niitä asianmukaisesti. Ilmoitetut virhetasot eivät tämän seurauksena ehkä aina ole luotettavia. |
| --- | --- | --- |

6.52

EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n toimenpideohjelmia koskevan komission arvion pitävyys riippuu jäsenvaltioiden viranomaisten raportoimien tietojen oikeellisuudesta ja luotettavuudesta. Tilintarkastustuomioistuimen aiempina vuosina suorittamissa tarkastuksissa on havaittu tässä suhteessa kaksi pääasiallista riskiä:

—

Tarkastusviranomaiset saattavat ilmoittaa todellista vähemmän virheitä ja/tai eivät ekstrapoloi niitä asianmukaisesti. Ilmoitetut virhetasot eivät tämän seurauksena ehkä aina ole luotettavia.

| — | Jäsenvaltioiden ilmoittamat tiedot rahoitusoikaisuista eivät välttämättä ole aina luotettavia tai oikeellisia, ja näin ollen komission laskentamenetelmällä saadaan tulokseksi todellista pienempi kumulatiivinen jäännösriski. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden ilmoittamat tiedot rahoitusoikaisuista eivät välttämättä ole aina luotettavia tai oikeellisia, ja näin ollen komission laskentamenetelmällä saadaan tulokseksi todellista pienempi kumulatiivinen jäännösriski.

| 6.52–6.54 | Kuten molemmat pääosastot ovat selittäneet vuotuisissa toimintakertomuksissaan, ne ovat ryhtyneet toimenpiteisiin tarkastustietojen luotettavuuden (virhetasot ja tarkastuslausunnot) sekä todentamisviranomaisten ilmoittamien rahoitusoikaisujen luotettavuuden parantamiseksi. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien riskien lieventämiseksi komissio toteuttaa parhaillaan kahta lopputarkastusta:






  — | Komission luottamus tarkastusviranomaisten ilmoittamiin tarkastustietoihin, vuotuiset valvontakertomukset, tarkastuslausunnot ja virhetasot mukaan luettuina, perustuu laaja-alaiseen asiakirjatarkastuksia ja paikalla tehtäviä tarkastuksia sisältävään työhön. Tämän tavoitteena on varmentaa, voidaanko tarkastushavainnot vahvistaa myös uusintatarkastuksissa, jotka komission tarkastajat tekevät paikan päällä.


  Vuotuisten valvontakertomusten asiakirjatarkastus sisältää hyvin monenlaisia varmennuksia, jotka liittyvät esimerkiksi laskelmien tarkkuuteen, käytettyihin parametreihin, havaittujen virheiden käsittelyyn tai tarkastetun ryhmän täsmäyttämiseen, ja sitä täydennetään tiedonkeruukäynneillä (ks. myös komission vastaus 1.36 ja 6.47 kohtaan). Tarkastusviranomaisilta pyydetään ja hankitaan tarvittaessa lisätietoja, jos on aihetta epäillä jotain, mutta tietoja ei pyydetä järjestelmällisesti kaikissa tapauksissa yhtenäisen tarkastusmallin ja sääntelyvaatimusten mukaisesti.


  Tämän perusteellisen tarkastustyön seurauksena alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ovat arvioineet, että jäsenvaltioiden virhetasot kyseisillä politiikan aloilla ovat 95-prosenttisesti luotettavia tiedonlähteitä vuoden 2015 maksuihin liittyvän riskin laskemista varten (pääosastojen vuoden 2015 vuotuisten toimintakertomusten sivut 58 ja 53). Sen viiden prosentin osalta, jota pidettiin jäsenvaltioiden ilmoittamien virhetasojen osalta epäluotettavana, komissio korvasi tiedot parhaalla arviolla, joka perustui kiinteisiin määriin. |
| --- | --- | --- |

6.52–6.54

—

Komission luottamus tarkastusviranomaisten ilmoittamiin tarkastustietoihin, vuotuiset valvontakertomukset, tarkastuslausunnot ja virhetasot mukaan luettuina, perustuu laaja-alaiseen asiakirjatarkastuksia ja paikalla tehtäviä tarkastuksia sisältävään työhön. Tämän tavoitteena on varmentaa, voidaanko tarkastushavainnot vahvistaa myös uusintatarkastuksissa, jotka komission tarkastajat tekevät paikan päällä.

Vuotuisten valvontakertomusten asiakirjatarkastus sisältää hyvin monenlaisia varmennuksia, jotka liittyvät esimerkiksi laskelmien tarkkuuteen, käytettyihin parametreihin, havaittujen virheiden käsittelyyn tai tarkastetun ryhmän täsmäyttämiseen, ja sitä täydennetään tiedonkeruukäynneillä (ks. myös komission vastaus 1.36 ja 6.47 kohtaan). Tarkastusviranomaisilta pyydetään ja hankitaan tarvittaessa lisätietoja, jos on aihetta epäillä jotain, mutta tietoja ei pyydetä järjestelmällisesti kaikissa tapauksissa yhtenäisen tarkastusmallin ja sääntelyvaatimusten mukaisesti.

Tämän perusteellisen tarkastustyön seurauksena alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ovat arvioineet, että jäsenvaltioiden virhetasot kyseisillä politiikan aloilla ovat 95-prosenttisesti luotettavia tiedonlähteitä vuoden 2015 maksuihin liittyvän riskin laskemista varten (pääosastojen vuoden 2015 vuotuisten toimintakertomusten sivut 58 ja 53). Sen viiden prosentin osalta, jota pidettiin jäsenvaltioiden ilmoittamien virhetasojen osalta epäluotettavana, komissio korvasi tiedot parhaalla arviolla, joka perustui kiinteisiin määriin.

| — | Erityisillä paikalla tehtävillä riskiperusteisilla tarkastuksilla (jotka kattavat tähän mennessä 75 toimintaohjelmaa kuluneiden kolmen vuoden ajalta) varmistetaan, että raportoidut oikaisut pannaan tosiasiallisesti täytäntöön, tai jos on aihetta epäilyyn tai näyttö on riittämätöntä, sen varmistamiseksi, että kyseisten määrien vähentäminen kumulatiivisista rahoitusoikaisuista otetaan huomioon laskettaessa jäännösvirhetasoa. Tekemiensä tarkastusten ja kaikista ohjelmista toimitettujen, rahoitusoikaisuja koskevien 20 artiklan mukaisten selvitysten luotettavuutta koskevien asiakirjojen yhdenmukaisuustarkistusten perusteella komission yksiköt päättivät noudattaa varovaista lähestymistapaa ja sulkea joitakin ilmoitettuja rahoitusoikaisuja pois kumulatiivisen jäännösriskin laskennasta (ks. alue- ja kaupunkipolitiikan vuotuinen toimintakertomus, sivut 72 ja 73). |
| --- | --- |

—

Erityisillä paikalla tehtävillä riskiperusteisilla tarkastuksilla (jotka kattavat tähän mennessä 75 toimintaohjelmaa kuluneiden kolmen vuoden ajalta) varmistetaan, että raportoidut oikaisut pannaan tosiasiallisesti täytäntöön, tai jos on aihetta epäilyyn tai näyttö on riittämätöntä, sen varmistamiseksi, että kyseisten määrien vähentäminen kumulatiivisista rahoitusoikaisuista otetaan huomioon laskettaessa jäännösvirhetasoa. Tekemiensä tarkastusten ja kaikista ohjelmista toimitettujen, rahoitusoikaisuja koskevien 20 artiklan mukaisten selvitysten luotettavuutta koskevien asiakirjojen yhdenmukaisuustarkistusten perusteella komission yksiköt päättivät noudattaa varovaista lähestymistapaa ja sulkea joitakin ilmoitettuja rahoitusoikaisuja pois kumulatiivisen jäännösriskin laskennasta (ks. alue- ja kaupunkipolitiikan vuotuinen toimintakertomus, sivut 72 ja 73).

Toisin kuin ohjelmakaudella 2007–2013, kaudella 2014–2020 tarkastusviranomaiset laativat tarkastuslausuntonsa jäännösvirhetason perusteella sen jälkeen, kun oikaisut on tehty. Tämän seurauksena rahoitusoikaisujen tarkkuus tarkastetaan järjestelmällisesti osana tilintarkastusta.

| 6.53 | Komissio tarkastaa vuotuiset valvontakertomukset pääasiassa asiakirjojen perusteella, ja siksi tarkastuksilla voidaan puuttua kyseisiin riskeihin ainoastaan osittain. Tilintarkastustuomioistuin katsoo erityisesti, että komission mahdollisuudet validoida raportoidut virhetasot (ja tarvittaessa mukauttaa niitä) pysyvät rajallisina, jos komissio ei pyydä tarkastusviranomaisilta tarkempia tietoja toimitetuista tukitoimien tarkastuksista (esimerkiksi tiedot tarkastuksen laajuudesta, kattavuudesta/aliotannasta ja virheluokittelusta) vuotuisten valvontakertomusten tarkastustaan varten. Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoitti, että vuonna 2015 näitä tietoja pyydettiin useammin kuin edellisinä vuosina. |
| --- | --- |

6.53

Komissio tarkastaa vuotuiset valvontakertomukset pääasiassa asiakirjojen perusteella, ja siksi tarkastuksilla voidaan puuttua kyseisiin riskeihin ainoastaan osittain. Tilintarkastustuomioistuin katsoo erityisesti, että komission mahdollisuudet validoida raportoidut virhetasot (ja tarvittaessa mukauttaa niitä) pysyvät rajallisina, jos komissio ei pyydä tarkastusviranomaisilta tarkempia tietoja toimitetuista tukitoimien tarkastuksista (esimerkiksi tiedot tarkastuksen laajuudesta, kattavuudesta/aliotannasta ja virheluokittelusta) vuotuisten valvontakertomusten tarkastustaan varten. Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoitti, että vuonna 2015 näitä tietoja pyydettiin useammin kuin edellisinä vuosina.

| 6.54 | Aiempien vuosien tapaan molemmat pääosastot tarkastivat myös vuonna 2015 paikalla kymmenen jäsenvaltion toteuttamia rahoitusoikaisuja. Niistä seitsemässä komissio havaitsi puutteita, jotka edellyttivät mukautuksia ilmoitettuihin rahoitusoikaisuihin. Vuonna 2014 komissio havaitsi puutteita kahdestatoista tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta seitsemässä. Nämä havainnot vahvistavat tilintarkastustuomioistuimen arvion ja korostavat uuden ohjelmakauden 2014–2020 osalta, kuinka tärkeää on varmistaa, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön luotettavat raportointijärjestelmät (46). |
| --- | --- |

6.54

Aiempien vuosien tapaan molemmat pääosastot tarkastivat myös vuonna 2015 paikalla kymmenen jäsenvaltion toteuttamia rahoitusoikaisuja. Niistä seitsemässä komissio havaitsi puutteita, jotka edellyttivät mukautuksia ilmoitettuihin rahoitusoikaisuihin. Vuonna 2014 komissio havaitsi puutteita kahdestatoista tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta seitsemässä. Nämä havainnot vahvistavat tilintarkastustuomioistuimen arvion ja korostavat uuden ohjelmakauden 2014–2020 osalta, kuinka tärkeää on varmistaa, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön luotettavat raportointijärjestelmät (46).

Komissio katsoo, että menojen virhetaso ei ollut olennainen 58 prosentissa kaikista toimenpideohjelmista

| 6.55 | Komissio katsoo saaneensa vuoden 2015 osalta varmuuden siitä, että EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n 440 toimenpideohjelmasta 254:ssä (58 prosentissa) virhetaso ei ollut olennainen. Tarkastusviranomaisten raportoimat ja komission validoimat virhetasot olivat komission asettaman kahden prosentin olennaisuusrajan alapuolella. Nämä toimenpideohjelmat vastasivat noin 38:aa prosenttia vuoden 2015 maksuista. |
| --- | --- |

6.55

Komissio katsoo saaneensa vuoden 2015 osalta varmuuden siitä, että EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n 440 toimenpideohjelmasta 254:ssä (58 prosentissa) virhetaso ei ollut olennainen. Tarkastusviranomaisten raportoimat ja komission validoimat virhetasot olivat komission asettaman kahden prosentin olennaisuusrajan alapuolella. Nämä toimenpideohjelmat vastasivat noin 38:aa prosenttia vuoden 2015 maksuista.

| 6.56 | Edeltävien vuosien tapaan tilintarkastustuomioistuin tutki myös vuonna 2015, tarkastiko komissio tarkastusviranomaisten raportoimien virhetasojen oikeellisuuden ja luotettavuuden vaikuttavalla tavalla. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kohdistui otokseen, johon oli poimittu 16 jäsenvaltiosta 102 toimenpideohjelmaa (EAKR:n/koheesiorahaston 322 toimenpideohjelmasta 80 ja ESR:n 118 toimenpideohjelmasta 22) komission työasiakirjojen perusteella. Otokseen kuului toimenpideohjelmia, joiden osalta komissio oli hyväksynyt tarkastusviranomaisten ilmoittamat virhetasot, mutta myös toimenpideohjelmia, joiden osalta virhetasot oli laskettu uudelleen tai joille oli määrätty kiinteämääräisiä virhetasoja. |
| --- | --- |

6.56

Edeltävien vuosien tapaan tilintarkastustuomioistuin tutki myös vuonna 2015, tarkastiko komissio tarkastusviranomaisten raportoimien virhetasojen oikeellisuuden ja luotettavuuden vaikuttavalla tavalla. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kohdistui otokseen, johon oli poimittu 16 jäsenvaltiosta 102 toimenpideohjelmaa (EAKR:n/koheesiorahaston 322 toimenpideohjelmasta 80 ja ESR:n 118 toimenpideohjelmasta 22) komission työasiakirjojen perusteella. Otokseen kuului toimenpideohjelmia, joiden osalta komissio oli hyväksynyt tarkastusviranomaisten ilmoittamat virhetasot, mutta myös toimenpideohjelmia, joiden osalta virhetasot oli laskettu uudelleen tai joille oli määrätty kiinteämääräisiä virhetasoja.

Komission validoimat (tai uudelleenlaskemat) virhetasot ovat yhdenmukaisia tarkastusviranomaisten toimittaman evidenssin kanssa

| 6.57 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi viiden vuotuisen tarkastuskertomuksen kohteena olleissa viidessä toimenpideohjelmassa puutteita, joita ei ollut havaittu tai joihin komissio ei ollut puuttunut asianmukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin, että yhdessäkään näistä tapauksista komission ei ollut tarpeen esittää vuotta 2015 koskevissa toimintakertomuksissa lisävaraumia (tai varaumia, joilla olisi suurempi taloudellinen vaikutus). Tämä johtuu siitä, että melkein kaikista näistä toimenpideohjelmista (tai toimenpideohjelmaryhmistä) on jo esitetty varauma eri syistä. |
| --- | --- |

6.57

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi viiden vuotuisen tarkastuskertomuksen kohteena olleissa viidessä toimenpideohjelmassa puutteita, joita ei ollut havaittu tai joihin komissio ei ollut puuttunut asianmukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin, että yhdessäkään näistä tapauksista komission ei ollut tarpeen esittää vuotta 2015 koskevissa toimintakertomuksissa lisävaraumia (tai varaumia, joilla olisi suurempi taloudellinen vaikutus). Tämä johtuu siitä, että melkein kaikista näistä toimenpideohjelmista (tai toimenpideohjelmaryhmistä) on jo esitetty varauma eri syistä.

| 6.57 | Komissio toteaa, että tarkastusviranomaisten ilmoittamien virhetasojen varmentamisen arvioinnissa on tapahtunut parannusta. |
| --- | --- |

6.57

Tarkastusviranomaisten valtiontukiin ja julkisiin hankintoihin kohdistamat tarkastukset ovat kehittyneet

| 6.58 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti aiempien vuosien tapaan, olivatko kansallisten tarkastusviranomaisten julkisiin hankintoihin ja valtiontukisääntöihin kohdistamat tarkastukset asianmukaisia. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että viime vuoden arviointiin (47) verrattuna parannukset olivat alalla merkittäviä, sillä valtaosa tarkastusviranomaisten tapahtumatarkastuksiin soveltamista tarkastuslistoista kattoi riittävällä tavalla valtiontukea ja julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisen. Tästä seurasi, että otokseen poimituista 102 toimenpideohjelmasta kahdessa tarkastusviranomaisten valtiontukiin kohdistamat tarkastukset olivat riittämättömiä (yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tarjoajat eivät esimerkiksi kuuluneet niiden piiriin tai ilmoitettujen tukiohjelmien ja tutkimus- ja kehittämistoimenpiteiden tuki-intensiteettiä ei todennettu). Toisessa näistä kahdesta toimenpideohjelmasta julkisia hankintoja koskeva tarkistuslista arvioitiin riittämättömäksi. |
| --- | --- |

6.58

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti aiempien vuosien tapaan, olivatko kansallisten tarkastusviranomaisten julkisiin hankintoihin ja valtiontukisääntöihin kohdistamat tarkastukset asianmukaisia. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että viime vuoden arviointiin (47) verrattuna parannukset olivat alalla merkittäviä, sillä valtaosa tarkastusviranomaisten tapahtumatarkastuksiin soveltamista tarkastuslistoista kattoi riittävällä tavalla valtiontukea ja julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisen. Tästä seurasi, että otokseen poimituista 102 toimenpideohjelmasta kahdessa tarkastusviranomaisten valtiontukiin kohdistamat tarkastukset olivat riittämättömiä (yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tarjoajat eivät esimerkiksi kuuluneet niiden piiriin tai ilmoitettujen tukiohjelmien ja tutkimus- ja kehittämistoimenpiteiden tuki-intensiteettiä ei todennettu). Toisessa näistä kahdesta toimenpideohjelmasta julkisia hankintoja koskeva tarkistuslista arvioitiin riittämättömäksi.

| 6.58 | Komissio pani tilintarkastustuomioistuimen ilmoittaman merkittävän parannuksen merkille myös omissa varmennuksissaan.

  Komissio tutkii vuotuisia valvontakertomuksia tarkastellessaan, että tarkastusviranomaisen lausunto perustuu vankasti järjestelmä- ja toimintatarkastuksen tuloksiin.


  Valtiontukeen ja julkisiin hankintoihin liittyvän tarkastusviranomaisten toiminnan tarkastelu sisältyy muiden tekijöiden ohella komission arviointiin, joka koskee tarkastusviranomaisia ja jonka yhteydessä tarkastellaan järjestelmä- ja toimintatarkastuksien yhteydessä käytettyä menetelmää (myös tarkistuslistoja) sekä toimitetaan tarkastusviranomaisten jo suorittamat tarkastukset uudelleen (katso vastaus 6.47 kohtaan).


  Joissakin tapauksissa komissio oli jo suositellut oman tarkastusraportointinsa välityksellä tarkastusviranomaisille tarkistuslistojen tehostamista, jotta ne kattaisivat paremmin valtiontukea ja julkisia hankintoja koskevat kysymykset. Komissio varmistaa edelleen, että tarkastusviranomaiset käyttävät asianmukaisia tarkistuslistoja. |
| --- | --- |

6.58

Komissio tutkii vuotuisia valvontakertomuksia tarkastellessaan, että tarkastusviranomaisen lausunto perustuu vankasti järjestelmä- ja toimintatarkastuksen tuloksiin.

Valtiontukeen ja julkisiin hankintoihin liittyvän tarkastusviranomaisten toiminnan tarkastelu sisältyy muiden tekijöiden ohella komission arviointiin, joka koskee tarkastusviranomaisia ja jonka yhteydessä tarkastellaan järjestelmä- ja toimintatarkastuksien yhteydessä käytettyä menetelmää (myös tarkistuslistoja) sekä toimitetaan tarkastusviranomaisten jo suorittamat tarkastukset uudelleen (katso vastaus 6.47 kohtaan).

Joissakin tapauksissa komissio oli jo suositellut oman tarkastusraportointinsa välityksellä tarkastusviranomaisille tarkistuslistojen tehostamista, jotta ne kattaisivat paremmin valtiontukea ja julkisia hankintoja koskevat kysymykset. Komissio varmistaa edelleen, että tarkastusviranomaiset käyttävät asianmukaisia tarkistuslistoja.

Komission ohjeissa edellytetään, että tarkastusviranomaiset sisällyttävät rahoitusvälineille osoitetut maksuosuudet tarkastettavaan perusjoukkoon tosiasiallisten lopullisille tuensaajille suoritettujen maksujen tarkastamisen sijasta

| 6.59 | Toimenpideohjelmien rahoitusosuudet rahoitusvälineitä toteuttaviin rahastoihin suoritetaan koko kaudeksi yleensä yhtenä maksuna heti, kun rahaston oikeudellinen rakenne on perustettu. Rahoitussopimuksissa voidaan sopia vaihtoehtoisista rahoitusjärjestelyistä. Asetuksen mukaisesti maksut todennetaan aiheutuneina menoina komissiolle (48). Komission tarkastusviranomaisille antamissa otantaohjeissa todetaan, että tarkastusviranomaisten näihin maksuihin kohdistamat jälkitarkastukset liittyvät yleensä varainhoitovuoteen, jona maksu on suoritettu. Tarkastukset eivät tavallisesti ole kovin laajoja, sillä tuettavaksi valitaan ensimmäisenä vuonna vain vähän toimia ja lopullisille edunsaajille ja hankkeille maksetaan vain vähäisiä tukimääriä. |
| --- | --- |

6.59

Toimenpideohjelmien rahoitusosuudet rahoitusvälineitä toteuttaviin rahastoihin suoritetaan koko kaudeksi yleensä yhtenä maksuna heti, kun rahaston oikeudellinen rakenne on perustettu. Rahoitussopimuksissa voidaan sopia vaihtoehtoisista rahoitusjärjestelyistä. Asetuksen mukaisesti maksut todennetaan aiheutuneina menoina komissiolle (48). Komission tarkastusviranomaisille antamissa otantaohjeissa todetaan, että tarkastusviranomaisten näihin maksuihin kohdistamat jälkitarkastukset liittyvät yleensä varainhoitovuoteen, jona maksu on suoritettu. Tarkastukset eivät tavallisesti ole kovin laajoja, sillä tuettavaksi valitaan ensimmäisenä vuonna vain vähän toimia ja lopullisille edunsaajille ja hankkeille maksetaan vain vähäisiä tukimääriä.

| 6.59–6.62 | Rahoitusvälineisiin maksettava rahastojen osuus sisältyy komissiolle esitettäviin maksupyyntöihin asetuksen (EY) N:o 1083/2006 78 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Nämä maksut muodostavat osan ryhmästä, joka tarkastusviranomaisten on tarkoitus tarkastaa otantaperiaatteella komission ajan tasalle saatetun ohjeistuksen mukaisesti.

  Vuonna 2011 EAKR-/koheesiorahasto-ohjelmaa ja ESR-rahastoa varten laadituissa tarkastuspuitteissa säädetään selvästi, että tarkastusten on katettava rahoitusvälineen käyttöönotto ja täytäntöönpano ja että päättämisen yhteydessä on määrä tehdä erityisvarmennuksia. Tarkastusviranomaiset ja komissio voivat tehdä rahoitusvälineille temaattisia tarkastuksia, joihin sisältyy sekä rahaston käyttöönotto että hankkeiden varsinainen toteutus, tarkastamalla tietyn otoksen lopullisten edunsaajien toteuttamia hankkeita.


  Kirjeessään, joka on päivätty 18. maaliskuuta 2015, komissio on myös selventänyt tarkastusviranomaisille, että rahoitusvälineet olisi aina sisällytettävä siihen ryhmään, josta otos valitaan. Lisäksi komissio on ilmoittanut viranomaisille, että se pitää hyvänä käytäntönä sitä, että nämä toimenpiteet tarkastetaan otannan osalta erillisenä ositteena.


  Homologiryhmän kokouksessa syyskuussa 2015 komissio kuitenkin keskusteli tarkastustavasta ja päättämiseen liittyvästä tarkastusstrategiasta tarkastusviranomaisten kanssa. Rahoitusvälineitä koskeva tarvittava varmuus päättämisen yhteydessä saadaan yhdistämällä tulokset toteutuksen aikana tehdyistä järjestelmätarkastuksista, toteuttamiseen mahdollisesti sisältyneiden toimien otoksen tarkastuksista ja päättämiseen liittyvästä lisätestauksesta, joilla varmistetaan, että varsinaiset maksut lopullisille edunsaajille ovat laillisia ja asianmukaisia. Tätä keskustelua jatkettiin järjestelmällisesti vuoden 2016 alussa pidetyissä kahdenvälisissä tarkastukseen liittyvissä koordinointikokouksissa asianomaisen jäsenvaltion tarkastusviranomaisten kanssa.


  Päättämistä koskevaa ilmoitusta varten tarkastusviranomaisten on hankittava ja annettava varmuus laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta rahoitusvälineisiin maksettujen toimenpideohjelmien osuuksien lisäksi myös tämän osuuden käytöstä tilien perusteena olevissa toimissa, jotka lopulliset edunsaajat ovat toteuttaneet asetuksen (EY) N:o 1083/2006 78 artiklan 6 kohdassa luetellun mukaisesti. |
| --- | --- |

6.59–6.62

Vuonna 2011 EAKR-/koheesiorahasto-ohjelmaa ja ESR-rahastoa varten laadituissa tarkastuspuitteissa säädetään selvästi, että tarkastusten on katettava rahoitusvälineen käyttöönotto ja täytäntöönpano ja että päättämisen yhteydessä on määrä tehdä erityisvarmennuksia. Tarkastusviranomaiset ja komissio voivat tehdä rahoitusvälineille temaattisia tarkastuksia, joihin sisältyy sekä rahaston käyttöönotto että hankkeiden varsinainen toteutus, tarkastamalla tietyn otoksen lopullisten edunsaajien toteuttamia hankkeita.

Kirjeessään, joka on päivätty 18. maaliskuuta 2015, komissio on myös selventänyt tarkastusviranomaisille, että rahoitusvälineet olisi aina sisällytettävä siihen ryhmään, josta otos valitaan. Lisäksi komissio on ilmoittanut viranomaisille, että se pitää hyvänä käytäntönä sitä, että nämä toimenpiteet tarkastetaan otannan osalta erillisenä ositteena.

Homologiryhmän kokouksessa syyskuussa 2015 komissio kuitenkin keskusteli tarkastustavasta ja päättämiseen liittyvästä tarkastusstrategiasta tarkastusviranomaisten kanssa. Rahoitusvälineitä koskeva tarvittava varmuus päättämisen yhteydessä saadaan yhdistämällä tulokset toteutuksen aikana tehdyistä järjestelmätarkastuksista, toteuttamiseen mahdollisesti sisältyneiden toimien otoksen tarkastuksista ja päättämiseen liittyvästä lisätestauksesta, joilla varmistetaan, että varsinaiset maksut lopullisille edunsaajille ovat laillisia ja asianmukaisia. Tätä keskustelua jatkettiin järjestelmällisesti vuoden 2016 alussa pidetyissä kahdenvälisissä tarkastukseen liittyvissä koordinointikokouksissa asianomaisen jäsenvaltion tarkastusviranomaisten kanssa.

Päättämistä koskevaa ilmoitusta varten tarkastusviranomaisten on hankittava ja annettava varmuus laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta rahoitusvälineisiin maksettujen toimenpideohjelmien osuuksien lisäksi myös tämän osuuden käytöstä tilien perusteena olevissa toimissa, jotka lopulliset edunsaajat ovat toteuttaneet asetuksen (EY) N:o 1083/2006 78 artiklan 6 kohdassa luetellun mukaisesti.

| 6.60 | Kolmessa toimenpideohjelmassa rahoitusvälineille osoitettu rahoitusosuus muodostaa huomattavan osan perusjoukosta ja tarkastetusta otoksesta. Tarkastusviranomaisten havaintojen mukaan rahoitusosuuksiin ei liity virheitä. |
| --- | --- |

6.60

Kolmessa toimenpideohjelmassa rahoitusvälineille osoitettu rahoitusosuus muodostaa huomattavan osan perusjoukosta ja tarkastetusta otoksesta. Tarkastusviranomaisten havaintojen mukaan rahoitusosuuksiin ei liity virheitä.

| 6.61 | Jos erityisiä tarkastuksia ei ole määrä toimittaa päättämisen yhteydessä, tarkastusviranomaiset eivät todennäköisesti tarkasta rahoitusvälineiden avulla toteutettujen toimien tosiasiallista täytäntöönpanoa ennen päättämistä. Tilintarkastustuomioistuin on havainnut kahden viime vuoden aikana, että joidenkin tarkastettujen välineiden kohdalla on valittu tuensaajia, joilla ei ole oikeutta tukeen (ks. myös kohta 6.44). |
| --- | --- |

6.61

Jos erityisiä tarkastuksia ei ole määrä toimittaa päättämisen yhteydessä, tarkastusviranomaiset eivät todennäköisesti tarkasta rahoitusvälineiden avulla toteutettujen toimien tosiasiallista täytäntöönpanoa ennen päättämistä. Tilintarkastustuomioistuin on havainnut kahden viime vuoden aikana, että joidenkin tarkastettujen välineiden kohdalla on valittu tuensaajia, joilla ei ole oikeutta tukeen (ks. myös kohta 6.44).

| 6.62 | Komissio ei ole antanut virallisia monialaisia ohjeita tarkastuksesta, joka koskee rahoitusvälineistä lopullisille tuensaajille päättämiseen mennessä suoritettuja maksuja. Komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot kuitenkin sopivat kahdenvälisesti tarkastustavasta. |
| --- | --- |

6.62

Komissio ei ole antanut virallisia monialaisia ohjeita tarkastuksesta, joka koskee rahoitusvälineistä lopullisille tuensaajille päättämiseen mennessä suoritettuja maksuja. Komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot kuitenkin sopivat kahdenvälisesti tarkastustavasta.

| 6.63 | Kun on kyse Euroopan investointipankin (EIP) hallinnoimista rahoitusvälineistä, tarkastusviranomaiset eivät voi tarkastaa rahastoon osoitettuja osuuksia, koska EIP on määrännyt tiedonsaantioikeutta koskevista rajoituksista. |
| --- | --- |

6.63

Kun on kyse Euroopan investointipankin (EIP) hallinnoimista rahoitusvälineistä, tarkastusviranomaiset eivät voi tarkastaa rahastoon osoitettuja osuuksia, koska EIP on määrännyt tiedonsaantioikeutta koskevista rajoituksista.

| 6.63 | Hallinto- ja tarkastusviranomaisten tulisi saada varmuus komission ja EIP-ryhmän välisissä keskusteluissa tästä nimenomaisesta kohdasta päättämisen yhteydessä. |
| --- | --- |

6.63

Tarkastusviranomaiset ilmoittivat hyvin alhaiset virhetasot toimenpideohjelmista, joissa tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä

| 6.64 | EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n 440 toimenpideohjelmasta 110:ssä komissio on validoinut 0,5  prosentin tai sitä alempia virhetasoja. Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut näistä toimenpideohjelmista 16:n osalta vähintään yhden tarkastuksen kahden viime varainhoitovuoden aikana. Se totesi tarkastetuissa hankkeissa kvantitatiivisesti määritettävissä olevia virheitä yhdeksän toimenpideohjelman yhteydessä (ks. kohdat 6.55 ja 6.56). |
| --- | --- |

6.64

EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n 440 toimenpideohjelmasta 110:ssä komissio on validoinut 0,5  prosentin tai sitä alempia virhetasoja. Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut näistä toimenpideohjelmista 16:n osalta vähintään yhden tarkastuksen kahden viime varainhoitovuoden aikana. Se totesi tarkastetuissa hankkeissa kvantitatiivisesti määritettävissä olevia virheitä yhdeksän toimenpideohjelman yhteydessä (ks. kohdat 6.55 ja 6.56).

| 6.64 | Komissio toteaa, että vaikka ohjelmasta löytyy yksittäisiä virheitä, sillä ei voida mitätöidä tarkastustuloksia, jotka perustuvat asianmukaisesti ja satunnaisesti valittuihin tilastollisiin otoksiin tai otoksiin, jotka kattavat merkittävän osan ilmoitetuista menoista. Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen ilmoittamat yksittäiset virheet eivät heikennä vuodelta 2015 ilmoitettujen ja vahvistettujen virhetasojen luotettavuutta. |
| --- | --- |

6.64

Arvio komission vuotuisista toimintakertomuksista

| 6.65 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston varainhoitovuotta 2015 koskevat toimintakertomukset ja lausumat (49). Erityisesti on huomattava seuraavat seikat:






  — | tilintarkastustuomioistuin tarkasti riskinalaisia määriä koskevan komission laskelman johdonmukaisuuden ja oikeellisuuden |
| --- | --- | --- |

6.65

Tilintarkastustuomioistuin arvioi alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston varainhoitovuotta 2015 koskevat toimintakertomukset ja lausumat (49). Erityisesti on huomattava seuraavat seikat:

—

tilintarkastustuomioistuin tarkasti riskinalaisia määriä koskevan komission laskelman johdonmukaisuuden ja oikeellisuuden

| — | tilintarkastustuomioistuin arvioi varainhoitovuodelta 2015 esitetyt varaumat. |
| --- | --- |

—

tilintarkastustuomioistuin arvioi varainhoitovuodelta 2015 esitetyt varaumat.

Komission laskelma riskinalaisista määristä EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n toimenpideohjelmien osalta

| 6.66 | Komission laskelma riskinalaisista määristä varainhoitovuotta 2015 koskevassa vuotuisessa toimintakertomuksessa on kaiken kaikkiaan oikeellinen, ja se vastaa tarkastusviranomaisten raportoimia ja/tai antamia tietoja. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin muistuttaa, että komission vuotuisissa toimintakertomuksissa ilmoittamia vuotuisia virhetasoja ei voida verrata suoraan tilintarkastustuomioistuimen arvioimiin tasoihin (50). |
| --- | --- |

6.66

Komission laskelma riskinalaisista määristä varainhoitovuotta 2015 koskevassa vuotuisessa toimintakertomuksessa on kaiken kaikkiaan oikeellinen, ja se vastaa tarkastusviranomaisten raportoimia ja/tai antamia tietoja. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin muistuttaa, että komission vuotuisissa toimintakertomuksissa ilmoittamia vuotuisia virhetasoja ei voida verrata suoraan tilintarkastustuomioistuimen arvioimiin tasoihin (50).

| 6.66 | Komissio on samaa mieltä siitä, ettei tilintarkastustuomioistuimen arvioimaa virhetasoa ja komission arvioimaa virhetasoa voi suoraan verrata keskenään. Prosessin tavoite on kuitenkin olennaisilta osin sama eli EU:n talousarvioon tiettynä vuonna kohdistuvan riskin arvioiminen.

  Komissio ottaa arvioinnissaan huomioon kaikki erot, jotka tilintarkastustuomioistuin mainitsee erityiskertomuksessaan nro 16/2013 (katso komission vastaus mainitun kertomuksen 11 kohtaan). Näistä eroista huolimatta komissio katsoo, että vuoden 2015 vuosikertomuksessa komission arvioinnin tulos on tilintarkastustuomioistuimen laskemien virhetasojen mukainen. Näin oli myös viiden peräkkäisen kyseistä vuosikertomusta edeltäneen vuosikertomuksen osalta työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastossa ja neljän peräkkäisen kyseistä vuosikertomusta edeltäneen vuosikertomuksen osalta alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastossa (ks. ao. vuotuisten toimintakertomuksien sivu 65 ja 100). |
| --- | --- |

6.66

Komissio ottaa arvioinnissaan huomioon kaikki erot, jotka tilintarkastustuomioistuin mainitsee erityiskertomuksessaan nro 16/2013 (katso komission vastaus mainitun kertomuksen 11 kohtaan). Näistä eroista huolimatta komissio katsoo, että vuoden 2015 vuosikertomuksessa komission arvioinnin tulos on tilintarkastustuomioistuimen laskemien virhetasojen mukainen. Näin oli myös viiden peräkkäisen kyseistä vuosikertomusta edeltäneen vuosikertomuksen osalta työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastossa ja neljän peräkkäisen kyseistä vuosikertomusta edeltäneen vuosikertomuksen osalta alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastossa (ks. ao. vuotuisten toimintakertomuksien sivu 65 ja 100).

Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto arvioi, että 3,0 –5,6  prosenttiin vuoden aikana hyväksytyistä ohjelmakauden 2007–2013 EAKR:n/koheesiorahaston toimenpideohjelmien väli- ja loppumaksuista liittyi virheriski. Komission suorittamista maksuista 63 prosenttia liittyi toimenpideohjelmiin, joiden validoitu virhetaso oli yli kaksi prosenttia.

Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto arvioi vuoden lopussa, että sen vuonna 2015 ohjelmiin maksamista maksuista 63 prosenttia oli sellaisia, joiden yhteydessä kahden prosentin olennaisen virhetason raja ylittyi, mutta valtaosaan näistä ohjelmista tehtiin riittävästi oikaisuja, jotta kumulatiivinen jäännösriski olisi olennaisen rajaa pienempi.

Ks. myös komission vastaus 6.67 kohtaan.

Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto arvioi, että 3,0 –3,6  prosenttiin vuoden aikana hyväksytyistä ohjelmakauden 2007–2013 ESR:n toimenpideohjelmien väli- ja loppumaksuista liittyi virheriski. Komission suorittamista maksuista 56 prosenttia liittyi toimenpideohjelmiin, joiden validoitu virhetaso oli yli kaksi prosenttia.

Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto arvioi vuoden lopussa, että sen vuonna 2015 ohjelmiin maksamista maksuista 56 prosenttia oli sellaisia, joiden yhteydessä kahden prosentin olennaisen virhetason raja ylittyi, mutta valtaosaan näistä ohjelmista tehtiin riittävästi oikaisuja, jotta kumulatiivinen jäännösriski olisi olennaisen rajaa pienempi.

Ks. myös komission vastaus 6.67 kohtaan.

Komission varaumat EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n toimenpideohjelmien osalta

| 6.67 | Koheesiopolitiikan alalla komissio esittää toimenpideohjelmia (tai toimenpideohjelmien ryhmiä) koskevia varaumia, kun






  — | toimenpideohjelmien hallinto- ja valvontajärjestelmissä on havaittu huomattavia puutteita tai |
| --- | --- | --- |

6.67

Koheesiopolitiikan alalla komissio esittää toimenpideohjelmia (tai toimenpideohjelmien ryhmiä) koskevia varaumia, kun

—

toimenpideohjelmien hallinto- ja valvontajärjestelmissä on havaittu huomattavia puutteita tai

| — | toimenpideohjelmien validoitu virhetaso on yli viisi prosenttia. |
| --- | --- |

—

toimenpideohjelmien validoitu virhetaso on yli viisi prosenttia.

Toimenpideohjelmissa, joiden validoitu virhetaso on 2–5 prosenttia, komissio arvioi myös, onko toimenpideohjelman kumulatiivinen jäännösriski yli kaksi prosenttia.

| 6.67 | Komissio toteaa, että kuten vastaavissa vuotta 2015 koskevissa vuotuisissa toimintakertomuksissa ilmoitetaan,






  — | 93 prosentissa EAKR-/koheesiorahasto-ohjelmista kumulatiivinen jäännösriski oli alle kaksi prosenttia vuoden 2015 lopussa (sivu 58). Niiden 21 ohjelman osalta, joissa kumulatiivinen jäännösriski oli yli kaksi prosenttia, 20 ohjelmaan tehtiin varaumia ja yhden ohjelman osalta poikkeus julkistettiin vuotuisessa toimintakertomuksessa (sivu 180). |
| --- | --- | --- |

6.67

—

93 prosentissa EAKR-/koheesiorahasto-ohjelmista kumulatiivinen jäännösriski oli alle kaksi prosenttia vuoden 2015 lopussa (sivu 58). Niiden 21 ohjelman osalta, joissa kumulatiivinen jäännösriski oli yli kaksi prosenttia, 20 ohjelmaan tehtiin varaumia ja yhden ohjelman osalta poikkeus julkistettiin vuotuisessa toimintakertomuksessa (sivu 180).

| — | 90,7 prosentissa ESR-ohjelmista, jotka edustivat 93,3 :a prosenttia vuoden 2015 maksuista, kumulatiivinen jäännösriski oli alle kaksi prosenttia (sivu 61). Lopuille ohjelmille tehtiin varaumia, ellei tarvittavia oikaisevia toimenpiteitä ollut jo toteutettu. |
| --- | --- |

—

90,7 prosentissa ESR-ohjelmista, jotka edustivat 93,3 :a prosenttia vuoden 2015 maksuista, kumulatiivinen jäännösriski oli alle kaksi prosenttia (sivu 61). Lopuille ohjelmille tehtiin varaumia, ellei tarvittavia oikaisevia toimenpiteitä ollut jo toteutettu.

| 6.68 | Vuonna 2015 niiden toimenpideohjelmien määrä, joiden osalta varaumia oli esitetty, laski 77:stä 67:ään EAKR:n/koheesiorahaston toimenpideohjelmissa ja 36:sta 23:een ESR:n toimenpideohjelmissa. Samaan aikaan näiden varaumien arvioitu taloudellinen vaikutus laski vuosina 2014–2015 EAKR:n/koheesiorahaston osalta (51) 234 miljoonasta eurosta 231 miljoonaan euroon ja ESR:n osalta 169,4  miljoonasta eurosta 50,3  miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

6.68

Vuonna 2015 niiden toimenpideohjelmien määrä, joiden osalta varaumia oli esitetty, laski 77:stä 67:ään EAKR:n/koheesiorahaston toimenpideohjelmissa ja 36:sta 23:een ESR:n toimenpideohjelmissa. Samaan aikaan näiden varaumien arvioitu taloudellinen vaikutus laski vuosina 2014–2015 EAKR:n/koheesiorahaston osalta (51) 234 miljoonasta eurosta 231 miljoonaan euroon ja ESR:n osalta 169,4  miljoonasta eurosta 50,3  miljoonaan euroon.

| 6.68 | Tilintarkastustuomioistuimen havainto osoittaa sen menettelyn kehittyneisyyden, jota vastaavissa vuotuisissa toimintakertomuksissa noudatetaan varaumiin nähden, sekä menettelyn kurinalaisen täytäntöönpanon alue- ja kaupunkipolitiikan sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastoissa.

  Molemmat pääosastot noudattavat maksujen keskeytyksiin ja lykkäyksiin tiukkaa lähestymistapaa. Ne myös soveltavat ennalta ehkäisevää lähestymistapaa maksuihin, mikä tarkoittaa, että maksuja ei suoriteta sellaisiin toimintaohjelmiin, joissa suunnitellaan tarkastustehtävän suorittamista, ennen kuin tarkastustehtävä on saatettu päätökseen. Maksuja jatketaan tämän jälkeen, jos merkittäviä puutteita ei ole havaittu. |
| --- | --- |

6.68

Molemmat pääosastot noudattavat maksujen keskeytyksiin ja lykkäyksiin tiukkaa lähestymistapaa. Ne myös soveltavat ennalta ehkäisevää lähestymistapaa maksuihin, mikä tarkoittaa, että maksuja ei suoriteta sellaisiin toimintaohjelmiin, joissa suunnitellaan tarkastustehtävän suorittamista, ennen kuin tarkastustehtävä on saatettu päätökseen. Maksuja jatketaan tämän jälkeen, jos merkittäviä puutteita ei ole havaittu.

| 6.69 | Tilintarkastustuomioistuimen analyysissa havaittiin, että komission varainhoitovuotta 2015 koskevissa vuotuisissa toimintakertomuksissa esittämät varaumat olivat komission ohjeiden ja mainittujen kahden pääosaston käyttöön annettujen tietojen mukaisia. |
| --- | --- |

6.69

Tilintarkastustuomioistuimen analyysissa havaittiin, että komission varainhoitovuotta 2015 koskevissa vuotuisissa toimintakertomuksissa esittämät varaumat olivat komission ohjeiden ja mainittujen kahden pääosaston käyttöön annettujen tietojen mukaisia.

| 6.70 | Komissio arvioi, että kumulatiivinen jäännösriski on yksi prosenttia maksuista kaikkien EAKR:n/koheesiorahaston toimenpideohjelmien kohdalla ja 0,9  prosenttia kaikkien ESR:n toimenpideohjelmien kohdalla. Nämä luvut perustuvat tarkastusviranomaisten raportoimiin ja komission validoimiin virhetasoihin, ja niissä otetaan huomioon myös todentamisviranomaisten komissiolle raportoimat rahoitusoikaisut (52). |
| --- | --- |

6.70

Komissio arvioi, että kumulatiivinen jäännösriski on yksi prosenttia maksuista kaikkien EAKR:n/koheesiorahaston toimenpideohjelmien kohdalla ja 0,9  prosenttia kaikkien ESR:n toimenpideohjelmien kohdalla. Nämä luvut perustuvat tarkastusviranomaisten raportoimiin ja komission validoimiin virhetasoihin, ja niissä otetaan huomioon myös todentamisviranomaisten komissiolle raportoimat rahoitusoikaisut (52).

Katse tulevaisuuteen: ohjelmakausi 2014–2020

| 6.71 | Tilintarkastustuomioistuin ilmoitti vuoden 2014 vuosikertomuksessa (53) ohjelmakauden 2014–2020 alun viipeistä. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että ERI-rahastoista vastaavista kansallisista viranomaisista oli vuoden 2015 loppuun mennessä nimetty alle 20 prosenttia. Jäsenvaltioiden viranomaiset voivat esimerkiksi käynnistää ehdotuspyyntöjä ja valita hankkeita, mutta ne eivät voi ennen kyseistä nimittämistä toimittaa menoilmoituksia komissiolle. Tämän seurauksena riskinä on, että talousarvion toteuttaminen viivästyy ohjelmakaudella 2014–2020 enemmän kuin mitä se viivästyi kaudella 2007–2013. |
| --- | --- |

6.71

Tilintarkastustuomioistuin ilmoitti vuoden 2014 vuosikertomuksessa (53) ohjelmakauden 2014–2020 alun viipeistä. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että ERI-rahastoista vastaavista kansallisista viranomaisista oli vuoden 2015 loppuun mennessä nimetty alle 20 prosenttia. Jäsenvaltioiden viranomaiset voivat esimerkiksi käynnistää ehdotuspyyntöjä ja valita hankkeita, mutta ne eivät voi ennen kyseistä nimittämistä toimittaa menoilmoituksia komissiolle. Tämän seurauksena riskinä on, että talousarvion toteuttaminen viivästyy ohjelmakaudella 2014–2020 enemmän kuin mitä se viivästyi kaudella 2007–2013.

| 6.71 | Komissio toteaa, että nimeäminen on jäsenvaltioiden vastuulla. Komissio on kehottanut jäsenvaltioita useaan otteeseen (kokouksissa ja kirjallisessa tiedonannossa) nopeuttamaan tätä prosessia – samalla kun varmistetaan asetuksessa määritettyjen nimeämiskriteereiden täysimääräinen noudattaminen – ja antanut tarvittaessa selvennyksiä ja apua.

  Lisäksi komissio toteaa, että täytäntöönpano voidaan aloittaa hyvissä ajoin ennen kuin nimeämisprosessi on saatu päätökseen jäsenvaltioissa ja ennen kuin siitä on ilmoitettu komissiolle. Keskimäärin jo noin 10 prosenttia määrärahoista on sidottu valittuihin toimenpiteisiin, joskin tässä on jäsenvaltioiden välistä vaihtelua. |
| --- | --- |

6.71

Lisäksi komissio toteaa, että täytäntöönpano voidaan aloittaa hyvissä ajoin ennen kuin nimeämisprosessi on saatu päätökseen jäsenvaltioissa ja ennen kuin siitä on ilmoitettu komissiolle. Keskimäärin jo noin 10 prosenttia määrärahoista on sidottu valittuihin toimenpiteisiin, joskin tässä on jäsenvaltioiden välistä vaihtelua.

JOHTOPÄÄTÖS JA SUOSITUKSET

Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös

| 6.72 | Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alan menojen virhetaso on olennainen. |
| --- | --- |

6.72

Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alan menojen virhetaso on olennainen.

| 6.72–6.73 | Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen esittämä arvio virhetasosta pysyy vakaana ja on myös yhdenmukainen vuotuisissa toimintakertomuksissa ilmoitettujen virhetasojen kanssa, kun otetaan huomioon 6.66 kohdassa esitetyt erot.

  Komissio keskittää tarkastuksensa ja toimensa jatkossakin suuririskisimpiin ohjelmiin/jäsenvaltioihin, toteuttaa tarvittaessa oikaisutoimenpiteitä noudattamalla tiukkaa maksujen keskeyttämis- ja lykkäyskäytäntöä ja noudattaa tiukkoja menettelyjä ohjelmakauden päättyessä kaikkien jäljellä olevien, sääntöjenvastaisiin menoihin liittyvien olennaisten riskien poissulkemiseksi.


  Komissio huomauttaa lisäksi, että koheesiopolitiikan hallinto- ja valvontajärjestelmien monivuotisen luonteen vuoksi vuonna 2015 tehdyt virheet voidaan oikaista myös myöhempinä vuosina ja ennen päättämistä, kuten todetaan alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston vuoden 2015 toimintakertomusten 2.4.3 kohdassa.


  Ohjelmakaudella 2014–2020 laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta koskeviin tehostettuihin vaatimuksiin sisältyvät tilinpäätöksen käyttöönotto, tehostetut hallinnolliset tarkastukset ja vastuullisuus sekä tarkastuslausunnot, jotka perustuvat kunkin vuoden jäännösvirhetasoon. Komission välimaksuista pidätetään 10 prosenttia siihen saakka, kunnes kaikki valvonnat on toteutettu jäsenvaltioissa ja tilinpäätökset on toimitettu. Jäännösvirhetasot lasketaan kultakin tilit kattavalta tilikaudelta. Komission oikaisuvalmiuksia vahvistetaan entisestään siten, että se voi soveltaa nettomääräisiä rahoitusoikaisuja vakavien puutteiden johdosta ja tietyin edellytyksin, millä vähennetään jäsenvaltioiden mahdollisuutta käyttää varoja uudelleen. Näin jäsenvaltioita kannustetaan havaitsemaan, ilmoittamaan ja oikaisemaan vakavat puutteet ennen varmennetun tilinpäätöksen toimittamista komissiolle. Kaikkien näiden tekijöiden avulla olisi voitava alentaa virhetasoa pysyvästi.


  Ks. myös komission vastaus 6.11 kohtaan. |
| --- | --- |

6.72–6.73

Komissio keskittää tarkastuksensa ja toimensa jatkossakin suuririskisimpiin ohjelmiin/jäsenvaltioihin, toteuttaa tarvittaessa oikaisutoimenpiteitä noudattamalla tiukkaa maksujen keskeyttämis- ja lykkäyskäytäntöä ja noudattaa tiukkoja menettelyjä ohjelmakauden päättyessä kaikkien jäljellä olevien, sääntöjenvastaisiin menoihin liittyvien olennaisten riskien poissulkemiseksi.

Komissio huomauttaa lisäksi, että koheesiopolitiikan hallinto- ja valvontajärjestelmien monivuotisen luonteen vuoksi vuonna 2015 tehdyt virheet voidaan oikaista myös myöhempinä vuosina ja ennen päättämistä, kuten todetaan alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston vuoden 2015 toimintakertomusten 2.4.3 kohdassa.

Ohjelmakaudella 2014–2020 laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta koskeviin tehostettuihin vaatimuksiin sisältyvät tilinpäätöksen käyttöönotto, tehostetut hallinnolliset tarkastukset ja vastuullisuus sekä tarkastuslausunnot, jotka perustuvat kunkin vuoden jäännösvirhetasoon. Komission välimaksuista pidätetään 10 prosenttia siihen saakka, kunnes kaikki valvonnat on toteutettu jäsenvaltioissa ja tilinpäätökset on toimitettu. Jäännösvirhetasot lasketaan kultakin tilit kattavalta tilikaudelta. Komission oikaisuvalmiuksia vahvistetaan entisestään siten, että se voi soveltaa nettomääräisiä rahoitusoikaisuja vakavien puutteiden johdosta ja tietyin edellytyksin, millä vähennetään jäsenvaltioiden mahdollisuutta käyttää varoja uudelleen. Näin jäsenvaltioita kannustetaan havaitsemaan, ilmoittamaan ja oikaisemaan vakavat puutteet ennen varmennetun tilinpäätöksen toimittamista komissiolle. Kaikkien näiden tekijöiden avulla olisi voitava alentaa virhetasoa pysyvästi.

Ks. myös komission vastaus 6.11 kohtaan.

| 6.73 | Tapahtumatarkastukset osoittavat tällä monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen alalla, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 5,2  prosenttia (ks.
  liite 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.73

Tapahtumatarkastukset osoittavat tällä monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen alalla, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 5,2  prosenttia (ks.
  liite 6.1
  ).

| 6.74 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset ovat vuodesta 2009 alkaen osoittaneet, että ohjelmakauden 2007–2013 virhetaso on merkittävästi ohjelmakautta 2000–2006 alhaisempi. Arvioitu virhetaso pysyttelee kuitenkin itsepintaisesti olennaisuusrajan yläpuolella. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että alan menot korvataan edunsaajien ilmoittamien tosiasiallisesti aiheutuneiden kulujen perusteella. Yksinkertaistamista on yritetty edellisinä vuosina useaan kertaan, mutta sillä on ollut vain vähäinen vaikutus tapahtumien sääntöjenmukaisuuteen. Samanaikaisesti valvonnan lisääntyminen on aiheuttanut kansalliselle hallinnolle ja edunsaajille merkittävän hallinnollisen rasitteen. Komissio perusti vuonna 2015 korkean tason yksinkertaistamisryhmän valmistelemaan vuonna 2020 päättyvän ohjelmakauden jälkeistä aikaa (ks. kohta 6.8). |
| --- | --- |

6.74

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset ovat vuodesta 2009 alkaen osoittaneet, että ohjelmakauden 2007–2013 virhetaso on merkittävästi ohjelmakautta 2000–2006 alhaisempi. Arvioitu virhetaso pysyttelee kuitenkin itsepintaisesti olennaisuusrajan yläpuolella. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että alan menot korvataan edunsaajien ilmoittamien tosiasiallisesti aiheutuneiden kulujen perusteella. Yksinkertaistamista on yritetty edellisinä vuosina useaan kertaan, mutta sillä on ollut vain vähäinen vaikutus tapahtumien sääntöjenmukaisuuteen. Samanaikaisesti valvonnan lisääntyminen on aiheuttanut kansalliselle hallinnolle ja edunsaajille merkittävän hallinnollisen rasitteen. Komissio perusti vuonna 2015 korkean tason yksinkertaistamisryhmän valmistelemaan vuonna 2020 päättyvän ohjelmakauden jälkeistä aikaa (ks. kohta 6.8).

| 6.74 | Ohjelmakauden 2007–2013 virhetaso pysyy vakaana ja jää selvästi kaudella 2000–2006 ilmoitettuja virhetasoja alemmaksi. Tämä kehitys perustuu parannettuun sääntelykehykseen, joka käsittää yksinkertaistamisen, tehostettuihin hallinto- ja valvontajärjestelmiin sekä komission maksujen keskeyttämistä ja lykkäämistä koskevaan kurinalaiseen politiikkaan, jota se noudattaa heti, kun puutteita havaitaan, kuten vuoden 2015 toimintakertomuksissa on ilmoitettu.

  Lisäksi komission vuonna 2010 tilaama tutkimus rahastojen täytäntöönpanon ja hallinnoinnin hallinnollisista kustannuksista osoittaa, että niiden osuus kaikista tukikelpoisista EAKR:n/koheesiorahaston menoista ei ole liian suuri, sillä sen arvioitiin olevan 3,2 prosenttia koko kaudelta (noin 12,5 miljardia euroa). Toisessa vuonna 2012 tehdyssä tutkimuksessa, jota käytettiin kauden 2014–2020 vaikutustenarvioinnin perusteena, arvioitiin, että komission ehdotukset johtaisivat siihen, että tuensaajien hallinnollinen työmäärä pienenisi miltei 20 prosenttia.


  Komissio on myös työskennellyt aktiivisesti jäsenvaltioiden kanssa yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöönoton edistämiseksi. Niissä keskitytään tuloksiin, ja ne perustuvat laskettuihin kustannuksiin, ei aiheutuneiden kustannusten korvaamiseen. Siksi niiden käyttöä pyritään lisäämään laajasti, ja komissio katsoo, että näistä ponnisteluista on jo syntynyt myönteisiä tuloksia (ks. myös komission vastaukset 6.15 kohtaan).


  Jotta komissio ymmärtäisi paremmin, mitä esteitä yksinkertaistamistoimien käytöllä on, se tekee tutkimusta, jonka avulla sen pitäisi voida arvioida yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöönoton määrää jäsenvaltioissa ja niiden käytön lisäämispotentiaalia.


  Komissio on perustanut yksinkertaistamista käsittelevän korkean tason työryhmän, jonka tehtävänä on laatia suosituksia, jotta voidaan maksimoida mahdollisuudet vähentää hallinnollista työmäärää vuosien 2014–2020 sääntelykehyksessä. |
| --- | --- |

6.74

Lisäksi komission vuonna 2010 tilaama tutkimus rahastojen täytäntöönpanon ja hallinnoinnin hallinnollisista kustannuksista osoittaa, että niiden osuus kaikista tukikelpoisista EAKR:n/koheesiorahaston menoista ei ole liian suuri, sillä sen arvioitiin olevan 3,2 prosenttia koko kaudelta (noin 12,5 miljardia euroa). Toisessa vuonna 2012 tehdyssä tutkimuksessa, jota käytettiin kauden 2014–2020 vaikutustenarvioinnin perusteena, arvioitiin, että komission ehdotukset johtaisivat siihen, että tuensaajien hallinnollinen työmäärä pienenisi miltei 20 prosenttia.

Komissio on myös työskennellyt aktiivisesti jäsenvaltioiden kanssa yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöönoton edistämiseksi. Niissä keskitytään tuloksiin, ja ne perustuvat laskettuihin kustannuksiin, ei aiheutuneiden kustannusten korvaamiseen. Siksi niiden käyttöä pyritään lisäämään laajasti, ja komissio katsoo, että näistä ponnisteluista on jo syntynyt myönteisiä tuloksia (ks. myös komission vastaukset 6.15 kohtaan).

Jotta komissio ymmärtäisi paremmin, mitä esteitä yksinkertaistamistoimien käytöllä on, se tekee tutkimusta, jonka avulla sen pitäisi voida arvioida yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöönoton määrää jäsenvaltioissa ja niiden käytön lisäämispotentiaalia.

Komissio on perustanut yksinkertaistamista käsittelevän korkean tason työryhmän, jonka tehtävänä on laatia suosituksia, jotta voidaan maksimoida mahdollisuudet vähentää hallinnollista työmäärää vuosien 2014–2020 sääntelykehyksessä.

Suositukset

| 6.75 | Liitteessä 6.2
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty. Tilintarkastustuomioistuin antoi vuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa 16 suositusta. Komissio on pannut niistä täytäntöön yhdeksän kokonaan, neljä suurimmaksi osaksi ja kaksi joiltakin osin. Yhtä suositusta ei ole pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

6.75

Liitteessä 6.2
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty. Tilintarkastustuomioistuin antoi vuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa 16 suositusta. Komissio on pannut niistä täytäntöön yhdeksän kokonaan, neljä suurimmaksi osaksi ja kaksi joiltakin osin. Yhtä suositusta ei ole pantu täytäntöön.

| 6.75 | Komissio toteaa, ettei se ollut hyväksynyt sitä, että tässä kohdassa ilmoitettua suositusta ei katsottu noudatetun.

  Katso tarkempia tietoja komission vastauksesta liitteeseen 6.2. |
| --- | --- |

6.75

Katso tarkempia tietoja komission vastauksesta liitteeseen 6.2.

| 6.76 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän arvion ja vuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella seuraavaa: |
| --- | --- |

6.76

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän arvion ja vuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella seuraavaa:

| — | Suositus 1: Komission olisi harkittava tarkoin uudelleen – ottaen myös huomioon korkean tason yksinkertaistamisryhmän ehdotukset – ERI-rahastojen rakennetta ja täytäntöönpanomekanismia tehdessään lainsäädäntöehdotustaan seuraavalle ohjelmakaudelle (toteuttamisen tavoiteajankohta: lopulliset tulokset ennen kuin komissio esittää ehdotuksensa vuonna 2020 päättyvän ohjelmakauden jälkeiselle ajalle). |
| --- | --- |

—

Suositus 1: Komission olisi harkittava tarkoin uudelleen – ottaen myös huomioon korkean tason yksinkertaistamisryhmän ehdotukset – ERI-rahastojen rakennetta ja täytäntöönpanomekanismia tehdessään lainsäädäntöehdotustaan seuraavalle ohjelmakaudelle (toteuttamisen tavoiteajankohta: lopulliset tulokset ennen kuin komissio esittää ehdotuksensa vuonna 2020 päättyvän ohjelmakauden jälkeiselle ajalle).

Komissio hyväksyy suosituksen osittain.

Vaikka komissio ei pysty tässä vaiheessa sitoutumaan vuoden 2020 jälkeistä kautta koskeviin lainsäädäntöehdotuksiin, se arvioi kaikki toteutuskelpoiset vaihtoehdot ja ottaa huomioon korkean tason työryhmän ehdotukset sekä tutkimusten tulokset ja näytön vuosien 2014–2020 ohjelmakauden täytäntöönpanosta sekä muut olennaiset tiedot.

| — | Suositus 2: Komission olisi hyödynnettävä ohjelmakaudella 2007–2013 saatua kokemusta ja raportoitava ohjelmakauden 2014–2020 kansallisia tukikelpoisuussääntöjä koskevasta kohdennetusta analyysista. Sen olisi tämän perusteella annettava ohjeita jäsenvaltioille siitä, miten yksinkertaistetaan ja vältetään tarpeettoman monimutkaisia ja/tai työläitä sääntöjä, jotka eivät tuo lisäarvoa toimintapolitiikalla saavutettavien tulosten osalta (”ylisääntely”), erityisesti kuin säännöt johtavat merkittäviin ja/tai toistuviin virheisiin (toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2018 loppu). |
| --- | --- |

—

Suositus 2: Komission olisi hyödynnettävä ohjelmakaudella 2007–2013 saatua kokemusta ja raportoitava ohjelmakauden 2014–2020 kansallisia tukikelpoisuussääntöjä koskevasta kohdennetusta analyysista. Sen olisi tämän perusteella annettava ohjeita jäsenvaltioille siitä, miten yksinkertaistetaan ja vältetään tarpeettoman monimutkaisia ja/tai työläitä sääntöjä, jotka eivät tuo lisäarvoa toimintapolitiikalla saavutettavien tulosten osalta (”ylisääntely”), erityisesti kuin säännöt johtavat merkittäviin ja/tai toistuviin virheisiin (toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2018 loppu).

Komissio hyväksyy tämän suosituksen.

Se kiinnittää erityistä huomiota kansallisiin tukikelpoisuussääntöihin kansallisten hallinto- ja valvontajärjestelmien valvonnassa ja tarkastuksessa etenkin sellaisten jäsenvaltioiden tapauksessa, joiden virhetasot ovat pysyvästi korkeat.

Näin se auttaa kyseisiä jäsenvaltioita yksinkertaistamaan menettelyjään ja välttämään tarpeettoman monimutkaisia ja raskaita sääntöjä, edistää hyvien käytäntöjen vaihtoa ja raportoi kertyneistä kokemuksista vuonna 2018. Komissio jatkaa yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käytön edistämistä määrätietoisesti ohjelmakaudella 2014–2020.

Komissio muistuttaa, että jaetussa hallinnoinnissa tukikelpoisuussääntöjen tarkistaminen ja yksinkertaistaminen on ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla.

| — | Suositus 3: Komission olisi annettava neuvostolle ja parlamentille lainsäädäntöehdotus, joka koskee asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamista samanarvoisella säädöksellä jaettuun hallinnointiin kuuluvien rahoitusjärjestelyvälineiden tukikelpoisuusjakson jatkamisen osalta. Asetusmuutos on tarpeen, jotta jäsenvaltiot saavat oikeusvarmuuden (toteuttamisen tavoiteajankohta: välittömästi). |
| --- | --- |

—

Suositus 3: Komission olisi annettava neuvostolle ja parlamentille lainsäädäntöehdotus, joka koskee asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamista samanarvoisella säädöksellä jaettuun hallinnointiin kuuluvien rahoitusjärjestelyvälineiden tukikelpoisuusjakson jatkamisen osalta. Asetusmuutos on tarpeen, jotta jäsenvaltiot saavat oikeusvarmuuden (toteuttamisen tavoiteajankohta: välittömästi).

Komissio ei hyväksy tätä suositusta.

Kuten komissio on todennut vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2014 vuosikertomuksessaan antamaan samaan suositukseen, se katsoo, että Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2014 antaman mandaatin mukaisesti sen sulkemista koskeviin suuntaviivoihin tehdyt muutokset olivat asetuksen (EY) N:o 1083/2006, sellaisena kuin se on muutettuna, 78 artiklan 6 kohdan mukaiset, eikä säädöstä tarvinnut siksi muuttaa (katso myös komission yhteinen vastaus 6.59–6.62 kohtaan ja tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2014 vuosikertomuksen suositukseen 5).

Komissio toteaa, että neuvosto ja Euroopan parlamentti panivat merkille tilintarkastustuomioistuimen suosituksen, jonka se antoi vuoden 2014 vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä, mutta eivät puoltaneet sitä.

| — | Suositus 4: Komission olisi ohjelmakauden 2014–2020 osalta selvennettävä palautettavan arvonlisäveron käsitettä jäsenvaltioille erityisesti julkisten edunsaajien kohdalla, jotta vältetään erilaiset tulkinnat palautukseen oikeuttamattoman arvonlisäveron käsitteestä ja se, että EU:n varoja ei hyödynnetä optimaalisesti (toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2017 puoliväli). |
| --- | --- |

—

Suositus 4: Komission olisi ohjelmakauden 2014–2020 osalta selvennettävä palautettavan arvonlisäveron käsitettä jäsenvaltioille erityisesti julkisten edunsaajien kohdalla, jotta vältetään erilaiset tulkinnat palautukseen oikeuttamattoman arvonlisäveron käsitteestä ja se, että EU:n varoja ei hyödynnetä optimaalisesti (toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2017 puoliväli).

Komissio hyväksyy tämän suosituksen.

Se antaa jäsenvaltioille ohjeita, joissa selvennetään hyvitettävän arvonlisäveron käsitettä vuosien 2014–2020 ohjelmakaudella sen mukaan, millaisia poliittisia valintoja lainsäätäjät ovat tehneet arvonlisäveron tukikelpoisuudesta yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 69 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetyn mukaisesti.

| — | Suositus 5: Komission olisi varmistettava, että kaikki ohjelmakauden 2007–2013 EAKR:n ja ESR:n rahoitusvälineisiin liittyvät menot on sisällytetty riittävän aikaisin päättämisilmoituksiin, jotta tarkastusviranomaiset voivat toimittaa tarkastuksensa. Lisäksi komission olisi kannustettava kaikkia rahoitusvälineitä toteuttaneita jäsenvaltioita toimittamaan välineiden päättämistä silmällä pitäen tarkastuksia, jotka koskevat niiden täytäntöönpanoa (toteuttamisen tavoiteajankohta: välittömästi). |
| --- | --- |

—

Suositus 5: Komission olisi varmistettava, että kaikki ohjelmakauden 2007–2013 EAKR:n ja ESR:n rahoitusvälineisiin liittyvät menot on sisällytetty riittävän aikaisin päättämisilmoituksiin, jotta tarkastusviranomaiset voivat toimittaa tarkastuksensa. Lisäksi komission olisi kannustettava kaikkia rahoitusvälineitä toteuttaneita jäsenvaltioita toimittamaan välineiden päättämistä silmällä pitäen tarkastuksia, jotka koskevat niiden täytäntöönpanoa (toteuttamisen tavoiteajankohta: välittömästi).

Komissio hyväksyy suosituksen.

Se selvensi jo sulkemista koskevissa ohjelmakauden 2007–2013 suuntaviivoissaan, että jotta tarkastusviranomaisilla olisi tarpeeksi aikaa tehdä työnsä päättämisilmoituksen osalta, loppumaksua koskeva pyyntö ja lopullinen menoilmoitus olisi toimitettava tarkastusviranomaisille hyvissä ajoin ajankohtana, joka sovitaan viranomaisten kanssa kunkin ohjelman osalta erikseen.

Päättämisilmoituksen osalta komissio on jo kehottanut tarkastusviranomaisia hankkimaan ja antamaan varmistuksen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta rahoitusvälineisiin maksettujen ohjelmaosuuksien lisäksi myös tämän osuuden käytöstä tilien perusteena olevissa toimissa, jotka lopulliset edunsaajat ovat toteuttaneet. Komissio arvioi 31. maaliskuuta 2017 mennessä toimitettujen päättämispakettien perusteella, onko rahoitusvälineitä koskeva tarkastustyö ollut riittävää, sillä menojen tukikelpoisuus määritellään näiden välineiden osalta päättämisen yhteydessä.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

HANKKEIDEN TULOKSELLISUUDEN ARVIOINTI

| 6.77 | Euroopan unionin talousarvion toteuttaminen moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti edellyttää, että varojen käytössä ei keskitytä ainoastaan sääntöjen noudattamiseen vaan myös suunniteltujen tavoitteiden saavuttamiseen (54). Näistä 216 hankkeesta 149 oli saatu päätökseen tarkastuskäynnin ajankohtana. Kaikilla otokseen poimituilla 15 jäsenvaltiolla oli ainakin kolme päätökseen saatettua hanketta, jotka voitiin arvioida (ks. kohta 6.9). |
| --- | --- |

6.77

Euroopan unionin talousarvion toteuttaminen moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti edellyttää, että varojen käytössä ei keskitytä ainoastaan sääntöjen noudattamiseen vaan myös suunniteltujen tavoitteiden saavuttamiseen (54). Näistä 216 hankkeesta 149 oli saatu päätökseen tarkastuskäynnin ajankohtana. Kaikilla otokseen poimituilla 15 jäsenvaltiolla oli ainakin kolme päätökseen saatettua hanketta, jotka voitiin arvioida (ks. kohta 6.9).

| 6.78 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti näiden 149 tapahtuman sääntöjenmukaisuuden ja arvioi jo toisena peräkkäisenä vuonna (55) edunsaajien toimittamien tietojen perusteella, missä määrin |
| --- | --- |

6.78

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti näiden 149 tapahtuman sääntöjenmukaisuuden ja arvioi jo toisena peräkkäisenä vuonna (55) edunsaajien toimittamien tietojen perusteella, missä määrin

| — | tuloksellisuuden mittaamisjärjestelmällä voitiin arvioida, olivatko hankkeiden hyväksyntäasiakirjoissa (hankehakemus, avustussopimus, sopimus ja/tai osarahoituspäätös) esitettyjen hankkeiden tavoitteet toimenpideohjelmien tavoitteiden mukaisia ja oliko hankkeiden tuloksellisuuden mittaamista varten vahvistettu asianmukaisia tulosindikaattoreita |
| --- | --- |

—

tuloksellisuuden mittaamisjärjestelmällä voitiin arvioida, olivatko hankkeiden hyväksyntäasiakirjoissa (hankehakemus, avustussopimus, sopimus ja/tai osarahoituspäätös) esitettyjen hankkeiden tavoitteet toimenpideohjelmien tavoitteiden mukaisia ja oliko hankkeiden tuloksellisuuden mittaamista varten vahvistettu asianmukaisia tulosindikaattoreita

| — | hankkeilla saavutettiin kyseiset tavoitteet ja kullekin indikaattorille asetetut tavoitearvot. Tilintarkastustuomioistuimen analyysi oli tänä vuonna viimevuotista laajempi, sillä se ei kohdistunut ainoastaan hanketuotoksiin (56) vaan myös tuloksiin, jotta voitiin mitata hankkeiden tuloksellisuus toimenpideohjelmien tulostavoitteiden edistämisen kannalta. |
| --- | --- |

—

hankkeilla saavutettiin kyseiset tavoitteet ja kullekin indikaattorille asetetut tavoitearvot. Tilintarkastustuomioistuimen analyysi oli tänä vuonna viimevuotista laajempi, sillä se ei kohdistunut ainoastaan hanketuotoksiin (56) vaan myös tuloksiin, jotta voitiin mitata hankkeiden tuloksellisuus toimenpideohjelmien tulostavoitteiden edistämisen kannalta.

| 6.79 | Kuvassa 6.10
  esitetään yhteenveto päätökseensaatujen hankkeiden tuloksellisuudesta. |
| --- | --- |

6.79

Kuvassa 6.10
  esitetään yhteenveto päätökseensaatujen hankkeiden tuloksellisuudesta.

Kuva 6.10 –   Päätökseensaatujen hankkeiden tuloksellisuuden arvioinnin tulokset

| Tuloksellisuuden arviointi | Niiden hankkeiden määrä, joissa |
| --- | --- |
| sekä tuotos- että tulosindikaattorit oli määritetty ja arvioitu | tuotokset oli määritetty ja arvioitu mutta tulosindikaattoreita ei ollut määritetty | sekä tuotos- että tulosindikaattorit olivat määrittämättä eikä niitä voitu arvioida | YHTEENSÄ |
| Hankkeiden määrä | 90 | 57 | 2 | 149 |
| — | Tavoitteet saavutettu kokonaan |

Tuloksellisuuden arviointi

Niiden hankkeiden määrä, joissa

sekä tuotos- että tulosindikaattorit oli määritetty ja arvioitu

tuotokset oli määritetty ja arvioitu mutta tulosindikaattoreita ei ollut määritetty

sekä tuotos- että tulosindikaattorit olivat määrittämättä eikä niitä voitu arvioida

YHTEENSÄ

Hankkeiden määrä

90

57

2

149

—

Tavoitteet saavutettu kokonaan

52 (58 %)

50 (88 %)

—

102 (68 %)

| — | Tavoitteet saavutettu osittain |
| --- | --- |

—

Tavoitteet saavutettu osittain

34 (38 %)

7 (12 %)

—

41 (28 %)

| — | Tavoitteita ei saavutettu |
| --- | --- |

—

Tavoitteita ei saavutettu

4 (4 %)

—

—

4 (3 %)

| — | Ei arvioitavissa |
| --- | --- |

—

Ei arvioitavissa

—

—

2 (100 %)

2 (1 %)

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

Kahta lukuun ottamatta kaikkia tarkastettuja hankkeita varten oli käytössä tuloksellisuutta mittaava järjestelmä, jossa hankkeiden ja toimenpideohjelman tavoitteiden välillä oli yhteys

| 6.80 | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 149 hankkeesta 147:ssä (99 prosentissa) oli käytössä tuloksellisuutta mittaava järjestelmä, jonka perusteella voitiin arvioida, ovatko tuotosindikaattorit (kunkin toimintalinjan kohdalla määritettyjen) toimenpideohjelman indikaattorien mukaisia. |
| --- | --- |

6.80

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 149 hankkeesta 147:ssä (99 prosentissa) oli käytössä tuloksellisuutta mittaava järjestelmä, jonka perusteella voitiin arvioida, ovatko tuotosindikaattorit (kunkin toimintalinjan kohdalla määritettyjen) toimenpideohjelman indikaattorien mukaisia.

| 6.81 | Jäljellä olevissa kahdessa tapauksessa (yhdessä prosentissa) tilintarkastustuomioistuin ei voinut arvioida hankkeiden tuotoksia, koska tuotostavoitteiden tavoitearvoja ei ollut vahvistettu hankkeen hyväksymisvaiheessa tai hallintoviranomainen/välittäjäelin ei voinut toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle asianmukaista aineistoa, jossa olisi esitetty evidenssiä siitä, että tavoitearvot on määritetty ja niistä on tiedotettu edunsaajalle (57). Tilintarkastustuomioistuin ei niin ollen voinut arvioida, missä määrin hankkeet edistivät toimenpideohjelmien tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

6.81

Jäljellä olevissa kahdessa tapauksessa (yhdessä prosentissa) tilintarkastustuomioistuin ei voinut arvioida hankkeiden tuotoksia, koska tuotostavoitteiden tavoitearvoja ei ollut vahvistettu hankkeen hyväksymisvaiheessa tai hallintoviranomainen/välittäjäelin ei voinut toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle asianmukaista aineistoa, jossa olisi esitetty evidenssiä siitä, että tavoitearvot on määritetty ja niistä on tiedotettu edunsaajalle (57). Tilintarkastustuomioistuin ei niin ollen voinut arvioida, missä määrin hankkeet edistivät toimenpideohjelmien tavoitteiden saavuttamista.

Lähes kaikissa niistä 90 hankkeesta, joissa sekä tuotos- että tulostavoitteet oli määritetty, kyseiset tavoitteet oli saavutettu kokonaan tai osittain

| 6.82 | Ohjelmakaudella 2007–2013 oli lakisääteisenä vaatimuksena, että edunsaajien on määritettävä ja raportoitava tuotokset mutta ei tuloksia. Tuloksellisuutta oli seurattava toimenpideohjelman toimintalinjojen – ei hankkeiden – tasolla. |
| --- | --- |

6.82

Ohjelmakaudella 2007–2013 oli lakisääteisenä vaatimuksena, että edunsaajien on määritettävä ja raportoitava tuotokset mutta ei tuloksia. Tuloksellisuutta oli seurattava toimenpideohjelman toimintalinjojen – ei hankkeiden – tasolla.

| 6.82–6.83 | Vaikka rakennerahastoja koskevassa vuosien 2007–2013 lainsäädännössä kansallisia viranomaisia ei velvoitettu määrittelemään tulosindikaattoreita hanketasolla, komissio kehottaa tekemään niin, jos se on tarpeen. Joitakin tulosindikaattoreita ei voitu mitata järkevästi yksittäisen hankkeen tasolla. |
| --- | --- |

6.82–6.83

| 6.83 | Jäsenvaltioiden viranomaisilla oli silti mahdollisuus määrittää tulosindikaattoreita. Näin oli mahdollista luoda yhteys hankkeiden tulosten ja toimintalinjojen välille ja todeta, kuinka hankkeilla edistettiin toimenpideohjelman tavoitteiden saavuttamista. Tulosindikaattorit oli määritetty kaikkiaan 149:stä päätökseensaadusta EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n hankkeesta 90:lle (60 prosentille). |
| --- | --- |

6.83

Jäsenvaltioiden viranomaisilla oli silti mahdollisuus määrittää tulosindikaattoreita. Näin oli mahdollista luoda yhteys hankkeiden tulosten ja toimintalinjojen välille ja todeta, kuinka hankkeilla edistettiin toimenpideohjelman tavoitteiden saavuttamista. Tulosindikaattorit oli määritetty kaikkiaan 149:stä päätökseensaadusta EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n hankkeesta 90:lle (60 prosentille).

| 6.84 | Niistä päätökseen saatetuista 90 hankkeesta, jotka voitiin arvioida sekä tuotos- että tulostavoitteiden osalta, 52 hankkeessa (58 prosenttia) oli saavutettu hallintoviranomaisten asettamat tuotos- ja tulostavoitteet kokonaan (ks.
  laatikko 6.11
  ). Näistä 90 hankkeesta 34 muussa hankkeessa (38 prosentissa) tuotos- ja tulostavoitteet oli saavutettu osittain. |
| --- | --- |

6.84

Niistä päätökseen saatetuista 90 hankkeesta, jotka voitiin arvioida sekä tuotos- että tulostavoitteiden osalta, 52 hankkeessa (58 prosenttia) oli saavutettu hallintoviranomaisten asettamat tuotos- ja tulostavoitteet kokonaan (ks.
  laatikko 6.11
  ). Näistä 90 hankkeesta 34 muussa hankkeessa (38 prosentissa) tuotos- ja tulostavoitteet oli saavutettu osittain.

| 6.84 | Komissio toteaa, että 90 tutkitusta hankkeesta, joissa tuotos- ja tulosindikaattorit on määritetty, 86 saavutti (kokonaan tai osittain) tai ylitti tavoitteensa.

  Komissio katsoo, että on ensisijaisesti seurantakomiteoiden tehtävä varmistaa, että valitaan ja hyväksytään sellaisia hankkeita, jotka tuottavat EU:lle lisäarvoa.


  Ohjelmien toiminnan arviointia tehostetaan ohjelmakaudella 2014–2020: vuosia 2014–2020 koskevan sääntelykehyksen mukaan (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 6 ja 7 kohta) komissio voi määrätä sanktioita jäsenvaltioille, jos ohjelman tavoitteet ovat merkittävässä määrin jääneet saavuttamatta, tulosten tarkastelun perusteella (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 6 kohta) ja ohjelman päättyessä (22 artiklan 7 kohta). |
| --- | --- |

6.84

Komissio katsoo, että on ensisijaisesti seurantakomiteoiden tehtävä varmistaa, että valitaan ja hyväksytään sellaisia hankkeita, jotka tuottavat EU:lle lisäarvoa.

Ohjelmien toiminnan arviointia tehostetaan ohjelmakaudella 2014–2020: vuosia 2014–2020 koskevan sääntelykehyksen mukaan (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 6 ja 7 kohta) komissio voi määrätä sanktioita jäsenvaltioille, jos ohjelman tavoitteet ovat merkittävässä määrin jääneet saavuttamatta, tulosten tarkastelun perusteella (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 6 kohta) ja ohjelman päättyessä (22 artiklan 7 kohta).

Laatikko 6.11 –   Esimerkki hankkeesta, jossa tavoitteet oli saavutettu kokonaan

Hankkeessa saavutettiin tuotos- ja tulostavoitteet: Romaniassa toteutettu ESR:n hanke koski rakennusalan koulutuskurssien organisointia ja pitämistä. Tarkoituksena oli, että osallistujat saisivat työllistymisnäkymiä parantavia uusia taitoja. Hankkeen avustussopimuksessa määriteltiin viisi tuotosindikaattoria ja kahdeksan tulosindikaattoria, jotka olivat toimenpideohjelman toimintalinjan indikaattorien mukaisia. Hankkeessa saavutettiin kaikki indikaattorit avustussopimuksessa vahvistettuun määräaikaan mennessä. Hankkeessa jopa ylitettiin pitkäaikaistyöttömien naisten ja nuorten osallistumiselle asetetut tavoitearvot.

| 6.85 | Jäljellä olevissa neljässä hankkeessa (4 prosentissa) ei saavutettu yhtäkään tavoitteista. Kansalliset viranomaiset peruuttivat yhden näistä neljästä hankkeesta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen (ks.
  laatikko 6.12
  ). |
| --- | --- |

6.85

Jäljellä olevissa neljässä hankkeessa (4 prosentissa) ei saavutettu yhtäkään tavoitteista. Kansalliset viranomaiset peruuttivat yhden näistä neljästä hankkeesta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen (ks.
  laatikko 6.12
  ).

| 6.85 | Komissio toteuttaa kaikki mahdolliset toimet varmistaakseen EU:n varojen moitteettoman ja tehokkaan käytön. Toimenpideohjelmista rahoitettujen hankkeiden toiminta arvioidaan vasta ohjelman päättämisvaiheessa. |
| --- | --- |

6.85

Laatikko 6.12 –   Esimerkki hankkeesta, jossa tavoitteita ei saavutettu

Ruskohiilin polttamiseen tarkoitetun uuden menetelmän kehittämiseen liittyvässä EAKR:n hankkeessa Puolassa hankkeen toteuttamiseen tarvittavat edunsaajan tekniset valmiudet riippuivat ulkoisista sopimuspuolista. Jotkut näistä sopimuspuolista eivät lopulta osallistuneet hankkeeseen. Tämän vuoksi hankkeella ei saavutettu suunniteltuja tavoitteita. Välittäjäelin päätti peruuttaa hankkeen tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen.

Tulosindikaattoreita ei ollut määritelty 38 prosentissa hankkeista

| 6.86 | Päätökseensaaduista 149 hankkeesta 57:ssä (38 prosentissa) jäsenvaltioiden viranomaiset sovelsivat tuloksellisuutta mittaavaa järjestelmää, jonka avulla hanketuotoksia voitiin seurata, mutta ne eivät olleet määrittäneet tulosindikaattoreita tai tavoitearvoja hankkeiden hyväksyntäasiakirjoissa. Tilintarkastustuomioistuin ei voinut näiden hankkeiden kohdalla mitata, missä määrin ne mahdollisesti edistivät toimenpideohjelmien tulostavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

6.86

Päätökseensaaduista 149 hankkeesta 57:ssä (38 prosentissa) jäsenvaltioiden viranomaiset sovelsivat tuloksellisuutta mittaavaa järjestelmää, jonka avulla hanketuotoksia voitiin seurata, mutta ne eivät olleet määrittäneet tulosindikaattoreita tai tavoitearvoja hankkeiden hyväksyntäasiakirjoissa. Tilintarkastustuomioistuin ei voinut näiden hankkeiden kohdalla mitata, missä määrin ne mahdollisesti edistivät toimenpideohjelmien tulostavoitteiden saavuttamista.

| 6.86 | Komissio ja jäsenvaltiot arvioivat, miten hyvin toimenpideohjelmien tulostavoitteet on saavutettu, ensisijaisesti jälkikäteen tehtävillä arvioinneilla, joissa hyödynnetään tuotos- ja tulosindikaattoreihin liittyvää seurantaa ja raportointia. |
| --- | --- |

6.86

| 6.87 | Tilintarkastustuomioistuimen arvioinnista käy ilmi, että näitä tapauksia havaittiin otoksen 15 jäsenvaltiosta 13:ssa. Ongelma vaivasi kuitenkin erityisesti Tšekissä, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Latviassa ja Itävallassa EAKR:n/koheesiorahaston kohdalla ja Tšekissä, Saksassa, Espanjassa ja Puolassa ESR:n kohdalla. Kyseisissä maissa tulosindikaattorit oli määritelty ainoastaan puolessa tarkastetuista päätökseen saatetuista hankkeista. |
| --- | --- |

6.87

Tilintarkastustuomioistuimen arvioinnista käy ilmi, että näitä tapauksia havaittiin otoksen 15 jäsenvaltiosta 13:ssa. Ongelma vaivasi kuitenkin erityisesti Tšekissä, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Latviassa ja Itävallassa EAKR:n/koheesiorahaston kohdalla ja Tšekissä, Saksassa, Espanjassa ja Puolassa ESR:n kohdalla. Kyseisissä maissa tulosindikaattorit oli määritelty ainoastaan puolessa tarkastetuista päätökseen saatetuista hankkeista.

| 6.88 | Näistä 57 päätökseensaadusta EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n hankkeesta 50:ssä (88 prosentissa) oli kuitenkin saavutettu hallintoviranomaisten asettamat tuotostavoitteet kokonaan. Jäljelle jäävissä seitsemässä hankkeessa (12 prosentissa) oli saavutettu tuotostavoitteet osittain. |
| --- | --- |

6.88

Näistä 57 päätökseensaadusta EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n hankkeesta 50:ssä (88 prosentissa) oli kuitenkin saavutettu hallintoviranomaisten asettamat tuotostavoitteet kokonaan. Jäljelle jäävissä seitsemässä hankkeessa (12 prosentissa) oli saavutettu tuotostavoitteet osittain.

| 6.89 | Tilintarkastustuomioistuin pani merkille ohjelmakauden 2014–2020 osalta, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaan jäsenvaltioilla ei ole oikeudellista velvollisuutta määrittää tulosindikaattoreita hanketasolla. Tästä huolimatta tilintarkastustuomioistuin pitää hyvänä käytäntönä sitä, että hallintoviranomaisten ja välittäjäelinten olisi aina kun mahdollista määritettävä hanketasolla relevantteja tulosindikaattoreita, joiden avulla mitataan, miten hankkeella on edistetty toimenpideohjelman toimintalinjalle asetettujen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

6.89

Tilintarkastustuomioistuin pani merkille ohjelmakauden 2014–2020 osalta, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaan jäsenvaltioilla ei ole oikeudellista velvollisuutta määrittää tulosindikaattoreita hanketasolla. Tästä huolimatta tilintarkastustuomioistuin pitää hyvänä käytäntönä sitä, että hallintoviranomaisten ja välittäjäelinten olisi aina kun mahdollista määritettävä hanketasolla relevantteja tulosindikaattoreita, joiden avulla mitataan, miten hankkeella on edistetty toimenpideohjelman toimintalinjalle asetettujen tavoitteiden saavuttamista.

| 6.89 | Komissio toteaa, että ohjelmakaudelle 2014–2020 on odotettavissa merkittävä parannus, kun kattava järjestelmä, joka sisältää pakolliset tuotos- ja tulosindikaattorit, otetaan käyttöön ohjelmatasolla. Tavoitteiden saavuttamista mitataan tulosindikaattorilla (vertaamalla lähtötilannetta ja päämäärää). Ohjelmat mittaavat tulosindikaattorien kehittymistä ja ilmoittavat siitä järjestelmällisesti. Ohjelman sisäiset hankkeet valitaan siten, että ne tuottaisivat tuotoksia ja vaikuttaisivat osaltaan ohjelmatason tulosten saavuttamiseen. Niiden edistystä mitataan tuotosindikaattoreilla. Myös ne ovat pakollisia. |
| --- | --- |

6.89

---

(1)  Rahastokohtaiset ennakkomaksut ohjelmakaudelle 2014–2020 olivat EAKR:n osalta seuraavat: 3,8 miljardia euroa, koheesiorahasto: 1,2 miljardia euroa, Euroopan sosiaalirahasto: 2,3 miljardia euroa, ja muiden osalta: 0,5 miljardia euroa. Nämä maksut eivät kuuluneet tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen piiriin (ks. Kohta 6.9).

(2)  Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus (SEUT), 174–178 artikla.

(3)  Ohjelmakausilla 2007–2013 ja 2014–2020 koheesiorahastosta osoitetaan rahoitusta seuraaville maille: Bulgaria, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Portugali, Puola, Romania, Slovenia, Slovakia, Tšekki, Unkari ja Viro. Espanja oli oikeutettu koheesiorahaston siirtymätukeen vain ohjelmakaudella 2007–2013.

(4)  Komissio hyväksyi ohjelmakautta 2007–2013 varten 440 toimenpideohjelmaa (EAKR/koheesiorahasto: 322 toimenpideohjelmaa, joista 25:een sisältyi koheesiorahaston hankkeita; ESR: 118 toimenpideohjelmaa) ja ohjelmakautta 2014–2020 varten 392 toimenpideohjelmaa (joista suurin osa kattaa enemmän kuin yhden rahaston).

(5)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen kertomus ”Yleiskatsaus: EU:n maatalous ja koheesiomenot 2007–2013”, kohta 23 ja kaavio 6. Kertomuksen tietoja ei ole mukautettu.

(6)  Komission päätös C(2015) 4806, tehty 10. heinäkuuta 2015.

(7)  Näistä tapahtumista 120 koski EAKR:n hankkeita, 52 koheesiorahaston hankkeita, 44 ESR:n hankkeita ja seitsemän EAKR:n rahoitusvälineitä, ja kaikki liittyvät ohjelmakauteen 2007–2013 lukuun ottamatta neljää ESR:n hanketta, jotka liittyvät ohjelmakauteen 2000–2006 (ks.
  liite 6.1
  ). Otos poimittiin alan kaikista maksuista lukuun ottamatta ennakkomaksuja, joiden arvo oli vuonna 2015 yhteensä 1,3 miljardia euroa.

(8)  Bulgaria, Espanja, Kreikka, Italia, Itävalta, Latvia, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Saksa, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Yhdistynyt kuningaskunta (ks.
  liite 1.3
  ).

(9)  Bulgaria, Kreikka, Espanja, Italia, Unkari, Puola ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(10)  Belgia, Bulgaria, Kroatia, Kypros, Tšekki, Saksa, Viro, Espanja, Ranska, Italia, Unkari, Puola, Portugali, Romania, Slovakia ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(11)  Tilintarkastustuomioistuin laskee arvioidun virhetason edustavan otoksen perusteella. Ilmoitettu luku on paras arvio. Tilintarkastustuomioistuin katsoo 95 prosentin varmuudella, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 2,8 prosentin (alempi virheraja) ja 7,6 prosentin (ylempi virheraja) välillä. Lisätietoja menetelmistä ja tapahtumien testaamisesta esitetään
  liitteen1.1
   kohdassa 7.

(12)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohdat 1.19–1.37.

(13)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 6.23, vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 6.16, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 6.29.

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1304/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan sosiaalirahastosta (EUVL L 347, 20.12.2013. s. 470), 14 artiklan 4 kohta. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013 (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 68 artikla.

(15)  Määrä vastaa myönnettyjen sopimusten kokonaismenoja, joista osa on todennettu tutkittujen menoilmoitusten perusteella.

(16)  Noin 62 prosentissa tarkastetuista 140:stä julkista hankintaa koskevasta menettelystä sopimusarvo ylitti kynnysarvon, jonka perusteella niihin sovelletaan julkisia hankintoja koskevia EU:n sääntöjä sellaisina kuin ne on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä (niistä tutkituista julkisista hankintamenettelyistä, joiden sopimusarvo ylitti kynnysarvon, 75 hankintamenettelyä koski EAKR:a/koheesiorahastoa ja kuusi ESR:a).

(17)  Lisätietoja julkisten hankintojen virheiden kvantifiointitavasta esitetään varainhoitovuotta 2014 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 1.13 ja liitteen 1.1 kohdassa 13.

(18)  Ks. myös erityiskertomus nro 10/2015, taulukko 1.

(19)  Tämä on 19.12.2013 tehdyn komission päätöksen C(2013) 9527 final mukaista.

(20)  Seuraavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivit, jotka on annettu 26 päivänä helmikuuta 2014: direktiivi 2014/24/EU julkisista hankinnoista; direktiivi 2014/23/EU käyttöoikeussopimusten tekemisestä; direktiivi 2014/25/EU vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista (EUVL L 94, 28.3.2014).

(21)  Seuraavat kahdeksan jäsenvaltiota ovat panneet täytäntöön kaikki kolme uutta direktiiviä: Tanska, Saksa, Ranska, Italia, Unkari, Romania, Slovakia ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(22)  Ks. erityiskertomus nro 10/2015 ”Toimia julkisia hankintoja koskevien ongelmien ratkaisemiseksi EU:n koheesiomenojen alalla olisi tehostettava” (http://eca.europa.eu).

(23)  SEUT, 107 ja 108 artikla.

(24)  Komission asetus (EY) N:o 1998/2006 (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5), 2 artiklan 1 kohta.

(25)  Komission asetus (EY) N:o 651/2014 (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1), 3 artiklan 1 kohta, joka korvaa komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3) 3 artiklan 1 kohdan.

(26)  Tšekki, Italia, Latvia, Portugali, Puola ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(27)  Asetus (EU) N:o 651/2014.

(28)  Ks. erityiskertomus nro 24/2016 (http://eca.europa.eu).

(29)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1080/2006 (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 1), 7 artiklan 1 kohdan d alakohta, neuvoston asetus (EY) N:o 1081/2006 (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 12), 11 artiklan 2 kohdan a alakohta, ja neuvoston asetus (EY) N:o 1084/2006 (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 79), 3 artiklan e alakohta. Samanlaisia säännöksiä on sisällytetty ohjelmakautta 2014–2020 varten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 11 kohtaan ja 69 artiklan 3 kohdan c alakohtaan.

(30)  Asia T-89/10, Unkari v. komissio, yleisen tuomioistuimen 20. syyskuuta 2012 antama tuomio.

(31)  Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että sen vuonna 2015 tarkastamista julkisten elinten toteuttamista 223:sta EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n hankkeesta 47:n kohdalla ilmoitetun alv:n määrä oli 412 miljoonaa euroa.

(32)  Todentavien asiakirjojen sekä tietokantatietojen vakiintuneiden ristiintarkastusten ja pakollisten tarkastusten perusteella.

(33)  Asetus (EY) N:o 1083/2006, 44 artikla.

(34)  Sisältää yhdessä Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) kanssa toteutetun JEREMIE-ohjelman (Euroopan yhteiset resurssit mikro- ja keskikokoisten yritysten tukemiseksi), jolla tuetaan pk-yritysten rahoituksen lisäämistä.

(35)  Sisältää yhdessä EIP:n kanssa toteutetun JESSICA-aloitteen (Euroopan yhteinen tuki kaupunkialueiden kestäviä investointeja varten), jolla edistetään takaisin maksettavia investointeja (pääomasijoituksia, lainoja ja vakuuksia) kaupunkialueiden kehittämiseen.

(36)  Euroopan komissio, ”Summary of data on the progress made in financing and implementing financial instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Regulation (EC) No 1083/2006, situation as at 31 December 2014”, EGESIF_15-0027-00, 23. syyskuuta 2015. Vuotta 2015 koskevat luvut julkaistaan syyskuussa 2016.

(37)  Asetus (EY) N:o 1083/2006, 78 artiklan 6 kohta.

(38)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohdat 5.33–5.36 ja laatikko 5.5, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohdat 6.46–6.52.

(39)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 6.52.

(40)  Komission päätös C(2015) 2771.

(41)  Ks. erityiskertomus nro 19/2016 (http://eca.europa.eu).

(42)  Kaikkiaan EU-28-jäsenvaltiot ovat perustaneet 113 tarkastusviranomaista ohjelmakaudelle 2007–2013 hyväksyttyjä 440:tä EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n toimenpideohjelmaa varten. Näistä viranomaisista 63 vastaa sekä EAKR:n/koheesiorahaston että ESR:n toimenpideohjelmista. Tarkastusviranomaiset olivat laatineet kaikkien 440 toimenpideohjelman osalta yhteensä 306 vuotuista valvontakertomusta ja tarkastuslausuntoa joulukuun 2015 loppuun mennessä.

(43)  Tarkastusviranomaisten vuodelta n raportoimat virhetasot lasketaan tapahtumatarkastuksista poimitun otoksen perusteella. Otoksen olisi oltava tilastollisesti edustava otos komissiolle vuonna n–1 todennetuista menoista (erityiskertomus nro 16/2013, kohta 11).

(44)  Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston toimintakertomus vuodelta 2015, s. 52. Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston toimintakertomus vuodelta 2015, s. 50.

(45)  Ks. erityiskertomus nro 16/2013, kohdat 5–11.

(46)  Ks. erityiskertomus nro 16/2013, kohdat 35–40.

(47)  Vuoden 2014 vuosikertomuksessa todettiin, että valtiontukia koskevat tarkastukset eivät olleet asianmukaisia tarkastetuista 139 toimenpideohjelmasta 42:ssa.

(48)  Asetus (EY) N:o 1083/2006, 78 a artikla.

(49)  Kukin pääosasto laatii joka vuoden huhtikuun loppuun mennessä edelliseltä vuodelta vuotuisen toimintakertomuksen, joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja julkaistaan. Pääjohtajan on annettava kertomuksen ohessa lausunto, josta käy ilmi, onko hänen vastuullaan oleva talousarvio toteutettu laillisesti ja sääntöjenmukaisesti. Näin on, jos sääntöjenvastaisuuksien taso alittaa komission oman 2 prosentin olennaisuusrajan. Muussa tapauksessa pääjohtaja voi esittää varauman, joka kattaa tietyt alat (tai ohjelmat) kokonaan tai osittain.

(50)  Ks. erityiskertomus nro 16/2013, kohta 11.

(51)  Nämä luvut käsittävät täysin ja osittain kvantitatiivisesti ilmaistut varaumat toimenpideohjelmista, joiden kohdalla väli- ja/tai loppumaksuja hyväksyttiin kyseisen vuoden aikana (83 vuonna 2014 ja 71 vuonna 2015), ja toimenpideohjelmista, joiden osalta tällaisia maksuja ei suoritettu (18 vuonna 2014 ja 19 vuonna 2015).

(52)  Komission asetus (EY) N:o 1828/2006 (EUVL L 371, 27.12.2006, s. 1), 20 artikla.

(53)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 3.11.

(54)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 10.10.

(55)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 6.80–6.86.

(56)  Tuotosten ja tulosten käsitteet on selitetty 3. luvun
  laatikossa 3.1
  .

(57)  Nämä kaksi hanketta toteutettiin Espanjassa ja Saksassa.

(58)  Tilien perustana olevia toimia koskevan yhdenmukaistetun määritelmän mukaisesti (tarkemmat tiedot, ks.
  liitteen 1.1
   kohta 7).

(59)  Määrä sisältää 1,3 miljardin euron rahoitusosuudet yhteistyössä hallinnoituihin rahoitusvälineisiin ja valtiontukihankkeiden edunsaajille maksetut ennakkomaksut.

Lähde: Euroopan unionin varainhoitovuoden 2015 konsolidoitu tilinpäätös.

LIITE 6.1

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – TALOUDELLINEN, SOSIAALINEN JA ALUEELLINEN YHTEENKUULUVUUS

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| |
| Tapahtumat yhteensä | 223 | 331 |
| |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| | | |
| Arvioitu virhetaso | 5,2  % | 5,7  % |
| | | |
| | Ylempi virheraja | 7,6  % | |
| | Alempi virheraja | 2,8  % | |

2015

2014

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Tapahtumat yhteensä

223

331

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Arvioitu virhetaso

5,2  %

5,7  %

Ylempi virheraja

7,6  %

Alempi virheraja

2,8  %

LIITE 6.2

AIEMPIEN SUOSITUSTEN SEURANTA – TALOUDELLINEN SOSIAALINEN JA ALUEELLINEN YHTEENKUULUVUUS

E = työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto R = alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto X = kumpaakin pääosastoa koskeva yhteinen arvio

| Vuosi | Tilintarkastustuomioistuimen suositus | Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Pantu kokonaan täytäntöön | Täytäntöönpano käynnissä | Ei ole pantu täytäntöön | Ei sovelleta nykyisessä toimintakehyksessä | Evidenssi riittämätön |
| Suurimmaksi osaksi | Joiltakin osin |
| 2013 | Viides luku, suositus 1: Komission olisi vaadittava, että jäsenvaltiot nimenomaisesti vahvistavat johdon vahvistuslausumassa (varainhoitoasetuksen 59 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti) hallinto- ja todentamisviranomaisten toimittamien perustason tarkastusten vaikuttavuuden. | R | | | | | | |
| Viides luku, suositus 2: Komission olisi arvioitava ohjelmakaudella 2007–2013 toimitetut perustason tarkastukset varainhoitoasetuksen 32 kohdan 5 alakohdan mukaisesti. Komission olisi otettava huomioon havaitut puutteet ja analysoitava mahdollisten korjaavien toimenpiteiden kustannustehokkuus sekä toteutettava (tai ehdotettava) asianmukaisia toimenpiteitä (kuten säännösten yksinkertaistaminen, valvontajärjestelmien parantaminen ja ohjelman tai täytäntöönpanojärjestelmän uudelleensuunnittelu). | | R (1) | | | | | Komissio katsoo, että sen perustason tarkastusten valvonta, jota se toteutti tekemällä kohdennettuja tarkastuksia riskialttiimmille aloille, joilla oli havaittu heikkouksia, vaikutti vuosien 2007–2013 tilanteen paranemiseen ja että uudistetun ohjelmakauden 2014–2020 keskeisten tekijöiden tulisi johtaa toimintaympäristöön, joka on virheiden kannalta aiempaa turvallisempi. |
| Viides luku, suositus 3: Komission olisi analysoitava, miksi sellaisia tapauksia, joissa EU:n valtiontukisääntöjä ei ole noudatettu, on niin suuri määrä. | R | | | | | | |
| Viides luku, suositus 4: Komission olisi analysoitava, miksi EU:n varojen maksatus rahoitusjärjestelyvälineiden kautta viivästyy jatkuvasti, ja toteutettava korjaavia toimia. | R (2) | | | | | | |
| Viides luku, suositus 5: Komission olisi vahvistettava alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa, että sen jäännösvirhetason laskenta perustuu oikeellisiin, täydellisiin ja luotettaviin tietoihin rahoitusoikaisuista. Komission olisi pyydettävä, että tarkastusviranomaiset todentavat todentamisviranomaisten kustakin toimenpideohjelmasta raportoimien rahoitusoikaisuja koskevien tietojen oikeellisuuden, aina kun komissio katsoo, että se on tarpeen. | R (2) | | | | | | |
| 2013 | Suositus 6 (viides luku, suositus 6, ja kuudes luku, suositus 6): Komission olisi johdonmukaisesti ilmoitettava vuotuisessa toimintakertomuksessaan, miksi se ei esittänyt varaumia (tai miksi se esitti varaumia, joiden taloudellinen vaikutus on vähäisempi), niissä tapauksissa, joissa syynä on poikkeaminen voimassa olevista komission ohjeista tai hyväksytyistä tarkastusstrategioista. | X (2) | | | | | | |
| Suositus 7 (kuudes luku, suositus 1): Komission olisi kohdistettava jäsenvaltioiden kanssa seurantaa puutteisiin, jotka on havaittu työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston hallinnoinnin tarkastuksiin kohdistamissa riskiperusteisissa aihekohtaisissa tarkastuksissa. Tämä edellyttäisi julkisista hankinnoista annettujen sääntöjen noudattamista koskevien tarkastusten tehostamista ja muita relevantteja virhelähteitä (kulut eivät liity hankkeeseen taikka eivät tuota lisäarvoa) koskevien tarkastusten tehostamista. | E | | | | | | |
| Suositus 8 (kuudes luku, suositus 2): Komission olisi vahvistettava vuotuisissa toimintakertomuksissaan, että se on suorittanut asianmukaiset tarkastukset sen varmistamiseksi, että jäännösvirhetaso perustuu rahoitusoikaisuja koskeviin oikeellisiin, täydellisiin ja luotettaviin tietoihin. Tätä varten komission olisi aiheelliseksi katsomissaan tilanteissa pyydettävä, että tarkastusviranomaiset todentavat todentamisviranomaisten kustakin toimenpideohjelmasta raportoimien rahoitusoikaisuja koskevien tietojen oikeellisuuden. | E (2) | | | | | | |
| Suositus 9 (kuudes luku, suositus 3): Komission olisi varmistettava, että yleisiä säännöksiä koskevan asetuksen 78 ja 130 artiklaa sovelletaan ohjelmakaudella 2014–2020 siten, että alkuperäisten ennakkomaksujen lisäksi ei kerry muuta ennakkorahoitusta (ks. esimerkki laatikossa 6.4). | | | | E (3) | | | |
| Suositus 10 (kuudes luku, suositus 4): Komission olisi varmistettava, että rakennerahastojen hallinnoinnista vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset puuttuvat ongelmaan, joka syntyy siitä, että henkilöstökulut ilmoitetaan EU-hankkeiden yhteydessä korkeammiksi kuin kansallisin varoin rahoitettavien hankkeiden yhteydessä. | | | E (4) | | | | |
| Suositus 11 (kuudes luku, suositus 5): Komission olisi varmistettava uuden ohjelmakauden toimenpideohjelmia hyväksyessään, että jäsenvaltiot ovat ottaneet huomioon kaikki ohjelmakautta 2014–2020 koskeviin Euroopan rakenne- ja investointirahastoista annettuihin asetuksiin sisältyvät yksinkertaistamismahdollisuudet. | | E (5) | | | | | |
| 2012 | Vuoden 2012 vuosikertomuksessa annetut suositukset ovat suurelta osin samanlaisia kuin vuonna 2013 annetut suositukset. Suositusten perusteella toteutettuja toimia on näin ollen analysoitu samanaikaisesti. |
| Suositus 1: Komissio ottaa käsittelyyn EAKR:n ja koheesiorahaston yhteydessä hallintoviranomaisten ja välittäjäelinten toimittamissa perustason tarkastuksissa ilmenneet puutteet ja tarjoaa ohjemateriaalia ja järjestää tarvittaessa koulutusta. | X | | | | | | |
| Suositus 2: Komissio arvioi ohjelmakaudella 2007–2013 saamansa kokemuksen pohjalta kansallisten tukikelpoisuussääntöjen soveltamista ja pyrkii yksilöimään ne osa-alueet, joita voitaisiin vielä yksinkertaistaa, ja poistamaan tarpeettoman monimutkaiset säännöt (”ylisääntely”). | | E (6) | R (7) | | | | |
| Viides luku, suositus 3:Komissio määrittää selkeät säännöt ja opastaa perusteellisesti, miten hankkeiden tukikelpoisuus arvioidaan ja miten tuloa tuottavien EAKR:n ja koheesiorahaston hankkeiden osarahoitus lasketaan ohjelmakaudella 2014–2020. | R | | | | | | |
| Suositus 4 (kuudes luku, suositus 3): Komissio lisää yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöä, jotta kuluilmoitusten virheriskiä ja edunsaajien hallinnollista rasitetta voidaan pienentää. Komission pitäisi järjestelmällisesti hyväksyä/validoida yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen yhteydessä sovellettavat kiinteät hinnat etukäteen varmistaakseen, että ne ovat säännöksiin perustuvien vaatimusten mukaiset (oikeudenmukainen, tasapuolinen ja todennettava laskentamenetelmä). | E (8) | | | | | | |
| 2012 | Suositus 5: Komissio pyrkii parantamaan tarkastusviranomaisten tekemää työtä; lisäksi se pyrkii parantamaan vuotuisissa valvontakertomuksissa ja tarkastuslausunnoissa esitettyjen tietojen laatua ja luotettavuutta. | | X (9) | | | | | Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen havainnon, jonka mukaan tarkastusviranomaisten tekemät tarkastukset ovat yleisesti parantuneet, etenkin julkisten hankintojen ja valtiontukisääntöjen osalta (ks. 6.59 kohta).


  Komissio viittaa myös kohtiin 6.45 ja 6.52 antamiinsa vastauksiin. |

Vuosi

Tilintarkastustuomioistuimen suositus

Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä

Komission vastaus

Pantu kokonaan täytäntöön

Täytäntöönpano käynnissä

Ei ole pantu täytäntöön

Ei sovelleta nykyisessä toimintakehyksessä

Evidenssi riittämätön

Suurimmaksi osaksi

Joiltakin osin

2013

Viides luku, suositus 1: Komission olisi vaadittava, että jäsenvaltiot nimenomaisesti vahvistavat johdon vahvistuslausumassa (varainhoitoasetuksen 59 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti) hallinto- ja todentamisviranomaisten toimittamien perustason tarkastusten vaikuttavuuden.

R

Viides luku, suositus 2: Komission olisi arvioitava ohjelmakaudella 2007–2013 toimitetut perustason tarkastukset varainhoitoasetuksen 32 kohdan 5 alakohdan mukaisesti. Komission olisi otettava huomioon havaitut puutteet ja analysoitava mahdollisten korjaavien toimenpiteiden kustannustehokkuus sekä toteutettava (tai ehdotettava) asianmukaisia toimenpiteitä (kuten säännösten yksinkertaistaminen, valvontajärjestelmien parantaminen ja ohjelman tai täytäntöönpanojärjestelmän uudelleensuunnittelu).

R (1)

Komissio katsoo, että sen perustason tarkastusten valvonta, jota se toteutti tekemällä kohdennettuja tarkastuksia riskialttiimmille aloille, joilla oli havaittu heikkouksia, vaikutti vuosien 2007–2013 tilanteen paranemiseen ja että uudistetun ohjelmakauden 2014–2020 keskeisten tekijöiden tulisi johtaa toimintaympäristöön, joka on virheiden kannalta aiempaa turvallisempi.

Viides luku, suositus 3: Komission olisi analysoitava, miksi sellaisia tapauksia, joissa EU:n valtiontukisääntöjä ei ole noudatettu, on niin suuri määrä.

R

Viides luku, suositus 4: Komission olisi analysoitava, miksi EU:n varojen maksatus rahoitusjärjestelyvälineiden kautta viivästyy jatkuvasti, ja toteutettava korjaavia toimia.

R (2)

Viides luku, suositus 5: Komission olisi vahvistettava alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa, että sen jäännösvirhetason laskenta perustuu oikeellisiin, täydellisiin ja luotettaviin tietoihin rahoitusoikaisuista. Komission olisi pyydettävä, että tarkastusviranomaiset todentavat todentamisviranomaisten kustakin toimenpideohjelmasta raportoimien rahoitusoikaisuja koskevien tietojen oikeellisuuden, aina kun komissio katsoo, että se on tarpeen.

R (2)

2013

Suositus 6 (viides luku, suositus 6, ja kuudes luku, suositus 6): Komission olisi johdonmukaisesti ilmoitettava vuotuisessa toimintakertomuksessaan, miksi se ei esittänyt varaumia (tai miksi se esitti varaumia, joiden taloudellinen vaikutus on vähäisempi), niissä tapauksissa, joissa syynä on poikkeaminen voimassa olevista komission ohjeista tai hyväksytyistä tarkastusstrategioista.

X (2)

Suositus 7 (kuudes luku, suositus 1): Komission olisi kohdistettava jäsenvaltioiden kanssa seurantaa puutteisiin, jotka on havaittu työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston hallinnoinnin tarkastuksiin kohdistamissa riskiperusteisissa aihekohtaisissa tarkastuksissa. Tämä edellyttäisi julkisista hankinnoista annettujen sääntöjen noudattamista koskevien tarkastusten tehostamista ja muita relevantteja virhelähteitä (kulut eivät liity hankkeeseen taikka eivät tuota lisäarvoa) koskevien tarkastusten tehostamista.

E

Suositus 8 (kuudes luku, suositus 2): Komission olisi vahvistettava vuotuisissa toimintakertomuksissaan, että se on suorittanut asianmukaiset tarkastukset sen varmistamiseksi, että jäännösvirhetaso perustuu rahoitusoikaisuja koskeviin oikeellisiin, täydellisiin ja luotettaviin tietoihin. Tätä varten komission olisi aiheelliseksi katsomissaan tilanteissa pyydettävä, että tarkastusviranomaiset todentavat todentamisviranomaisten kustakin toimenpideohjelmasta raportoimien rahoitusoikaisuja koskevien tietojen oikeellisuuden.

E (2)

Suositus 9 (kuudes luku, suositus 3): Komission olisi varmistettava, että yleisiä säännöksiä koskevan asetuksen 78 ja 130 artiklaa sovelletaan ohjelmakaudella 2014–2020 siten, että alkuperäisten ennakkomaksujen lisäksi ei kerry muuta ennakkorahoitusta (ks. esimerkki laatikossa 6.4).

E (3)

Suositus 10 (kuudes luku, suositus 4): Komission olisi varmistettava, että rakennerahastojen hallinnoinnista vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset puuttuvat ongelmaan, joka syntyy siitä, että henkilöstökulut ilmoitetaan EU-hankkeiden yhteydessä korkeammiksi kuin kansallisin varoin rahoitettavien hankkeiden yhteydessä.

E (4)

Suositus 11 (kuudes luku, suositus 5): Komission olisi varmistettava uuden ohjelmakauden toimenpideohjelmia hyväksyessään, että jäsenvaltiot ovat ottaneet huomioon kaikki ohjelmakautta 2014–2020 koskeviin Euroopan rakenne- ja investointirahastoista annettuihin asetuksiin sisältyvät yksinkertaistamismahdollisuudet.

E (5)

2012

Vuoden 2012 vuosikertomuksessa annetut suositukset ovat suurelta osin samanlaisia kuin vuonna 2013 annetut suositukset. Suositusten perusteella toteutettuja toimia on näin ollen analysoitu samanaikaisesti.

Suositus 1: Komissio ottaa käsittelyyn EAKR:n ja koheesiorahaston yhteydessä hallintoviranomaisten ja välittäjäelinten toimittamissa perustason tarkastuksissa ilmenneet puutteet ja tarjoaa ohjemateriaalia ja järjestää tarvittaessa koulutusta.

X

Suositus 2: Komissio arvioi ohjelmakaudella 2007–2013 saamansa kokemuksen pohjalta kansallisten tukikelpoisuussääntöjen soveltamista ja pyrkii yksilöimään ne osa-alueet, joita voitaisiin vielä yksinkertaistaa, ja poistamaan tarpeettoman monimutkaiset säännöt (”ylisääntely”).

E (6)

R (7)

Viides luku, suositus 3:Komissio määrittää selkeät säännöt ja opastaa perusteellisesti, miten hankkeiden tukikelpoisuus arvioidaan ja miten tuloa tuottavien EAKR:n ja koheesiorahaston hankkeiden osarahoitus lasketaan ohjelmakaudella 2014–2020.

R

Suositus 4 (kuudes luku, suositus 3): Komissio lisää yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöä, jotta kuluilmoitusten virheriskiä ja edunsaajien hallinnollista rasitetta voidaan pienentää. Komission pitäisi järjestelmällisesti hyväksyä/validoida yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen yhteydessä sovellettavat kiinteät hinnat etukäteen varmistaakseen, että ne ovat säännöksiin perustuvien vaatimusten mukaiset (oikeudenmukainen, tasapuolinen ja todennettava laskentamenetelmä).

E (8)

2012

Suositus 5: Komissio pyrkii parantamaan tarkastusviranomaisten tekemää työtä; lisäksi se pyrkii parantamaan vuotuisissa valvontakertomuksissa ja tarkastuslausunnoissa esitettyjen tietojen laatua ja luotettavuutta.

X (9)

Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen havainnon, jonka mukaan tarkastusviranomaisten tekemät tarkastukset ovat yleisesti parantuneet, etenkin julkisten hankintojen ja valtiontukisääntöjen osalta (ks. 6.59 kohta).

Komissio viittaa myös kohtiin 6.45 ja 6.52 antamiinsa vastauksiin.

---

(1)  Kansallisia tukikelpoisuussääntöjä ei ole arvioitu systemaattisesti niiden yksinkertaistamiseksi, koska komissio ei hyväksynyt suosituksen tätä osaa.

(2)  Täytäntöönpanon olisi jatkuttava päättämiseen saakka.

(3)  Euroopan komissio ei hyväksynyt suositusta (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 6.79).

(4)  Monialaisia toimia ei toteutettu, koska komissio ei hyväksynyt suosituksen tätä osaa.

(5)  Suosituksen täytäntöönpanoa ei voida tässä vaiheessa täysin arvioida, koska uuden ohjelmakauden edistymisen taso on edelleen alhainen.

(6)  Tilanne ei muuttunut vuonna 2015.

(7)  Kansallisia tukikelpoisuussääntöjä ei ole arvioitu systemaattisesti niiden yksinkertaistamiseksi, koska komissio ei hyväksynyt suosituksen tätä osaa.

(8)  Täytäntöönpanon olisi jatkuttava ohjelmakaudella 2014–2020.

(9)  Erityisesti aliotannan sekä valtiontukea ja julkisia hankintoja koskevien tarkastusten alalla havaitut parannukset olivat merkittäviä. Useissa analysoiduissa toimenpideohjelmissa havaittiin kuitenkin edelleen puutteita.

---

SEITSEMÄS LUKU

Luonnonvarat

SISÄLLYS

| Johdanto | 7.1–7.9 |
| --- | --- |

| Luonnonvarat lyhyesti | 7.3–7.7 |
| --- | --- |

| Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa | 7.8–7.9 |
| --- | --- |

| Osa 1: Sääntöjenmukaisuuden arviointi | 7.10–7.67 |
| --- | --- |

| Toimien sääntöjenmukaisuus | 7.10–7.30 |
| --- | --- |

| Vuotuisiin toimintakertomuksiin ja muihin sisäisen valvonnan järjestelmän osa-alueisiin kohdistuva tarkastustyö | 7.31–7.63 |
| --- | --- |

| Toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston järjestelmät maatalouden alalla | 7.31–7.36 |
| --- | --- |

| Toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät jäsenvaltioiden järjestelmät maatalouden alalla | 7.37–7.47 |
| --- | --- |

| Kalastuksen alan toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät järjestelmät meri- ja kalastusasioiden pääosastossa ja jäsenvaltioissa | 7.48–7.52 |
| --- | --- |

| Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuinen toimintakertomus | 7.53–7.61 |
| --- | --- |

| Meri- ja kalastusasioiden pääosaston vuotuinen toimintakertomus | 7.62–7.63 |
| --- | --- |

| Johtopäätös ja suositukset | 7.64–7.67 |
| --- | --- |

| Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös | 7.64–7.65 |
| --- | --- |

| Suositukset | 7.66–7.67 |
| --- | --- |

| Osa 2: Maaseudun kehittämisen tuloksellisuuteen liittyvät kysymykset | 7.68–7.76 |
| --- | --- |

| Hankkeiden tuloksellisuuden arviointi | 7.68–7.75 |
| --- | --- |

| Johtopäätös | 7.76 |
| --- | --- |

| Liite 7.1 – | Tapahtumatarkastusten tulokset – Luonnonvarat |
| --- | --- |

Liite 7.1 –

| Liite 7.2 – | Aiempien suositusten seuranta – Luonnonvarat |
| --- | --- |

Liite 7.2 –

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 7.1 | Tässä luvussa esitetään luonnonvarojen alaan liittyvät havainnot. Luvussa käydään läpi erikseen tulokset, jotka on saatu Euroopan maatalouden tukirahaston menojen tarkastuksessa ja monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen muiden menojen (maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus) tarkastuksessa. Keskeiset tiedot tämän monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen rakenteesta esitetään
  kuvassa 7.1
  . |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

JOHDANTO

7.1

Tässä luvussa esitetään luonnonvarojen alaan liittyvät havainnot. Luvussa käydään läpi erikseen tulokset, jotka on saatu Euroopan maatalouden tukirahaston menojen tarkastuksessa ja monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen muiden menojen (maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus) tarkastuksessa. Keskeiset tiedot tämän monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen rakenteesta esitetään
  kuvassa 7.1
  .

Kuva 7.1 –   Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 2 – Luonnonvarat – Keskeiset tiedot 2015

(miljardia euroa)

Image

| Varainhoitovuoden maksut yhteensä | 58,0 |
| --- | --- |
| – ennakkomaksuja
   (48) | 2,4 |
| + ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys
   (48) | 2,9 |
| | |
| Tarkastettu perusjoukko yhteensä | 58,5 |

Varainhoitovuoden maksut yhteensä

58,0

– ennakkomaksuja
   (48)

2,4

- ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys
   (48)

2,9

Tarkastettu perusjoukko yhteensä

58,5

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 7.2 | Erityisarvioita varten tehtyjen sääntöjenmukaisuutta koskevien havaintojen lisäksi tässä luvussa esitellään erillisessä osassa muutamien tuloksellisuuteen liittyvien kysymysten tarkastustulokset maaseudun kehittämishankkeista poimitun otoksen osalta. |
| --- | --- |

7.2

Erityisarvioita varten tehtyjen sääntöjenmukaisuutta koskevien havaintojen lisäksi tässä luvussa esitellään erillisessä osassa muutamien tuloksellisuuteen liittyvien kysymysten tarkastustulokset maaseudun kehittämishankkeista poimitun otoksen osalta.

Luonnonvarat lyhyesti

| 7.3 | Yhteinen maatalouspolitiikka (YMP) muodostaa perustan EU:n maatalousmenoille. Komissio, erityisesti maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, ja jäsenvaltioiden maksajavirastot hallinnoivat yhteisesti YMP:n täytäntöönpanoa (ks. kohta 7.31). Ne suorittavat tukimaksut edunsaajille kahden rahaston (1) avulla: Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto), josta rahoitetaan kokonaisuudessaan EU:n suorat tuet ja markkinatoimenpiteet (2), ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto), josta yhteisrahoitetaan jäsenvaltioiden kanssa maaseudun kehittämistä koskevia ohjelmia. |
| --- | --- |

7.3

Yhteinen maatalouspolitiikka (YMP) muodostaa perustan EU:n maatalousmenoille. Komissio, erityisesti maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, ja jäsenvaltioiden maksajavirastot hallinnoivat yhteisesti YMP:n täytäntöönpanoa (ks. kohta 7.31). Ne suorittavat tukimaksut edunsaajille kahden rahaston (1) avulla: Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto), josta rahoitetaan kokonaisuudessaan EU:n suorat tuet ja markkinatoimenpiteet (2), ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto), josta yhteisrahoitetaan jäsenvaltioiden kanssa maaseudun kehittämistä koskevia ohjelmia.

| 7.4 | Maataloustukirahastosta rahoitetaan ennen kaikkea seuraavat toimenpiteet: |
| --- | --- |

7.4

Maataloustukirahastosta rahoitetaan ennen kaikkea seuraavat toimenpiteet:

| — | Tilatukijärjestelmänä tunnettu suora tuki, joka oli 29,3  miljardia euroa vuonna 2015, ja yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmänä tunnettu suora tuki, joka oli 7,8  miljardia euroa vuonna 2015. Näistä pinta-alatukijärjestelmistä myönnetään tuotannosta riippumatonta tulotukea (3). |
| --- | --- |

—

Tilatukijärjestelmänä tunnettu suora tuki, joka oli 29,3  miljardia euroa vuonna 2015, ja yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmänä tunnettu suora tuki, joka oli 7,8  miljardia euroa vuonna 2015. Näistä pinta-alatukijärjestelmistä myönnetään tuotannosta riippumatonta tulotukea (3).

| — | Muut suorien tukien järjestelmät (4), joista myönnettiin tukia 5,1  miljardia euroa vuonna 2015, ja maatalousmarkkinoiden interventiot (5), joiden kautta myönnettiin tukea 2,7  miljardia euroa vuonna 2015. |
| --- | --- |

—

Muut suorien tukien järjestelmät (4), joista myönnettiin tukia 5,1  miljardia euroa vuonna 2015, ja maatalousmarkkinoiden interventiot (5), joiden kautta myönnettiin tukea 2,7  miljardia euroa vuonna 2015.

| 7.5 | Maaseuturahastosta yhteisrahoitetaan maaseudun kehittämisen menoja jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmien kautta. Menot kattavat sekä pinta-alaperusteisia toimenpiteitä (6) että muuhun kuin pinta-alaan perustuvia toimenpiteitä (7). Vuonna 2015 maaseuturahaston osuus menoista oli 11,8  miljardia euroa. |
| --- | --- |

7.5

Maaseuturahastosta yhteisrahoitetaan maaseudun kehittämisen menoja jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmien kautta. Menot kattavat sekä pinta-alaperusteisia toimenpiteitä (6) että muuhun kuin pinta-alaan perustuvia toimenpiteitä (7). Vuonna 2015 maaseuturahaston osuus menoista oli 11,8  miljardia euroa.

| 7.6 | Sääntöjenmukaisuuteen kohdistuvat pääasiassa seuraavat riskit: |
| --- | --- |

7.6

Sääntöjenmukaisuuteen kohdistuvat pääasiassa seuraavat riskit:

| — | suoraa tukea maksetaan tukeen oikeuttamattomasta maasta tai edunsaajille, jotka eivät ole oikeutettuja tukeen |
| --- | --- |

—

suoraa tukea maksetaan tukeen oikeuttamattomasta maasta tai edunsaajille, jotka eivät ole oikeutettuja tukeen

| — | maatalousmarkkinoiden interventioiden kautta maksettava tuki myönnetään tukeen oikeuttamattomista kuluista tai hakijoille, jotka eivät ole oikeutettuja tukeen |
| --- | --- |

—

maatalousmarkkinoiden interventioiden kautta maksettava tuki myönnetään tukeen oikeuttamattomista kuluista tai hakijoille, jotka eivät ole oikeutettuja tukeen

| — | maaseudun kehittämisen menot ovat tukeen oikeuttamattomia, koska niiden kohdalla on jätetty noudattamatta sääntöjä (hankintamenettelyt mukaan lukien) tai tukikelpoisuusehtoja, jotka ovat usein monimutkaisia. Tämä koskee erityisesti investointitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

maaseudun kehittämisen menot ovat tukeen oikeuttamattomia, koska niiden kohdalla on jätetty noudattamatta sääntöjä (hankintamenettelyt mukaan lukien) tai tukikelpoisuusehtoja, jotka ovat usein monimutkaisia. Tämä koskee erityisesti investointitoimenpiteitä.

| 7.7 | Tässä luvussa käsitellään myös EU:n ympäristöpolitiikkaa, ilmastotoimia ja yhteistä kalastuspolitiikkaa. Näillä aloilla pääasiallinen sääntöjenmukaisuuteen kohdistuva riski on, että tukea myönnetään tukeen oikeuttamattomista tai liian suurina ilmoitetuista kuluista. |
| --- | --- |

7.7

Tässä luvussa käsitellään myös EU:n ympäristöpolitiikkaa, ilmastotoimia ja yhteistä kalastuspolitiikkaa. Näillä aloilla pääasiallinen sääntöjenmukaisuuteen kohdistuva riski on, että tukea myönnetään tukeen oikeuttamattomista tai liian suurina ilmoitetuista kuluista.

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

| 7.8 | Liitteessä 1.1
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavan ja -menetelmien keskeiset osatekijät. Luonnonvaroja koskevan tarkastuksen osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat: |
| --- | --- |

7.8

Liitteessä 1.1
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavan ja -menetelmien keskeiset osatekijät. Luonnonvaroja koskevan tarkastuksen osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:

| a) | Tilintarkastustuomioistuin tutki maataloustukirahaston osalta 180 tapahtuman otoksen ja maaseudun kehittämisen, ympäristön, ilmastotoimien ja kalastuksen osalta 179 tapahtuman otoksen
  liitteen 1.1
   kohdassa 7 esitetyn määritelmän mukaisesti. Kyseessä on edustava otos monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen eri menoista kummankin erityisarvion osalta (8). Vuonna 2015 maataloustukirahaston otokseen sisältyi tapahtumia 18 jäsenvaltiosta (9). Toisen erityisarvion otokseen sisältyi 159 maaseudun kehittämisen alaan kuuluvaa tapahtumaa ja 20 ympäristöä, ilmastotoimia ja kalastusta koskevaa tapahtumaa 17 jäsenvaltiosta (10). |
| --- | --- |

a)

Tilintarkastustuomioistuin tutki maataloustukirahaston osalta 180 tapahtuman otoksen ja maaseudun kehittämisen, ympäristön, ilmastotoimien ja kalastuksen osalta 179 tapahtuman otoksen
  liitteen 1.1
   kohdassa 7 esitetyn määritelmän mukaisesti. Kyseessä on edustava otos monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen eri menoista kummankin erityisarvion osalta (8). Vuonna 2015 maataloustukirahaston otokseen sisältyi tapahtumia 18 jäsenvaltiosta (9). Toisen erityisarvion otokseen sisältyi 159 maaseudun kehittämisen alaan kuuluvaa tapahtumaa ja 20 ympäristöä, ilmastotoimia ja kalastusta koskevaa tapahtumaa 17 jäsenvaltiosta (10).

| b) | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti valitut sisäisen valvonnan järjestelmät asiakirjatarkastuksella, joka kohdistettiin 24:ään maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskeneeseen komission tarkastukseen. Tämän lisäksi suoritettiin kuusi komission tarkastusta uudelleen asianomaisissa jäsenvaltioissa (11). Tilintarkastustuomioistuin toimitti kyseisissä kuudessa jäsenvaltiossa myös tarkastuksia, jotka koskivat rajallista määrää maataloustukirahastoon ja maaseuturahastoon liittyviä riskialttiita aloja sekä täydentäviä ehtoja (12). Lisäksi tarkastettiin viisi komission toimittamaa tarkastusta, jotka koskivat yhteistä kalastuspolitiikkaa. Yksi näistä tarkastuksista toimitettiin uudelleen (13). |
| --- | --- |

b)

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti valitut sisäisen valvonnan järjestelmät asiakirjatarkastuksella, joka kohdistettiin 24:ään maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskeneeseen komission tarkastukseen. Tämän lisäksi suoritettiin kuusi komission tarkastusta uudelleen asianomaisissa jäsenvaltioissa (11). Tilintarkastustuomioistuin toimitti kyseisissä kuudessa jäsenvaltiossa myös tarkastuksia, jotka koskivat rajallista määrää maataloustukirahastoon ja maaseuturahastoon liittyviä riskialttiita aloja sekä täydentäviä ehtoja (12). Lisäksi tarkastettiin viisi komission toimittamaa tarkastusta, jotka koskivat yhteistä kalastuspolitiikkaa. Yksi näistä tarkastuksista toimitettiin uudelleen (13).

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| c) | Tilintarkastustuomioistuin arvioi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston sekä meri- ja kalastusasioiden pääosaston vuotuiset toimintakertomukset. |
| --- | --- |

c)

Tilintarkastustuomioistuin arvioi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston sekä meri- ja kalastusasioiden pääosaston vuotuiset toimintakertomukset.

| 7.9 | Sekä maataloustukirahaston että maaseuturahaston tapauksessa useimmat maksut suoritettiin vuonna 2015 viimeistä kertaa lopullisille edunsaajille noudattaen sääntöjä, jotka olivat voimassa ennen vuoden 2013 YMP-uudistusta (14). |
| --- | --- |

7.9

Sekä maataloustukirahaston että maaseuturahaston tapauksessa useimmat maksut suoritettiin vuonna 2015 viimeistä kertaa lopullisille edunsaajille noudattaen sääntöjä, jotka olivat voimassa ennen vuoden 2013 YMP-uudistusta (14).

OSA 1: SÄÄNTÖJENMUKAISUUDEN ARVIOINTI

Toimien sääntöjenmukaisuus

| 7.10 | Liitteessä 7.1
  esitetään yhteenveto luonnonvaroja koskevien tapahtumatarkastusten tuloksista kokonaisuudessaan sekä erikseen kummankin erityisarvion osalta (maataloustukirahasto sekä maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus). Tarkastetuista 359 tapahtumasta 121:ään (34 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 87 virheen perusteella, että virhetaso on luonnonvarojen alalla 2,9  prosenttia (15). |
| --- | --- |

7.10

Liitteessä 7.1
  esitetään yhteenveto luonnonvaroja koskevien tapahtumatarkastusten tuloksista kokonaisuudessaan sekä erikseen kummankin erityisarvion osalta (maataloustukirahasto sekä maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus). Tarkastetuista 359 tapahtumasta 121:ään (34 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 87 virheen perusteella, että virhetaso on luonnonvarojen alalla 2,9  prosenttia (15).

| 7.10 | Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen arvioiman todennäköisimmän virhetason, joka on suurin piirtein sama kuin viime vuonna, täydentävät ehdot pois lukien.

  Komissio katsoo, että monivuotiseen sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyyn perustuvista nettomääräisistä rahoitusoikaisuista sekä edunsaajilta perityistä EU:n talousarvioon takaisin maksetuista määristä muodostuu oikaisukapasiteetti, joka on otettava huomioon tehtäessä kattavaa sisäisen valvontajärjestelmän arviointia.


  Lisäksi komissio toteaa maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston ilmoittaneen vuoden 2015 toimintakertomuksessaan, että kyseinen oikaisukapasiteetti vuonna 2015 oli 1 065,710 miljoonaa euroa (1,87 prosenttia YMP:n menoista). |
| --- | --- |

7.10

Komissio katsoo, että monivuotiseen sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyyn perustuvista nettomääräisistä rahoitusoikaisuista sekä edunsaajilta perityistä EU:n talousarvioon takaisin maksetuista määristä muodostuu oikaisukapasiteetti, joka on otettava huomioon tehtäessä kattavaa sisäisen valvontajärjestelmän arviointia.

Lisäksi komissio toteaa maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston ilmoittaneen vuoden 2015 toimintakertomuksessaan, että kyseinen oikaisukapasiteetti vuonna 2015 oli 1 065,710 miljoonaa euroa (1,87 prosenttia YMP:n menoista).

| 7.11 | Kuvassa 7.2
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun kokonaisvirhetasoon. |
| --- | --- |

7.11

Kuvassa 7.2
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun kokonaisvirhetasoon.

Kuva 7.2 –   Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun virhetasoon – Luonnonvarat

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 7.12 | Virheiden luonne ja ominaispiirteet eroavat kyseisten kahden erityisarvion välillä toisistaan merkittävästi, kuten jäljempänä olevista kohdista ilmenee. |
| --- | --- |

7.12

Virheiden luonne ja ominaispiirteet eroavat kyseisten kahden erityisarvion välillä toisistaan merkittävästi, kuten jäljempänä olevista kohdista ilmenee.

| 7.12 | Komissio toteaa, että YMP:n kahden eri pilarin suunnittelussa, laajuudessa ja tavoitteissa on merkittäviä eroja, mikä selittää nämä YMP:hen liittyvien virheiden rakenteessa olevat erot. |
| --- | --- |

7.12

Maataloustukirahasto – markkinatoimenpiteet ja suora tuki

| 7.13 | Liitteessä 7.1
  esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Maataloustukirahaston osalta tarkastetuista 180 tapahtumasta 52 tapahtumaan (29 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 47 virheen perusteella, että virhetaso on 2,2  prosenttia (16). |
| --- | --- |

7.13

Liitteessä 7.1
  esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Maataloustukirahaston osalta tarkastetuista 180 tapahtumasta 52 tapahtumaan (29 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 47 virheen perusteella, että virhetaso on 2,2  prosenttia (16).

| 7.13 | Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen arvioiman todennäköisimmän virhetason, joka on suurin piirtein sama kuin viime vuonna, täydentävät ehdot pois lukien.

  Komissio toteaa myös, että virheiden esiintymistiheys on laskenut tasaisesti viimeisten kolmen vuoden aikana. |
| --- | --- |

7.13

Komissio toteaa myös, että virheiden esiintymistiheys on laskenut tasaisesti viimeisten kolmen vuoden aikana.

| 7.14 | Kuvassa 7.3
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun kokonaisvirhetasoon. |
| --- | --- |

7.14

Kuvassa 7.3
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun kokonaisvirhetasoon.

Kuva 7.3 –   Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun virhetasoon – maataloustukirahasto

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 7.15 | Lopullisten edunsaajien tekemistä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä oli neljän kohdalla kyse tapauksesta, jossa kansallisilla viranomaisilla oli riittävästi tietoa (17), jonka avulla virheet olisi voitu ehkäistä tai havaita ja korjata ennen kuin menot ilmoitettiin komissiolle. Jos kaikkia näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden estämisessä tai havaitsemisessa ja korjaamisessa, arvioitu virhetaso olisi ollut tämän erityisarvion osalta 0,3  prosenttiyksikköä pienempi. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että neljässä tapauksessa havaittu virhe oli kansallisten viranomaisten tekemä. Nämä virheet vaikuttivat arvioituun virhetasoon 0,6  prosenttiyksikön verran. Ks. esimerkki kansallisten viranomaisten tekemistä virheistä
  laatikossa 7.5
  . |
| --- | --- |

7.15

Lopullisten edunsaajien tekemistä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä oli neljän kohdalla kyse tapauksesta, jossa kansallisilla viranomaisilla oli riittävästi tietoa (17), jonka avulla virheet olisi voitu ehkäistä tai havaita ja korjata ennen kuin menot ilmoitettiin komissiolle. Jos kaikkia näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden estämisessä tai havaitsemisessa ja korjaamisessa, arvioitu virhetaso olisi ollut tämän erityisarvion osalta 0,3  prosenttiyksikköä pienempi. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että neljässä tapauksessa havaittu virhe oli kansallisten viranomaisten tekemä. Nämä virheet vaikuttivat arvioituun virhetasoon 0,6  prosenttiyksikön verran. Ks. esimerkki kansallisten viranomaisten tekemistä virheistä
  laatikossa 7.5
  .

| 7.15 | Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen arvioon jäsenvaltioiden roolista ja on sitä mieltä, että jäsenvaltioiden olisi pitänyt tehdä enemmän virheiden vähentämiseksi. Komissio jatkaa yhteistyötään jäsenvaltioiden kanssa virheiden vähentämiseksi. |
| --- | --- |

7.15

| 7.16 | Useimmissa kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevissa virheissä oli kyse siitä, että tukikelpoinen pinta-ala oli ilmoitettu liian suureksi (ks.
  kuva 7.3
  ). Vuonna 2015 tällaisia virheitä ilmeni tarkastuskäynnin kohteena olleista 18 jäsenvaltiosta 12:ssa. Noin puolessa näistä tapauksista kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe oli alle kaksi prosenttia (ks. kohta 7.18), joten se vaikutti vain vähän arvioituun kokonaisvirhetasoon. Lisäksi neljännes näistä virheistä sijoittui kahden ja viiden prosentin välille. |
| --- | --- |

7.16

Useimmissa kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevissa virheissä oli kyse siitä, että tukikelpoinen pinta-ala oli ilmoitettu liian suureksi (ks.
  kuva 7.3
  ). Vuonna 2015 tällaisia virheitä ilmeni tarkastuskäynnin kohteena olleista 18 jäsenvaltiosta 12:ssa. Noin puolessa näistä tapauksista kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe oli alle kaksi prosenttia (ks. kohta 7.18), joten se vaikutti vain vähän arvioituun kokonaisvirhetasoon. Lisäksi neljännes näistä virheistä sijoittui kahden ja viiden prosentin välille.

| 7.16–7.18 | Komissio panee merkille, että suurin osa tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista liian suuriin ilmoituksiin liittyvistä virheistä oli suhteellisen vähäisiä, ja on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen arvioon viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän (LPIS) tietojen luotettavuuden parantumisesta.

  Komissio katsoo, että pienien virheiden välttäminen ei onnistu kohtuullisin kustannuksin. Komissio kehottaa jäsenvaltioita päivittämään LPIS-järjestelmänsä säännöllisesti, jotta merkittävät liian suuret ilmoitukset voidaan havaita. Komissio katsoo, että koska virhe oli suurimmassa osassa tilintarkastustuomioistuimen ilmoittamista tapauksista alle 5 prosenttia, tämä osoittaa, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS), johon LPIS kuuluu olennaisena osana, toimii asianmukaisella tavalla. Koska maankäyttö muuttuu ajan myötä, on mahdollista, että LPIS-järjestelmän ja käytännön todellisuuden välille ilmaantuu eroja; päivittämällä järjestelmää säännöllisesti vähennetään kuitenkin tätä riskiä.


  LPIS-järjestelmän tiheän päivittämisen edistämiseksi komissio on säätänyt, että joidenkin suorien tukien järjestelmien kohdalla paikan päällä tehtäviä tarkastuksia voidaan vähentää viidestä prosentista yhteen prosenttiin, jos LPIS päivitetään vähintään kolmen vuoden välein alle 15 kuukautta vanhoja ortokuvia käyttäen (vuosikohtaisen päivityksen on katettava vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista hehtaareista).


  Lisäksi vuonna 2010 otettiin käyttöön LPIS-järjestelmän laadunarviointi, joka on käytössä myös nykyisellä kaudella (Asetus (EU) N:o 640/2014).


  Tämän jäsenvaltioiden hallintojen vuosittain toteuttaman ja komission valvoman laadunvalvontamenettelyn lopullisena tavoitteena on parantaa LPIS-järjestelmän laatua ja luotettavuutta analysoimalla havaittuja teknisiä puutteita ja toteuttamalla toimenpiteitä niiden korjaamiseksi.


  Otantaperusteella paikan päällä tehtävät vuotuiset tarkastukset ovat edelleen yksi keino varmistaa, että LPIS-järjestelmän tiedot ovat paikkansapitäviä ja ajantasaisia. |
| --- | --- |

7.16–7.18

Komissio katsoo, että pienien virheiden välttäminen ei onnistu kohtuullisin kustannuksin. Komissio kehottaa jäsenvaltioita päivittämään LPIS-järjestelmänsä säännöllisesti, jotta merkittävät liian suuret ilmoitukset voidaan havaita. Komissio katsoo, että koska virhe oli suurimmassa osassa tilintarkastustuomioistuimen ilmoittamista tapauksista alle 5 prosenttia, tämä osoittaa, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS), johon LPIS kuuluu olennaisena osana, toimii asianmukaisella tavalla. Koska maankäyttö muuttuu ajan myötä, on mahdollista, että LPIS-järjestelmän ja käytännön todellisuuden välille ilmaantuu eroja; päivittämällä järjestelmää säännöllisesti vähennetään kuitenkin tätä riskiä.

LPIS-järjestelmän tiheän päivittämisen edistämiseksi komissio on säätänyt, että joidenkin suorien tukien järjestelmien kohdalla paikan päällä tehtäviä tarkastuksia voidaan vähentää viidestä prosentista yhteen prosenttiin, jos LPIS päivitetään vähintään kolmen vuoden välein alle 15 kuukautta vanhoja ortokuvia käyttäen (vuosikohtaisen päivityksen on katettava vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista hehtaareista).

Lisäksi vuonna 2010 otettiin käyttöön LPIS-järjestelmän laadunarviointi, joka on käytössä myös nykyisellä kaudella (Asetus (EU) N:o 640/2014).

Tämän jäsenvaltioiden hallintojen vuosittain toteuttaman ja komission valvoman laadunvalvontamenettelyn lopullisena tavoitteena on parantaa LPIS-järjestelmän laatua ja luotettavuutta analysoimalla havaittuja teknisiä puutteita ja toteuttamalla toimenpiteitä niiden korjaamiseksi.

Otantaperusteella paikan päällä tehtävät vuotuiset tarkastukset ovat edelleen yksi keino varmistaa, että LPIS-järjestelmän tiedot ovat paikkansapitäviä ja ajantasaisia.

| 7.17 | Jäsenvaltioissa käytetään keskeisenä pinta-alatukien valvontavälineenä viljelylohkojen tunnistusjärjestelmää (LPIS). Se on tietokanta, joka sisältää tukikelpoisuustiedot kaikista viljelylohkoista. LPIS-järjestelmä sisältää sähköistä graafista tietoa, muun muassa ortokuvat (ilmakuvat), jotka jäsenvaltioiden olisi päivitettävä vähintään viiden vuoden välein (18). Jos graafiset tiedot päivitetään ja analysoidaan kunnolla, LPIS-järjestelmä edistää merkittävällä tavalla pinta-alaan liittyvien virheiden estämistä ja havaitsemista tukihakemuksissa. LPIS-järjestelmän tietojen luotettavuus on komission ja jäsenvaltioiden laatimien toimintasuunnitelmien ansiosta viime vuosina jatkuvasti parantunut. |
| --- | --- |

7.17

Jäsenvaltioissa käytetään keskeisenä pinta-alatukien valvontavälineenä viljelylohkojen tunnistusjärjestelmää (LPIS). Se on tietokanta, joka sisältää tukikelpoisuustiedot kaikista viljelylohkoista. LPIS-järjestelmä sisältää sähköistä graafista tietoa, muun muassa ortokuvat (ilmakuvat), jotka jäsenvaltioiden olisi päivitettävä vähintään viiden vuoden välein (18). Jos graafiset tiedot päivitetään ja analysoidaan kunnolla, LPIS-järjestelmä edistää merkittävällä tavalla pinta-alaan liittyvien virheiden estämistä ja havaitsemista tukihakemuksissa. LPIS-järjestelmän tietojen luotettavuus on komission ja jäsenvaltioiden laatimien toimintasuunnitelmien ansiosta viime vuosina jatkuvasti parantunut.

| 7.18 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsee tästä huolimatta edelleen pinta-alaan liittyviä virheitä. Tämä johtuu siitä, että maan tukikelpoisuutta koskevat hallinnolliset tarkastukset perustuvat samoihin LPIS-tietoihin, jotka viljelijät usein kopioivat tukihakemuksiinsa (19). Näin ollen, jos LPIS-järjestelmän tiedot ovat virheellisiä, kyseisillä tarkastuksilla ei tavallisesti voida havaita hakemuksessa olevia tukikelpoisuusvirheitä. Ortokuviin sovellettavat tekniset standardit (20) ovat sellaiset, että viljelijät ja maksajavirastot eivät tavallisesti pysty havaitsemaan pieniä virheitä (alle kahden prosentin virheitä, ks. kohta 7.16), joiden välttäminen ei laajassa mittakaavassa onnistu kohtuullisin kustannuksin. Suuret pinta-alaan liittyvät virheet olivat kuitenkin yleensä havaittavissa. LPIS-tietokantaan kirjattu ja viljelijän ilmoittama tukikelpoinen ala ei tällaisissa tapauksissa pitänyt paikkaansa, pääasiassa seuraavista syistä: |
| --- | --- |

7.18

Tilintarkastustuomioistuin havaitsee tästä huolimatta edelleen pinta-alaan liittyviä virheitä. Tämä johtuu siitä, että maan tukikelpoisuutta koskevat hallinnolliset tarkastukset perustuvat samoihin LPIS-tietoihin, jotka viljelijät usein kopioivat tukihakemuksiinsa (19). Näin ollen, jos LPIS-järjestelmän tiedot ovat virheellisiä, kyseisillä tarkastuksilla ei tavallisesti voida havaita hakemuksessa olevia tukikelpoisuusvirheitä. Ortokuviin sovellettavat tekniset standardit (20) ovat sellaiset, että viljelijät ja maksajavirastot eivät tavallisesti pysty havaitsemaan pieniä virheitä (alle kahden prosentin virheitä, ks. kohta 7.16), joiden välttäminen ei laajassa mittakaavassa onnistu kohtuullisin kustannuksin. Suuret pinta-alaan liittyvät virheet olivat kuitenkin yleensä havaittavissa. LPIS-tietokantaan kirjattu ja viljelijän ilmoittama tukikelpoinen ala ei tällaisissa tapauksissa pitänyt paikkaansa, pääasiassa seuraavista syistä:

| — | kun maksajavirastot arvioivat tukikelpoista alaa LPIS-tietokannan päivittämistä varten, ne eivät vähentäneet maksuja riittävästi tai lainkaan havaitessaan lohkojen ortokuvissa tukeen oikeuttamatonta kasvillisuutta ja muita tukeen oikeuttamattomia piirteitä |
| --- | --- |

—

kun maksajavirastot arvioivat tukikelpoista alaa LPIS-tietokannan päivittämistä varten, ne eivät vähentäneet maksuja riittävästi tai lainkaan havaitessaan lohkojen ortokuvissa tukeen oikeuttamatonta kasvillisuutta ja muita tukeen oikeuttamattomia piirteitä

| — | tukikelpoista pysyvää laidunta koskevat kansalliset määritelmät eivät vastanneet EU:n määritelmää. |
| --- | --- |

—

tukikelpoista pysyvää laidunta koskevat kansalliset määritelmät eivät vastanneet EU:n määritelmää.

Tapauksissa, joissa pysyvää laidunta koskeva kansallinen määritelmä ei vastaa EU:n määritelmää, asiaan puututaan korjaavien toimenpiteiden avulla, tarpeen vaatiessa toimintasuunnitelmat mukaan lukien.

Suojatakseen EU:n talousarviota komissio soveltaa lisäksi tarvittaessa sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen puitteissa maksujen vähentämistä ja keskeyttämistä sekä nettomääräisiä rahoitusoikaisuja.

| 7.19 | LPIS-järjestelmän virheellisistä tukikelpoisuustiedoista annetaan esimerkki
  laatikossa 7.4
  . |
| --- | --- |

7.19

LPIS-järjestelmän virheellisistä tukikelpoisuustiedoista annetaan esimerkki
  laatikossa 7.4
  .

Laatikko 7.4 –   Esimerkki sääntöjenvastaisista maksuista, jotka johtuvat LPIS-järjestelmän virheellisistä tukikelpoisuustiedoista

Pysyvä laidun määritellään maaksi, jota käytetään heinäkasvien tai muiden nurmirehukasvien kasvattamiseen. Tilintarkastustuomioistuin raportoi vuoden 2014 vuosikertomuksessaan, että huomattavista korjaavista toimenpiteistä huolimatta Espanjan LPIS-tietojärjestelmässä esiintyi edelleen suuria puutteita, jotka liittyivät pysyvän laitumen tukikelpoisuuteen, ja että vuosina 2014 ja 2015 käynnistettiin lisää korjaavia toimenpiteitä (21). Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 48 hehtaarin lohkon Espanjassa (Madrid), joka oli kirjattu LPIS-järjestelmään kauttaaltaan tukikelpoisena pysyvänä laitumena, kun viljelijä teki hakemuksen. Ortokuvissa lohkolla näkyi kuitenkin tiheää pensaikkoa ja puustoa. Viljelijä oli vuoden 2014 tukihakemuksessaan ilmoittanut lohkon LPIS-järjestelmään rekisteröidyn tukikelpoisen alan pohjalta ja hänelle maksettiin tilatukijärjestelmän tukea koko lohkosta. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että lohko ei ollut oikeutettu tilatukijärjestelmän tukeen.

Vuonna 2015 Espanjan viranomaiset suorittivat LPIS-järjestelmänsä tarkistuksen uusien ortokuvien pohjalta ja uutta teknologiaa käyttäen. He kirjasivat tällöin kyseisen lohkon tukeen oikeuttamattomaksi.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että pinta-alatukea oli haettu ja maksettu paikkansapitämättömien LPIS-järjestelmän tukikelpoisuustietojen mukaan Kreikassa, Espanjassa (Aragon, Kastilia-La Mancha, Kastilia ja León sekä Extremadura), Italiassa (Calabria) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englanti). Tämä oli havaittavissa ortokuvien perusteella.

Laatikko 7.4 –
     
  Esimerkki sääntöjenvastaisista maksuista, jotka johtuvat LPIS-järjestelmän virheellisistä tukikelpoisuustiedoista

Komissio tunnisti pysyvään laitumeen liittyvät ongelmat jo ennen vuotta 2014, ja asianomaisissa jäsenvaltioissa on pantu täytäntöön toimintasuunnitelmat.

Espanjan kansalliset viranomaiset suorittivat kaikkien edunsaajien ilmoittamien, tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien lohkojen uudelleenmittauksen ja käynnistivät tarvittaessa takaisinperintämenettelyt. Myös se, että tarkasteltavana oleva lohko kirjattiin vuonna 2015 tukeen oikeuttamattomaksi, todistaa, että Espanjan suorittama LPIS-järjestelmän päivitys on toiminut hyvin.

Komission yksiköiden aiempina vuosina suorittamissa tarkastuksissa havaittiin, että pysyvien laidunten tukikelpoisuuteen liittyi ongelmia Kreikassa ja Espanjassa. Ongelmiin puututtiin erityisten toimintasuunnitelmien avulla, mikä johtikin parannuksiin (ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, laatikko 7.8). Sekä Kreikassa että Espanjassa LPIS-järjestelmään kirjattu tukikelpoinen alue supistui merkittävästi: Kreikassa tukikelpoinen pysyvä laidunalue supistui 3,6 miljoonasta hehtaarista vuonna 2012 1,5  miljoonaan hehtaariin hakuvuonna 2014 ja Espanjassa 18,5 miljoonasta hehtaarista vuonna 2013 6,4 miljoonaan hehtaariin vuonna 2016.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englanti) korjaavaa toimintasuunnitelmaa toteutetaan parhaillaan, ja komissio seuraa sen toteuttamista tiiviisti.

Lisäksi sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyillä varmistetaan, että nettomääräiset rahoitusoikaisut kattavat EU:n talousarvioon kohdistuvat riskit riittävissä määrin.

| 7.20 | EU:n lainsäädännöstä poikkeavista kansallisista tukikelpoisuusperusteista annetaan esimerkki
  laatikossa 7.5
  . |
| --- | --- |

7.20

EU:n lainsäädännöstä poikkeavista kansallisista tukikelpoisuusperusteista annetaan esimerkki
  laatikossa 7.5
  .

Laatikko 7.5 –   Esimerkki EU:n lainsäädännöstä poikkeavista kansallisista tukikelpoisuusperusteista

Tilintarkastustuomioistuin raportoi vuoden 2013 vuosikertomuksessaan (22), että Ranskan viranomaiset myöntävät tukea laiduntamiskelpoiselle nummelle, vaikka näillä alueilla kasvaa sekaisin tukikelpoista ruohokasvillisuutta ja tukeen oikeuttamatonta pensaikkoa, tiheää metsää jne. Vuonna 2015 tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuusi tällaista lohkoa, jotka olivat kokonaan tai osittain tukeen oikeuttamattomia, koska ne käsittivät tiheää puustoa ja pensaikkoa. Ranskan viranomaiset olivat katsoneet lohkot kokonaisuudessaan tukikelpoisiksi.

Laatikko 7.5 –
     
  Esimerkki EU:n lainsäädännöstä poikkeavista kansallisista tukikelpoisuusperusteista

Komission suorittamissa tarkastuksissa havaittiin samankaltaisia puutteita Ranskassa jo ennen vuotta 2013. Puutteita käsitellään jäsenvaltion laatiman ja komission tiiviisti seuraaman erityisen toimintasuunnitelman avulla. Kaikkia havaittuja puutteita käsitellään sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla, jolloin varmistetaan, että nettomääräiset rahoitusoikaisut kattavat EU:n talousarvioon kohdistuvat riskit riittävissä määrin.

Parannusten varmistamiseksi komissio tarkkailee samalla, että toimintasuunnitelmaa noudatetaan. Vuonna 2015 pantiin tiettyjen viivästysten vuoksi vireille asetuksen (EU) N:o 1306/2013 41 artiklan 2 kohdan mukaisia lisätoimenpiteitä.

Maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus

| 7.21 | Liitteessä 7.1
  esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Maaseudun kehittämisen, ympäristön, ilmastotoimien ja kalastuksen alalla tarkastetuista 179 tapahtumasta 69:ään (39 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 40 virheen perusteella, että virhetaso on 5,3  prosenttia (23). |
| --- | --- |

7.21

Liitteessä 7.1
  esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Maaseudun kehittämisen, ympäristön, ilmastotoimien ja kalastuksen alalla tarkastetuista 179 tapahtumasta 69:ään (39 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 40 virheen perusteella, että virhetaso on 5,3  prosenttia (23).

| 7.21 | Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen arvioiman todennäköisimmän virhetason, joka on viime vuonna havaittua virhetasoa alhaisempi. |
| --- | --- |

7.21

| 7.22 | Kuvassa 7.6
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun virhetasoon. |
| --- | --- |

7.22

Kuvassa 7.6
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun virhetasoon.

Kuva 7.6 –   Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun virhetasoon – Maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 7.23 | Maaseudun kehittämiseen liittyvistä 159 tarkastetusta tapahtumasta 78 oli pinta-alaperusteisia ja 81 muuhun kuin pinta-alaan perustuvia. Otokseen sisältyneistä 159 tapahtumasta 64:ään (40 prosenttiin) liittyi virhe. Virheistä 38 oli kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä. Ympäristöä, ilmastotoimia ja kalastusta koskevaan otokseen sisältyneistä 19 tapahtumasta viiteen tapahtumaan (26 prosenttiin) liittyi virhe. Virheistä kaksi oli ilmaistavissa kvantitatiivisesti. Jäljelle jäävässä yhdessä tapahtumassa (24) ei havaittu virhettä. |
| --- | --- |

7.23

Maaseudun kehittämiseen liittyvistä 159 tarkastetusta tapahtumasta 78 oli pinta-alaperusteisia ja 81 muuhun kuin pinta-alaan perustuvia. Otokseen sisältyneistä 159 tapahtumasta 64:ään (40 prosenttiin) liittyi virhe. Virheistä 38 oli kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä. Ympäristöä, ilmastotoimia ja kalastusta koskevaan otokseen sisältyneistä 19 tapahtumasta viiteen tapahtumaan (26 prosenttiin) liittyi virhe. Virheistä kaksi oli ilmaistavissa kvantitatiivisesti. Jäljelle jäävässä yhdessä tapahtumassa (24) ei havaittu virhettä.

| 7.23 | Maaseudun kehittämiseen liittyvä tilintarkastustuomioistuimen havaitsema virheiden (sekä määrällisten että ei-määrällisten) esiintymistiheys on laskenut tasaisesti ajan myötä. |
| --- | --- |

7.23

| 7.24 | Lopullisten edunsaajien tekemistä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä oli 13:n kohdalla kyse tapauksesta, jossa kansallisilla viranomaisilla oli riittävästi tietoa (25), jonka avulla virheet olisi voitu ehkäistä tai havaita ja korjata ennen kuin menot ilmoitettiin komissiolle. Jos kaikkia näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden estämisessä tai havaitsemisessa ja korjaamisessa, arvioitu virhetaso olisi ollut tämän erityisarvion osalta 1,7  prosenttiyksikköä pienempi. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kuudessa tapauksessa havaittu virhe oli kansallisten viranomaisten tekemä. Nämä virheet vaikuttivat arvioituun virhetasoon 1,5  prosenttiyksikön verran. Ks. esimerkki kansallisten viranomaisten tekemästä virheestä
  laatikossa 7.7
  . |
| --- | --- |

7.24

Lopullisten edunsaajien tekemistä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä oli 13:n kohdalla kyse tapauksesta, jossa kansallisilla viranomaisilla oli riittävästi tietoa (25), jonka avulla virheet olisi voitu ehkäistä tai havaita ja korjata ennen kuin menot ilmoitettiin komissiolle. Jos kaikkia näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden estämisessä tai havaitsemisessa ja korjaamisessa, arvioitu virhetaso olisi ollut tämän erityisarvion osalta 1,7  prosenttiyksikköä pienempi. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kuudessa tapauksessa havaittu virhe oli kansallisten viranomaisten tekemä. Nämä virheet vaikuttivat arvioituun virhetasoon 1,5  prosenttiyksikön verran. Ks. esimerkki kansallisten viranomaisten tekemästä virheestä
  laatikossa 7.7
  .

| 7.24 | Komissio tiedostaa, että kansallisten viranomaisten olisi ollut mahdollista havaita monet tilintarkastustuomioistuimen löytämistä virheistä. YMP:n säännöissä annetaan jäsenvaltioille kaikki tarvittavat välineet useimpien virheriskien lieventämiseksi.

  Laatikon 7.7 esimerkin osalta komissio käynnisti sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn maaliskuussa 2016. EU:n talousarviota suojataan kaikin tarvittavin toimin. |
| --- | --- |

7.24

Laatikon 7.7 esimerkin osalta komissio käynnisti sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn maaliskuussa 2016. EU:n talousarviota suojataan kaikin tarvittavin toimin.

| 7.25 | Virhetyypit ovat hyvin samankaltaisia kuin tilintarkastustuomioistuimen aiempina vuosina havaitsemat virhetyypit ja virhetyypit, jotka yksilöitiin maaseudun kehittämismenojen virheiden syitä käsittelevässä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa (26). Kohdassa 7.21 raportoitu arvioitu virhetaso koski enimmältä osin (82 prosentin osalta) muita kuin pinta-alaan perustuvia toimenpiteitä. Tilanne ei poikkea edellisistä vuosista. |
| --- | --- |

7.25

Virhetyypit ovat hyvin samankaltaisia kuin tilintarkastustuomioistuimen aiempina vuosina havaitsemat virhetyypit ja virhetyypit, jotka yksilöitiin maaseudun kehittämismenojen virheiden syitä käsittelevässä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa (26). Kohdassa 7.21 raportoitu arvioitu virhetaso koski enimmältä osin (82 prosentin osalta) muita kuin pinta-alaan perustuvia toimenpiteitä. Tilanne ei poikkea edellisistä vuosista.

| 7.25 | Komissio on tietoinen virheiden taustalla olevista syistä ja toimii tilanteen korjaamiseksi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa antamalla ohjeita tai vaatimalla jäsenvaltioita toteuttamaan toimintasuunnitelmia.

  Komissio tietää esimerkiksi, että alueisiin liittymättömät toimet ovat alttiimpia virheille. Tästä syystä edistetäänkin kokonaisvaltaisia ratkaisuja, kuten toimenpiteiden suunnittelun yksinkertaistamista tai yksinkertaisempien laskumenetelmien, esimerkiksi yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen tai kertakorvausten, käyttöä.


  Komissio katsoo, että sääntöjenvastaisuudet julkisissa hankintamenettelyissä eivät välttämättä merkitse sitä, että menot olivat kokonaisuudessaan tukeen oikeuttamattomia.


  Arvioidakseen julkisten hankintojen virheisiin liittyvät taloudelliset riskit komissio hyväksyi joulukuussa 2013 suuntaviivat, joiden avulla määritellään rahoitusoikaisut tapauksissa, joissa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoiduissa projekteissa ei ole noudatettu julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

7.25

Komissio tietää esimerkiksi, että alueisiin liittymättömät toimet ovat alttiimpia virheille. Tästä syystä edistetäänkin kokonaisvaltaisia ratkaisuja, kuten toimenpiteiden suunnittelun yksinkertaistamista tai yksinkertaisempien laskumenetelmien, esimerkiksi yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen tai kertakorvausten, käyttöä.

Komissio katsoo, että sääntöjenvastaisuudet julkisissa hankintamenettelyissä eivät välttämättä merkitse sitä, että menot olivat kokonaisuudessaan tukeen oikeuttamattomia.

Arvioidakseen julkisten hankintojen virheisiin liittyvät taloudelliset riskit komissio hyväksyi joulukuussa 2013 suuntaviivat, joiden avulla määritellään rahoitusoikaisut tapauksissa, joissa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoiduissa projekteissa ei ole noudatettu julkisia hankintoja koskevia sääntöjä.

| 7.26 | Tarkastetuista 81:stä muuhun kuin pinta-alaan perustuvasta tapahtumasta 15 tapahtumassa (19 prosentissa) ei noudatettu tukikelpoisuusvaatimuksia (ks. esimerkki
  laatikossa 7.7
  ). Ympäristöön, ilmastotoimiin ja kalastukseen liittyneet kaksi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevaa virhettä johtuivat tukeen oikeuttamattomista menoista. |
| --- | --- |

7.26

Tarkastetuista 81:stä muuhun kuin pinta-alaan perustuvasta tapahtumasta 15 tapahtumassa (19 prosentissa) ei noudatettu tukikelpoisuusvaatimuksia (ks. esimerkki
  laatikossa 7.7
  ). Ympäristöön, ilmastotoimiin ja kalastukseen liittyneet kaksi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevaa virhettä johtuivat tukeen oikeuttamattomista menoista.

Laatikko 7.7 –   Esimerkki tukeen oikeuttamattomista menoista tai toiminnasta

Maaseudun kehittämistoimenpiteellä ”eläinten hyvinvointia edistävät tuet” tuetaan viljelijöitä, jotka tekevät vapaaehtoisesti eläinten hyvinvointia edistäviä sitoumuksia. Maksut suoritetaan vuosittain ja ne kattavat sitoumuksista (esimerkiksi suuremman tilan järjestäminen eläimille) aiheutuvat lisäkulut ja tulonmenetykset. Tämä on esimerkki yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käytöstä. Ne saattavat vähentää jäsenvaltioiden ja edunsaajien hallinnollista työmäärää. Tällaisten vaihtoehtojen on perustuttava luotettaviin menetelmiin ja erityisesti tarkkoihin yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja koskevien laskelmiin.

Romaniassa tilintarkastustuomioistuin havaitsi tukeen oikeuttamattomia menoja, koska kansalliset viranomaiset eivät ottaneet asianmukaisella tavalla huomioon tuotantosyklien määrää laskiessaan yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja. Tämän vuoksi kaikille edunsaajille suoritetut maksut oli ilmoitettu järjestelmällisesti liian suurina.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kaikki erityyppiset eläinten hyvinvointia edistäviin tukiin liittyvät sitoumukset Romaniassa, mukaan lukien otoksen ulkopuoliset sitoumukset. Tavoitteena oli määrittää, kuinka paljon virheelliset laskelmat vaikuttivat kokonaistasolla eläinten hyvinvointiin liittyviin menoihin Romaniassa. Tarkastuksessa ilmeni, että tukeen oikeuttamattomien menojen kokonaismäärä oli toimenpiteen alkamisajankohdan (2012) ja lokakuun 2015 väliseltä ajalta jopa 152 miljoonaa euroa (kaikkiaan 450 miljoonasta eurosta).

Tarkastajat havaitsivat tukikelpoisuusvirheitä myös Belgiassa (Vallonia), Saksassa (Rheinland-Pfaltz), Espanjassa (Andalusia, Galicia, Kastilia-La Mancha), Kreikassa, Italiassa (maaseudun verkosto-ohjelma, Sisilia ja Campania) ja Puolassa.

Laatikko 7.7 –
     
  Esimerkki tukeen oikeuttamattomista menoista tai toiminnasta

Komissio antaa täyden tukensa jäsenvaltioiden pyrkimyksille käyttää virheiden välttämiseksi yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja aina kun mahdollista, kuten todetaan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa 23/2014 (ks. kohta 86).

Romanian tapauksessa komissio on samaa mieltä siitä, että maksuihin sovellettu yksinkertaistettu kustannusten laskumenetelmä oli virheellinen.

Komissio käynnisti tilintarkastustuomioistuimen havaintojen perusteella vuonna 2016 sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn vahvistaakseen tarkan riskinalaisen määrän. Tämä saattaa johtaa rahoitusoikaisuun.

| 7.27 | Tarkastetuissa 27 tapahtumassa edunsaajien oli noudatettava julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. Säännöillä varmistetaan, että tuotteet ja palvelut hankitaan mahdollisimman edullisin ehdoin; samalla taataan tasapuolinen pääsy julkisten hankintojen markkinoille sekä avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden noudattaminen. Kuudessa tapauksessa oli rikottu yhtä tai useampaa näistä säännöistä. Tällaisesta virheestä annetaan esimerkki
  laatikossa 7.8
  . |
| --- | --- |

7.27

Tarkastetuissa 27 tapahtumassa edunsaajien oli noudatettava julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. Säännöillä varmistetaan, että tuotteet ja palvelut hankitaan mahdollisimman edullisin ehdoin; samalla taataan tasapuolinen pääsy julkisten hankintojen markkinoille sekä avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden noudattaminen. Kuudessa tapauksessa oli rikottu yhtä tai useampaa näistä säännöistä. Tällaisesta virheestä annetaan esimerkki
  laatikossa 7.8
  .

| 7.27 | Komissio on todennut julkisten hankintojen olevan merkittävä virheiden lähde, minkä vuoksi se on tehostanut tarkastustyötään varmistaakseen EU:n talousarvion asianmukaisen suojaamisen.

  Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattaminen on myös yksi maaseudun kehittämisen toimintasuunnitelmien keskeisistä osista. Neljässä jäsenvaltiossa tehtiin tähän liittyvät perusteelliset tilintarkastukset vuosina 2015–2016. Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen perusteellisia tarkastuksia jatketaan muissa jäsenvaltioissa vuonna 2016.


  Arvioidakseen julkisten hankintojen virheisiin liittyvät taloudelliset riskit komissio hyväksyi joulukuussa 2013 suuntaviivat, joiden avulla määritellään rahoitusoikaisut tapauksissa, joissa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoiduissa projekteissa ei ole noudatettu julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

7.27

Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattaminen on myös yksi maaseudun kehittämisen toimintasuunnitelmien keskeisistä osista. Neljässä jäsenvaltiossa tehtiin tähän liittyvät perusteelliset tilintarkastukset vuosina 2015–2016. Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen perusteellisia tarkastuksia jatketaan muissa jäsenvaltioissa vuonna 2016.

Arvioidakseen julkisten hankintojen virheisiin liittyvät taloudelliset riskit komissio hyväksyi joulukuussa 2013 suuntaviivat, joiden avulla määritellään rahoitusoikaisut tapauksissa, joissa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoiduissa projekteissa ei ole noudatettu julkisia hankintoja koskevia sääntöjä.

Laatikko 7.8 –   Esimerkki julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisestä

Italialainen kunta (Campaniassa) sai tukea yksikiskoisen radan rakentamiseen: infrastruktuurin tarkoituksena oli auttaa viljelijöitä kuljettamaan oliiveja ylös ja alas vuorilla. Sopimus myönnettiin yksityiselle yritykselle julkisen hankintamenettelyn kautta.

Kunta laati tarjousten arviointia varten joukon arviointiperusteita, joiden painotus vaihteli (pisteillä mitattuna). Hankintailmoituksessa vaadittiin, että tarjoajat sisällyttävät tarjoukseensa ehdotukset uusia teitä, viemäröintiä ja vesijohtoja koskevista lisätöistä. Näiden lisätöiden osuus oli 75 prosenttia kokonaispistemäärästä, jonka perusteella kunta päätti sopimusten myöntämisestä. Hinnan osuus kokonaispistemäärästä oli sitä vastoin vain kymmenen prosenttia.

EU:n tuki myönnettiin yksiraiteisen radan rakentamiseen, ja näin ollen edunsaaja rikkoi Italian julkisia hankintoja koskevaa lakia asettamalla arviointiperusteita (teiden rakentaminen, viemäröinti ja vesijohto), jotka eivät liittyneet hankintailmoituksessa mainitun toiminnan aiheeseen, luonteeseen ja ominaisuuksiin. Perusteet olivat siksi Italian julkisia hankintoja koskevien sääntöjen vastaisia.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös Saksassa (Rheinland-Pfaltz), Kreikassa ja Romaniassa tapauksia, joissa julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei ollut noudatettu.

Laatikko 7.8 –
     
  Esimerkki julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisestä

Komission käsityksen mukaan tarjouspyynnössä määritetyt myöntämisperusteet eivät täysin vastanneet rakennustöiden luonnetta.

Komissio korostaa kuitenkin, että investointi toteutettiin suunnitellulla tavalla.

Italian viranomaiset tarkastivat asiakirjat ja käynnistivät takaisinperintämenettelyn julkiseen hankintamenettelyyn liittyvien rikkomusten vuoksi. Italian viranomaiset tekivät 10 prosentin rahoitusoikaisun. Komissio katsoo, että tämä korjaava toimenpide auttaa suojaamaan EU:n talousarviota.

Vuoden 2015 toimintakertomuksessa tehtiin julkisiin hankintasopimuksiin liittyvien ongelmien kattamiseksi varaumia, kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa kohdassa 7.60.

| 7.28 | Tutkittu otos sisälsi 45 maatalouden ympäristötukeen liittyvää maksutapahtumaa, jotka koskivat ympäristön, maiseman ja luonnonvarojen suojeluun sopivien maataloustuotantomenetelmien käyttöä. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kolmessa tapauksessa viljelijät eivät täyttäneet kaikkia maksuehtoja. |
| --- | --- |

7.28

Tutkittu otos sisälsi 45 maatalouden ympäristötukeen liittyvää maksutapahtumaa, jotka koskivat ympäristön, maiseman ja luonnonvarojen suojeluun sopivien maataloustuotantomenetelmien käyttöä. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kolmessa tapauksessa viljelijät eivät täyttäneet kaikkia maksuehtoja.

| 7.28 | Komissio haluaa painottaa, että kaikkien kolmen edunsaajan täytyi noudattaa lukuisia eri maatalouden ympäristösitoumuksia, joista suurin osa pantiin täytäntöön onnistuneesti. Vain muutamia sitoumuksista ei noudatettu täysin tai ei dokumentoitu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

7.28

| 7.29 | Kaikkiaan 78:sta pinta-alaan perustuvasta tapahtumasta 15 tapauksessa (19 prosenttia) tukikelpoinen pinta-ala oli tarkastajien havaintojen mukaan ilmoitettu liian suureksi. Useimmissa näistä tapauksista oli kyse suhteellisen vähäisestä pinta-alan liian suureksi ilmoittamisesta, joten se vaikutti vain vähän arvioituun kokonaisvirhetasoon. Ks. myös kohta 7.18. |
| --- | --- |

7.29

Kaikkiaan 78:sta pinta-alaan perustuvasta tapahtumasta 15 tapauksessa (19 prosenttia) tukikelpoinen pinta-ala oli tarkastajien havaintojen mukaan ilmoitettu liian suureksi. Useimmissa näistä tapauksista oli kyse suhteellisen vähäisestä pinta-alan liian suureksi ilmoittamisesta, joten se vaikutti vain vähän arvioituun kokonaisvirhetasoon. Ks. myös kohta 7.18.

| 7.29 | Komissio panee merkille, että suurin osa tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista liian suuriin ilmoituksiin liittyvistä virheistä oli suhteellisen vähäisiä, ja on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen arvioon LPIS-tietojen luotettavuuden paranemisesta (ks. kohta 7.17).

  Komissio katsoo, että pienten virheiden välttäminen ei onnistu kohtuullisin kustannuksin. |
| --- | --- |

7.29

Komissio katsoo, että pienten virheiden välttäminen ei onnistu kohtuullisin kustannuksin.

| 7.30 | Kansallisten viranomaisten on tarkastettava kulujen kohtuullisuus. Yhteensä 24 investointihankkeessa kansalliset viranomaiset eivät olleet tarkastaneet kohtuullisuutta riittävällä tavalla. Tilintarkastustuomioistuin katsoi nämä tapaukset virheiksi. Usein on kuitenkin mahdotonta määrittää tukeen oikeuttamattomien menojen määrää, ja näissä tapauksissa tilintarkastustuomioistuin ei voi määrittää virhetasoa kvantitatiivisesti. Lisätietoja kulujen kohtuullisuudesta löytyy tuloksellisuusperusteiden testaamista käsittelevästä osasta (ks. kohta 7.71). |
| --- | --- |

7.30

Kansallisten viranomaisten on tarkastettava kulujen kohtuullisuus. Yhteensä 24 investointihankkeessa kansalliset viranomaiset eivät olleet tarkastaneet kohtuullisuutta riittävällä tavalla. Tilintarkastustuomioistuin katsoi nämä tapaukset virheiksi. Usein on kuitenkin mahdotonta määrittää tukeen oikeuttamattomien menojen määrää, ja näissä tapauksissa tilintarkastustuomioistuin ei voi määrittää virhetasoa kvantitatiivisesti. Lisätietoja kulujen kohtuullisuudesta löytyy tuloksellisuusperusteiden testaamista käsittelevästä osasta (ks. kohta 7.71).

| 7.30 | Ks. komission vastaus kohtaan 7.71. |
| --- | --- |

7.30

Vuotuisiin toimintakertomuksiin ja muihin sisäisen valvonnan järjestelmien osa-alueisiin kohdistuva tarkastustyö

Toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston järjestelmät maatalouden alalla

| 7.31 | Komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat lähes kaikkia maatalousmenoja yhdessä. Jäsenvaltioissa sijaitsevat noin 80 maksajavirastoa maksavat tuen viljelijöille ja muille edunsaajille, ja komissio korvaa nämä kulut jäsenvaltioille kuukausittain (maataloustukirahaston tapauksessa) tai neljännesvuosittain (maaseuturahaston tapauksessa). Komission sääntöjenmukaisuustarkastuksissa arvioidaan, takaavatko jäsenvaltioiden järjestelmät edunsaajille suoritettavien tukimaksujen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden. Havaituista järjestelmien puutteista voi seurata rahoitusoikaisuja, joita sovelletaan jäsenvaltioihin sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten kautta. Rahoitusoikaisut tehdään usein kiinteämääräisinä ja ne kattavat useille eri varainhoitovuosille kohdentuvia menoja. Niiden seurauksena peritään harvoin maksuja takaisin lopullisilta edunsaajilta, joten kyseiset määrät rahoitetaan kansallisista talousarvioista (27). |
| --- | --- |

7.31

Komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat lähes kaikkia maatalousmenoja yhdessä. Jäsenvaltioissa sijaitsevat noin 80 maksajavirastoa maksavat tuen viljelijöille ja muille edunsaajille, ja komissio korvaa nämä kulut jäsenvaltioille kuukausittain (maataloustukirahaston tapauksessa) tai neljännesvuosittain (maaseuturahaston tapauksessa). Komission sääntöjenmukaisuustarkastuksissa arvioidaan, takaavatko jäsenvaltioiden järjestelmät edunsaajille suoritettavien tukimaksujen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden. Havaituista järjestelmien puutteista voi seurata rahoitusoikaisuja, joita sovelletaan jäsenvaltioihin sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten kautta. Rahoitusoikaisut tehdään usein kiinteämääräisinä ja ne kattavat useille eri varainhoitovuosille kohdentuvia menoja. Niiden seurauksena peritään harvoin maksuja takaisin lopullisilta edunsaajilta, joten kyseiset määrät rahoitetaan kansallisista talousarvioista (27).

| 7.31 | Vaikka pitääkin paikkansa, että aiemmin valtaosa oikaisuista oli kiinteämääräisiä, uudessa lainsäädäntökehyksessä kannustetaan jäsenvaltioita esittämään laskelma rahastoon kohdistuneesta riskistä.

  Jos komission sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn yhteydessä ilmenee perusteettomia maksuja, jotka voidaan yhdistää suoraan edunsaajaan, jäsenvaltioiden on käynnistettävä tarvittavat lopullisiin edunsaajiin kohdistuvat takaisinperintätoimet. |
| --- | --- |

7.31

Jos komission sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn yhteydessä ilmenee perusteettomia maksuja, jotka voidaan yhdistää suoraan edunsaajaan, jäsenvaltioiden on käynnistettävä tarvittavat lopullisiin edunsaajiin kohdistuvat takaisinperintätoimet.

| 7.32 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, että komissio oli toimittanut sääntöjenmukaisuustarkastuksensa kansainvälisten tarkastusstandardien (28) ja tärkeimpien säännösten mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin suoritti tätä varten asiakirjatarkastuksen, johon poimittiin 24 (29) kaikkiaan 120 sääntöjenmukaisuustarkastuksesta, joista maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto raportoi vuonna 2015 (30). Tämän lisäksi tilintarkastustuomioistuin suoritti näistä 24 tarkastuksesta uudelleen kuusi tarkastusta (31). Vuonna 2015 komissio päivitti tarkastustoimenpiteensä. Päivitys perustui itsearviointiin, joka oli kohdistettu komission tarkastusmenetelmiin ja laadunvarmennuspolitiikkaan. Tilintarkastustuomioistuin tarkisti nämä päivitetyt tarkastustoimenpiteet ja otti ne huomioon omassa arvioinnissaan. |
| --- | --- |

7.32

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, että komissio oli toimittanut sääntöjenmukaisuustarkastuksensa kansainvälisten tarkastusstandardien (28) ja tärkeimpien säännösten mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin suoritti tätä varten asiakirjatarkastuksen, johon poimittiin 24 (29) kaikkiaan 120 sääntöjenmukaisuustarkastuksesta, joista maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto raportoi vuonna 2015 (30). Tämän lisäksi tilintarkastustuomioistuin suoritti näistä 24 tarkastuksesta uudelleen kuusi tarkastusta (31). Vuonna 2015 komissio päivitti tarkastustoimenpiteensä. Päivitys perustui itsearviointiin, joka oli kohdistettu komission tarkastusmenetelmiin ja laadunvarmennuspolitiikkaan. Tilintarkastustuomioistuin tarkisti nämä päivitetyt tarkastustoimenpiteet ja otti ne huomioon omassa arvioinnissaan.

| 7.33 | Kokonaistasolla tarkasteltuna komission toimittamat sääntöjenmukaisuustarkastukset ovat asiaankuuluvien standardien mukaisia. Silloin kun komissiolla ei ole havaintoja esitettävänään, sen on kuitenkin aiheellista dokumentoida paremmin tarkastustyönsä, jonka perusteella se on päätynyt kyseiseen johtopäätökseen. |
| --- | --- |

7.33

Kokonaistasolla tarkasteltuna komission toimittamat sääntöjenmukaisuustarkastukset ovat asiaankuuluvien standardien mukaisia. Silloin kun komissiolla ei ole havaintoja esitettävänään, sen on kuitenkin aiheellista dokumentoida paremmin tarkastustyönsä, jonka perusteella se on päätynyt kyseiseen johtopäätökseen.

| 7.33 | Komissio pyrkii noudattamaan ISSAI-standardeja suorittaessaan tarkastuksia. Tämä onkin yksi niistä syistä, joiden vuoksi komissio päätti käyttää tarkastelumenettelyjensä itsearviointiin ulkopuolisen yrityksen tukea.

  Komission esille tuomat havainnot perustuvat kunkin toimeksiannon tarkastuskertomukseen. Jos esille tuotavia havaintoja ei ole (esim. ei ilmennyt raportoitavia ongelmia, havaitut puutteet eivät olleet merkittäviä), tästä ilmoitetaan kertomuksessa. |
| --- | --- |

7.33

Komission esille tuomat havainnot perustuvat kunkin toimeksiannon tarkastuskertomukseen. Jos esille tuotavia havaintoja ei ole (esim. ei ilmennyt raportoitavia ongelmia, havaitut puutteet eivät olleet merkittäviä), tästä ilmoitetaan kertomuksessa.

| 7.34 | Tilintarkastustuomioistuin on edellisissä vuosikertomuksissaan (32) tuonut esille ongelman, joka aiheutuu sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen liian pitkästä kestosta, mikä aiheuttaa keskeneräisten tarkastusten huomattavaa kasaantumista (33). Vuonna 2015 komissio vähensi merkittävästi pitkään keskeneräisinä olleiden tarkastusten määrää, 192:sta 34:ään. Kaudelle 2014–2020 tehdyt lainsäädäntömuutokset tulivat yhteisen maatalouspolitiikan alalla voimaan 1. tammikuuta 2015. Ne oli tarkoitettu sujuvoittamaan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyä ottamalla käyttöön lakisääteiset määräajat. Tämän seurauksena komissio nykyisin seuraa tarkastussykliä tiiviimmin varmistaakseen, että sisäisiä ja ulkoisia määräaikoja noudatetaan. |
| --- | --- |

7.34

Tilintarkastustuomioistuin on edellisissä vuosikertomuksissaan (32) tuonut esille ongelman, joka aiheutuu sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen liian pitkästä kestosta, mikä aiheuttaa keskeneräisten tarkastusten huomattavaa kasaantumista (33). Vuonna 2015 komissio vähensi merkittävästi pitkään keskeneräisinä olleiden tarkastusten määrää, 192:sta 34:ään. Kaudelle 2014–2020 tehdyt lainsäädäntömuutokset tulivat yhteisen maatalouspolitiikan alalla voimaan 1. tammikuuta 2015. Ne oli tarkoitettu sujuvoittamaan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyä ottamalla käyttöön lakisääteiset määräajat. Tämän seurauksena komissio nykyisin seuraa tarkastussykliä tiiviimmin varmistaakseen, että sisäisiä ja ulkoisia määräaikoja noudatetaan.

| 7.34 | Komissio seuraa tiiviisti tarkastusten suman (”vanhat keskeneräiset tarkastukset”) purkamista: loppuun käsittelemättömien tarkastusten lukumäärä laski 34:stä 20:een vuoden 2016 kesäkuussa. Komission tavoitteena on saada jäljellä oleva tarkastussuma purettua vuoden 2016 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

7.34

| 7.35 | Uudessa kauden 2014–2020 lainsäädännössä painotetaan myös aiempaa enemmän jäsenvaltioiden roolia riskinalaisen määrän määrittämisessä. Komissio voi käyttää riskinalaista määrää laskiessaan sovellettavaa rahoitusoikaisua. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, validoiko komissio jäsenvaltioiden antamat tiedot oikein ja käyttikö se niitä oikein. Tilintarkastustuomioistuin perehtyi tätä varten komission ohjeisiin ja tarkasti kuusi vuonna 2015 hyväksyttyä tai valmisteltua rahoitusoikaisua. |
| --- | --- |

7.35

Uudessa kauden 2014–2020 lainsäädännössä painotetaan myös aiempaa enemmän jäsenvaltioiden roolia riskinalaisen määrän määrittämisessä. Komissio voi käyttää riskinalaista määrää laskiessaan sovellettavaa rahoitusoikaisua. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, validoiko komissio jäsenvaltioiden antamat tiedot oikein ja käyttikö se niitä oikein. Tilintarkastustuomioistuin perehtyi tätä varten komission ohjeisiin ja tarkasti kuusi vuonna 2015 hyväksyttyä tai valmisteltua rahoitusoikaisua.

| 7.35–7.36 | Kuten tilintarkastustuomioistuin on aiempina vuosina suositellut, komissio on kehittänyt puitteet laskettavien rahoitusoikaisujen lukumäärän nostamiseksi ja kiinteämääräisten oikaisujen lukumäärän vähentämiseksi.

  Useista eri toimista koostuviin tapauksiin liittyvien vaikeuksien vuoksi perussäädökseen on sisällytetty tarvittavat säännökset, mukaan lukien periaatteet, jotka koskevat jäsenvaltioiden velvollisuutta toimittaa tarvittavat tiedot sekä aiheettomien määrien havaitsemiseen tarvittavia kohtuullisia ponnistuksia. Delegoitu säädös sisältää laskettuja ja ekstrapoloituja rahoitusoikaisuja koskevat yksityiskohtaiset säännökset. Rahoitusoikaisuja koskevat komission yksityiskohtaiset ohjeet on päivitetty vastaavasti, etenkin niiden perusteiden ja menetelmien osalta, joiden mukaisesti komissio hyväksyy tai hylkää EU:n talousarvioon kohdistuvaa riskiä koskevat jäsenvaltioiden laskelmat tai ekstrapoloinnit.


  Komissio katsoo, että tarkastuskäsikirja sisältää jäsenvaltioiden toimittamien tietojen varmentamiseen liittyvät tiedot.


  Tarkastuskäsikirjan liitteenä olevassa tiedonannossa C(2015) 3675 esitetään selkeästi ne vähimmäisvaatimukset, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä toimittaessaan komissiolle lisätietoja rahoitusoikaisujen laskemista varten, sekä komission käyttämät rahoitusoikaisuja koskevien laskelmien tai ekstrapolointien hyväksymisen tai hylkäämisen perusteet ja menetelmät.


  Komission yleisenä käytäntönä on tarkastaa jäsenvaltioiden toimittamat tiedot perusteellisesti. Tilintarkastustuomioistuimen havainnot vahvistavat tämän neljän tutkitun rahoitusoikaisun kohdalla kuudesta.


  Kahden muun mainitun rahoitusoikaisun osalta:







  — | yhtä oikaisua koskeva summa oli suhteellisen pieni ja jäsenvaltiolta pyydettiin lisätietoja, |
| --- | --- | --- |

7.35–7.36

Useista eri toimista koostuviin tapauksiin liittyvien vaikeuksien vuoksi perussäädökseen on sisällytetty tarvittavat säännökset, mukaan lukien periaatteet, jotka koskevat jäsenvaltioiden velvollisuutta toimittaa tarvittavat tiedot sekä aiheettomien määrien havaitsemiseen tarvittavia kohtuullisia ponnistuksia. Delegoitu säädös sisältää laskettuja ja ekstrapoloituja rahoitusoikaisuja koskevat yksityiskohtaiset säännökset. Rahoitusoikaisuja koskevat komission yksityiskohtaiset ohjeet on päivitetty vastaavasti, etenkin niiden perusteiden ja menetelmien osalta, joiden mukaisesti komissio hyväksyy tai hylkää EU:n talousarvioon kohdistuvaa riskiä koskevat jäsenvaltioiden laskelmat tai ekstrapoloinnit.

Komissio katsoo, että tarkastuskäsikirja sisältää jäsenvaltioiden toimittamien tietojen varmentamiseen liittyvät tiedot.

Tarkastuskäsikirjan liitteenä olevassa tiedonannossa C(2015) 3675 esitetään selkeästi ne vähimmäisvaatimukset, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä toimittaessaan komissiolle lisätietoja rahoitusoikaisujen laskemista varten, sekä komission käyttämät rahoitusoikaisuja koskevien laskelmien tai ekstrapolointien hyväksymisen tai hylkäämisen perusteet ja menetelmät.

Komission yleisenä käytäntönä on tarkastaa jäsenvaltioiden toimittamat tiedot perusteellisesti. Tilintarkastustuomioistuimen havainnot vahvistavat tämän neljän tutkitun rahoitusoikaisun kohdalla kuudesta.

Kahden muun mainitun rahoitusoikaisun osalta:

—

yhtä oikaisua koskeva summa oli suhteellisen pieni ja jäsenvaltiolta pyydettiin lisätietoja,

| — | 5,8  miljoonan euron rahoituskorjauksen osalta komissio tarkasti jäsenvaltion toimittamien tietojen oikeellisuuden, vaikka tätä prosessia ei dokumentoitukaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

—

5,8  miljoonan euron rahoituskorjauksen osalta komissio tarkasti jäsenvaltion toimittamien tietojen oikeellisuuden, vaikka tätä prosessia ei dokumentoitukaan asianmukaisesti.

Komissio haluaa korostaa, että jäsenvaltioiden toimittamien lukujen tarkastamiseen käytetyt ponnistelut on suhteutettava mahdollisiin taloudellisiin vaikutuksiin. Komissio nojautuu myös todentamisviranomaisten tekemään työhön.

| 7.36 | Komission tarkastuskäsikirjassa ei esitellä yksityiskohtaisesti tarkastustoimenpiteitä eikä jäsenvaltioiden toimittamien tietojen tarkistamiseen liittyviä dokumentointivaatimuksia. Kuudesta tarkastetusta rahoitusoikaisusta neljän kohdalla havaittiin, että komissio teki tarkastuskäyntejä tarkistaakseen asianomaisilta jäsenvaltioilta saamansa tiedot. Kahden muun rahoitusoikaisun tapauksessa komissio ei toimittanut tilintarkastustuomioistuimelle tarkastuksistaan tarpeellista määrää tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä. Yhdessä tapauksessa rahoitusoikaisun määrä oli suhteellisen pieni. Jäljelle jääneessä tapauksessa rahoitusoikaisun määrä oli kuitenkin 5,8  miljoonaa euroa. Tarkistamattomien tietojen käyttö aiheuttaa taloudellisen riskin EU:n talousarviolle, sillä on jäsenvaltioiden etujen mukaista pienentää rahoitusoikaisuja. |
| --- | --- |

7.36

Komission tarkastuskäsikirjassa ei esitellä yksityiskohtaisesti tarkastustoimenpiteitä eikä jäsenvaltioiden toimittamien tietojen tarkistamiseen liittyviä dokumentointivaatimuksia. Kuudesta tarkastetusta rahoitusoikaisusta neljän kohdalla havaittiin, että komissio teki tarkastuskäyntejä tarkistaakseen asianomaisilta jäsenvaltioilta saamansa tiedot. Kahden muun rahoitusoikaisun tapauksessa komissio ei toimittanut tilintarkastustuomioistuimelle tarkastuksistaan tarpeellista määrää tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä. Yhdessä tapauksessa rahoitusoikaisun määrä oli suhteellisen pieni. Jäljelle jääneessä tapauksessa rahoitusoikaisun määrä oli kuitenkin 5,8  miljoonaa euroa. Tarkistamattomien tietojen käyttö aiheuttaa taloudellisen riskin EU:n talousarviolle, sillä on jäsenvaltioiden etujen mukaista pienentää rahoitusoikaisuja.

Toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät jäsenvaltioiden järjestelmät maatalouden alalla

| 7.37 | Jäsenvaltioiden viranomaisten vastuulla on ottaa käyttöön ja toteuttaa |
| --- | --- |

7.37

Jäsenvaltioiden viranomaisten vastuulla on ottaa käyttöön ja toteuttaa

| a) | asianmukaiset hallinnolliset ja valvontamenettelyt, joilla varmistetaan hakijoiden tekemien ilmoitusten oikeellisuus ja tukikelpoisuusvaatimusten täyttyminen |
| --- | --- |

a)

asianmukaiset hallinnolliset ja valvontamenettelyt, joilla varmistetaan hakijoiden tekemien ilmoitusten oikeellisuus ja tukikelpoisuusvaatimusten täyttyminen

| b) | paikalla tehtävät tarkastukset, joiden on tukijärjestelmästä riippuen katettava vähintään viisi prosenttia kaikista edunsaajista tai asianomaisista menoista. |
| --- | --- |

b)

paikalla tehtävät tarkastukset, joiden on tukijärjestelmästä riippuen katettava vähintään viisi prosenttia kaikista edunsaajista tai asianomaisista menoista.

| 7.38 | Tilintarkastustuomioistuimen suorittama järjestelmien arviointi perustui komission (maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston) tekemiin tarkastuksiin. Komissio oli raportoinut merkittävistä puutteista 17 järjestelmässä (34), jotka sisältyivät tilintarkastustuomioistuimen poimimaan 24 sääntöjenmukaisuustarkastusta käsittävään tarkastusotokseen (ks. kohta 7.32). Tilintarkastustuomioistuin totesi komission suorittaman työn kokonaisuutena tarkasteltuna hyväksyttäväksi (ks. kohta 7.33), joten se katsoi voivansa käyttää oman työnsä perustana komission järjestelmistä tekemää arviota. |
| --- | --- |

7.38

Tilintarkastustuomioistuimen suorittama järjestelmien arviointi perustui komission (maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston) tekemiin tarkastuksiin. Komissio oli raportoinut merkittävistä puutteista 17 järjestelmässä (34), jotka sisältyivät tilintarkastustuomioistuimen poimimaan 24 sääntöjenmukaisuustarkastusta käsittävään tarkastusotokseen (ks. kohta 7.32). Tilintarkastustuomioistuin totesi komission suorittaman työn kokonaisuutena tarkasteltuna hyväksyttäväksi (ks. kohta 7.33), joten se katsoi voivansa käyttää oman työnsä perustana komission järjestelmistä tekemää arviota.

| 7.38 | Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen lausuntoon, jossa se toteaa komission suorittaman työn kokonaisuutena tarkasteltuna hyväksyttäväksi ja katsoo voivansa luottaa komission tekemiin arvioihin jäsenvaltioiden järjestelmistä. |
| --- | --- |

7.38

| 7.39 | Tilintarkastustuomioistuin suoritti kuudessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa (ks. kohta 7.32) lisätarkastuksia, jotka koskivat rajallista määrää riskialttiita aloja (35). Maataloustukirahastoa, maaseudun kehittämistä ja täydentäviä ehtoja koskevat tarkastushavainnot esitetään seuraavissa kohdissa. |
| --- | --- |

7.39

Tilintarkastustuomioistuin suoritti kuudessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa (ks. kohta 7.32) lisätarkastuksia, jotka koskivat rajallista määrää riskialttiita aloja (35). Maataloustukirahastoa, maaseudun kehittämistä ja täydentäviä ehtoja koskevat tarkastushavainnot esitetään seuraavissa kohdissa.

Maataloustukirahastoa koskevien toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät jäsenvaltioiden järjestelmät

| 7.40 | Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS) on pääasiallinen suoran tuen maksujen hallinnointiin ja valvontaan käytettävä järjestelmä (36). Järjestelmä sisältää tilat ja tukihakemukset kattavan tietokannan, viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän (LPIS, ks. myös kohdat 7.17 ja 7.18), eläintietokannat sekä tukioikeusrekisterin niissä jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan tilatukijärjestelmää. Maksajavirastot tekevät hallinnollisia ristiintarkastuksia näiden tietokantojen välillä ja pyrkivät näin varmistamaan, että tuet maksetaan oikeamääräisinä tukeen oikeutetuille edunsaajille tukikelpoisen maa-alan tai tukikelpoisten eläinten perusteella. |
| --- | --- |

7.40

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS) on pääasiallinen suoran tuen maksujen hallinnointiin ja valvontaan käytettävä järjestelmä (36). Järjestelmä sisältää tilat ja tukihakemukset kattavan tietokannan, viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän (LPIS, ks. myös kohdat 7.17 ja 7.18), eläintietokannat sekä tukioikeusrekisterin niissä jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan tilatukijärjestelmää. Maksajavirastot tekevät hallinnollisia ristiintarkastuksia näiden tietokantojen välillä ja pyrkivät näin varmistamaan, että tuet maksetaan oikeamääräisinä tukeen oikeutetuille edunsaajille tukikelpoisen maa-alan tai tukikelpoisten eläinten perusteella.

| 7.40–7.41 | Komissio katsoo, että IACS, LPIS mukaan lukien, on luotettava järjestelmä ja että IACS:n laatu ja kattavuus ovat välttämättömiä suorien tukimaksujen ja maaseuturahaston menojen sääntöjenmukaisuuden takaamiseksi, etenkin maatalouden ympäristötoimenpiteiden ja epäsuotuisten alueiden osalta.

  Jos puutteita ilmenee, jäsenvaltioiden on toteutettava korjaavia toimenpiteitä niiden korjaamiseksi, erityiset toimintasuunnitelmat mukaan lukien. Komissio seuraa näitä toimenpiteitä tarkkaan. |
| --- | --- |

7.40–7.41

Jos puutteita ilmenee, jäsenvaltioiden on toteutettava korjaavia toimenpiteitä niiden korjaamiseksi, erityiset toimintasuunnitelmat mukaan lukien. Komissio seuraa näitä toimenpiteitä tarkkaan.

| 7.41 | Vuoden 2014 vuosikertomuksessa tilintarkastustuomioistuin totesi, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä auttaa merkittävästi estämään ja vähentämään piiriinsä kuuluvien tukiohjelmien virhetasoja (37). Tänä vuonna tilintarkastustuomioistuin tarkasti yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tiettyjen keskeisten valvontatoimintojen luotettavuuden kuudessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa maksajavirastossa (ks. kohta 7.32). Asettamatta kyseenalaiseksi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän myötävaikutusta virhetasojen estämisessä ja vähentämisessä, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että osassa tarkastetuista keskeisistä valvontatoiminnoista ilmeni puutteita. Puutteet liittyivät viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään, hallinnollisiin tarkastuksiin, paikalla toimitettujen tarkastusten laatuun ja virheellisten maksujen takaisinperintämenettelyihin (38). Ks. esimerkki havaituista puutteista
  laatikossa 7.9
  . |
| --- | --- |

7.41

Vuoden 2014 vuosikertomuksessa tilintarkastustuomioistuin totesi, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä auttaa merkittävästi estämään ja vähentämään piiriinsä kuuluvien tukiohjelmien virhetasoja (37). Tänä vuonna tilintarkastustuomioistuin tarkasti yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tiettyjen keskeisten valvontatoimintojen luotettavuuden kuudessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa maksajavirastossa (ks. kohta 7.32). Asettamatta kyseenalaiseksi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän myötävaikutusta virhetasojen estämisessä ja vähentämisessä, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että osassa tarkastetuista keskeisistä valvontatoiminnoista ilmeni puutteita. Puutteet liittyivät viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään, hallinnollisiin tarkastuksiin, paikalla toimitettujen tarkastusten laatuun ja virheellisten maksujen takaisinperintämenettelyihin (38). Ks. esimerkki havaituista puutteista
  laatikossa 7.9
  .

Laatikko 7.9 –   Esimerkki viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä havaituista puutteista

Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Pohjois-Irlanti) suoritetussa viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän vuotuisessa laadunarvioinnissa ilmeni kuutena peräkkäisenä vuotena (2010–2015), että järjestelmä ei sisältänyt useita EU:n lainsäädännössä vaadittuja laatutekijöitä. Tällaisissa tilanteissa on lakisääteisenä velvollisuutena toteuttaa korjaavia toimenpiteitä, mutta vuoden 2015 laadunarviointi osoitti, että johdonmukaista parantumista ei ollut tapahtunut: kokonaistasolla tarkasteltuna Pohjois-Irlannin viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään rekisteröidyt tukikelpoiset pinta-alat oli ilmoitettu yli kaksi prosenttia liian suurina, mikä aiheutti sääntöjenvastaisten maksujen riskin.

Tilintarkastustuomioistuin on jo raportoinut Pohjois-Irlannin viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä esiintyvistä puutteista varanhoitovuotta 2012 koskevassa vuosikertomuksessaan (liite 3.2).

Laatikko 7.9 –
     
  Esimerkki viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä havaituista puutteista

Pohjois-Irlannin viranomaiset ovat toteuttaneet korjaavia toimenpiteitä komission suorittamien tarkastuksien seurauksena vuodesta 2013.

LPIS-järjestelmän laadunarvioinnin (QA) mukaan arvio tukikelpoisesta alueesta oli ”vaatimustenvastainen” vuosina 2010, 2011, 2012 ja 2015. Yhdistyneen kuningaskunnan (Pohjois-Irlanti) viranomaiset ovat esittäneet syyt tähän vastaavissa vuotuisissa laadunarviointiraporteissaan.

Niinä vuosina, kun 3-vuotinen LPIS-järjestelmän ns. refresh-kierros alkoi (2013, 2014), vaatimustenvastaisten lohkojen lukumäärä laski. Vuonna 2015 Yhdistyneen kuningaskunnan (Pohjois-Irlanti) viranomaiset kuitenkin havaitsivat, että sellaisten lohkojen lukumäärä, joihin ei kuulunut tukikelpoisia alueita ja joita refresh-ohjelman avulla ei ollut tunnistettu, oli noussut.

Komissio jatkaa tilanteen tarkkaa seurantaa.

Maaseudun kehittämistoimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät jäsenvaltioiden järjestelmät

| 7.42 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi viidessä kuudesta tarkastuskäynnin kohteena olleesta maksajavirastosta (ks. kohta 7.32), että tukikelpoisuusehtojen hallinnollisissa tarkastuksissa ilmeni puutteita, erityisesti kun oli kyse julkisia hankintoja koskevista tukikelpoisuusehdoista. Nämä järjestelmäpuutteet olivat hyvin samankaltaisia kuin aiempina vuosina havaitut ja raportoidut puutteet (39). Järjestelmäpuutteet ovat tapahtumatarkastuksissa havaittujen virheiden merkittävä syy (ks. kohta 7.24). |
| --- | --- |

7.42

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi viidessä kuudesta tarkastuskäynnin kohteena olleesta maksajavirastosta (ks. kohta 7.32), että tukikelpoisuusehtojen hallinnollisissa tarkastuksissa ilmeni puutteita, erityisesti kun oli kyse julkisia hankintoja koskevista tukikelpoisuusehdoista. Nämä järjestelmäpuutteet olivat hyvin samankaltaisia kuin aiempina vuosina havaitut ja raportoidut puutteet (39). Järjestelmäpuutteet ovat tapahtumatarkastuksissa havaittujen virheiden merkittävä syy (ks. kohta 7.24).

| 7.42 | Komissio suorittaa sääntöjenmukaisuustarkastuksia jäsenvaltioissa tarkistaakseen, että maksetut menot ovat sääntöjen mukaisia. Komission suorittamien tarkastusten yhteydessä ilmeni myös puutteita tukikelpoisuusehtoja ja julkisia hankintoja koskevissa hallinnollisissa tarkastuksissa.

  Korjaavia toimenpiteitä on toteutettu, mukaan lukien tarpeen vaatiessa toimintasuunnitelmia. Lisäksi vuoden 2015 toimintakertomuksessa esitettiin varaumia.


  Tältä osin on jo tehty rahoitusoikaisuja, ja lisäksi käynnissä on useita sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyjä, joiden pohjalta tehdään todennäköisesti lisää rahoitusoikaisuja.


  Vuonna 2015 käynnistettiin erilliset julkisiin hankintoihin kohdistuvat tarkastukset neljässä jäsenvaltiossa. Muut jäsenvaltiot tarkastetaan vuonna 2016. |
| --- | --- |

7.42

Korjaavia toimenpiteitä on toteutettu, mukaan lukien tarpeen vaatiessa toimintasuunnitelmia. Lisäksi vuoden 2015 toimintakertomuksessa esitettiin varaumia.

Tältä osin on jo tehty rahoitusoikaisuja, ja lisäksi käynnissä on useita sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyjä, joiden pohjalta tehdään todennäköisesti lisää rahoitusoikaisuja.

Vuonna 2015 käynnistettiin erilliset julkisiin hankintoihin kohdistuvat tarkastukset neljässä jäsenvaltiossa. Muut jäsenvaltiot tarkastetaan vuonna 2016.

| 7.43 | Julkisten hankintojen osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti 41 hankkeen otoksen (tapahtumien testaamisen lisäksi). Hankkeista kahdeksaan (20 prosenttiin) liittyi virheitä. Kahdeksasta tapauksesta kolmessa havaittiin tukeen oikeuttamattomia menoja, joiden kokonaismäärä oli yli 1,5  miljoonaa euroa maaseuturahaston tukea. |
| --- | --- |

7.43

Julkisten hankintojen osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti 41 hankkeen otoksen (tapahtumien testaamisen lisäksi). Hankkeista kahdeksaan (20 prosenttiin) liittyi virheitä. Kahdeksasta tapauksesta kolmessa havaittiin tukeen oikeuttamattomia menoja, joiden kokonaismäärä oli yli 1,5  miljoonaa euroa maaseuturahaston tukea.

| 7.44 | Komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät pienentämään maaseudun kehittämismenojen virhetasoa panemalla täytäntöön toimintasuunnitelmia, joiden avulla voidaan määrittää virheiden syyt ja toteuttaa kohdennettuja korjaavia toimenpiteitä virheiden esiintymisriskin pienentämiseksi. Tilintarkastustuomioistuin tutki, puututtiinko asianomaisten jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmissa usein esiintyvien virheiden perimmäisiin syihin. |
| --- | --- |

7.44

Komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät pienentämään maaseudun kehittämismenojen virhetasoa panemalla täytäntöön toimintasuunnitelmia, joiden avulla voidaan määrittää virheiden syyt ja toteuttaa kohdennettuja korjaavia toimenpiteitä virheiden esiintymisriskin pienentämiseksi. Tilintarkastustuomioistuin tutki, puututtiinko asianomaisten jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmissa usein esiintyvien virheiden perimmäisiin syihin.

| 7.45 | Tarkastuksessa käytiin läpi kahdeksassa jäsenvaltiossa vuoden 2015 tapahtumatarkastusten yhteydessä havaitut 14 merkittävintä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevaa virhettä. Ilmeni, että seitsemän kahdeksasta jäsenvaltiosta oli päivittänyt toimintasuunnitelmansa jo helmikuuhun 2016 mennessä, mukaan lukien toimenpiteet, joilla puututtiin joihinkin tilintarkastustuomioistuimen havaitsemiin ongelmiin. Jäsenvaltioiden järjestelmiä tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin kuitenkin havaitsi, että neljä maksajavirastoa, joissa oli paljastunut puutteita julkisia hankintoja koskevien menettelyiden hallinnollisissa tarkastuksissa, ei ollut sisällyttänyt toimintasuunnitelmaansa minkäänlaisia toimia puutteiden korjaamiseksi. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että toimintasuunnitelmat ovat yleisesti ottaen sopiva väline virheiden syihin puuttumiseen, mutta niissä on edelleen parantamisen varaa julkisten hankintojen alalla. |
| --- | --- |

7.45

Tarkastuksessa käytiin läpi kahdeksassa jäsenvaltiossa vuoden 2015 tapahtumatarkastusten yhteydessä havaitut 14 merkittävintä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevaa virhettä. Ilmeni, että seitsemän kahdeksasta jäsenvaltiosta oli päivittänyt toimintasuunnitelmansa jo helmikuuhun 2016 mennessä, mukaan lukien toimenpiteet, joilla puututtiin joihinkin tilintarkastustuomioistuimen havaitsemiin ongelmiin. Jäsenvaltioiden järjestelmiä tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin kuitenkin havaitsi, että neljä maksajavirastoa, joissa oli paljastunut puutteita julkisia hankintoja koskevien menettelyiden hallinnollisissa tarkastuksissa, ei ollut sisällyttänyt toimintasuunnitelmaansa minkäänlaisia toimia puutteiden korjaamiseksi. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että toimintasuunnitelmat ovat yleisesti ottaen sopiva väline virheiden syihin puuttumiseen, mutta niissä on edelleen parantamisen varaa julkisten hankintojen alalla.

| 7.45 | Jos sääntöjenmukaisuustarkastusten puitteissa ja tilintarkastustuomioistuimen suorittamissa tarkastuksissa havaitaan puutteita, komissio vaatii aina jäsenvaltioita toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä, joita voidaan toteuttaa toimintasuunnitelmien muodossa.

  Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 23/2014 suositusten perusteella komissio on kehottanut jokaista jäsenvaltiota kiinnittämään erityistä huomiota julkisiin hankintoihin liittyviin kysymyksiin ja toteuttamaan tarpeen vaatiessa korjaavia toimia.


  Vuoden 2015 toimintakertomuksessa esitettiin varaumia julkisiin hankintasopimuksiin liittyvien ongelmien kattamista varten, kuten tilintarkastustuomioistuin totesi kohdassa 7.60. |
| --- | --- |

7.45

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 23/2014 suositusten perusteella komissio on kehottanut jokaista jäsenvaltiota kiinnittämään erityistä huomiota julkisiin hankintoihin liittyviin kysymyksiin ja toteuttamaan tarpeen vaatiessa korjaavia toimia.

Vuoden 2015 toimintakertomuksessa esitettiin varaumia julkisiin hankintasopimuksiin liittyvien ongelmien kattamista varten, kuten tilintarkastustuomioistuin totesi kohdassa 7.60.

Täydentäviin ehtoihin liittyvät jäsenvaltioiden järjestelmät

| 7.46 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kuudessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa maksajavirastossa (ks. kohta 7.32) järjestelmän, jolla varmistetaan täydentäviä ehtoja koskevien vaatimusten noudattaminen. Tarkastuksessa analysoitiin muun muassa valvontatilastojen luotettavuus ja menettelyt, joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot tarkistavat asianmukaisesti täydentäviä ehtoja koskevat vaatimukset seuraavilla aloilla: vesien suojeleminen nitraateilta (nitraattidirektiivi (40)) ja karjaa koskevat ilmoitukset (41). Lisäksi käytiin läpi 63 tarkastuskertomusta. |
| --- | --- |

7.46

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kuudessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa maksajavirastossa (ks. kohta 7.32) järjestelmän, jolla varmistetaan täydentäviä ehtoja koskevien vaatimusten noudattaminen. Tarkastuksessa analysoitiin muun muassa valvontatilastojen luotettavuus ja menettelyt, joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot tarkistavat asianmukaisesti täydentäviä ehtoja koskevat vaatimukset seuraavilla aloilla: vesien suojeleminen nitraateilta (nitraattidirektiivi (40)) ja karjaa koskevat ilmoitukset (41). Lisäksi käytiin läpi 63 tarkastuskertomusta.

| 7.46 | Komissio toteaa, että täydentävät ehdot eivät liity tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden arviointiin. |
| --- | --- |

7.46

| 7.47 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleista kuudesta jäsenvaltiosta puutteita, jotka liittyivät lähinnä valvontatilastojen ja otantamenetelmien luotettavuuteen. Kaikkiaan 63 tarkastetusta tarkastuskertomuksesta 13:ssa ilmeni ongelmia (esimerkiksi seuraamuksia koskevissa laskelmissa oli virheitä tai tiettyjen vaatimusten osalta ei ollut tehty tarkastuksia). Liettuassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Pohjois-Irlanti) 24:stä otokseen poimitusta tarkastuskertomuksesta neljässä seuraamuksia ei ollut sisällytetty valvontatilastoihin oikein. Ks. lisäesimerkki havaituista puutteista
  laatikossa 7.10
  . |
| --- | --- |

7.47

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleista kuudesta jäsenvaltiosta puutteita, jotka liittyivät lähinnä valvontatilastojen ja otantamenetelmien luotettavuuteen. Kaikkiaan 63 tarkastetusta tarkastuskertomuksesta 13:ssa ilmeni ongelmia (esimerkiksi seuraamuksia koskevissa laskelmissa oli virheitä tai tiettyjen vaatimusten osalta ei ollut tehty tarkastuksia). Liettuassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Pohjois-Irlanti) 24:stä otokseen poimitusta tarkastuskertomuksesta neljässä seuraamuksia ei ollut sisällytetty valvontatilastoihin oikein. Ks. lisäesimerkki havaituista puutteista
  laatikossa 7.10
  .

| 7.47 | Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen näkemykseen ja kiinnittää tarkastustensa yhteydessä erityistä huomioita näihin vaatimuksiin. Komissio on havainnut monissa tarkastuksissa täydentävien ehtojen noudattamisen valvonnan laajuuteen ja laatuun liittyviä puutteita. Jos todetaan, että sääntöjen noudattamatta jättäminen on ollut järjestelmällistä, komissio vaatii jäsenvaltioita aina toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä, mukaan lukien tarpeen vaatiessa toimintasuunnitelmat, ja varmistaa, että sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyllä suojataan EU:n talousarviota. |
| --- | --- |

7.47

Laatikko 7.10 –   Esimerkki riittämättömistä täydentäviä ehtoja koskevista tarkastuksista

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että Liettuassa kansalliset viranomaiset eivät tarkastaneet riittävällä tavalla täydentäviä ehtoja koskevia vaatimuksia, jotka liittyivät vesien suojeluun nitraateilta ja jotka koskevat kaikkia viljelijöitä. Jäsenvaltio käytti useita kynnysarvoja, joiden alittuessa viljelijöihin ei kohdistettu nitraattidirektiiviin perustuvien, täydentäviä ehtoja koskevien vaatimusten osalta tarkastuksia. Esimerkiksi viljelijöiden, joilla oli käytössään enintään kymmenen hehtaaria maatalousmaata, ei tarvitse ilmoittaa käyttämäänsä lannoitemäärää. Tällaisia viljelijöitä on yli 70 prosenttia kaikista viljelijöistä ja heidän käytössään on 14 prosenttia maatalousmaasta. Toisena esimerkkinä on tapaus, jossa karjankasvattajilla, jotka pitävät alle kymmentä eläinyksikköä yhdessä paikassa, ei tarvitse olla kapasiteetiltaan asianmukaista lietelantasäiliötä. Näitä viljelijöitä on 87 prosenttia kaikista karjankasvattajista ja heidän pitämiensä eläinyksikköjen osuus on 28 prosenttia Liettuan kaikista eläinyksiköistä. Nitraattidirektiivin tarkoitus on suojella ympäristöä ja kansalaisten terveyttä. Kynnysarvojen käyttö saattaa vähentää liiallista byrokratiaa pienviljelijöiden keskuudessa, mutta viljelijöiden jättäminen täydentäviä ehtoja koskevien tarkastusten ulkopuolelle ei ole pelkästään sääntöjenvastaista vaan se voi myös haitata nitraattidirektiivin tavoitteiden saavuttamista.

Laatikko 7.10 –
     
  Esimerkki riittämättömistä täydentäviä ehtoja koskevista tarkastuksista

Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen havainnot. Vaikka komission vuonna 2014 suorittama tarkastus Liettuassa kattoi vain eläimiin liittyvät lakisääteiset hoitovaatimukset, samantyyppisiä puutteita havaittiin myös näytteidenotoissa. Näitä puutteita käsitellään parhaillaan sääntöjenmukaisuustarkastusten yhteydessä.

Kalastuksen alan toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät järjestelmät meri- ja kalastusasioiden pääosastossa ja jäsenvaltioissa

| 7.48 | Hallintoviranomaiset suorittavat maksut edunsaajille ja ilmoittavat aiheutuneet menot komissiolle, joka korvaa ne jäsenvaltioille. Komissio arvioi vuotuisten tarkastuskertomusten ja tarkastusviranomaisten vuotuisen lausunnon perusteella, ovatko jäsenvaltioiden käyttämät hallinto- ja valvontajärjestelmät oikeudellisten vaatimusten mukaisia. Komissio toimittaa myös omia tarkastuksiaan varmistaakseen, että järjestelmät toimivat vaikuttavasti. |
| --- | --- |

7.48

Hallintoviranomaiset suorittavat maksut edunsaajille ja ilmoittavat aiheutuneet menot komissiolle, joka korvaa ne jäsenvaltioille. Komissio arvioi vuotuisten tarkastuskertomusten ja tarkastusviranomaisten vuotuisen lausunnon perusteella, ovatko jäsenvaltioiden käyttämät hallinto- ja valvontajärjestelmät oikeudellisten vaatimusten mukaisia. Komissio toimittaa myös omia tarkastuksiaan varmistaakseen, että järjestelmät toimivat vaikuttavasti.

| 7.49 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi alan järjestelmät ottamalla kohteeksi komission (meri- ja kalastusasioiden pääosaston) tekemät tarkastukset. Tilintarkastustuomioistuin toimitti asiakirjatarkastuksen, johon poimittiin viiden tarkastuksen otos komission tekemistä sääntöjenmukaisuustarkastuksista. Komissio raportoi merkittävistä järjestelmissä ilmenevistä puutteista tarkastetuista viidestä jäsenvaltiosta kahdessa (Italiassa ja Romaniassa). |
| --- | --- |

7.49

Tilintarkastustuomioistuin arvioi alan järjestelmät ottamalla kohteeksi komission (meri- ja kalastusasioiden pääosaston) tekemät tarkastukset. Tilintarkastustuomioistuin toimitti asiakirjatarkastuksen, johon poimittiin viiden tarkastuksen otos komission tekemistä sääntöjenmukaisuustarkastuksista. Komissio raportoi merkittävistä järjestelmissä ilmenevistä puutteista tarkastetuista viidestä jäsenvaltiosta kahdessa (Italiassa ja Romaniassa).

| 7.50 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission tarkastustyön ja tutki, oliko se suoritettu kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti. Viittä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kohteena ollutta tarkastusta ei ollut suoritettu kaikilta osin standardien mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi puutteita tarkastusten valvonnassa ja dokumentoinnissa. |
| --- | --- |

7.50

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission tarkastustyön ja tutki, oliko se suoritettu kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti. Viittä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kohteena ollutta tarkastusta ei ollut suoritettu kaikilta osin standardien mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi puutteita tarkastusten valvonnassa ja dokumentoinnissa.

| 7.50 | Komissio myönsi, että parannuksia tarvittiin tarkastusten valvonnan ja dokumentoinnin alalla, ja vahvisti menettelyjään sen mukaisesti. Tarkastetut tapaukset sijoittuvat näitä muutoksia edeltävälle ajalle. |
| --- | --- |

7.50

| 7.51 | Lisäksi suoritettiin uudelleen yksi komission Romaniassa toimittama tarkastus. Siinä havaittiin puutteita hallintoviranomaisen hallinnollisissa tarkastuksissa, erityisesti hankintamenettelyjen tapauksessa (ks.
  laatikko 7.11
  ). |
| --- | --- |

7.51

Lisäksi suoritettiin uudelleen yksi komission Romaniassa toimittama tarkastus. Siinä havaittiin puutteita hallintoviranomaisen hallinnollisissa tarkastuksissa, erityisesti hankintamenettelyjen tapauksessa (ks.
  laatikko 7.11
  ).

Laatikko 7.11 –   Hankintoihin liittyviä puutteita Romaniassa

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti seitsemästä hankintamenettelystä koostuvan otoksen. Viiteen (kahteen julkiseen ja kolmeen yksityiseen) hankintamenettelyyn liittyi virheitä. Komissio ei ollut havainnut näitä kolmea yksityiseen hankintamenettelyyn liittyvää tapausta. Lisäksi tarkastajat havaitsivat hankevalintamenettelyyn liittyviä puutteita kahdessa kuudesta tarkastetusta tapauksesta.

Laatikko 7.11 –
     
  Julkisiin hankintoihin liittyviä puutteita Romaniassa

Komission käyttämien vakiotarkistuslistojen painopiste on julkisia, ei yksityisiä, hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisessa. Mainitut seitsemän hankintamenettelyä liittyvät sekä yksityisiin, Romanian viranomaisten laatimien ohjeiden perusteella toteutettuihin hankintoihin (5 tapausta), että julkisiin hankintoihin (2 tekniseen apuun liittyvää tapausta), joiden kohdalla komissio oli jo tietoinen puutteista.

Lisäksi komissio oli jo aiemmin havainnut puutteita hankkeiden valinnassa.

| 7.52 | Meri- ja kalastusasioiden pääosasto ehdotti kahta rahoitusoikaisua niiden 24 tarkastuksen perusteella, jotka se toimitti vuosina 2014 ja 2015 ja jotka oli saatu päätökseen tilintarkastustuomioistuimen tarkastusajankohtaan mennessä. Tilintarkastustuomioistuin poimi asianomaisista tarkastuksista viisi tarkastusta käsittäneen otoksen. Se havaitsi, että kahdessa tapauksessa (Italia ja Romania) rahoitusoikaisut eivät kattaneet kaikkia puutteita, jotka vaikuttivat hallintoviranomaisten käyttämiin sisäisen valvonnan järjestelmiin. |
| --- | --- |

7.52

Meri- ja kalastusasioiden pääosasto ehdotti kahta rahoitusoikaisua niiden 24 tarkastuksen perusteella, jotka se toimitti vuosina 2014 ja 2015 ja jotka oli saatu päätökseen tilintarkastustuomioistuimen tarkastusajankohtaan mennessä. Tilintarkastustuomioistuin poimi asianomaisista tarkastuksista viisi tarkastusta käsittäneen otoksen. Se havaitsi, että kahdessa tapauksessa (Italia ja Romania) rahoitusoikaisut eivät kattaneet kaikkia puutteita, jotka vaikuttivat hallintoviranomaisten käyttämiin sisäisen valvonnan järjestelmiin.

| 7.52 | Havaitessaan merkittäviä puutteita komissio ehdottaa rahoitusoikaisuja. Oman analyysinsä pohjalta komissio katsoo, että sekä Italiassa että Romaniassa sovellettiin asianmukaista oikaisutasoa. Tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin perustuen komissio tulee kuitenkin arvioimaan, tarvitaanko Romanian kohdalla lisäoikaisuja. |
| --- | --- |

7.52

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuinen toimintakertomus

| 7.53 | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto arvioi vuoden 2015 toimintakertomuksessaan pääasiallisten menoalojen riskinalaiset menot. Arvioinnin lähtökohtana ovat jäsenvaltioiden valvontatilastoissaan raportoimat virhetasot (kunkin maksajaviraston osalta). Komissio muokkaa virhetasoja pääosin komission ja tilintarkastustuomioistuimen viimeisten kolmen vuoden aikana tekemien tarkastusten perusteella sekä todentamisviranomaisten laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta varainhoitovuoden 2015 osalta antamien lausuntojen pohjalta. Näin saatavat mukautetut virhetasot yhdistetään, ja niiden pohjalta lasketaan riskinalaisten menojen kokonaismäärä eli virhetaso, jonka komissio arvioi vaikuttavan EU:n talousarvioon. Tilintarkastustuomioistuin pitää tätä yleisesti ottaen kelvollisena menetelmänä, joka voi tarjota riittävän perustan yksittäisten maksajavirastojen tasolla esitettäville varaumille. Tilintarkastustuomioistuin tuo kuitenkin esiin seuraavat seikat: |
| --- | --- |

7.53

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto arvioi vuoden 2015 toimintakertomuksessaan pääasiallisten menoalojen riskinalaiset menot. Arvioinnin lähtökohtana ovat jäsenvaltioiden valvontatilastoissaan raportoimat virhetasot (kunkin maksajaviraston osalta). Komissio muokkaa virhetasoja pääosin komission ja tilintarkastustuomioistuimen viimeisten kolmen vuoden aikana tekemien tarkastusten perusteella sekä todentamisviranomaisten laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta varainhoitovuoden 2015 osalta antamien lausuntojen pohjalta. Näin saatavat mukautetut virhetasot yhdistetään, ja niiden pohjalta lasketaan riskinalaisten menojen kokonaismäärä eli virhetaso, jonka komissio arvioi vaikuttavan EU:n talousarvioon. Tilintarkastustuomioistuin pitää tätä yleisesti ottaen kelvollisena menetelmänä, joka voi tarjota riittävän perustan yksittäisten maksajavirastojen tasolla esitettäville varaumille. Tilintarkastustuomioistuin tuo kuitenkin esiin seuraavat seikat:

| 7.54 | Todentamisviranomaisten oli vuonna 2015 ensimmäistä kertaa varmistuttava edustavan otoksen perusteella, että menot, joiden korvaamista maksajavirastot olivat pyytäneet komissiolta, olivat laillisia ja sääntöjenmukaisia. Todentamisviranomaisilla on siten keskeinen asema komission vuosien 2014–2020 osalta käyttämässä varmuuteen perustuvassa mallissa. Vuonna 2015 maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto kykeni käyttämään todentamisviranomaisten laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta antamia lausuntoja vain hyvin vähäisessä määrin. Tähän olivat syynä menetelmissä ja täytäntöönpanossa ilmenneet merkittävät puutteet (todentamisviranomaisten nimittäminen viivästyi jäsenvaltioissa, tarkastusstrategiat olivat riittämättömiä, tapahtumatarkastuksia varten poimittiin liian pieniä otoksia eivätkä tekniset taidot ja juridinen asiantuntemus riittäneet maksajavirastojen hallinnollisten tarkastusten ja paikalla toimittamien tarkastusten puutteiden havaitsemiseen). |
| --- | --- |

7.54

Todentamisviranomaisten oli vuonna 2015 ensimmäistä kertaa varmistuttava edustavan otoksen perusteella, että menot, joiden korvaamista maksajavirastot olivat pyytäneet komissiolta, olivat laillisia ja sääntöjenmukaisia. Todentamisviranomaisilla on siten keskeinen asema komission vuosien 2014–2020 osalta käyttämässä varmuuteen perustuvassa mallissa. Vuonna 2015 maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto kykeni käyttämään todentamisviranomaisten laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta antamia lausuntoja vain hyvin vähäisessä määrin. Tähän olivat syynä menetelmissä ja täytäntöönpanossa ilmenneet merkittävät puutteet (todentamisviranomaisten nimittäminen viivästyi jäsenvaltioissa, tarkastusstrategiat olivat riittämättömiä, tapahtumatarkastuksia varten poimittiin liian pieniä otoksia eivätkä tekniset taidot ja juridinen asiantuntemus riittäneet maksajavirastojen hallinnollisten tarkastusten ja paikalla toimittamien tarkastusten puutteiden havaitsemiseen).

| 7.54 | Komissio katsoo, että laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvän lausunnon hankkiminen riippumattomalta, ammatilliselta, kansallisen tason tarkastuselimeltä johtaa ajan mittaan hallinto- ja valvontajärjestelmien parannuksiin jäsenmaissa sekä tarkempaan varmuuteen jäsenvaltioiden ilmoittamista virhetasoista. Koska varainhoitovuosi 2015 oli ensimmäinen vuosi, jolloin tätä uutta lähestymistapaa käytettiin, todentamisviranomaisten työstä ei ole vielä voitu saada täyttä hyötyä.

  Vuodelta 2015 on kuitenkin saatu kannustavia viestejä ja kokemuksia tulevaisuutta varten. |
| --- | --- |

7.54

Vuodelta 2015 on kuitenkin saatu kannustavia viestejä ja kokemuksia tulevaisuutta varten.

| 7.55 | Komissio teki mukautuksia määrittääkseen mukautetun virhetason sellaisten menojen osalta, joista oli saatavilla sen omat tai tilintarkastustuomioistuimen tarkastustulokset. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto ei kuitenkaan ilmoittanut vuotuisessa toimintakertomuksessaan, mitä osaa menoista ei mukautettu, koska asianomaiset tarkastustulokset puuttuivat. Tällaisissa tapauksissa komissio tukeutuu jäsenvaltioiden valvontatilastoihin, minkä vuoksi mukautettu virhetaso saatetaan arvioida liian alhaiseksi. |
| --- | --- |

7.55

Komissio teki mukautuksia määrittääkseen mukautetun virhetason sellaisten menojen osalta, joista oli saatavilla sen omat tai tilintarkastustuomioistuimen tarkastustulokset. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto ei kuitenkaan ilmoittanut vuotuisessa toimintakertomuksessaan, mitä osaa menoista ei mukautettu, koska asianomaiset tarkastustulokset puuttuivat. Tällaisissa tapauksissa komissio tukeutuu jäsenvaltioiden valvontatilastoihin, minkä vuoksi mukautettu virhetaso saatetaan arvioida liian alhaiseksi.

| 7.55 | Komissio tutkii jokaisen maksajaviraston tilannetta paitsi omien ja tilintarkastustuomioistuimen kolmen edeltävän vuoden aikana tekemien tarkastushavaintojen perusteella, myös todentamisviranomaisilta saamiensa, kutakin maksajavirastoa koskevien varainhoitovuosikohtaisten lausuntojen perusteella. Tarkastustuloksia on siis saatavilla kaikista tapauksista.

  Todentamisviranomaisia pyydettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2015 antamaan lausunnot tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Tätä kautta saatiin entistä enemmän yksityiskohtaista tietoa, jota tarvitaan tehtäessä päätöksiä ilmoitettujen virhetasojen mukauttamisesta. |
| --- | --- |

7.55

Todentamisviranomaisia pyydettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2015 antamaan lausunnot tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Tätä kautta saatiin entistä enemmän yksityiskohtaista tietoa, jota tarvitaan tehtäessä päätöksiä ilmoitettujen virhetasojen mukauttamisesta.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 7.56 | Taulukossa 7.12
  esitetään maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuoden 2015 vuotuisen toimintakertomuksen arvioinnissa käytetyt keskeiset tiedot (42). |
| --- | --- |

7.56

Taulukossa 7.12
  esitetään maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuoden 2015 vuotuisen toimintakertomuksen arvioinnissa käytetyt keskeiset tiedot (42).

Pääasiallinen menoala

| Pääasiallinen menoala | Vuotuinen toimintakertomus (varainhoitovuosi) | Vuoden 2015 menot



  (miljoonaa euroa) | Jäsenvaltioiden ilmoittama keskimääräinen virhetaso | Yhdistetty mukautettu virhetaso | Oikaisukapasiteetti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolmen viime vuoden aikana tehtyjen rahoitusoikaisujen keskimääräinen määrä/osuus | Kolmen viime vuoden suoritettujen takaisinperintöjen keskimääräinen määrä/osuus | Yhteensä |
| (miljoonaa euroa) | (miljoonaa euroa) |
| MAATALOUSTUKI-RAHASTO | 2014 | 44 137,85 | 0,55  % | 2,61  % | 536,44 | 1,22  % | 117,83 | 0,27  % | 1,49  % |
| 2015 | 44 834,52 | 0,68  % | 1,47  % | 665,36 | 1,48  % | 107,41 | 0,24  % | 1,72  % |
| MAASEUTURAHASTO | 2014 | 11 186,00 | 1,52  % | 5,09  % | 113,58 | 1,02  % | 95,64 | 0,85  % | 1,87  % |
| 2015 | 9 843,14 | 1,78  % | 4,99  % | 177,99 | 1,81  % | 114,95 | 1,17  % | 2,98  % |
| Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisten toimintakertomusten perusteella. |

Vuotuinen toimintakertomus (varainhoitovuosi)

Vuoden 2015 menot

(miljoonaa euroa)

Jäsenvaltioiden ilmoittama keskimääräinen virhetaso

Yhdistetty mukautettu virhetaso

Oikaisukapasiteetti

Kolmen viime vuoden aikana tehtyjen rahoitusoikaisujen keskimääräinen määrä/osuus

Kolmen viime vuoden suoritettujen takaisinperintöjen keskimääräinen määrä/osuus

Yhteensä

(miljoonaa euroa)

(miljoonaa euroa)

MAATALOUSTUKI-RAHASTO

2014

44 137,85

0,55  %

2,61  %

536,44

1,22  %

117,83

0,27  %

1,49  %

2015

44 834,52

0,68  %

1,47  %

665,36

1,48  %

107,41

0,24  %

1,72  %

MAASEUTURAHASTO

2014

11 186,00

1,52  %

5,09  %

113,58

1,02  %

95,64

0,85  %

1,87  %

2015

9 843,14

1,78  %

4,99  %

177,99

1,81  %

114,95

1,17  %

2,98  %

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisten toimintakertomusten perusteella.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 7.57 | Maataloustukirahaston osalta komissio toteaa, että mukautettu virhetaso on vuosina 2014–2015 laskenut 2,61  prosentista 1,47  prosenttiin huolimatta siitä, että jäsenvaltioiden raportoima keskimääräinen virhetaso on samaan aikaan noussut 0,55  prosentista 0,68  prosenttiin. Komissio selitti mukautetun virhetason laskun johtuvan paljolti seuraavista syistä:






  — | jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat parantuneet hakuvuodesta 2014 alkaen toteutettujen korjaavien toimenpiteiden tuloksena |
| --- | --- | --- |

7.57

Maataloustukirahaston osalta komissio toteaa, että mukautettu virhetaso on vuosina 2014–2015 laskenut 2,61  prosentista 1,47  prosenttiin huolimatta siitä, että jäsenvaltioiden raportoima keskimääräinen virhetaso on samaan aikaan noussut 0,55  prosentista 0,68  prosenttiin. Komissio selitti mukautetun virhetason laskun johtuvan paljolti seuraavista syistä:

—

jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat parantuneet hakuvuodesta 2014 alkaen toteutettujen korjaavien toimenpiteiden tuloksena

| — | komission saatavilla on aiempaa enemmän ajan tasalla olevaa tietoa, joka mahdollistaa aiemmin laskettujen mukautusten vähentämisen. |
| --- | --- |

—

komission saatavilla on aiempaa enemmän ajan tasalla olevaa tietoa, joka mahdollistaa aiemmin laskettujen mukautusten vähentämisen.

| 7.57 | Komissio katsoo, että ilmoitettujen virheiden keskimääräisen tason nousu osoittaa, että jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmät ovat kehittyneet virheiden havaitsemisessa ja ilmoittamisessa parempaan suuntaan. Näin ollen ilmoitettua virhetasoa pidetään luotettavampana ja siten tarvitaan vähemmän mukauttamisia.

  Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemilla tekijöillä on ollut myönteinen vaikutus mukautetun virhetason kehitykseen. |
| --- | --- |

7.57

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemilla tekijöillä on ollut myönteinen vaikutus mukautetun virhetason kehitykseen.

| 7.58 | Maataloustukirahaston osalta vuotuisessa toimintakertomuksessa raportoidaan, että yhdistetty mukautettu virhetaso on vuosina 2014–2015 laskenut 2,61  prosentista 1,47  prosenttiin. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustulokset sitä vastoin osoittavat, että arvioitu virhetaso on pysynyt entisellään, kun täydentäviin ehtoihin liittyvien virheiden kvantifioinnin vaikutusta ei oteta huomioon (ks.
  liite 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.58

Maataloustukirahaston osalta vuotuisessa toimintakertomuksessa raportoidaan, että yhdistetty mukautettu virhetaso on vuosina 2014–2015 laskenut 2,61  prosentista 1,47  prosenttiin. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustulokset sitä vastoin osoittavat, että arvioitu virhetaso on pysynyt entisellään, kun täydentäviin ehtoihin liittyvien virheiden kvantifioinnin vaikutusta ei oteta huomioon (ks.
  liite 7.1
  ).

| 7.59 | Maaseuturahaston tapauksessa komissio lähes kolminkertaisti jäsenvaltioiden ilmoittaman keskimääräisen virhetason (1,78  prosenttia) laskiessaan mukautetun virhetason (4,99  prosenttia). Komissio mukautti virhetasoja 56:n maaseuturahaston menoja ilmoittaneen maksajaviraston kohdalla (kyseisiä maksajavirastoja oli kaikkiaan 72). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että mukautettu 4,99  prosentin virhetaso on pitkälti yhtenevä arvioidun virhetason kanssa. Komissio on viime vuosina lisännyt maaseuturahaston menoihin kohdistuvia sääntöjenmukaisuustarkastuksiaan. Se on myös alkanut kohdistaa horisontaalisia tarkastuksia toimenpiteisiin/maksajavirastoihin, joihin liittyy samanlaisia riskejä. Esimerkkinä voidaan mainita julkisia hankintoja koskeva tarkastus, joka osaltaan johti Saksaa ja Espanjaa koskevien yleisvaraumien esittämiseen. |
| --- | --- |

7.59

Maaseuturahaston tapauksessa komissio lähes kolminkertaisti jäsenvaltioiden ilmoittaman keskimääräisen virhetason (1,78  prosenttia) laskiessaan mukautetun virhetason (4,99  prosenttia). Komissio mukautti virhetasoja 56:n maaseuturahaston menoja ilmoittaneen maksajaviraston kohdalla (kyseisiä maksajavirastoja oli kaikkiaan 72). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että mukautettu 4,99  prosentin virhetaso on pitkälti yhtenevä arvioidun virhetason kanssa. Komissio on viime vuosina lisännyt maaseuturahaston menoihin kohdistuvia sääntöjenmukaisuustarkastuksiaan. Se on myös alkanut kohdistaa horisontaalisia tarkastuksia toimenpiteisiin/maksajavirastoihin, joihin liittyy samanlaisia riskejä. Esimerkkinä voidaan mainita julkisia hankintoja koskeva tarkastus, joka osaltaan johti Saksaa ja Espanjaa koskevien yleisvaraumien esittämiseen.

| 7.60 | Komissio määrittelee oikaisukapasiteetin mekanismiksi, jolla korjataan tehdyt virheet ja suojataan EU:n talousarviota. Vuotuisen lasketun oikaisukapasiteetin lisääntyminen (maataloustukirahaston osalta 1,72  prosenttiin ja maaseuturahaston osalta 2,98  prosenttiin) on seurausta komission viimeaikaisista pyrkimyksistä vähentää vanhojen keskeneräisten sääntöjenmukaisuustarkastusten määrää (ks. kohta 7.34). Tämä vaikutti sovellettujen rahoitusoikaisujen kokonaismäärään, erityisesti vuonna 2015. |
| --- | --- |

7.60

Komissio määrittelee oikaisukapasiteetin mekanismiksi, jolla korjataan tehdyt virheet ja suojataan EU:n talousarviota. Vuotuisen lasketun oikaisukapasiteetin lisääntyminen (maataloustukirahaston osalta 1,72  prosenttiin ja maaseuturahaston osalta 2,98  prosenttiin) on seurausta komission viimeaikaisista pyrkimyksistä vähentää vanhojen keskeneräisten sääntöjenmukaisuustarkastusten määrää (ks. kohta 7.34). Tämä vaikutti sovellettujen rahoitusoikaisujen kokonaismäärään, erityisesti vuonna 2015.

| 7.60 | Oikaisukapasiteetti on arvio tulevista oikaisujen määristä nettomääräisten rahoitusoikaisujen historiallisena keskiarvona laskettuna, kuten maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksessa selitetään. |
| --- | --- |

7.60

| 7.61 | Komission oikaisukapasiteetti lasketaan saatujen rahoitusoikaisujen kolmen vuoden keskiarvon pohjalta. Sillä ei ole suoraa yhteyttä vuoden 2015 menoihin, jotka oikaistaan tulevina vuosina. Tämä selittää sen, että tavallisuudesta poikkeavasti komissio ilmoittaa tänä vuonna oikaisukapasiteettinsa olevan maataloustukirahaston menojen osalta suurempi kuin mukautettu virhetaso. Maaseuturahaston osalta on mahdotonta saada varmuutta siitä, että jäljelle jäävä rahoitusriski jää olennaisuusrajan alapuolelle ohjelmakauden lopussa. Komissio vahvistaa asian vuoden 2015 toimintakertomuksessaan (43). |
| --- | --- |

7.61

Komission oikaisukapasiteetti lasketaan saatujen rahoitusoikaisujen kolmen vuoden keskiarvon pohjalta. Sillä ei ole suoraa yhteyttä vuoden 2015 menoihin, jotka oikaistaan tulevina vuosina. Tämä selittää sen, että tavallisuudesta poikkeavasti komissio ilmoittaa tänä vuonna oikaisukapasiteettinsa olevan maataloustukirahaston menojen osalta suurempi kuin mukautettu virhetaso. Maaseuturahaston osalta on mahdotonta saada varmuutta siitä, että jäljelle jäävä rahoitusriski jää olennaisuusrajan alapuolelle ohjelmakauden lopussa. Komissio vahvistaa asian vuoden 2015 toimintakertomuksessaan (43).

| 7.61 | Oikaisukapasiteetti ja mukautettu virhetaso ovat kaksi arviota, jotka yhdessä muodostavat indikaattorin monivuotisen valvontajärjestelmän vaikuttavuudesta EU:n talousarvion suojaamisessa.

  Vuoden 2015 toimintakertomuksessa maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääjohtaja on hyväksynyt YMP:n menot vuonna 2015 kokonaisuudessaan ottaen huomioon sekä mukautetun virhetason että oikaisukapasiteetin. |
| --- | --- |

7.61

Vuoden 2015 toimintakertomuksessa maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääjohtaja on hyväksynyt YMP:n menot vuonna 2015 kokonaisuudessaan ottaen huomioon sekä mukautetun virhetason että oikaisukapasiteetin.

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston vuotuinen toimintakertomus

| 7.62 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti meri- ja kalastusasioiden pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksen ja keskittyi tarkastuksessa arvioimaan, oliko kaikki merkittävät tiedot annettu, vastasivatko annetut tiedot sen omia havaintoja ja olivatko komission virhetasojen laskemisessa käyttämät arviot kohtuullisia. |
| --- | --- |

7.62

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti meri- ja kalastusasioiden pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksen ja keskittyi tarkastuksessa arvioimaan, oliko kaikki merkittävät tiedot annettu, vastasivatko annetut tiedot sen omia havaintoja ja olivatko komission virhetasojen laskemisessa käyttämät arviot kohtuullisia.

| 7.63 | Meri- ja kalastusasioiden pääosasto lähetti kolme valmistelevaa kirjettä kolmen toimenpideohjelman osalta ehdottaen 53,6  miljoonana euron määrän takaisinperimistä. Kyseistä olennaista määrää ei ilmoiteta vuotuisessa toimintakertomuksessa. Vuotuisessa toimintakertomuksessa viidelle jäsenvaltiolle, muun muassa Romanialle, esitetyt varaumat ovat yhdenmukaiset tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintojen kanssa. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei kyseenalaistettu meri- ja kalastusasioiden pääosaston suorittamia virhetasolaskelmia. |
| --- | --- |

7.63

Meri- ja kalastusasioiden pääosasto lähetti kolme valmistelevaa kirjettä kolmen toimenpideohjelman osalta ehdottaen 53,6  miljoonana euron määrän takaisinperimistä. Kyseistä olennaista määrää ei ilmoiteta vuotuisessa toimintakertomuksessa. Vuotuisessa toimintakertomuksessa viidelle jäsenvaltiolle, muun muassa Romanialle, esitetyt varaumat ovat yhdenmukaiset tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintojen kanssa. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei kyseenalaistettu meri- ja kalastusasioiden pääosaston suorittamia virhetasolaskelmia.

| 7.63 | Kyseistä määrää ei ilmoitettu, sillä komissio ei katso määrän olevan riskinalainen. Odotettavissa olevan suuruinen perintämääräys on annettu yhdelle kolmesta ohjelmasta. Kahden muun ohjelman osalta jäsenvaltio ja meri- ja kalastusasioiden pääosasto olivat toimintakertomuksen perusteella suurelta osin yksimielisiä komission perittäväksi tulevista määristä. Näihin summiin kohdistuvat oikaisut (ja niihin liittyvät taloudelliset riskit) tulevat siis olemaan hyvin vähäisiä. |
| --- | --- |

7.63

Johtopäätös ja suositukset

Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös

| 7.64 | Evidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että luonnonvaroihin ja kumpaankin erityisarvion kohteena olevaan alaan (ks. kohdat 7.13 ja 7.21) liittyvien menojen virhetaso on olennainen. |
| --- | --- |

7.64

Evidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että luonnonvaroihin ja kumpaankin erityisarvion kohteena olevaan alaan (ks. kohdat 7.13 ja 7.21) liittyvien menojen virhetaso on olennainen.

| 7.65 | Tapahtumatarkastukset osoittavat tämän monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen alalla, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 2,9  prosenttia (ks.
  liite 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.65

Tapahtumatarkastukset osoittavat tämän monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen alalla, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 2,9  prosenttia (ks.
  liite 7.1
  ).

| 7.65 | Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen arvioiman todennäköisimmän virhetason, joka on suurin piirtein sama kuin viime vuonna, täydentävät ehdot pois lukien. |
| --- | --- |

7.65

Suositukset

| 7.66 | Liitteessä 7.2
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty. Tilintarkastustuomioistuin antoi varainhoitovuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa 20 suositusta. Komissio ja jäsenvaltiot ovat panneet neljä suositusta täytäntöön kokonaan, viisi suurimmaksi osaksi ja kymmenen joiltakin osin. |
| --- | --- |

7.66

Liitteessä 7.2
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty. Tilintarkastustuomioistuin antoi varainhoitovuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa 20 suositusta. Komissio ja jäsenvaltiot ovat panneet neljä suositusta täytäntöön kokonaan, viisi suurimmaksi osaksi ja kymmenen joiltakin osin.

| 7.66 | Komissio panee merkille viimeisimmän tilintarkastustuomioistuimen tekemän arvion aiempien vuosien toimintakertomuksien suositusten täytäntöönpanon edistymisestä.

  Komissio jatkaa yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa parantaakseen jäsenvaltioiden tilintarkastustuomioistuimen suositusten pohjalta toteuttamia toimia edelleen. |
| --- | --- |

7.66

Komissio jatkaa yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa parantaakseen jäsenvaltioiden tilintarkastustuomioistuimen suositusten pohjalta toteuttamia toimia edelleen.

| 7.67 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän arvion ja vuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella, että komissio maataloustukirahaston osalta |
| --- | --- |

7.67

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän arvion ja vuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella, että komissio maataloustukirahaston osalta

| — | Suositus 1: pyrkii jatkossakin kohdistamaan seurantatoimia tapauksiin, joissa kansallinen lainsäädäntö ei ole EU:n lainsäädännön mukaista, hyödyntämällä kaikkia käytössään olevia lainmukaisia keinoja, erityisesti maksujen keskeytyksiä (ks. kohta 7.20 ja
  laatikko 7.5
  ) |
| --- | --- |

—

Suositus 1: pyrkii jatkossakin kohdistamaan seurantatoimia tapauksiin, joissa kansallinen lainsäädäntö ei ole EU:n lainsäädännön mukaista, hyödyntämällä kaikkia käytössään olevia lainmukaisia keinoja, erityisesti maksujen keskeytyksiä (ks. kohta 7.20 ja
  laatikko 7.5
  )

Komissio hyväksyy suosituksen.

Komissio katsoo, että tätä suositusta toteutetaan jatkuvan tarkastustyön kautta sekä antamalla tarvittaessa ohjeita, ja ryhtyy yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan hallinnoinnin puitteissa tarvittaviin toimenpiteisiin tukeakseen jäsenvaltioiden tarkastuselimiä tehtäviensä tehokkaassa suorittamisessa. Lisäksi jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteita käsitellään tarpeen mukaan kohdennettujen ja kattavien toimintasuunnitelmien avulla. Jos komissio havaitsee tämänkaltaisia ongelmia seurantansa tai tarkastustensa aikana, jäsenvaltiota kehotetaan toteuttamaan korjaavia toimia. Jos ongelma on erityisen vakava, jäsenvaltiota kehotetaan toteuttamaan korjaava toimintasuunnitelma, jota yksiköt seuraavat tiiviisti. Tähän asti tällaiset toimintasuunnitelmat ovat osoittautuneet hyvin tehokkaiksi. Jos toimintasuunnitelman toteuttamista ei pidetä tehokkaana, maksuja voidaan vähentää tai ne voidaan keskeyttää EU:n talousarvion suojelemiseksi.

| — | Suositus 2: seuraa vuosittain jäsenvaltioiden suorittamien LPIS-järjestelmän laadunarviointien tuloksia ja tarkastaa, että kaikki jäsenvaltiot, joiden kohdalla arvio on kielteinen, tosiasiassa toteuttavat tarvittavat korjaavat toimenpiteet (ks.
  laatikko 7.9
  ) |
| --- | --- |

—

Suositus 2: seuraa vuosittain jäsenvaltioiden suorittamien LPIS-järjestelmän laadunarviointien tuloksia ja tarkastaa, että kaikki jäsenvaltiot, joiden kohdalla arvio on kielteinen, tosiasiassa toteuttavat tarvittavat korjaavat toimenpiteet (ks.
  laatikko 7.9
  )

Komissio hyväksyy tämän suosituksen.

LPIS-järjestelmän laadunarvioinnin (QA) tuloksia tarkastellaan vuosittain. Tämän vuosittaisen laadunvalvontamenettelyn lopullisena tavoitteena on parantaa LPIS-järjestelmän laatua ja luotettavuutta analysoimalla havaittuja teknisiä puutteita ja toteuttamalla toimenpiteitä niiden korjaamiseksi.

maaseudun kehittämisen osalta:

| — | Suositus 3: varmistaa, että kaikki jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmat, joilla puututaan maaseudun kehittämisen alalla ilmenneisiin virheisiin, sisältävät julkisia hankintoja koskevia vaikuttavia toimia (ks. kohta 7.45) |
| --- | --- |

—

Suositus 3: varmistaa, että kaikki jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmat, joilla puututaan maaseudun kehittämisen alalla ilmenneisiin virheisiin, sisältävät julkisia hankintoja koskevia vaikuttavia toimia (ks. kohta 7.45)

Komissio hyväksyy tämän suosituksen.

Komissio on täysin sitoutunut tarjoamaan kohdennettuja ja tehokkaita ohjeita julkisiin hankintamenettelyihin liittyvien sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi: ”Public Procurement – a study on administrative capacity of the EU” -tutkimus (2016), joka sisältää maakohtaisia suosituksia, ja ”Guidance for practitioners on the avoidance of the most common errors in public procurement of projects funded by the European Structural and Investment Funds” -ohjeet (2015) (englanniksi).

Komissio korosti joulukuussa 2015, että jokaisen jäsenvaltion on kiinnitettävä erityistä huomiota julkisia hankintoja koskeviin sääntöihin ja toteutettava tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä.

Komissio tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa tunnistaakseen ja korjatakseen politiikan täytäntöönpanon taustalta löytyvät virheiden syyt. Tämä työ, jonka tavoitteena on havaittujen puutteiden läheisempi käsitteleminen, myös toimintasuunnitelmien avulla, jatkuu edelleen. Komissio painottaa, että kyseisten toimintasuunnitelmien on oltava kattavia ja tehokkaita.

Jäsenvaltioita pyydetään toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä, jos sääntöjenmukaisuustarkastusten, tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tai todentamisviranomaisten tai maksajaviraston havaintojen yhteydessä todetaan puutteita. Tarvittaessa sovelletaan myös nettomääräisiä rahoitusoikaisuja.

maataloustukirahaston ja maaseudun kehittämisen osalta:

| — | Suositus 4: seuraa ja tukee aktiivisesti todentamisviranomaisten menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden alaa koskevan työn ja menetelmien parantamista niin, että ne voivat tuottaa luotettavia tietoja mukautettua virhetasoa koskevaa komission arviointia varten (ks. kohta 7.54) |
| --- | --- |

—

Suositus 4: seuraa ja tukee aktiivisesti todentamisviranomaisten menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden alaa koskevan työn ja menetelmien parantamista niin, että ne voivat tuottaa luotettavia tietoja mukautettua virhetasoa koskevaa komission arviointia varten (ks. kohta 7.54)

Komissio hyväksyy tämän suosituksen.

Komissio jatkaa jäsenvaltioiden tukemista niiden pyrkimyksissä parantaa ja lujittaa todentamisviranomaisten työtä sen varmistamiseksi, että sen avulla voidaan tulevina vuosina parantaa tietojen luotettavuutta.

| — | Suositus 5: päivittää maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston tarkastuskäsikirjan sisällyttämällä siihen yksityiskohtaiset kuvaukset tarkastustoimenpiteistä sekä dokumentointivaatimukset, jotka koskevat jäsenvaltioiden toimittamien ja rahoitusoikaisujen laskentaan käytettyjen tietojen tarkistamista (ks. kohta 7.36) |
| --- | --- |

—

Suositus 5: päivittää maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston tarkastuskäsikirjan sisällyttämällä siihen yksityiskohtaiset kuvaukset tarkastustoimenpiteistä sekä dokumentointivaatimukset, jotka koskevat jäsenvaltioiden toimittamien ja rahoitusoikaisujen laskentaan käytettyjen tietojen tarkistamista (ks. kohta 7.36)

Komissio hyväksyy tämän suosituksen.

Komissio käsittelee tätä kysymystä päivittäessään tarkastuskäsikirjaansa, saatuja kokemuksia hyödyntäen.

kalastuksen osalta:

| — | Suositus 6: parantaa kansainvälisten tarkastusstandardien noudattamista meri- ja kalastusasioiden pääosaston toimittamissa sääntöjenmukaisuustarkastuksissa (ks. kohta 7.50). |
| --- | --- |

—

Suositus 6: parantaa kansainvälisten tarkastusstandardien noudattamista meri- ja kalastusasioiden pääosaston toimittamissa sääntöjenmukaisuustarkastuksissa (ks. kohta 7.50).

Komissio hyväksyy tämän suosituksen.

On kuitenkin huomattava, että menettelyihin on tehty tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kohteena olleen ajanjakson jälkeen parannuksia, joiden avulla on jo korjattu useita esiin tuotuja ongelmia (erityisesti tarkastusaineiston ja kirjausketjun kohdalla). Lisäksi laadunvalvontamenettelyä käynnistetään parhaillaan.

OSA 2: MAASEUDUN KEHITTÄMISEN TULOKSELLISUUTEEN LIITTYVÄT KYSYMYKSET

Hankkeiden tuloksellisuuden arviointi

| 7.68 | Tilintarkastustuomioistuin raportoi viime vuonna (44) työstään, joka koski tuloksellisuuteen liittyviä kysymyksiä maaseudun kehittämistoimista poimitun otoksen osalta. Työ jatkui tänä vuonna. Sääntöjenmukaisuus testattiin kaikkiaan 159 maaseudun kehittämistoimen osalta. Tässä yhteydessä tilintarkastustuomioistuin arvioi tuloksellisuuteen liittyviä kysymyksiä 59 hankkeesta, joihin liittyi investointeja aineellisiin hyödykkeisiin. |
| --- | --- |

7.68

Tilintarkastustuomioistuin raportoi viime vuonna (44) työstään, joka koski tuloksellisuuteen liittyviä kysymyksiä maaseudun kehittämistoimista poimitun otoksen osalta. Työ jatkui tänä vuonna. Sääntöjenmukaisuus testattiin kaikkiaan 159 maaseudun kehittämistoimen osalta. Tässä yhteydessä tilintarkastustuomioistuin arvioi tuloksellisuuteen liittyviä kysymyksiä 59 hankkeesta, joihin liittyi investointeja aineellisiin hyödykkeisiin.

| 7.69 | Kaikkiaan 59 investointihankkeesta 34 oli saatu päätökseen tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin ajankohtaan mennessä. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti päätökseen saatettujen investointihankkeiden osalta, oliko investointi toteutettu suunnitellusti. Tämä peruste täyttyi useimmissa hankkeissa (95 prosenttia). |
| --- | --- |

7.69

Kaikkiaan 59 investointihankkeesta 34 oli saatu päätökseen tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin ajankohtaan mennessä. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti päätökseen saatettujen investointihankkeiden osalta, oliko investointi toteutettu suunnitellusti. Tämä peruste täyttyi useimmissa hankkeissa (95 prosenttia).

| 7.70 | Yhteensä 59 investointihankkeessa havaittiin kuitenkin seuraavat keskeiset tuloksellisuutta koskevat ongelmat:






  — | riittämätön evidenssi kulujen kohtuullisuudesta |
| --- | --- | --- |

7.70

Yhteensä 59 investointihankkeessa havaittiin kuitenkin seuraavat keskeiset tuloksellisuutta koskevat ongelmat:

—

riittämätön evidenssi kulujen kohtuullisuudesta

| — | puutteita toimenpiteiden kohdentamisessa ja hankkeiden valinnassa, mukaan lukien vähäinen yhteys Eurooppa 2020 -tavoitteisiin. |
| --- | --- |

—

puutteita toimenpiteiden kohdentamisessa ja hankkeiden valinnassa, mukaan lukien vähäinen yhteys Eurooppa 2020 -tavoitteisiin.

Riittämätön evidenssi kulujen kohtuullisuudesta

| 7.71 | Tarkastetuista 59 investointihankkeesta 33:ssa (56 prosentissa) tilintarkastustuomioistuin havaitsi riittävää evidenssiä siitä, että hankkeen kulut olivat kohtuulliset. Näin ei kuitenkaan ollut 26 investointihankkeessa (44 prosentissa). Viime vuonna vastaavat luvut olivat 69 prosenttia ja 31 prosenttia. Molempien vuosien tapauksessa tarkastetut hankkeet toteutettiin ohjelmakaudella 2007–2013, samoja sääntöjä noudattaen.
  Laatikossa 7.13
  annetaan kaksi esimerkkiä samaan maaseudun kehittämistoimenpiteeseen kuuluvista investointihankkeista. Toisessa hankkeessa kulut todettiin kohtuullisiksi ja toisessa ei. Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2014 erityiskertomuksen, jossa tätä aihetta käsitellään yksityiskohtaisesti (45). |
| --- | --- |

7.71

Tarkastetuista 59 investointihankkeesta 33:ssa (56 prosentissa) tilintarkastustuomioistuin havaitsi riittävää evidenssiä siitä, että hankkeen kulut olivat kohtuulliset. Näin ei kuitenkaan ollut 26 investointihankkeessa (44 prosentissa). Viime vuonna vastaavat luvut olivat 69 prosenttia ja 31 prosenttia. Molempien vuosien tapauksessa tarkastetut hankkeet toteutettiin ohjelmakaudella 2007–2013, samoja sääntöjä noudattaen.
  Laatikossa 7.13
  annetaan kaksi esimerkkiä samaan maaseudun kehittämistoimenpiteeseen kuuluvista investointihankkeista. Toisessa hankkeessa kulut todettiin kohtuullisiksi ja toisessa ei. Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2014 erityiskertomuksen, jossa tätä aihetta käsitellään yksityiskohtaisesti (45).

| 7.71 | Jäsenvaltiot ovat vastuussa kustannusten kohtuullisuuden arvioinnista (ks. asetuksen (EU) N:o 809/2014 48 artikla). Komissio suojaa EU:n talousarviota sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyllä, jos puutteita havaitaan, ja antaa ohjeita siihen, miten olemassa olevia järjestelmiä voidaan parantaa (ks. maaseudun kehittämisen valvontaan ja seuraamuksiin liittyvät ohjeet, mukaan lukien tarkistuslista kustannusten kohtuullisuuden arviointia varten). Lisäksi eurooppalainen maaseudun kehittämisverkosto järjestää koulutusta ja jakaa tietoa hyvistä käytännöistä. Komissio myös edistää aktiivisesti yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

7.71

Laatikko 7.13 –   Esimerkkejä kulujen kohtuullisuuden tarkastamisesta maatilojen nykyaikaistamisen osalta

Edunsaaja osti Kreikassa traktorin, joka rahoitettiin osittain maaseudun kehittämisvaroista. Edunsaajan oli käytettävä ennalta määrättyä kaavaa laskiessaan, mikä oli traktorin asianmukainen hevosvoimamäärä, kuten otettiin huomioon viljelty maa-ala. Edunsaaja toimitti tarjouksen, jonka maksajavirasto tarkisti verraten sitä viitehintaan, joka oli peräisin maatalouskoneita käsittelevästä lehdestä. Maksajavirasto totesi, että kyseisen mallin hinnan olisi oltava kymmenen prosenttia ehdotettua hintaa alhaisempi. Edunsaaja osti näin ollen halvemman traktorin.

Slovakiassa tilintarkastustuomioistuin tarkasti varaston rakentamishankkeen. Maksajavirasto ei tarkastanut hankekulujen kohtuullisuutta. Tilintarkastustuomioistuin sai kuitenkin luotettavaa näyttöä siitä, että yhden keskeisen rakennusmateriaalin (betoni) hinta oli kuusi kertaa korkeampi kuin tavallinen markkinahinta. Kokonaisuutena tarkasteltuna hankkeen kulujen olisi pitänyt olla yli 50 prosenttia pienemmät.

Laatikko 7.13 –
     
  Esimerkkejä kulujen kohtuullisuuden tarkastamisesta maatilojen nykyaikaistamisen osalta

Komissio toteaa Slovakian tapauksen osalta, että hanke toteutettiin.

| 7.72 | Kaikkiaan 59 investointihankkeesta 50 hanketta (85 prosenttia) oli sekä määrällisten että laadullisten tarpeiden mukaisia. Tilintarkastustuomioistuin esimerkiksi tarkasti paikan päällä kolme hanketta, jotka liittyivät kuntakeskusten rakentamiseen tai laajentamiseen pienissä kaupungeissa tai kylissä toimenpiteiden ”kylien uudistaminen ja kehittäminen” ja ”paikallisten kehittämisstrategioiden täytäntöönpano” puitteissa. Investoinnit olivat tuolloin käytössä kokonaisuudessaan: kaikki tilat olivat käytössä ja paikallisen yhteisön toiminnot oli ohjelmoitu viikoiksi eteenpäin. |
| --- | --- |

7.72

Kaikkiaan 59 investointihankkeesta 50 hanketta (85 prosenttia) oli sekä määrällisten että laadullisten tarpeiden mukaisia. Tilintarkastustuomioistuin esimerkiksi tarkasti paikan päällä kolme hanketta, jotka liittyivät kuntakeskusten rakentamiseen tai laajentamiseen pienissä kaupungeissa tai kylissä toimenpiteiden ”kylien uudistaminen ja kehittäminen” ja ”paikallisten kehittämisstrategioiden täytäntöönpano” puitteissa. Investoinnit olivat tuolloin käytössä kokonaisuudessaan: kaikki tilat olivat käytössä ja paikallisen yhteisön toiminnot oli ohjelmoitu viikoiksi eteenpäin.

| 7.73 | Yhdeksässä hankkeessa (15 prosentissa) hankkeen tuotos oli kuitenkin todellista tarvetta suurempi. Esimerkkinä tällaisesta tapauksesta voidaan mainita seitsemän kertaa tarvittua suuremman varaston rakentaminen. Suuri osa varastosta jäi näin olen käyttämättä.
  Laatikossa 7.14
  annetaan toinen esimerkki hankkeesta, johon sisältyi epäolennaisia kulueriä. |
| --- | --- |

7.73

Yhdeksässä hankkeessa (15 prosentissa) hankkeen tuotos oli kuitenkin todellista tarvetta suurempi. Esimerkkinä tällaisesta tapauksesta voidaan mainita seitsemän kertaa tarvittua suuremman varaston rakentaminen. Suuri osa varastosta jäi näin olen käyttämättä.
  Laatikossa 7.14
  annetaan toinen esimerkki hankkeesta, johon sisältyi epäolennaisia kulueriä.

Laatikko 7.14 –   Esimerkki hankkeesta, johon sisältyi epäolennaisia kulueriä

Italiassa (Campania) kunta uudisti kilometrin pituisen kävelypolun vuoristoisella alueella. Hankkeen kulut olivat 441 000  euroa. Hankintamenettelyn aikana kunta pyysi kiinnostuneita yrityksiä esittämään ehdotuksia, miten investoinnista saataisiin toimivampi ja ympäristöystävällisempi. Valituksi tulleen yrityksen ehdotus sisälsi uusia kulueriä 80 000  euron edestä, kävelypolun rakentamisesta aiheutuvien kulujen lisäksi. Näihin lisäeriin kuului 4 000 euron arvoinen maastopyörä, 3 500  euroa maksava pieni maisemakaukoputki ja 10 000 euron lahjoitus paikalliselle kirkolle.

Sopimusta ei rajoitettu kävelypolun uusimistarpeeseen vaan siihen sisällytettiin lisäeriä, mikä lisäsi kuluja.

Laatikko 7.14 –
     
  Esimerkki hankkeesta, johon sisältyi epäolennaisia kulueriä

Kyseessä oleva metsätaloustoimenpiteen 227 ”ei-tuotannolliset investoinnit” tukema hanke on hallintoalueen tutkinnan kohteena. Alueellinen hallintoviranomainen ei ole vielä maksanut hankkeen loppuerää ja aikoo tehdä siitä vähennyksen suoritetun valvonnan perusteella.

Puutteet toimenpiteiden kohdentamisessa ja hankkeiden valinnassa

| 7.74 | Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko tuki kohdennettu selkeästi määriteltyihin tavoitteisiin, jotka kuvastavat rakenteellisia ja alueellisia tarpeita ja rakenteellisia haittoja. Tämä peruste ei täyttynyt 22 prosentissa tarkastetuista investointihankkeista. Tilintarkastustuomioistuin raportoi viime vuonna hyvin samansuuruisesta prosenttiosuudesta (21 prosenttia).
  Laatikossa 7.15
  annetaan esimerkkejä hyvistä ja huonoista käytännöistä. Tilintarkastustuomioistuin on raportoinut erityiskertomuksissaan maaseudun kehittämisinvestointien puutteellisesta kohdentamisesta. (46) |
| --- | --- |

7.74

Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko tuki kohdennettu selkeästi määriteltyihin tavoitteisiin, jotka kuvastavat rakenteellisia ja alueellisia tarpeita ja rakenteellisia haittoja. Tämä peruste ei täyttynyt 22 prosentissa tarkastetuista investointihankkeista. Tilintarkastustuomioistuin raportoi viime vuonna hyvin samansuuruisesta prosenttiosuudesta (21 prosenttia).
  Laatikossa 7.15
  annetaan esimerkkejä hyvistä ja huonoista käytännöistä. Tilintarkastustuomioistuin on raportoinut erityiskertomuksissaan maaseudun kehittämisinvestointien puutteellisesta kohdentamisesta. (46)

| 7.74 | Kauden 2014–2020 valintaperusteet on vahvistettava kaikille paitsi alueisiin ja eläimiin liittyville toimenpiteille. Ohjelmaan täytyy sisällyttää politiikan strategian ja tavoitteiden mukaiset valintaperusteiden periaatteet. Tämän jälkeen hakemukset täytyy arvioida ja asettaa paremmuusjärjestykseen määrättyjen valintaperusteiden pohjalta, joiden muotoilusta on kuultava seurantakomiteaa. Heikkojen hankkeiden rahoittamisen välttämiseksi valintaperusteiden soveltamiselle tulee asettaa kynnysarvot. |
| --- | --- |

7.74

Laatikko 7.15 –   Esimerkkejä kohdentamisesta ja valinnasta

Italiassa (Campania) maksajavirasto käynnisti toimenpiteen ”maatilojen nykyaikaistaminen” yhteydessä ehdotuspyynnön, jonka budjetti oli 25 miljoonaa euroa. Maksajavirasto sovelsi erilaisia valintaperusteita, kun oli kyse edunsaajista (esim. nuoret viljelijät, sukupuolten tasapaino), tilasta (esim. epäsuotuisilla alueilla sijaitsevat tilat tai laadukkaiden tuotteiden tuottaminen) ja hankkeesta (esim. synergia muiden toimenpiteiden kanssa, innovointi jne.). Italian viranomaiset myös asettivat etukäteen vähimmäismäärän, jota hankkeen valituksi tuleminen edellytti. Kyseisessä tapauksessa Italian viranomaiset asettivat moitteettoman varainhoidon periaatteet etusijalle varojen käyttöön nähden.

Unkarissa toimenpiteen ”maatilojen nykyaikaistaminen” tavoitteet sisältävät kolme laajaa alaa (ajanmukaistaminen, monipuolistaminen ja standardien noudattaminen). Tarkastetussa alatoimenpiteessä olivat kohteena vähintään tietyn kokoiset kotieläintilat. Tuen yhteydessä ei sovellettu muuta priorisointia tai maantieteellistä kohdentamista.

Maaseudun kehittämisohjelmassa käytettävissä oleva budjetti jaettiin määriksi, jotka tulivat määräajoin hakijoiden saataville. Vaikka Unkarin viranomaiset määrittivät valintaperusteet, ne eivät soveltaneet niitä. Tarkastettua hanketta koskeva ehdotuspyyntö käynnistyi 16. joulukuuta 2013 ja sen budjetti oli kymmenen miljoonaa euroa. Unkarin viranomaiset rahoittivat hankkeita ”ensin tullutta palvellaan ensin” -periaatteella. Viimeistä hyväksyttyä hanketta koskeva hakemus oli jätetty 19. joulukuuta 2013, vain kolme päivää ehdotuspyynnön käynnistymisen jälkeen.

Tässä tapauksessa valintaprosessissa ei otettu huomioon hankkeiden mahdollista vaikutusta. Unkarissa havaittu toimintatapa antaa maksajavirastolle mahdollisuuden rahoittaa hankkeita, joiden lisäarvo on pienempi. Tämä johtuu yksinkertaisesti siitä, että hankehakemukset on jätetty ennen muita hankkeita, jotka tuottaisivat enemmän lisäarvoa.

Laatikko 7.15 –
     
  Esimerkkejä kohdentamisesta ja valinnasta

Hankkeiden lisäarvo otetaan huomioon osana tukikelpoisuustarkastuksia. Joulukuussa 2013, aivan ohjelmakauden 2007–2013 lopussa, Unkarin viranomaiset eivät käyttäneet aiempina vuosina käyttämäänsä valintaperustejärjestelmää. Tavoitteena oli tukea investointeja, jotka olisi mahdollista saada päätökseen vielä ennen vuoden 2015 loppua.

| 7.75 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 59 investointihanketta ja arvioi, oliko Eurooppa 2020 -tavoitteet, kuten innovointi ja uusiutuva energia, muunnettu kohdentamis- ja valintamenettelyiden toiminnallisiksi osatekijöiksi (47). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että näin oli vain 51 prosentissa tarkastetuista hankkeista huolimatta siitä, että lähes kaikki hankkeet (57 hanketta 59:stä) oli hyväksytty Eurooppa 2020 -tavoitteiden vahvistamisen jälkeen.
  Laatikossa 7.16
  annetaan esimerkkejä hyvistä ja huonoista käytännöistä. |
| --- | --- |

7.75

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 59 investointihanketta ja arvioi, oliko Eurooppa 2020 -tavoitteet, kuten innovointi ja uusiutuva energia, muunnettu kohdentamis- ja valintamenettelyiden toiminnallisiksi osatekijöiksi (47). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että näin oli vain 51 prosentissa tarkastetuista hankkeista huolimatta siitä, että lähes kaikki hankkeet (57 hanketta 59:stä) oli hyväksytty Eurooppa 2020 -tavoitteiden vahvistamisen jälkeen.
  Laatikossa 7.16
  annetaan esimerkkejä hyvistä ja huonoista käytännöistä.

| 7.75 | Kansallisten viranomaisten ohjelmakaudella 2007–2013 valitsemia hankkeita ei tulisi arvioida Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden pohjalta, koska kyseisiä tavoitteita ei ollut vielä määritelty, kun ohjelmakauden lainsäädäntökehys hyväksyttiin (vuonna 2015). Tämän pohjalta komissio pitää myönteisenä tuloksena sitä, että 51 prosenttia tarkistetuista hankkeista oli Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisia.

  Komission mielestä maaseudun kehittämisen painopisteet vuosille 2014–2020 ovat maaseudun kehittämispolitiikan toimintaympäristöön mukautettu temaattinen tulkinta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteista.


  Maaseuturahaston lainsäädäntökehyksen luoma yhteys on selvä: Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen pyritään kuuden painopisteen välityksellä, jotka on jaettu edelleen painopistealueisiin. Maaseuturahaston ohjelmien rakenne vastaa tätä vaatimusta täysin. Edistystä painopisteille/painopistealueille asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa seurataan vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa. Temaattisten tavoitteiden johdonmukaisuuden varmistamiseksi ohjeasiakirjojen liitteinä on vastaavuustaulukot. |
| --- | --- |

7.75

Komission mielestä maaseudun kehittämisen painopisteet vuosille 2014–2020 ovat maaseudun kehittämispolitiikan toimintaympäristöön mukautettu temaattinen tulkinta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteista.

Maaseuturahaston lainsäädäntökehyksen luoma yhteys on selvä: Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen pyritään kuuden painopisteen välityksellä, jotka on jaettu edelleen painopistealueisiin. Maaseuturahaston ohjelmien rakenne vastaa tätä vaatimusta täysin. Edistystä painopisteille/painopistealueille asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa seurataan vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa. Temaattisten tavoitteiden johdonmukaisuuden varmistamiseksi ohjeasiakirjojen liitteinä on vastaavuustaulukot.

Laatikko 7.16 –   Esimerkkejä yhteydestä EU:n painopisteisiin

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti Italiassa (Campania) lähes 100 000 euron arvoisen hankkeen, joka kuului toimenpiteeseen ”ei-tuotannolliset investoinnit”. Hankkeessa oli tavoitteena rakentaa uudelleen kivimuurit, joiden kivet olivat peräisin samankokoisesta aiemmin olemassa olleesta muurista. Tarkoituksena oli jälleenrakentaa maaseutumaisemaan kuuluvia elementtejä. Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut yhteyttä hankkeen ja minkään Eurooppa 2020 -strategian tavoitteen välillä.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti samalla alueella myös hankkeen, joka oli valittu
  laatikossa 7.15
  kuvatun menettelyn perusteella. Hanke käsitti investointeja uuteen kastelujärjestelmään, sadeveden keräämiseen tarkoitetun alueen sekä aurinkopaneelit. Hankkeella edistetään sopeutumista ilmastonmuutokseen ja energiatehokkuuteen, mikä on yksi Eurooppa 2020 -strategian viidestä yleistavoitteesta.

Laatikko 7.16 –
     
  Esimerkkejä yhteydestä EU:n painopisteisiin

Maaseudun kehittämisen ohjelmakauden 2007–2013 toimenpide 216, jonka tavoitteet ovat maan suojelu ja luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen, kattaa kivimuurien uudelleenrakentamisen. Investointi on kyseisten tavoitteiden sekä luonnon monimuotoisuutta koskevan, vuoteen 2020 ulottuvan EU:n strategian mukainen (KOM(2011) 244 lopullinen).

Luonnon monimuotoisuus, uusiutuva energia ja vesihuolto liittyvät läheisesti toisiinsa, ja niillä voi kaikilla olla osaltaan vaikutusta ilmastonmuutokseen liittyviin haasteisiin.

Johtopäätös

| 7.76 | Maaseudun kehittämisen investointihankkeiden tuloksellisuusnäkökohtien tarkastuksessa ilmeni, että useimmat investoinnit oli toteutettu suunnitelmien mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että kohdentamisessa oli puutteita ja kulujen kohtuullisuudesta ei ollut evidenssiä. Jäsenvaltiot eivät ottaneet tarkastetuissa hankkeissa riittävästi huomioon EU:n painopisteitä. Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut näiden seikkojen kohdalla parannusta viime vuoteen verrattuna. |
| --- | --- |

7.76

Maaseudun kehittämisen investointihankkeiden tuloksellisuusnäkökohtien tarkastuksessa ilmeni, että useimmat investoinnit oli toteutettu suunnitelmien mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että kohdentamisessa oli puutteita ja kulujen kohtuullisuudesta ei ollut evidenssiä. Jäsenvaltiot eivät ottaneet tarkastetuissa hankkeissa riittävästi huomioon EU:n painopisteitä. Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut näiden seikkojen kohdalla parannusta viime vuoteen verrattuna.

| 7.76 | Komissio on havainnut samankaltaisia puutteita kustannusten kohtuullisuutta koskevissa jäsenvaltioiden arvioinneissa vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen puitteissa, ja on soveltanut tarvittaessa rahoitusoikaisuja EU:n talousarvion suojaamiseksi. Lisäksi komissio on julkaissut maaseudun kehittämisen valvontaan ja seuraamuksiin liittyvät ohjeet, mukaan lukien tilintarkastustuomioistuimen SR 22/2014 -raportissa esittämän tarkistuslistan kustannusten kohtuullisuuden arviointia varten. Komissio on myös investointitoimenpiteiden kohdalla aktiivisesti yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käytön kannalla, sillä niitä käyttämällä voitaisiin välttyä tämänkaltaisilta sääntöjenvastaisuuksilta.

  Komissio toteaa, että kohdentaminen varmistetaan politiikan ja ohjelmien toimintalogiikan avulla: maaseuturahastosta tuetun toiminnan (hankkeet) on oltava maaseudun kehityssuunnitelmassa ohjelmoidun toimenpiteen tavoitteiden mukaisia, ja siihen on sovellettava asianmukaisia valintaperusteita. Toimenpiteet edistävät maaseudun kehittämisen painopisteitä, jotka ovat yhteensopivia ja vastaavat Eurooppa 2020 -strategian älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteita (ks. asetuksen (EU) N:o 1305/2013 5 artikla). Yhteinen seuranta- ja arviointijärjestelmä helpottaa tulosten seurantaa, ja sen avulla arvioidaan strategioiden kokonaisvaikutuksia (YMP ja Eurooppa 2020). |
| --- | --- |

7.76

Komissio toteaa, että kohdentaminen varmistetaan politiikan ja ohjelmien toimintalogiikan avulla: maaseuturahastosta tuetun toiminnan (hankkeet) on oltava maaseudun kehityssuunnitelmassa ohjelmoidun toimenpiteen tavoitteiden mukaisia, ja siihen on sovellettava asianmukaisia valintaperusteita. Toimenpiteet edistävät maaseudun kehittämisen painopisteitä, jotka ovat yhteensopivia ja vastaavat Eurooppa 2020 -strategian älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteita (ks. asetuksen (EU) N:o 1305/2013 5 artikla). Yhteinen seuranta- ja arviointijärjestelmä helpottaa tulosten seurantaa, ja sen avulla arvioidaan strategioiden kokonaisvaikutuksia (YMP ja Eurooppa 2020).

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).

(2)  Poikkeuksena tietyt toimet, kuten menekinedistämistoimet ja kouluhedelmäjärjestelmä, joita yhteisrahoitetaan.

(3)  Tuotannosta riippumaton tuki myönnetään tukikelpoiselle maatalousmaalle riippumatta siitä, käytetäänkö maata tuotantoon vai ei.

(4)  Näistä myönnetään pääosin tietynlaiseen maataloustuotantoon sidottuja tukia. Lisäksi käytössä on kaksi uutta järjestelmää: rahoituskurimekanismiin liittyvät takaisinmaksut ja vapaaehtoinen uudelleenjakotuki.

(5)  Näitä ovat muun muassa erityistuki viini-, hedelmä- ja vihannesalalle, koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskeva tuki, sekä EU:n syrjäisimpien alueiden erityistoimet.

(6)  Pinta-alaperusteisissa toimenpiteissä maksu perustuu hehtaarimäärään. Tällaisia ovat esimerkiksi maatalouden ympäristötuet ja luonnonhaitta-alueilla toimiville viljelijöille maksettavat korvaukset.

(7)  Muuhun kuin pinta-alaan perustuvat toimenpiteet ovat tavallisesti investointitoimenpiteitä, kuten maatilojen nykyaikaistamista sekä elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalveluiden luomista.

(8)  Tilintarkastustuomioistuimen lähestymistapa perustuu siihen, että jokaisesta tapahtumasta valitaan satunnaisotannalla joukko osatekijöitä (esim. lohkoja). Tämän vuoksi määritetty virhetaso ei välttämättä kuvasta kyseessä olevan tapahtuman kokonaisvirhetasoa.

(9)  Belgia, Tšekki, Tanska, Saksa (Baden-Württemberg, Baijeri, Hessen, Ala-Saksi, Schleswig-Holstein), Irlanti, Kreikka, Espanja (Aragonia, Kastilia-La Mancha, Kastilia ja Léon, Extremadura ja Madrid), Ranska, Italia (AGEA, Calabria, Emilia-Romagna, Lombardia ja Toscana), Kypros, Unkari, Alankomaat, Puola, Romania, Slovenia, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti).

(10)  Belgia (Vallonia), Bulgaria, Tšekki, Saksa (Baijeri, Ala-Saksi-Bremen ja Rheinland-Pfaltz), Kreikka, Espanja (Andalusia, Kastilia-La Mancha ja Galicia), Ranska (Burgundi ja mannermaa), Italia (Apulia, Campania, kansallinen maaseudun verkosto-ohjelma ja Sisilia), Liettua, Unkari, Itävalta, Puola, Portugali (mannermaa), Romania, Slovakia, Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti ja Skotlanti). Otos sisälsi myös kahdeksan suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvaa tapahtumaa.

(11)  Espanja (Katalonia), Saksa (Schleswig-Holstein), Suomi, Liettua, Malta, Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlanti).

(12)  Kaikissa maataloustukirahaston suoran tuen järjestelmissä ja kaikissa maaseuturahaston pinta-alaperusteisissa toimenpiteissä edunsaajien on täytettävä täydentäviä ehtoja koskevat vaatimukset. Nämä vaatimukset käsittävät lakisääteiset hoitovaatimukset, jotka liittyvät ympäristönsuojeluun, kansanterveyteen, eläinten ja kasvien terveyteen ja eläinten hyvinvointiin, sekä hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksen, joka liittyy maan säilyttämiseen maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Jos viljelijä ei täytä velvoitteitaan, hänelle maksettavaa tukea vähennetään.

(13)  Romaniassa.

(14)  Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio sopivat yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta vuonna 2013. Tätä seurasi joukko säädöksiä, jotka koskivat uudistuksen käytännön toteuttamista. Ks. http://ec.europa.eu/agriculture/cap-post-2013/.

(15)  Tilintarkastustuomioistuin laskee arvioidun virhetason edustavan otoksen perusteella. Ilmoitettu luku on paras arvio. Tilintarkastustuomioistuin katsoo 95 prosentin varmuudella, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 1,3 prosentin (alempi virheraja) ja 4,5 prosentin (ylempi virheraja) välillä.

(16)  Tilintarkastustuomioistuin laskee arvioidun virhetason edustavan otoksen perusteella. Ilmoitettu luku on paras arvio. Tilintarkastustuomioistuin katsoo 95 prosentin varmuudella, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 0,8 prosentin (alempi virheraja) ja 3,6 prosentin (ylempi virheraja) välillä.

(17)  Todentavien asiakirjojen perusteella, mukaan lukien vakiomuotoiset ristiintarkastukset ja muut pakolliset tarkastukset.

(18)  Lisäksi jäsenvaltioiden on arvioitava vuosittain LPIS-järjestelmän laatu. Tukikelpoiseen alaan liittyvä erot (yksi arvioinnissa käytettävistä laatutekijöistä) eivät saa ylittää kahta prosenttia.

(19)  Jäsenvaltiot toimittavat viljelijöille näiden jokaisen lohkon osalta ortokuvat ja LPIS-järjestelmään kirjatut tukikelpoista enimmäisalaa koskevat tiedot ennen kuin viljelijät laativat tukihakemuksensa. Viljelijöillä on lakisääteinen velvollisuus tarkistaa ja tarvittaessa oikaista heille toimitetut tiedot. Tästä huolimatta yhtä tapausta lukuun ottamatta kaikissa pinta-alaan liittyvien virheiden tapauksissa viljelijät olivat ilmoittaneet tukihakemuksissaan LPIS-tietokantaan kirjatut virheelliset tukikelpoiset alat.

(20)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 (EUVL L 30, 31.1.2009, s. 16) 17 artiklan mukaan ”on käytettävä hyväksi sähköistä paikkatietojärjestelmätekniikkaa (GIS), johon on suotavaa sisällyttää ilmaortokuvaus tai satelliittiortokuvaus ja joka noudattaa yhtenäistä standardia. Kyseinen standardi takaa vähintään mittakaavaltaan 1:10 000 olevia karttoja vastaavan tarkkuuden.”

(21)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 7.41 ja laatikko 7.8.

(22)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, laatikko 3.4.

(23)  Tilintarkastustuomioistuin laskee arvioidun virhetason edustavan otoksen perusteella. Ilmoitettu luku on paras arvio. Tilintarkastustuomioistuin katsoo 95 prosentin varmuudella, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 2,7 prosentin (alempi virheraja) ja 7,9 prosentin (ylempi virheraja) välillä.

(24)  Tapahtuma koskee tilastopalvelujen toimittamista komission suoran hallinnoinnin puitteissa.

(25)  Todentavien asiakirjojen, tietokantatietojen tarkastusten ja pakollisten tarkastusten perusteella.

(26)  Ks. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 23/2014 ”Maaseudun kehittämismenoissa esiintyvät virheet: mistä ne johtuvat ja miten niihin puututaan?” (http://eca.europa.eu).

(27)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 1.32.

(28)  ISSAI 4100 (Ylinten tarkastuselinten kansainväliset standardit) – Säännönmukaisuuden tarkastuksen suuntaviivat – Tarkastukset, jotka toimitetaan erillään tilinpäätöksen tarkastuksista.

(29)  Yhteensä 12 maataloustukirahaston osalta ja 12 maaseuturahaston osalta.

(30)  Käsittävät maataloustukirahaston tapauksessa 72 tarkastusta ja maaseuturahaston tapauksessa 48 tarkastusta, jotka toimitettiin 1. heinäkuuta 2014 ja 30. kesäkuuta 2015 välisenä aikana.

(31)  Saksa (Schleswig-Holstein), Espanja (Katalonia), Liettua, Malta, Suomi, Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlanti).

(32)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 7.64, vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 4.27, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 4.31.

(33)  Komissio katsoo kasaantuneiksi keskeneräisiksi tarkastuksiksi tarkastukset, joita ei ole saatu päätökseen kahden vuoden kuluessa tarkastusten toteuttamisesta.

(34)  Kuusi maataloustukirahaston 12 järjestelmästä ja 11 maaseuturahaston 12 järjestelmästä.

(35)  Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskohteena olleet komission suorittamat tarkastukset eivät kattaneet näitä aloja kyseessä olevien jäsenvaltioiden osalta. Komission tarkastukset kohdistuvat maksajavirastojen valvontajärjestelmien tiettyihin osa-alueisiin, jotka valitaan tarkastukseen riskianalyysin perusteella. Tarkastukset eivät näin ollen kata kaikkia valvonta-aloja kaikissa maksajavirastoissa joka vuosi.

(36)  Pinta-alaperusteisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden tapauksessa myös tietyt keskeiset osa-alueet, kuten tukikelpoiset pinta-alat, tarkastetaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän avulla.

(37)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 7.35.

(38)  Tarkastajat havaitsivat, että kukin kyseisistä keskeisistä valvontatoiminnoista oli puutteellinen vähintään yhdessä kuudesta tarkastuskäynnin kohteena olleesta maksajavirastosta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita kaikissa kuudessa maksajavirastossa, joskin vaihtelevassa määrin.

(39)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 7.53, vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 4.20, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohdat 4.21–4.25.

(40)  Neuvoston direktiivi 91/676/ETY, annettu 12 päivänä joulukuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta (EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1).

(41)  Täydentäviä ehtoja koskevan EU:n lainsäädännön mukaan karjan siirrot/poikimiset/kuolemat on ilmoitettava kansalliseen eläintietokantaan seitsemän päivän kuluessa. Tällaiset säännöt ovat tärkeitä, sillä eläinten siirtojen seuraaminen ja jäljitettävyyden parantaminen auttavat pienentämään tautien leviämisriskiä.

(42)  Vuoden 2015 mukautettu virhetaso on laskettu ottamatta huomioon jäsenvaltioille kautta 2014–2020 koskeviin maaseudun kehittämisohjelmiin maksettua 1 945,2 miljoonan euron ennakkomaksua.

(43)  Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston toimintakertomuksessa vuodelta 2015 (kohta 3.3) todetaan, että otettaessa huomioon tarve sovittaa laillisuus ja sääntöjenmukaisuus yhteen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisen kanssa, kiinnittäen samalla huomiota toimituskustannuksiin, ei voida realistisen varmasti odottaa, että jäljelle jäävä rahoitusriski voi olla kohtuullisin ponnistuksin alle kaksi prosenttia maaseudun kehittämisen osalta.

(44)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, 7. luku, osa 2.

(45)  Ks. erityiskertomus nro 22/2014 ”Tavoitteena taloudellisuus: maaseudun kehittämiseen osoitettujen EU:n hankeavustusten perusteena olevien kulujen hallinta” (http://eca.europa.eu).

(46)  Ks. esimerkiksi erityiskertomus nro 8/2012 ”Tuen kohdentaminen maatilojen nykyaikaistamiseen”, erityiskertomus nro 1/2013 ”Onko EU:n elintarviketeollisuustuella lisätty maataloustuotteiden arvoa vaikuttavalla ja tehokkaalla tavalla?” ja erityiskertomus nro 6/2013 ”Ovatko jäsenvaltiot ja komissio saaneet vastinetta rahalle maaseudun elinkeinoelämän monipuolistamiseen tähtäävillä toimenpiteillä?” (http://eca.europa.eu).

(47)  Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistyksen mittaamiseksi koko EU:lle on sovittu viisi yleistavoitetta, jotka liittyvät seuraaviin aloihin: työllisyys, tutkimus ja kehitys/innovointi, ilmastonmuutos/energia, koulutus sekä köyhyys / sosiaalinen syrjäytyminen.

(48)  Tilien perustana olevia toimia koskevan yhdenmukaistetun määritelmän mukaisesti (tarkemmat tiedot, ks.
  liitteen 1.1
   kohta 7).

Lähde: Euroopan unionin varainhoitovuoden 2015 konsolidoitu tilinpäätös.

LIITE 7.1

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – LUONNONVARAT

| | 2015 (1) | 2014 (2) | 2014 täydentäviä ehtoja lukuun ottamatta |
| --- | --- | --- | --- |
| |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| |
| Maatalous: markkinatoimenpiteet ja suora tuki | 180 | 183 | |
| Maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus | 179 | 176 | |
| Luonnonvaroja koskevat tapahtumat yhteensä | 359 | 359 | |
| |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| | | | |
| Arvioitu virhetaso: markkintoimenpiteet ja suora tuki | 2,2  % | 2,9  % | 2,2  % |
| Arvioitu virhetaso: maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus | 5,3  % | 6,2  % | 6,0  % |
| Arvioitu virhetaso: luonnonvarat | 2,9  % | 3,6  % | 3,0  % |
| | | | |
| | Ylempi virheraja | 4,5  % | | |
| | Alempi virheraja | 1,3  % | | |

2015 (1)

2014 (2)

2014 täydentäviä ehtoja lukuun ottamatta

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Maatalous: markkinatoimenpiteet ja suora tuki

180

183

Maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus

179

176

Luonnonvaroja koskevat tapahtumat yhteensä

359

359

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Arvioitu virhetaso: markkintoimenpiteet ja suora tuki

2,2  %

2,9  %

2,2  %

Arvioitu virhetaso: maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus

5,3  %

6,2  %

6,0  %

Arvioitu virhetaso: luonnonvarat

2,9  %

3,6  %

3,0  %

Ylempi virheraja

4,5  %

Alempi virheraja

1,3  %

---

(1)  Toimintalohkon ”maatalous: markkinatoimenpiteet ja suora tuki” alempi virheraja on 0,8 prosenttia ja ylempi virheraja 3,6 prosenttia.

Toimintalohkon ”maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus” alempi virheraja on 2,7 prosenttia ja ylempi virheraja 7,9 prosenttia.

(2)  Vuoden 2014 tulokset sisältävät täydentäviin ehtoihin liittyvien virheiden kvantifioinnin vaikutuksen, toisin kuin vuoden 2015 tulokset. Virheillä on 0,6 prosenttiyksikön kokonaisvaikutus luonnonvarojen alaan, 0,7 prosenttiyksikön vaikutus suoraa tukea ja markkinatukea koskevan erityisarvion alalla sekä 0,2 prosenttiyksikön vaikutus maaseuduen kehittämistä, ympäristöä, ilmastotoimia ja kalastusta koskevan erityisarvion alalla. Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohdat 1.15 sekä 7.7, 7.15, 7.18 ja 7.25.

LIITE 7.2

AIEMPIEN SUOSITUSTEN SEURANTA – LUONNONVARAT

| Vuosi | Tilintarkastustuomioistuimen suositus | Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Pantu kokonaan täytäntöön | Täytäntöönpano käynnissä | Ei ole pantu täytäntöön | Ei enää ajankohtainen | Evidenssi riittämätön |
| Suurimmaksi osaksi | Joiltakin osin |
| 2013 | 3.46 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2013 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella seuraavaa: |

Vuosi

Tilintarkastustuomioistuimen suositus

Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä

Komission vastaus

Pantu kokonaan täytäntöön

Täytäntöönpano käynnissä

Ei ole pantu täytäntöön

Ei enää ajankohtainen

Evidenssi riittämätön

Suurimmaksi osaksi

Joiltakin osin

2013

3.46

Suositus 1: Komission ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää käytetään optimaalisesti. Tämä edellyttää erityisiä toimia, jotta voidaan varmistaa, että:

| — | viljelylohkojen tukikelpoisuus ja koko arvioidaan oikein erityisesti pysyvien laidunten osalta ja että jäsenvaltiot arvioivat ja kirjaavat kyseiset tiedot EU:ssa sovellettavien kriteerien mukaisesti; on varmistettava, että uusimmat ortokuvat analysoidaan tätä tarkoitusta varten perusteellisesti (ks. kohdat 3.9, 3.10 ja 3.20); |
| --- | --- |

—

viljelylohkojen tukikelpoisuus ja koko arvioidaan oikein erityisesti pysyvien laidunten osalta ja että jäsenvaltiot arvioivat ja kirjaavat kyseiset tiedot EU:ssa sovellettavien kriteerien mukaisesti; on varmistettava, että uusimmat ortokuvat analysoidaan tätä tarkoitusta varten perusteellisesti (ks. kohdat 3.9, 3.10 ja 3.20);

| — | jäsenvaltiot toteuttavat välittömästi korjaavat toimet, jos yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä havaitaan systeemisiä virheitä (esimerkiksi tukihakemusten hallinnollinen käsittely on virheellistä) (ks. kohta 3.15 ja laatikko 3.5) |
| --- | --- |

—

jäsenvaltiot toteuttavat välittömästi korjaavat toimet, jos yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä havaitaan systeemisiä virheitä (esimerkiksi tukihakemusten hallinnollinen käsittely on virheellistä) (ks. kohta 3.15 ja laatikko 3.5)

| — | jäsenvaltioiden velallisluetteloissa on täydelliset ja luotettavat tiedot velkojen määristä ja laadusta, ja vaikuttavia perintä- ja täytäntöönpanomenettelyjä sovelletaan ilman aiheetonta viivytystä (ks. kohdat 3.24 ja 3.25) |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden velallisluetteloissa on täydelliset ja luotettavat tiedot velkojen määristä ja laadusta, ja vaikuttavia perintä- ja täytäntöönpanomenettelyjä sovelletaan ilman aiheetonta viivytystä (ks. kohdat 3.24 ja 3.25)

X

Komissio seuraa tilannetta: tapauksissa, joissa puutteita esiintyy edelleen, toteutetaan toimintasuunnitelmia, ja sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyt ovat käynnissä.

Tilintarkastustuomioistuin ei esittänyt komissiolle yhtään IACS:ään liittyvää suositusta vuoden 2014 toimintakertomuksessaan, ja sama pätee myös vuoden 2015 toimintakertomukseen.

2013

Suositus 2: Komission olisi varmistettava, että parempaan tarkastusvarmuuteen tähtäävää menettelyä tosiasiallisesti noudatetaan, tarkoituksena lisätä tarkastuselinten suorittaman työn laatua ja vertailtavuutta. Lisäksi olisi puututtava siihen, että Italian viranomaiset ovat perusteettomasti vähentäneet paikalla toimitettavien tarkastusten prosenttiosuutta (ks. kohta 3.30–3.35)

X

Komissio katsoo, että suositus on pantu useimmilta osin täytäntöön. Parempaan tarkastusvarmuuteen tähtäävää menettelyä ei ole enää sinällään olemassa.

Komissio on laatinut todentamisviranomaisille suuntaviivat tarjotakseen luotettavan perustan menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden arvioinnille.

2015 oli ensimmäinen vuosi, jona todentamisviranomaisilta vaadittiin lausunto toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Komissio tulee hyödyntämään tästä ensimmäisestä vuodesta saatuja kokemuksia.

Italiassa havaittujen puutteiden osalta käynnissä olevalla sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyllä varmistetaan, että EU:n taloudellisiin etuihin kohdistuneet vahingot tulevat korjatuiksi.

Suositus 3: Komission olisi aktiivisesti seurattava korjaavia toimia, joita kohdistetaan puutteisiin, jotka esiintyvät tuottajaryhmille Puolassa maksettavaan EU-tukeen sovellettavassa valvontajärjestelmässä (ks. kohdat 3.36–3.38).

X

Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Korjaavaa toimintasuunnitelmaa toteutetaan parhaillaan, ja komissio seuraa sen toteuttamista tiiviisti. Viiveet toteuttamisessa ovat johtaneet maksujen keskeyttämiseen. Käynnissä olevalla sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyllä varmistetaan EU:n taloudellisten etujen suojelu.

2013

| 4.37 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2013 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella, että maaseudun kehittämisen alalla toteutetaan seuraavat toimet: |
| --- | --- |

4.37

Suositus 1: Jäsenvaltioiden olisi toimitettava hallinnolliset tarkastuksensa paremmin hyödyntämällä kaikkia maksajavirastojen saatavilla olevia olennaisia tietoja, koska tällä tavoin suurin osa virheistä voitaisiin havaita ja korjata (ks. kohdat 4.8 ja 4.20). Erityisesti investointitoimenpiteiden osalta hallinnollisissa tarkastuksissa olisi hyödynnettävä kaikki saatavilla oleva tieto sen vahvistamiseen, että menot, hankkeet ja edunsaajat (ja myös kaikki lopulliset osakkaat) ovat tukikelpoisia ja että julkiset hankintamenettelyt ovat voimassa olevien EU:n ja/tai kansallisten sääntöjen mukaisia.

X

Komissio käsittelee toimenpiteitä, joilla hallinnon ja valvontajärjestelmien laatua voitaisiin parantaa, yhdessä jäsenvaltioiden kanssa oppimisverkoston kokouksissa, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston yksinkertaistamista käsittelevissä työryhmissä, maatilojen neuvontajärjestelmän (FAS) yhteydessä, vuotuisessa LPIS-järjestelmän laadun arvioinnissa sekä maksajavirastojen johtajien kanssa pidettävissä konferensseissa.

Uusi YMP:tä koskeva lainsäädäntökehys kaudelle 2014–2020 sisältää säännöksiä, jotka pienentävät virheriskiä. Maaseudun kehittämisen kohdalla eri toimenpiteitä on yhdistelty ja virtaviivaistettu ja siten toimenpiteiden kokonaismäärää vähennetty. Tässä yhteydessä säännöksiä on selkeytetty, tukikelpoisuussääntöjä muutettu helpommiksi toteuttaa, ja sopimusehtoja tehty joustavammiksi. Yksinkertaistetut kustannusvaihtoehdot, eli vakioyksikkökustannukset, kertakorvaukset ja kiinteämääräinen rahoitus, ovat käytettävissä, jolloin maksuihin liittyvien korvausten hakeminen, hallinnointi ja tarkastaminen on helpompaa kaikille osapuolille.

Julkiset hankinnat ovat yksi maaseudun kehittämisen toimintasuunnitelmien keskeisistä osatekijöistä. Hankintojen sääntöjenmukaisuuden laiminlyöminen ei kuitenkaan välttämättä tarkoita sitä, että 100 prosenttia kyseessä olevista kuluista olisi tukeen oikeuttamattomia. Hanke saattaa sellaisenaan hyvinkin saavuttaa tavoitteensa ja tarjota todellista lisäarvoa. Lisäksi todetaan, että hiljattain on hyväksytty uudet suuntaviivat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoituihin unionin rahoittamiin menoihin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisen vuoksi tehtävistä rahoitusoikaisuista (komission päätös C(2013) 9527).

2013

Suositus 2: Komission olisi varmistettava, että seuranta on asianmukaista kaikissa niissä tapauksissa, joissa tilintarkastustuomioistuin on havainnut virheitä (jotka yksilöidään kohdissa 4.14, 4.20 ja 4.21 ja ympäristöasioiden osalta kohdassa 4.16).

X (1)

Komissio panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen analyysi on meneillään.

Tilintarkastustuomioistuimen huomautusten johdosta viimeisimmissä toimintasuunnitelmien päivityksissä komission ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten yhteydessä tekemät havainnot on huomioitu järjestelmällisemmin. Lisäksi on huomattava, että komissio toteuttaa kaikkien tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumassa mainitsemien olennaisten tapausten osalta lisätoimenpiteitä, mukaan lukien tarvittaessa sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen. Komission suorittamien, maaseuturahaston menoihin liittyvien tarkastusten lukumäärä on myös noussut huomattavasti.

Jäsenvaltioita pyydettiin laatimaan kansalliset toimintasuunnitelmat, ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto seuraa niiden täytäntöönpanoa tiiviisti. Viimeisimpien toimintasuunnitelmien päivitysten yhteydessä komissio varmisti, että komission omat ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten yhteydessä tekemät havainnot huomioitiin järjestelmällisesti. Toimilla on aikarajat, ja niitä seurataan asianmukaisia indikaattoreita käyttäen.

Eri maantieteellisistä alueista vastaavat yksiköt käsittelevät virheiden perussyitä ja lieventäviä toimia seurantakomiteoissa, vuotuisissa tarkastelukokouksissa hallintoviranomaisten kanssa, kahdenvälisissä tapaamisissa ja tarvittaessa ohjelmamuutosten kautta. Maantieteellisistä alueista vastaaville yksiköille tiedotetaan tarkastushavainnoista säännöllisesti, jotta ne voivat käsitellä havaintoja jäsenvaltioiden kanssa ja parantaa siten ohjelmien toteuttamista.

Komissio järjestää eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston (ENRD) avulla eri aiheita käsitteleviä seminaareja, joiden tarkoituksena on alentaa virhetasoa ja parantaa toimien täytäntöönpanoa.

2013

Suositus 3: Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että toimintasuunnitelmat, joilla puututaan maaseudun kehittämisen alan korkeaan virhetasoon, ovat kattavia. Niihin olisi sisällytettävä kaikki alueet ja kaikki toimenpiteet – erityisesti investointitoimenpiteet. Lisäksi niissä olisi otettava huomioon komission ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavainnot (ks. kohta 4.30).

X

Komissio on jo toteuttanut toimenpiteitä korkean virhetason suhteen.

Tarkastusmenettelyjen yhteydessä komissio suosittelee systemaattisesti, että jäsenvaltiot parantavat valvontajärjestelmiä ja varmistavat niiden määrätietoisemman toteuttamisen. Lisäksi komissio on systemaattisesti pyytänyt maksajavirastoja, joita varaumat koskevat, laatimaan toimintasuunnitelmia varaumien taustalla olevien puutteiden korjaamiseksi.

Jos jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmissä havaitaan puutteita, ryhdytään toimiin kahdella tasolla: ensin aloitetaan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyt EU:n talousarvion suojaamiseksi taloudelliselta riskiltä; ja toiseksi, sikäli kuin se on tarpeen ja asianmukaista, kehotetaan jäsenvaltioita laatimaan puutteiden korjaamiseksi toimintasuunnitelmia.

Tammikuussa 2013 kaikkia jäsenvaltioita kehotettiin laatimaan kansallinen toimintasuunnitelma, joiden toteuttamista maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto seuraa tiiviisti (ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja, joka käsittelee maaseudun kehittämispolitiikkaan liittyvien virheiden perussyiden arviointia ja korjaavia toimenpiteitä (SWD(2013) 244). Tilintarkastustuomioistuin on tunnustanut näiden toimenpiteiden arvon ja katsoo niiden olevan askel oikeaan suuntaan virheiden syihin puuttumisessa (ks. maaseudun kehittämismenoissa esiintyviä virheitä käsittelevä erityiskertomus nro 23/2014). Toimintasuunnitelmien viimeisimpien päivitysten yhteydessä komissio varmisti, että komission omat ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten yhteydessä tekemät havainnot huomioitiin järjestelmällisesti. Erityiskertomuksen nro 23/2014 suosituksissa tilintarkastustuomioistuin totesi, että jäsenvaltioiden tulee tarvittaessa toteuttaa ennalta ehkäiseviä ja korjaavia toimia. Tämän perusteella komissio katsoo, että toimintasuunnitelmia ei tarvitse tehdä kaikille alueille ja toimenpiteille, vaan vain niissä tapauksissa, joissa puutteita on havaittu.

2013

Yhteisen maatalouspolitiikan alalla tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa:

Suositus 4: Komission olisi dokumentoitava, miten se laskee menot, joihin se kohdistaa sääntöjenmukaisuuden tarkastuksensa (ks. kohta 4.24).

X

Komissio raportoi jatkossakin tarkastusten kattavuudesta vuotuisessa toimintakertomuksessaan.

Suositus 5: Komission olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla vähennetään edelleen keskeneräisten tarkastusten sumaa, jotta kaikki ennen vuotta 2012 toimitetut tarkastukset voidaan päättää vuoden 2015 loppuun mennessä (ks. kohta 4.27).

X

Kesäkuun 2016 lopussa keskeneräisten tapausten suma käsitti vain 20 tapausta.

Suositus 6: Komission olisi kehitettävä edelleen jäännösvirhetason laskentatapaansa varmistamalla, että siinä otetaan huomioon kaikki menot ja maksajavirastot (ks. kohta 4.29).

X

Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Muokattujen virhetasojen arviointimenetelmät esitetään maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisen toimintakertomuksen liitteessä 4. Lisäksi IAS:n suosituksen perusteella on laadittu yksityiskohtaiset menetelmät jäljellä olevan riskinalaisen määrän arvioimiseksi (ks. Ares(2014) 2509210 – 29.7.2014). Nämä menettelyvaiheet päivitettiin vuonna 2015, ja niitä on täydennetty asiakirjoilla, joissa tarkastellaan sitä käsitteellistä mallia, jonka pohjalta maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto arvioi maksajaviranomaistasolla tehtyjen virheiden tasoa.

| 4.38 | Lisäksi tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa: |
| --- | --- |

4.38

Suositus 7: Olisi esitettävä evidenssiä jäsenvaltioita koskevien Euroopan kalatalousrahaston alan rahoitusoikaisujen validoinnin tueksi (kohta 4.34).

X

2012

| 3.37 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2012 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella, että komissio sekä jäsenvaltiot lisäävät ja tehostavat toimiaan, joiden avulla varmistetaan seuraavat asiat: |
| --- | --- |

3.37

Suositus 1: Maa-alueen ja erityisesti pysyvän laitumen tukikelpoisuus rekisteröidään asianmukaisesti viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään, varsinkin tapauksissa, joissa alue on kokonaan tai osittain kallioiden, aluskasvillisuuden, tiheän metsän tai pensaiden peitossa tai maa-alue on ollut pois käytöstä useiden vuosien ajan.

X

Komissio seuraa tilannetta: tapauksissa, joissa puutteita esiintyy edelleen, toteutetaan toimintasuunnitelmia ja sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyt ovat käynnissä.

Tilintarkastustuomioistuin ei esittänyt komissiolle yhtään IACS:ään liittyvää suositusta vuoden 2014 toimintakertomuksessaan, ja sama pätee myös vuoden 2015 toimintakertomukseen.

Suositus 2: Tehdään välittömästi tarvittavat korjaukset, jos hallinto- ja valvontajärjestelmissä ja/tai yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokannoissa havaitaan puutteita tai ne eivät ole ajan tasalla.

X

Jos komission yksiköt havaitsevat tämänkaltaisia ongelmia tarkastusten aikana, ne kehottavat jäsenvaltiota toteuttamaan korjaavia toimia. Jos ongelma on erityisen vakava, jäsenvaltiota kehotetaan toteuttamaan korjaava toimintasuunnitelma, jota yksiköt seuraavat tiiviisti. Tähän asti tällaiset toimintasuunnitelmat ovat osoittautuneet hyvin tehokkaiksi. Komissio varmistaa myös, että tämänkaltaisista puutteista johtuva EU:n talousarvioon kohdistuva taloudellinen riski katetaan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä asetetuilla rahoitusoikaisuilla.

Suositus 3: Maksut perustuvat tarkastustuloksiin ja paikalla tehtävät tarkastukset ovat laadultaan riittävän hyviä, jotta niiden perusteella voidaan määrittää tukikelpoinen ala luotettavalla tavalla.

X

Komissio katsoo, että suositus on pantu useimmilta osin täytäntöön. Komissio yhtyy tämän osalta tilintarkastustuomioistuimen näkemykseen ja tulee jatkossakin keskittymään tarkastuksissaan siihen riskiin, että tukeen oikeuttamattomia maa-alueita ei tunnisteta ennen maksujen suorittamista. Rahoitusoikaisuja sovelletaan tarvittaessa EU:n taloudellisten etujen suojaamiseksi.

2012

Suositus 4: Maksajavirastojen johtajien ja todentamisviranomaisten työ, johon näiden lausunnot ja lausumat perustuvat, pitäisi suunnitella toimivaksi ja sen olisi oltava laadultaan riittävää, jotta tilien perustana olevien toimien laillisuus ja sääntöjenmukaisuus voidaan arvioida luotettavasti.

X

Komissio jatkaa todentamisviranomaisten tekemän työn arvioimista analysoimalla tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyviä asiakirjoja ja tekemällä tarkastuskäyntejä todentamisviranomaisten luo. Lisäksi vuonna 2014 valmistuivat suuntaviivat, joita todentamisviranomaiset tarvitsevat saattaakseen varainhoitovuoden 2015 tilien todentamisen päätökseen. Suuntaviivoihin sisältyy ensimmäistä kertaa tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden arviointi. Lopullinen versio, joka esitettiin jäsenvaltioille virallisesti tammikuussa 2015, sisältää johdon vahvistuslausumaa koskevan päivitetyn ohjeen.

Vuodesta 2012 alkaen on pidetty neljä asiantuntijaryhmän kokousta, joissa näitä suuntaviivoja on esitelty ja käsitelty. Lisävarmuuden saamiseksi todentamisviranomaisten työn laadusta tehtiin vuonna 2015 15 tarkastuskäyntiä, joissa arvioitiin laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvää todentamisviranomaisten työtä, keskittyen eritoten paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin.

Vuosina 2015 ja 2016 pidettiin ylimääräisiä asiantuntijaryhmän kokouksia, joissa vaihdettiin kokemuksia toimien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvästä työstä.

| 4.44. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2012 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella, että maaseudun kehittämisen alalla toteutetaan seuraavat toimet: |
| --- | --- |

4.44.

Suositus 1: Jäsenvaltioiden olisi parannettava nykyisiä hallinnollisia tarkastuksiaan käyttämällä kaikkia maksajavirastojen saatavilla olevia olennaisia tietoja, koska näin olisi mahdollista havaita ja korjata suurin osa virheistä.

X

Katso komission vuonna 2013 antama vastaus maaseudun kehittämispolitiikkaa koskevaan suositukseen 1.

Suositus 2: Komission olisi varmistettava, että kaikkia niitä tapauksia, joissa tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä, seurataan asianmukaisesti.

X

2012

Suositus 3: Komission olisi sovellettava maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa maaseuturahastoon samanlaista lähestymistapaa kuin tuotannosta riippumattomaan pinta-alatukeen; komission olisi näin ollen otettava toimittamiensa sääntöjenmukaisuutta koskevien tarkastusten tulokset huomioon arvioidessaan kunkin maksajaviraston virhetasoa.

X

Yhteisen maatalouspolitiikan alalla tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa:

Suositus 4: Komission olisi varmistettava, että sen toimittamien sääntöjenmukaisuutta koskevien tarkastusten kattavuus on riittävä.

X

Komissio pyrkii lisäämään tarkastusten kattavuutta käytettävissä olevien varojen rajoissa. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto on monivuotisen strategiansa puitteissa soveltanut heinäkuusta 2014 kolme vuotta kattavaa jatkuvaa, keskitettyyn riskianalyysiin perustuvaa tarkastusohjelmaa, joka on suunniteltu niin, että tarkastusten kattavuus on maksimoitu.

Suositus 5: Komission olisi korjattava sääntöjenmukaisuutta koskevissa tarkastuksissa havaitut puutteet ja ratkaistava sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyihin liittyvä jatkuva pitkien viiveiden ongelma.

X

Komissio jatkaa tarkastusmenetelmien ja -menettelyjen parantamista. Lisäksi komissio jatkaa ponnisteluja prosessin parantamiseksi ja nopeuttamiseksi etenkin yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen puitteissa, ottaen huomioon laatustandardien ylläpitämisen tarpeen ja jäsenvaltioiden vastineoikeuden. Tammikuussa 2015 voimaan tulleella komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 908/2014 otettiin käyttöön tarkastusmenettelyn eri vaiheita koskevat pakolliset määräajat. Käyttöön on otettu myös tehostetun valvonnan välineitä.

Vuoden 2016 kesäkuun loppuun mennessä keskeneräisten tapausten suma on lähes kokonaan purettu.

Suositus 6: Komission olisi parannettava rahoitusoikaisujen määrittämiseen käyttämäänsä menetelmää edelleen niin, että siinä otettaisiin paremmin huomioon havaittujen rikkomisten laatu ja vakavuus.

X

---

(1)  Tilintarkastustuomioistuimen analyysi on käynnissä tämän suosituksen osalta.

---

KAHDEKSAS LUKU

Globaali Eurooppa sekä Turvallisuus ja kansalaisuus

SISÄLLYS

| Johdanto | 8.1 |
| --- | --- |

| Ensimmäinen osa: Globaali Eurooppa | 8.2–8.38 |
| --- | --- |

| Globaali Eurooppa lyhyesti | 8.3–8.9 |
| --- | --- |

| Virheille vähemmän alttiit alat | 8.6–8.9 |
| --- | --- |

| Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa | 8.10 |
| --- | --- |

| Toimien sääntöjenmukaisuus | 8.11–8.21 |
| --- | --- |

| Vuotuisiin toimintakertomuksiin ja muihin sisäisen valvonnan osa-alueisiin kohdistuva tarkastustyö | 8.22–8.32 |
| --- | --- |

| Vuotuisten toimintakertomusten tarkastus | 8.22–8.28 |
| --- | --- |

| Tapahtumatarkastuksissa havaitut järjestelmäpuutteet | 8.29–8.31 |
| --- | --- |

| Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston järjestelmien arviointi | 8.32 |
| --- | --- |

| Johtopäätös ja suositukset | 8.33–8.38 |
| --- | --- |

| Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös | 8.33–8.34 |
| --- | --- |

| Suositukset | 8.35–8.38 |
| --- | --- |

| Toinen osa: Turvallisuus ja kansalaisuus | 8.39–8.46 |
| --- | --- |

| Turvallisuus ja kansalaisuus lyhyesti | 8.40–8.41 |
| --- | --- |

| Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa | 8.42 |
| --- | --- |

| Yhteenveto muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston järjestelmiä koskevista huomautuksista | 8.43–8.46 |
| --- | --- |

| Liite 8.1 – | Tapahtumatarkastusten tulokset – Globaali Eurooppa |
| --- | --- |

Liite 8.1 –

| Liite 8.2 – | Aiempien suositusten seuranta – Globaali Eurooppa |
| --- | --- |

Liite 8.2 –

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 8.1 | Tässä luvussa on kaksi osaa. Ensimmäisessä osassa käsitellään globaalia Eurooppaa koskevia havaintoja. Toisessa osassa esitettävät havainnot koskevat puolestaan turvallisuutta ja kansalaisuutta. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

JOHDANTO

8.1

Tässä luvussa on kaksi osaa. Ensimmäisessä osassa käsitellään globaalia Eurooppaa koskevia havaintoja. Toisessa osassa esitettävät havainnot koskevat puolestaan turvallisuutta ja kansalaisuutta.

ENSIMMÄINEN OSA: GLOBAALI EUROOPPA

| 8.2 | Keskeiset tiedot alan toiminnasta ja vuoden 2015 menoista esitetään
  kuvassa 8.1
  . |
| --- | --- |

8.2

Keskeiset tiedot alan toiminnasta ja vuoden 2015 menoista esitetään
  kuvassa 8.1
  .

Kuva 8.1 –   Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 4 – Globaali Eurooppa – Keskeiset tiedot 2015

(miljardia euroa)

Image

| Varainhoitovuoden maksut yhteensä: | 7,9 |
| --- | --- |
| – ennakkomaksut
   (32) | 4,7 |
| + ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys
   (32) | 3,7 |
| | |
| Tarkastettu perusjoukko yhteensä | 6,9 |

Varainhoitovuoden maksut yhteensä:

7,9

– ennakkomaksut
   (32)

4,7

- ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys
   (32)

3,7

Tarkastettu perusjoukko yhteensä

6,9

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Globaali Eurooppa lyhyesti

| 8.3 | Globaali Eurooppa kattaa kaikki EU:n talousarviosta rahoitettaviin ulkoisiin toimiin (’ulkopolitiikka’) liittyvät menot. Ulkoiset toimet muodostavat EU:n keskeisen toiminta-alan (1), jonka yhteydessä |
| --- | --- |

8.3

Globaali Eurooppa kattaa kaikki EU:n talousarviosta rahoitettaviin ulkoisiin toimiin (’ulkopolitiikka’) liittyvät menot. Ulkoiset toimet muodostavat EU:n keskeisen toiminta-alan (1), jonka yhteydessä

| — | edistetään ja puolustetaan ulkomailla EU:n arvoja, kuten ihmisoikeuksia, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta |
| --- | --- |

—

edistetään ja puolustetaan ulkomailla EU:n arvoja, kuten ihmisoikeuksia, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta

| — | käytetään EU:n toimintalinjoja merkittävien maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemisen tukena; näitä haasteita ovat esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjunta, luonnon monimuotoisuuden heikkenemissuuntauksen kääntäminen ja globaalien julkishyödykkeiden suojaaminen |
| --- | --- |

—

käytetään EU:n toimintalinjoja merkittävien maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemisen tukena; näitä haasteita ovat esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjunta, luonnon monimuotoisuuden heikkenemissuuntauksen kääntäminen ja globaalien julkishyödykkeiden suojaaminen

| — | lisätään EU:n kehitysyhteistyön vaikutusta, tavoitteena erityisesti köyhyyden poistaminen |
| --- | --- |

—

lisätään EU:n kehitysyhteistyön vaikutusta, tavoitteena erityisesti köyhyyden poistaminen

| — | investoidaan pitkän aikavälin vaurauteen ja vakauteen EU:n naapurialueilla valmistelemalla ehdokasmaita jäsenyyttä varten ja soveltamalla naapuruuspolitiikkaa |
| --- | --- |

—

investoidaan pitkän aikavälin vaurauteen ja vakauteen EU:n naapurialueilla valmistelemalla ehdokasmaita jäsenyyttä varten ja soveltamalla naapuruuspolitiikkaa

| — | edistetään eurooppalaista solidaarisuutta luonnonkatastrofien tai ihmisen aiheuttaman tuhon jälkeen |
| --- | --- |

—

edistetään eurooppalaista solidaarisuutta luonnonkatastrofien tai ihmisen aiheuttaman tuhon jälkeen

| — | tehostetaan kriisien ehkäisyä ja ratkaisemista, pidetään yllä rauhaa ja vahvistetaan kansainvälistä turvallisuutta. |
| --- | --- |

—

tehostetaan kriisien ehkäisyä ja ratkaisemista, pidetään yllä rauhaa ja vahvistetaan kansainvälistä turvallisuutta.

| 8.4 | Ulkoisten toimien talousarvion toteuttamisen osalta merkittävimmät pääosastot ovat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto, naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto, humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto (ECHO) sekä ulkopolitiikan välineiden hallinto. |
| --- | --- |

8.4

Ulkoisten toimien talousarvion toteuttamisen osalta merkittävimmät pääosastot ovat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto, naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto, humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto (ECHO) sekä ulkopolitiikan välineiden hallinto.

| 8.5 | Globaalin Euroopan alan maksuja suoritettiin vuonna 2015 yhteensä 7,9  miljardia euroa. Maksut rahoitettiin useiden eri välineiden (ks.
  kuva 8.1
  ) ja tukimuotojen (2) avulla, ja ne kohdistuivat yli 150 maahan. Säännöt ja menettelyt ovat usein monimutkaisia mm. tarjouskilpailujen ja sopimusten teon yhteydessä. |
| --- | --- |

8.5

Globaalin Euroopan alan maksuja suoritettiin vuonna 2015 yhteensä 7,9  miljardia euroa. Maksut rahoitettiin useiden eri välineiden (ks.
  kuva 8.1
  ) ja tukimuotojen (2) avulla, ja ne kohdistuivat yli 150 maahan. Säännöt ja menettelyt ovat usein monimutkaisia mm. tarjouskilpailujen ja sopimusten teon yhteydessä.

Virheille vähemmän alttiit alat

| 8.6 | Rahoituksen ja maksuehtojen luonne vähentää tapahtumien virhealttiutta kahdella alalla. Nämä alat ovat budjettituki (3) ja ns. ”nimellisen lähestymistavan” soveltaminen kansainvälisten järjestöjen useiden rahoittajien tuella toteuttamiin toimiin (4). |
| --- | --- |

8.6

Rahoituksen ja maksuehtojen luonne vähentää tapahtumien virhealttiutta kahdella alalla. Nämä alat ovat budjettituki (3) ja ns. ”nimellisen lähestymistavan” soveltaminen kansainvälisten järjestöjen useiden rahoittajien tuella toteuttamiin toimiin (4).

Budjettituki

| 8.7 | Budjettituki suunnataan joko suoraan asianomaisen valtion yleiseen talousarvioon taikka sen alakohtaisen toimintapolitiikan tai tavoitteen toteuttamiseen varattuun talousarvioon. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko komissio noudattanut erityisiä ehtoja, jotka koskevat budjettituen maksamista kumppanimaalle. Lisäksi tutkittiin, täyttyivätkö yleiset tukikelpoisuusehdot (esimerkiksi julkisen sektorin varainhoidossa saavutetun riittävän edistymisen osalta). |
| --- | --- |

8.7

Budjettituki suunnataan joko suoraan asianomaisen valtion yleiseen talousarvioon taikka sen alakohtaisen toimintapolitiikan tai tavoitteen toteuttamiseen varattuun talousarvioon. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko komissio noudattanut erityisiä ehtoja, jotka koskevat budjettituen maksamista kumppanimaalle. Lisäksi tutkittiin, täyttyivätkö yleiset tukikelpoisuusehdot (esimerkiksi julkisen sektorin varainhoidossa saavutetun riittävän edistymisen osalta).

| 8.8 | Säännökset ovat kuitenkin varsin tulkinnanvaraisia, ja komissiolla on laaja liikkumavara yleisten ehtojen täyttymisen arvioinnissa. Tilintarkastustuomioistuimen toimittama sääntöjenmukaisuuden tarkastus voi ulottua vain siihen vaiheeseen saakka, jossa tuki maksetaan kumppanimaalle. Siirretyt varat sekoittuvat tämän jälkeen tuensaajamaan talousarviovaroihin. Varojen väärinkäyttöön kansallisella tasolla johtavat varainhoidon puutteet eivät näin ollen näy virheinä tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa sääntöjenmukaisuuden tarkastuksessa. |
| --- | --- |

8.8

Säännökset ovat kuitenkin varsin tulkinnanvaraisia, ja komissiolla on laaja liikkumavara yleisten ehtojen täyttymisen arvioinnissa. Tilintarkastustuomioistuimen toimittama sääntöjenmukaisuuden tarkastus voi ulottua vain siihen vaiheeseen saakka, jossa tuki maksetaan kumppanimaalle. Siirretyt varat sekoittuvat tämän jälkeen tuensaajamaan talousarviovaroihin. Varojen väärinkäyttöön kansallisella tasolla johtavat varainhoidon puutteet eivät näin ollen näy virheinä tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa sääntöjenmukaisuuden tarkastuksessa.

Nimellinen lähestymistapa

| 8.9 | Kun EU:n rahoitukseen kohdistetaan erityisiä kulujen tukikelpoisuutta koskevia vaatimuksia, tilintarkastustuomioistuin arvioi, onko kyseiset vaatimukset täytetty. Kun komission maksuosuudet useiden eri rahoittajien välisiin hankkeisiin sulautetaan yhteen muiden rahoittajien maksuosuuksien kanssa, eikä varoja kohdenneta tiettyihin tunnistettavissa oleviin menoeriin, komissio olettaa, että EU:n tukikelpoisuussääntöjä noudatetaan niin kauan kuin yhteenkootussa määrässä on EU:n rahoitusosuuden kattamista varten riittävästi tukikelpoisia menoja. Tämä komission soveltama lähestymistapa rajoittaa tarkastajien työtä tapauksissa, joissa muut rahoittajat ovat maksaneet huomattavia rahoitusosuuksia, joiden komissio katsoo riittävän kattamaan kaikki tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa mahdollisesti havaitut tukeen oikeuttamattomat menot. |
| --- | --- |

8.9

Kun EU:n rahoitukseen kohdistetaan erityisiä kulujen tukikelpoisuutta koskevia vaatimuksia, tilintarkastustuomioistuin arvioi, onko kyseiset vaatimukset täytetty. Kun komission maksuosuudet useiden eri rahoittajien välisiin hankkeisiin sulautetaan yhteen muiden rahoittajien maksuosuuksien kanssa, eikä varoja kohdenneta tiettyihin tunnistettavissa oleviin menoeriin, komissio olettaa, että EU:n tukikelpoisuussääntöjä noudatetaan niin kauan kuin yhteenkootussa määrässä on EU:n rahoitusosuuden kattamista varten riittävästi tukikelpoisia menoja. Tämä komission soveltama lähestymistapa rajoittaa tarkastajien työtä tapauksissa, joissa muut rahoittajat ovat maksaneet huomattavia rahoitusosuuksia, joiden komissio katsoo riittävän kattamaan kaikki tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa mahdollisesti havaitut tukeen oikeuttamattomat menot.

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

| 8.10 | Liitteessä 1.1
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavan ja -menetelmien keskeiset osatekijät. Globaalia Eurooppaa koskevan tarkastustyön osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat: |
| --- | --- |

8.10

Liitteessä 1.1
  esitetään tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavan ja -menetelmien keskeiset osatekijät. Globaalia Eurooppaa koskevan tarkastustyön osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:

| a) | Tilintarkastustuomioistuin tutki 156 tapahtuman otoksen
  liitteen 1.1
   kohdassa 7 esitetyn määritelmän mukaisesti. Kyseessä on edustava otos monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen eri menoista. Vuonna 2015 otokseen oli poimittu 64 EU:n edustustojen hyväksymää tapahtumaa 12 edunsaajamaasta (5) ja 92 komission keskusyksikön hyväksymää tapahtumaa. Tapahtumista 36 toteutettiin humanitaarisesta kriisistä kärsivillä alueilla ECHOn yhteistyökumppaneiden avulla. |
| --- | --- |

a)

Tilintarkastustuomioistuin tutki 156 tapahtuman otoksen
  liitteen 1.1
   kohdassa 7 esitetyn määritelmän mukaisesti. Kyseessä on edustava otos monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen eri menoista. Vuonna 2015 otokseen oli poimittu 64 EU:n edustustojen hyväksymää tapahtumaa 12 edunsaajamaasta (5) ja 92 komission keskusyksikön hyväksymää tapahtumaa. Tapahtumista 36 toteutettiin humanitaarisesta kriisistä kärsivillä alueilla ECHOn yhteistyökumppaneiden avulla.

| b) | Kun tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä, se kävi asianomaiset järjestelmät läpi järjestelmäpuutteiden yksilöintiä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

b)

Kun tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä, se kävi asianomaiset järjestelmät läpi järjestelmäpuutteiden yksilöintiä silmällä pitäen.

| c) | Tilintarkastustuomioistuin arvioi kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston sekä naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston vuotuiset toimintakertomukset. |
| --- | --- |

c)

Tilintarkastustuomioistuin arvioi kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston sekä naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston vuotuiset toimintakertomukset.

Toimien sääntöjenmukaisuus

| 8.11 | Liitteessä 8.1
  esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Tarkastetuista 156 tapahtumasta 40:een (26 prosenttiin) liittyi virhe (6). Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 30 virheen perusteella, että virhetaso on 2,8  prosenttia (7). |
| --- | --- |

8.11

Liitteessä 8.1
  esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Tarkastetuista 156 tapahtumasta 40:een (26 prosenttiin) liittyi virhe (6). Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 30 virheen perusteella, että virhetaso on 2,8  prosenttia (7).

| 8.12 | Kun tarkastetussa 156 tapahtuman otoksessa ei oteta huomioon kohdissa 8.6–8.9 mainittua seitsemää budjettitukea ja 23:a nimelliseen lähestymistapaan liittyvää tapahtumaa, arvioitu virhetaso on 3,8  prosenttia (8). |
| --- | --- |

8.12

Kun tarkastetussa 156 tapahtuman otoksessa ei oteta huomioon kohdissa 8.6–8.9 mainittua seitsemää budjettitukea ja 23:a nimelliseen lähestymistapaan liittyvää tapahtumaa, arvioitu virhetaso on 3,8  prosenttia (8).

| 8.13 | Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virhetapauksista seitsemässä komissiolla oli käytettävissään riittävästi tietoa, jonka avulla se olisi kyennyt estämään tai havaitsemaan ja korjaamaan virheet ennen menojen hyväksymistä. Jos kaikkia näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden estämisessä tai havaitsemisessa ja korjaamisessa, arvioitu virhetaso olisi ollut yhden prosenttiyksikön pienempi (9). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi yhdeksässä muussa tapahtumassa virheitä, jotka edunsaajien nimeämien tarkastajien olisi pitänyt havaita. Nämä virheet vaikuttivat arvioituun virhetasoon 0,6  prosenttiyksikön verran. |
| --- | --- |

8.13

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virhetapauksista seitsemässä komissiolla oli käytettävissään riittävästi tietoa, jonka avulla se olisi kyennyt estämään tai havaitsemaan ja korjaamaan virheet ennen menojen hyväksymistä. Jos kaikkia näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden estämisessä tai havaitsemisessa ja korjaamisessa, arvioitu virhetaso olisi ollut yhden prosenttiyksikön pienempi (9). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi yhdeksässä muussa tapahtumassa virheitä, jotka edunsaajien nimeämien tarkastajien olisi pitänyt havaita. Nämä virheet vaikuttivat arvioituun virhetasoon 0,6  prosenttiyksikön verran.

| 8.14 | Kuvassa 8.2
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun virhetasoon. |
| --- | --- |

8.14

Kuvassa 8.2
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun virhetasoon.

Kuva 8.2 –   Globaali Eurooppa – Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun virhetasoon

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 8.15 | Merkittävin virhetyyppi (30 tapauksesta 11:ssä) oli tukeen oikeuttamattomat menot; niiden osuus arvioidusta virhetasosta oli 32 prosenttia. Tukeen oikeuttamattomia menoja ovat menot, jotka eivät liity sopimuksen mukaisiin toimiin (ks.
  laatikko 8.3
  ) tai jotka eivät ole aiheutuneet tukikelpoisuuskaudella taikka joissa on kyse alkuperää koskevan säännön noudattamatta jättämisestä tai tukeen oikeuttamattomista veroista. Tukeen oikeuttamattomia ovat niin ikään välilliset kulut, jotka ilmoitetaan virheellisesti välittöminä kuluina. |
| --- | --- |

8.15

Merkittävin virhetyyppi (30 tapauksesta 11:ssä) oli tukeen oikeuttamattomat menot; niiden osuus arvioidusta virhetasosta oli 32 prosenttia. Tukeen oikeuttamattomia menoja ovat menot, jotka eivät liity sopimuksen mukaisiin toimiin (ks.
  laatikko 8.3
  ) tai jotka eivät ole aiheutuneet tukikelpoisuuskaudella taikka joissa on kyse alkuperää koskevan säännön noudattamatta jättämisestä tai tukeen oikeuttamattomista veroista. Tukeen oikeuttamattomia ovat niin ikään välilliset kulut, jotka ilmoitetaan virheellisesti välittöminä kuluina.

Laatikko 8.3 –   Tukeen oikeuttamattomat menot: toimet, jotka eivät liity sopimuksiin

Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto – Myanmar

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komissiolle ilmoitetut ja sen hyväksymät menot, jotka koskivat erään kansainvälisen järjestön hankkeeseen suunnattua rahoitusta. Hankkeen tavoitteena oli vähentää suonensisäisten huumeiden käyttöä ja sen haitallisia seurauksia. EU:n rahoitusosuus oli 800 000  euroa.

Toimen toteuttamisesta vastaava kansainvälinen järjestö oli ilmoittanut 16 000  euron kulut, jotka liittyivät henkilöstön kouluttamiseen. Koulutus ei kuulunut rahoitussopimuksen piiriin, joten kulut ovat tukeen oikeuttamattomia.

Laatikko 8.3 -
     
  Tukeen oikeuttamattomat menot: toimet, jotka eivät liity sopimuksiin

Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto – Myanmar

Järjestölle on jo lähetetty perintää koskeva tiedotuskirje.

Muiden kustannusten osalta edustusto varmistaa jatkossakin, että täytäntöönpanokumppanit ja hankepäälliköt ovat tietoisia siitä, että toimitettujen rahoituskertomusten on oltava asiaankuuluvan sopimuksen ehtojen mukaisia. Hankekauden aikana tapahtuvan kustannusten jaon osalta kiinnitetään erityistä huomiota tilanteisiin, joissa havaitaan maksuja suoritetun etu- tai jälkipainotteisesti.

| 8.16 | Arvioidusta virhetasosta 33 prosentissa oli kyse kuudesta tapauksesta, joissa komissio oli hyväksynyt (ja joissakin tapauksissa selvittänyt) menoja, jotka eivät olleet aiheutuneet hyväksymisajankohtaan mennessä (ks.
  laatikko 8.4
  ). |
| --- | --- |

8.16

Arvioidusta virhetasosta 33 prosentissa oli kyse kuudesta tapauksesta, joissa komissio oli hyväksynyt (ja joissakin tapauksissa selvittänyt) menoja, jotka eivät olleet aiheutuneet hyväksymisajankohtaan mennessä (ks.
  laatikko 8.4
  ).

Laatikko 8.4 –   Kulut, jotka eivät olleet todellisuudessa aiheutuneet toimen yhteydessä

Laatikko 8.4 –
     
  Kulut, jotka eivät olleet todellisuudessa aiheutuneet toimen yhteydessä

ECHO – useita maita (Syyrian arabitasavalta, Jordania, Libanon)

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komissiolle ilmoitetut ja sen hyväksymät menot, jotka koskivat eräälle Syyrian kriisialueella toimivalle humanitaariselle järjestölle myönnettyä avustusta. EU:n myöntämä avustus oli 5 800 000  euroa.

Osa toimen kuluista liittyi elintarvikekuljetuksiin. Humanitaarinen järjestö laskutti EU:lta virheellisesti 8 500  euroa elintarvikekuljetuksesta, joka liittyi toisen rahoittajan rahoittamaan toimeen.

Ulkopolitiikan välineiden hallinto – päätoimipaikka

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komissiolle ilmoitetut ja sen hyväksymät menot, jotka koskivat avustusta, jolla tuettiin ballististen ohjusten leviämisen estämistä. Kyseisen toimen budjetti oli 930 000  euroa, ja rahoituksesta vastasi kokonaisuudessaan ulkopolitiikan välineiden hallinto.

Edunsaajana oli Euroopassa toimiva tutkimussäätiö, joka ilmoitti arvioidut henkilöstökulut aiheutuneita tosiasiallisia kuluja suuremmiksi.

Ulkopolitiikan välineiden hallinto – päätoimipaikka

Ulkopolitiikan välineiden hallinto tukeutuu menojen tarkastuskertomuksiin ennen avustusten lopullista maksamista. Vaikkei tätä sopimusta koskevassa kertomuksessa ollut yksilöity tätä nimenomaista virhettä, komissio oli jo havainnut edunsaajaa koskevan virheen jälkitarkastusjärjestelmänsä kautta.

Ulkopolitiikan välineiden hallinto aikoo myös ryhtyä toimenpiteisiin nykyisen menojen tarkastuskertomusjärjestelmänsä kehittämiseksi kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston esimerkin mukaisesti.

Komissio perii parhaillaan takaisin tukeen oikeuttamattomia menoja. Tarkoituksena on EU:n taloudellisten etujen tehokas suojelu.

| 8.17 | Arvioidusta virhetasosta 14 prosenttia (kahdeksan tapausta) liittyy menoihin, joiden osalta ei toimitettu olennaisia todentavia asiakirjoja. |
| --- | --- |

8.17

Arvioidusta virhetasosta 14 prosenttia (kahdeksan tapausta) liittyy menoihin, joiden osalta ei toimitettu olennaisia todentavia asiakirjoja.

| 8.18 | Yksi tapaus liittyy tukeen oikeuttamattomia edunsaajia koskevaan luokitukseen (ks.
  laatikko 8.5
  ). |
| --- | --- |

8.18

Yksi tapaus liittyy tukeen oikeuttamattomia edunsaajia koskevaan luokitukseen (ks.
  laatikko 8.5
  ).

Laatikko 8.5 –   Edunsaaja ei ollut oikeutettu tukeen

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto – Azerbaidžan

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 16 500  euron osuuden koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastolle ilmoitetuista ja sen hyväksymistä menoista, joiden tarkoituksena oli edistää eurooppalaista yhteistyötä nuorisoalalla. Avustus maksettiin nuorisokerholle, jota tilintarkastustuomioistuin ei kyennyt jäljittämään tarkastaakseen todentavat asiakirjat.

Laatikko 8.5 –
     
  Edunsaaja ei ollut oikeutettu tukeen

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto – Azerbaidžan

Komissio on ryhtynyt tämän väärinkäytöksiin tai petolliseen toimintaan viittaavan havainnon perusteella toimenpiteisiin, noudattanut sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä ja ilmoittanut asiasta asiaankuuluvalle elimelle (Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF). Komissio on myös ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin maksettujen varojen takaisin perimiseksi.

| 8.19 | Arvioidusta virhetasosta seitsemän prosenttia aiheutui neljästä tapauksesta, joissa edunsaaja ei ollut noudattanut hankintoja koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

8.19

Arvioidusta virhetasosta seitsemän prosenttia aiheutui neljästä tapauksesta, joissa edunsaaja ei ollut noudattanut hankintoja koskevia sääntöjä.

| 8.20 | Tilintarkastustuomioistuimen kvantifioimien virheiden lisäksi havaittiin 16 virhettä, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti; virheissä oli kyse oikeudellisten tai sopimusvelvoitteiden noudattamatta jättämisestä. |
| --- | --- |

8.20

Tilintarkastustuomioistuimen kvantifioimien virheiden lisäksi havaittiin 16 virhettä, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti; virheissä oli kyse oikeudellisten tai sopimusvelvoitteiden noudattamatta jättämisestä.

| 8.21 | Tarkastetut seitsemään budjettitukea koskevaa tapahtumaa eivät sisältäneet sääntöjenmukaisuuteen liittyviä virheitä (ks. myös Euroopan kehitysrahastoja koskeva vuosikertomus varainhoitovuodelta 2015, kohta 38). |
| --- | --- |

8.21

Tarkastetut seitsemään budjettitukea koskevaa tapahtumaa eivät sisältäneet sääntöjenmukaisuuteen liittyviä virheitä (ks. myös Euroopan kehitysrahastoja koskeva vuosikertomus varainhoitovuodelta 2015, kohta 38).

Vuotuisiin toimintakertomuksiin ja muihin sisäisen valvonnan osa-alueisiin kohdistuva tarkastustyö

Vuotuisten toimintakertomusten tarkastus

| 8.22 | Globaalin Euroopan alalla sovellettavan vuorotteluperiaatteen (10) mukaisesti tilintarkastustuomioistuin tarkasti varainhoitovuoden 2015 osalta naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston vuotuisen toimintakertomuksen. |
| --- | --- |

8.22

Globaalin Euroopan alalla sovellettavan vuorotteluperiaatteen (10) mukaisesti tilintarkastustuomioistuin tarkasti varainhoitovuoden 2015 osalta naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston vuotuisen toimintakertomuksen.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 8.23 | Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston pääjohtaja katsoi varainhoitovuotta 2015 koskevassa vahvistuslausumassaan, että molempien naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston hallinnoimien rahoitusvälineiden (Euroopan naapuruusväline ja liittymistä valmisteleva tukiväline) kohdalla riskinalaiseen määrään liittyvä taloudellinen riski jää kahden prosentin (11) olennaisuusrajan alapuolelle ja keskimääräinen määritetty virhetaso (12) koko pääosaston kohdalla on 1,12  prosenttia. Lausunto ei ole yhteneväinen tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyön tulosten kanssa. Kyseessä oli naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston ensimmäinen toimintavuosi, joten se on kehittänyt uusia menetelmiä virhetason laskentaan eri ohjelmia ja hallinnointimuotoja varten. Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto myöntää kertomuksessaan, että sovellettu lähestymistapa edellyttää vielä parannuksia. Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston tietojen toimittamisessa on ollut joitakin viivästyksiä. Tämä on rajoittanut tilintarkastustuomioistuimen eri menetelmiin kohdistamaa tarkastusta. Vuoden 2016 toimintakertomukseen kohdistetaan perusteellinen tarkastus. |
| --- | --- |

8.23

Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston pääjohtaja katsoi varainhoitovuotta 2015 koskevassa vahvistuslausumassaan, että molempien naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston hallinnoimien rahoitusvälineiden (Euroopan naapuruusväline ja liittymistä valmisteleva tukiväline) kohdalla riskinalaiseen määrään liittyvä taloudellinen riski jää kahden prosentin (11) olennaisuusrajan alapuolelle ja keskimääräinen määritetty virhetaso (12) koko pääosaston kohdalla on 1,12  prosenttia. Lausunto ei ole yhteneväinen tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyön tulosten kanssa. Kyseessä oli naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston ensimmäinen toimintavuosi, joten se on kehittänyt uusia menetelmiä virhetason laskentaan eri ohjelmia ja hallinnointimuotoja varten. Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto myöntää kertomuksessaan, että sovellettu lähestymistapa edellyttää vielä parannuksia. Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston tietojen toimittamisessa on ollut joitakin viivästyksiä. Tämä on rajoittanut tilintarkastustuomioistuimen eri menetelmiin kohdistamaa tarkastusta. Vuoden 2016 toimintakertomukseen kohdistetaan perusteellinen tarkastus.

| 8.24 | Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto määritti 90 prosenttia menoistaan kattavan jäännösvirhetason. Määrityksen perusteella yksilöitiin kolme eri virhetasoa (13): liittymistä valmistelevan tukivälineen suoraan hallinnointiin liittyvä jäännösvirhetaso; liittymistä valmistelevan tukivälineen välilliseen, yhteistyössä edunsaajamaiden kanssa tapahtuvaan hallinnointiin liittyvä jäännösvirhetaso; Euroopan naapuruusvälineen kaikkiin eri hallinnointimuotoihin liittyvä jäännösvirhetaso. Loppuihin kymmeneen prosenttiin naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston menoista käytettiin tarkastusvarmuuden määrittämiseen muita lähteitä. |
| --- | --- |

8.24

Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto määritti 90 prosenttia menoistaan kattavan jäännösvirhetason. Määrityksen perusteella yksilöitiin kolme eri virhetasoa (13): liittymistä valmistelevan tukivälineen suoraan hallinnointiin liittyvä jäännösvirhetaso; liittymistä valmistelevan tukivälineen välilliseen, yhteistyössä edunsaajamaiden kanssa tapahtuvaan hallinnointiin liittyvä jäännösvirhetaso; Euroopan naapuruusvälineen kaikkiin eri hallinnointimuotoihin liittyvä jäännösvirhetaso. Loppuihin kymmeneen prosenttiin naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston menoista käytettiin tarkastusvarmuuden määrittämiseen muita lähteitä.

| 8.25 | Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto mittasi asianomaiset kolme eri virhetasoa eri perustein: |
| --- | --- |

8.25

Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto mittasi asianomaiset kolme eri virhetasoa eri perustein:

| a) | Euroopan naapuruusvälinettä koskevan jäännösvirhetason (0,64  prosenttia) määritti ulkopuolinen toimeksisaaja, joka noudatti samantyyppistä jäännösvirhetason määritysmenetelmää kuin kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto (14) |
| --- | --- |

a)

Euroopan naapuruusvälinettä koskevan jäännösvirhetason (0,64  prosenttia) määritti ulkopuolinen toimeksisaaja, joka noudatti samantyyppistä jäännösvirhetason määritysmenetelmää kuin kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto (14)

| b) | Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto määritti liittymistä valmistelevan tukivälineen suoraan hallinnointiin liittyvän jäännösvirhetason (1,62  prosenttia) kohdistamalla tapahtumista poimittuun otokseen jälkitarkastuksia. |
| --- | --- |

b)

Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto määritti liittymistä valmistelevan tukivälineen suoraan hallinnointiin liittyvän jäännösvirhetason (1,62  prosenttia) kohdistamalla tapahtumista poimittuun otokseen jälkitarkastuksia.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| c) | Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto hyödynsi edunsaajamaiden tarkastusviranomaisten työtä määrittäessään jäännösvirhetason, joka koski liittymistä valmistelevan tukivälineen välillisen, yhteistyössä edunsaajamaiden kanssa tapahtuvan hallinnoinnin alaisia menoja. Otosjoukot eivät kuitenkaan olleet riittävän suuria, joten naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto täydensi tuloksia tähän hallinnointimuotoon liittyneillä aiemmilla jäännösvirhetasoilla. Tuloksena oli virhetaso, jonka vaihteluväli oli 0,02 –1,84  prosenttia (15). |
| --- | --- |

c)

Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto hyödynsi edunsaajamaiden tarkastusviranomaisten työtä määrittäessään jäännösvirhetason, joka koski liittymistä valmistelevan tukivälineen välillisen, yhteistyössä edunsaajamaiden kanssa tapahtuvan hallinnoinnin alaisia menoja. Otosjoukot eivät kuitenkaan olleet riittävän suuria, joten naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto täydensi tuloksia tähän hallinnointimuotoon liittyneillä aiemmilla jäännösvirhetasoilla. Tuloksena oli virhetaso, jonka vaihteluväli oli 0,02 –1,84  prosenttia (15).

| 8.26 | Edunsaajamaiden toteuttamaan välilliseen hallinnointiin perustuva hallinnointimuoto kattaa 37 prosenttia liittymistä valmistelevan tukivälineen yhteydessä suoritetuista maksuista. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jäännösvirhetason laskentatapa, jossa tarkastusviranomaisten ei-tilastolliseen otantaan perustuvat tulokset yhdistetään naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston aiemmin laskemaan jäännösvirhetasoon, ei ole riittävän edustava eikä tuota riittävän tarkkaa tietoa riskinalaisten maksujen määrästä. Riskinä on, että laskennassa, joka ei ole täysin komission ohjeiden mukainen (16), arvioidaan virhetaso liian alhaiseksi, mikä saattaa vaikuttaa pääjohtajan ilmoittamaan varmuuteen (esim. on mahdollista, että varaumia ei esitetä) (17). |
| --- | --- |

8.26

Edunsaajamaiden toteuttamaan välilliseen hallinnointiin perustuva hallinnointimuoto kattaa 37 prosenttia liittymistä valmistelevan tukivälineen yhteydessä suoritetuista maksuista. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jäännösvirhetason laskentatapa, jossa tarkastusviranomaisten ei-tilastolliseen otantaan perustuvat tulokset yhdistetään naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston aiemmin laskemaan jäännösvirhetasoon, ei ole riittävän edustava eikä tuota riittävän tarkkaa tietoa riskinalaisten maksujen määrästä. Riskinä on, että laskennassa, joka ei ole täysin komission ohjeiden mukainen (16), arvioidaan virhetaso liian alhaiseksi, mikä saattaa vaikuttaa pääjohtajan ilmoittamaan varmuuteen (esim. on mahdollista, että varaumia ei esitetä) (17).

| 8.26 | Mailla, jotka työskentelevät edunsaajamaiden kanssa toteutettavan välillisen hallinnon ympäristössä ja joille on laskettu jäännösvirhetaso (Kroatia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Turkki), on ollut vakaa valvontaympäristö viimeiset kymmenen vuotta. Siksi pääosastolla ei ollut todisteita kasvaneesta riskistä tässä ympäristössä. Valvontakehykseen on kuulunut sataprosenttiset kilpailutuksen ja hankinnan ennakkotarkastukset, perinpohjainen maksujen tarkastaminen ja hyväksyminen sekä komission tekemät säännölliset pistokokeet. Lisäksi kansalliset viranomaiset, joille komissio on antanut valtuutuksen perinpohjaisen valtuutusta koskevan auditointiprosessin jälkeen, tekevät omia tarkastuksiaan prosessin kilpailutus- ja maksuvaiheille. Maiden tarkastusviranomaiset tekevät lisätarkastuksia kansallisten viranomaisten maksutapahtumista. Näin saadaan aikaan matalariskinen ympäristö ja virhetaso, joka on ollut alle olennaisuusrajan yhdeksänä vuotena viimeisten kymmenen vuoden aikana.

  Maiden tarkastusviranomaisten näkemystä pyydettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2015. Koska maiden virhetaso oli huomattavasti matalampi (0,02  %) kuin pitkän aikavälin keskiarvo (alle 2 %), ja se perustui ei-tilastolliseen otantaan, kehitettiin keskiarvo (0,91  %), joka perustuu vuoden 2015 vuotuisen toimintakertomuksen (0,02  %) ja vuoden 2012 vuotuisessa toimintakertomuksessa ilmoitetun korkeimman jäännösvirhetason (1,84  %) väliseen keskiarvoon sekä vuoden 2005 ohjelmavuoden sopimuksiin. Tämän tarkoituksena oli säilyttää viime vuosien varovainen ja järkevä lähestymistapa.


  Tämä perustui budjettipääosaston jäännösvirhetason laskentaohjeiden liitteeseen 2, joissa kerrotaan, mihin toimenpiteisiin yllä kuvaillun kaltaisissa tapauksissa on ryhdyttävä.


  Sen vuoksi komissio katsoo, että varaumaa ei olisi voitu vaatia, sillä lopullinen olennaisuusraja oli alle 2 prosenttia. |
| --- | --- |

8.26

Maiden tarkastusviranomaisten näkemystä pyydettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2015. Koska maiden virhetaso oli huomattavasti matalampi (0,02  %) kuin pitkän aikavälin keskiarvo (alle 2 %), ja se perustui ei-tilastolliseen otantaan, kehitettiin keskiarvo (0,91  %), joka perustuu vuoden 2015 vuotuisen toimintakertomuksen (0,02  %) ja vuoden 2012 vuotuisessa toimintakertomuksessa ilmoitetun korkeimman jäännösvirhetason (1,84  %) väliseen keskiarvoon sekä vuoden 2005 ohjelmavuoden sopimuksiin. Tämän tarkoituksena oli säilyttää viime vuosien varovainen ja järkevä lähestymistapa.

Tämä perustui budjettipääosaston jäännösvirhetason laskentaohjeiden liitteeseen 2, joissa kerrotaan, mihin toimenpiteisiin yllä kuvaillun kaltaisissa tapauksissa on ryhdyttävä.

Sen vuoksi komissio katsoo, että varaumaa ei olisi voitu vaatia, sillä lopullinen olennaisuusraja oli alle 2 prosenttia.

| 8.27 | Liittymistä valmistelevan tukivälineen yhteydessä ei ole määritetty jäännösvirhetasoa valtuutettujen yhteisöjen toteuttamaan välilliseen hallinnointiin perustuvan hallinnointimuodon osalta. Tämän hallinnointimuodon avulla suoritettiin 15 prosenttia tukivälineen maksuista vuonna 2015. |
| --- | --- |

8.27

Liittymistä valmistelevan tukivälineen yhteydessä ei ole määritetty jäännösvirhetasoa valtuutettujen yhteisöjen toteuttamaan välilliseen hallinnointiin perustuvan hallinnointimuodon osalta. Tämän hallinnointimuodon avulla suoritettiin 15 prosenttia tukivälineen maksuista vuonna 2015.

| 8.27 | Komissio huomauttaa, että vaikkei IPA:n vuoden 2015 jäännösvirhetaso kattanut valtuutettujen yhteisöjen toteuttamaa välillistä hallinnointia, seuraavat varmistuskeinot kattoivat sen: (1) pilariarvioinnit, (2) asiaankuuluvien valtuutettujen yhteisöjen laatimat säännölliset raportit, (3) pistokokeet ja (4) tarkastuskäynnit.

  Komissio painottaa myös, että vuonna 2015 valtuutettujen yhteisöjen toteuttamassa välillisessä hallinnoinnissa 94 prosenttia IPA:sta koostui ennakkomaksuista. |
| --- | --- |

8.27

Komissio painottaa myös, että vuonna 2015 valtuutettujen yhteisöjen toteuttamassa välillisessä hallinnoinnissa 94 prosenttia IPA:sta koostui ennakkomaksuista.

| 8.28 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksen. Tarkastuksen tulokset esitetään vuosikertomuksessa, joka koskee kahdeksatta, yhdeksättä, kymmenettä ja yhdettätoista Euroopan kehitysrahastoa (kohdissa 49–53). |
| --- | --- |

8.28

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksen. Tarkastuksen tulokset esitetään vuosikertomuksessa, joka koskee kahdeksatta, yhdeksättä, kymmenettä ja yhdettätoista Euroopan kehitysrahastoa (kohdissa 49–53).

Tapahtumatarkastuksessa havaitut järjestelmäpuutteet

| 8.29 | Komission järjestelmissä havaittiin joitakin valvontapuutteita globaalin Euroopan alalla toimitetussa tapahtumatarkastuksessa. Kuten kohdassa 8.13 tuotiin esille, virheitä jäi joissakin tapauksissa havaitsematta edunsaajien nimeämien tarkastajien suorittamissa menojen tarkastuksissa, minkä seurauksena komissio hyväksyi tukeen oikeuttamattomia kuluja (18). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastuksessaan, että komissiolla oli viivästyksiä myös menojen validoinnissa ja hyväksymisessä sekä maksujen suorittamisessa. |
| --- | --- |

8.29

Komission järjestelmissä havaittiin joitakin valvontapuutteita globaalin Euroopan alalla toimitetussa tapahtumatarkastuksessa. Kuten kohdassa 8.13 tuotiin esille, virheitä jäi joissakin tapauksissa havaitsematta edunsaajien nimeämien tarkastajien suorittamissa menojen tarkastuksissa, minkä seurauksena komissio hyväksyi tukeen oikeuttamattomia kuluja (18). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastuksessaan, että komissiolla oli viivästyksiä myös menojen validoinnissa ja hyväksymisessä sekä maksujen suorittamisessa.

| 8.29 | Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto aikoo käyttää laadunvarmistusjärjestelmää myös edunsaajien suoraan teettämiin menotarkastuksiin. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto tarkistaa kuitenkin ensin tällaisia sitoumuksia koskevat toimintaohjeet, koska järjestelmän puutteet liittyvät osittain näissä toimintaohjeissa oleviin puutteisiin. Toimintaohjeiden tarkistukseen kuuluu vahvistettujen laatuvaatimusten lisäksi varmistuksen kannalta hyödyllisten tulosten selkeämpi painotus. |
| --- | --- |

8.29

| 8.30 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista tapahtumista viisi liittyi twinning-sopimuksiin (19), jotka kaikki rahoitettiin eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen avulla. Twinning-sopimusten mallina ovat avustussopimukset, joten niiden kohdalla on yleisenä vaatimuksena, että sopimukset eivät saa tuottaa voittoa (20). |
| --- | --- |

8.30

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista tapahtumista viisi liittyi twinning-sopimuksiin (19), jotka kaikki rahoitettiin eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen avulla. Twinning-sopimusten mallina ovat avustussopimukset, joten niiden kohdalla on yleisenä vaatimuksena, että sopimukset eivät saa tuottaa voittoa (20).

| 8.31 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kertaluontoista ja kiinteämääräistä rahoitusta koskevissa komission laatimissa erityissäännöissä ei määritetä ylärajaa rahoitukselle, jonka avulla pyritään lähinnä kattamaan jäsenvaltion yhteistyökumppanin välilliset kulut. Tarkastettujen sopimusten yhteydessä kiinteämääräisen rahoituksen ja kertaluontoisen rahoituksen osuus vaihteli 15 ja 27 prosentin välillä kokonaiskustannuksista. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että välillisten kulujen yläraja on avustussopimusten yhteydessä yleensä asetettu seitsemään prosenttiin (21), joten riskinä on, että täytäntöönpanosta vastaavalle jäsenvaltion yhteistyökumppanille kertyy voittoa. |
| --- | --- |

8.31

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kertaluontoista ja kiinteämääräistä rahoitusta koskevissa komission laatimissa erityissäännöissä ei määritetä ylärajaa rahoitukselle, jonka avulla pyritään lähinnä kattamaan jäsenvaltion yhteistyökumppanin välilliset kulut. Tarkastettujen sopimusten yhteydessä kiinteämääräisen rahoituksen ja kertaluontoisen rahoituksen osuus vaihteli 15 ja 27 prosentin välillä kokonaiskustannuksista. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että välillisten kulujen yläraja on avustussopimusten yhteydessä yleensä asetettu seitsemään prosenttiin (21), joten riskinä on, että täytäntöönpanosta vastaavalle jäsenvaltion yhteistyökumppanille kertyy voittoa.

| 8.31 | Komissio valmistelee sekä ajantasaistettua twinning-toiminnan ohjekirjaa että uutta komission päätöstä. Tilintarkastustuomioistuimen havainto otetaan huomioon. |
| --- | --- |

8.31

Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston järjestelmien arviointi

| 8.32 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston järjestelmät. Tarkastustyön tulokset on eritelty vuosikertomuksessa, joka koskee kahdeksatta, yhdeksättä, kymmenettä ja yhdettätoista Euroopan kehitysrahastoa (kohdissa 39–53). |
| --- | --- |

8.32

Tilintarkastustuomioistuin arvioi kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston järjestelmät. Tarkastustyön tulokset on eritelty vuosikertomuksessa, joka koskee kahdeksatta, yhdeksättä, kymmenettä ja yhdettätoista Euroopan kehitysrahastoa (kohdissa 39–53).

Johtopäätös ja suositukset

Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös

| 8.33 | Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että globaalin Euroopan alan menojen virhetaso on olennainen. |
| --- | --- |

8.33

Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että globaalin Euroopan alan menojen virhetaso on olennainen.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 8.34 | Tapahtumatarkastukset osoittavat tällä monivuotisen rahoituskehyksen alalla, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 2,8  prosenttia (ks.
  liite 8.1
  ). |
| --- | --- |

8.34

Tapahtumatarkastukset osoittavat tällä monivuotisen rahoituskehyksen alalla, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 2,8  prosenttia (ks.
  liite 8.1
  ).

Suositukset

| 8.35 | Liitteessä 8.2
  esitetään arvio siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty (22). Tilintarkastustuomioistuin antoi varainhoitovuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa seitsemän suositusta. Komissio on pannut viisi suositusta täytäntöön kokonaan ja toteuttanut yhden suosituksen suurimmaksi osaksi ja yhden joiltakin osin. |
| --- | --- |

8.35

Liitteessä 8.2
  esitetään arvio siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty (22). Tilintarkastustuomioistuin antoi varainhoitovuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa seitsemän suositusta. Komissio on pannut viisi suositusta täytäntöön kokonaan ja toteuttanut yhden suosituksen suurimmaksi osaksi ja yhden joiltakin osin.

| 8.36 | Tilintarkastustuomioistuimen toimittamien tapahtumatarkastusten tulokset ovat osoittaneet edeltävien vuosien tapaan, että kontrollit, joiden avulla pyritään havaitsemaan ja estämään avustussopimuksiin liittyvät virheet, ovat joissakin tapauksissa epäonnistuneet (23). Tilintarkastustuomioistuin suositteli varainhoitovuoden 2011 vuosikertomuksessa, että komissio parantaisi avustusten valvontaa. Sama suositus esitettiin uudelleen varainhoitovuoden 2014 vuosikertomuksessa. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto laatii parhaillaan uusia toimenpiteitä. Esimerkkeinä voidaan mainita systemaattinen seuranta ja paikan päälle tehtävät tarkastuskäynnit. Näitä toimia ei ole kuitenkaan vielä pantu täytäntöön, joten niiden vaikutus on arvioitavissa vasta tulevina vuosina. |
| --- | --- |

8.36

Tilintarkastustuomioistuimen toimittamien tapahtumatarkastusten tulokset ovat osoittaneet edeltävien vuosien tapaan, että kontrollit, joiden avulla pyritään havaitsemaan ja estämään avustussopimuksiin liittyvät virheet, ovat joissakin tapauksissa epäonnistuneet (23). Tilintarkastustuomioistuin suositteli varainhoitovuoden 2011 vuosikertomuksessa, että komissio parantaisi avustusten valvontaa. Sama suositus esitettiin uudelleen varainhoitovuoden 2014 vuosikertomuksessa. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto laatii parhaillaan uusia toimenpiteitä. Esimerkkeinä voidaan mainita systemaattinen seuranta ja paikan päälle tehtävät tarkastuskäynnit. Näitä toimia ei ole kuitenkaan vielä pantu täytäntöön, joten niiden vaikutus on arvioitavissa vasta tulevina vuosina.

| 8.37 | Kuten kohdassa 8.29 tuodaan esille, tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset ovat osoittaneet, että edunsaajien nimeämien tarkastajien suorittamien menotarkastusten laatu ei vastaa vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tämän puutteen aiemmissa tarkastuksissa ja suositti vuoden 2012 vuosikertomuksessa, että komissio ryhtyisi toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on parantaa menotarkastusten laatua. |
| --- | --- |

8.37

Kuten kohdassa 8.29 tuodaan esille, tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset ovat osoittaneet, että edunsaajien nimeämien tarkastajien suorittamien menotarkastusten laatu ei vastaa vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tämän puutteen aiemmissa tarkastuksissa ja suositti vuoden 2012 vuosikertomuksessa, että komissio ryhtyisi toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on parantaa menotarkastusten laatua.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 8.38 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätöksen perusteella seuraavaa: |
| --- | --- |

8.38

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätöksen perusteella seuraavaa:

| — | Suositus 1: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto ja naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto parantavat edunsaajien teettämien menotarkastusten laatua ottamalla käyttöön uusia toimenpiteitä, kuten laatuasteikon, jonka avulla tarkistetaan edunsaajien palkkaamien tarkastajien työn laatu, sekä tarkastajien toimeksiantojen tarkistukset. |
| --- | --- |

—

Suositus 1: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto ja naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto parantavat edunsaajien teettämien menotarkastusten laatua ottamalla käyttöön uusia toimenpiteitä, kuten laatuasteikon, jonka avulla tarkistetaan edunsaajien palkkaamien tarkastajien työn laatu, sekä tarkastajien toimeksiantojen tarkistukset.

Komissio hyväksyy suosituksen 1.

Komissio mukauttaa jo parhaillaan komission tekemiin tarkastuksiin käytettyä laatuasteikkoa edunsaajien tekemien menotarkastusten erityispiirteisiin, tarpeisiin ja täytäntöönpanosääntöihin sopivaksi.

| — | Suositus 2: Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto ryhtyy toimiin varmistaakseen, että twinning-välineiden kautta kanavoitu rahoitus on voiton tuottamisen kieltävän periaatteen mukaista ja sen yhteydessä noudatetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta. |
| --- | --- |

—

Suositus 2: Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto ryhtyy toimiin varmistaakseen, että twinning-välineiden kautta kanavoitu rahoitus on voiton tuottamisen kieltävän periaatteen mukaista ja sen yhteydessä noudatetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta.

Komissio hyväksyy suosituksen 2.

| — | Suositus 3: Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto tarkistaa jäännösvirhetason laskentaan käytettävän menetelmän, jotta liittymistä valmistelevan tukivälineen välillisen hallinnoinnin yhteydessä suoritettujen maksujen osalta saadaan tilastollisesti paikkansapitävää tietoa riskinalaisista määristä. |
| --- | --- |

—

Suositus 3: Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto tarkistaa jäännösvirhetason laskentaan käytettävän menetelmän, jotta liittymistä valmistelevan tukivälineen välillisen hallinnoinnin yhteydessä suoritettujen maksujen osalta saadaan tilastollisesti paikkansapitävää tietoa riskinalaisista määristä.

Komissio hyväksyy suosituksen 3.

TOINEN OSA: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS

| 8.39 | Turvallisuus ja kansalaisuus muodostaa pienen mutta kasvavan osan EU:n talousarviosta. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2015 menoista esitetään
  kuvassa 8.6
  . Kuvasta käy ilmi, että tarkastettu perusjoukko oli erillisvirastoja (24) lukuun ottamatta 1,5  miljardia euroa. Määrä vastaa noin yhtä prosenttia EU:n talousarviosta. Tässä osassa keskitytään 0,8  miljardin euron osuuteen, joka käytettiin muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen. |
| --- | --- |

8.39

Turvallisuus ja kansalaisuus muodostaa pienen mutta kasvavan osan EU:n talousarviosta. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2015 menoista esitetään
  kuvassa 8.6
  . Kuvasta käy ilmi, että tarkastettu perusjoukko oli erillisvirastoja (24) lukuun ottamatta 1,5  miljardia euroa. Määrä vastaa noin yhtä prosenttia EU:n talousarviosta. Tässä osassa keskitytään 0,8  miljardin euron osuuteen, joka käytettiin muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen.

Kuva 8.6 –   Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus – Keskeiset tiedot 2015

(miljardia euroa)

Image

| Varainhoitovuoden maksut yhteensä: | 2,0 |
| --- | --- |
| – ennakkomaksut
   (33) | 1,3 |
| + ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys
   (33) | 1,4 |
| | |
| Tarkastettu perusjoukko yhteensä | 2,1 |

Varainhoitovuoden maksut yhteensä:

2,0

– ennakkomaksut
   (33)

1,3

- ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys
   (33)

1,4

Tarkastettu perusjoukko yhteensä

2,1

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Turvallisuus ja kansalaisuus lyhyesti

| 8.40 | Turvallisuuden ja kansalaisuuden ala kattaa erityyppisiä toimintapolitiikkoja, joiden yhteisenä tavoitteena on edistää Euroopan kansalaisuutta luomalla vapauden, oikeuden ja turvallisuuden alue, jolla ei ole sisäisiä rajoja. Menot keskittyvät kolmeen pääasialliseen toimintapolitiikkaan: muuttoliike ja turvallisuus, elintarvikkeet ja rehut sekä luova Eurooppa. |
| --- | --- |

8.40

Turvallisuuden ja kansalaisuuden ala kattaa erityyppisiä toimintapolitiikkoja, joiden yhteisenä tavoitteena on edistää Euroopan kansalaisuutta luomalla vapauden, oikeuden ja turvallisuuden alue, jolla ei ole sisäisiä rajoja. Menot keskittyvät kolmeen pääasialliseen toimintapolitiikkaan: muuttoliike ja turvallisuus, elintarvikkeet ja rehut sekä luova Eurooppa.

| 8.41 | Suurin osa muuttoliikettä ja turvallisuutta koskevista menoista perustuu kahteen rahastoon: turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto (25) (AMIF) ja sisäisen turvallisuuden rahasto (ISF). AMIFin tavoitteena on edistää osaltaan muuttovirtojen tehokasta hallinnointia sekä turvapaikka- ja maahanmuuttokysymyksiin sovellettavan unionin yhteisen lähestymistavan täytäntöönpanoa, lujittamista ja kehittämistä. Sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) tavoitteena on edistää korkeaa turvallisuustasoa unionissa tukemalla sisäisen turvallisuuden strategian täytäntöönpanoa, lainvalvonta-alan yhteistyötä ja unionin ulkorajojen valvontaa. ISF muodostuu kahdesta välineestä: ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä (26) ja poliisiyhteistyön rahoitusvälineestä (27). Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen avulla tuetaan yhdenmukaistettua rajavalvontaa ja yhteisen viisumipolitiikan kehittämistä. Poliisiyhteistyön avulla tuetaan lainvalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä ja edistetään osaltaan turvallisuusriskien ja kriisien hallintavalmiuksia. AMIF ja ISF korvasivat vuonna 2014 aiemman SOLID-ohjelman ”Solidarity and Management of Migration Flows”). Suurinta osaa AMIF- ja ISF-rahastojen varoista hallinnoivat SOLID-ohjelman tavoin jäsenvaltiot ja komissio yhdessä. |
| --- | --- |

8.41

Suurin osa muuttoliikettä ja turvallisuutta koskevista menoista perustuu kahteen rahastoon: turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto (25) (AMIF) ja sisäisen turvallisuuden rahasto (ISF). AMIFin tavoitteena on edistää osaltaan muuttovirtojen tehokasta hallinnointia sekä turvapaikka- ja maahanmuuttokysymyksiin sovellettavan unionin yhteisen lähestymistavan täytäntöönpanoa, lujittamista ja kehittämistä. Sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) tavoitteena on edistää korkeaa turvallisuustasoa unionissa tukemalla sisäisen turvallisuuden strategian täytäntöönpanoa, lainvalvonta-alan yhteistyötä ja unionin ulkorajojen valvontaa. ISF muodostuu kahdesta välineestä: ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä (26) ja poliisiyhteistyön rahoitusvälineestä (27). Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen avulla tuetaan yhdenmukaistettua rajavalvontaa ja yhteisen viisumipolitiikan kehittämistä. Poliisiyhteistyön avulla tuetaan lainvalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä ja edistetään osaltaan turvallisuusriskien ja kriisien hallintavalmiuksia. AMIF ja ISF korvasivat vuonna 2014 aiemman SOLID-ohjelman ”Solidarity and Management of Migration Flows”). Suurinta osaa AMIF- ja ISF-rahastojen varoista hallinnoivat SOLID-ohjelman tavoin jäsenvaltiot ja komissio yhdessä.

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

| 8.42 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti muuttoliike- ja turvallisuusalan keskeiset järjestelmät, jotka kuuluvat muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston (28) vastuualueeseen. Suoran hallinnoinnin osalta tarkastuksessa perehdyttiin avustuksia ja hankintoja koskeviin komission järjestelmiin (29). Yhteishallinnoinnin osalta perehdyttiin (30) komission arvioon SOLID-varojen hallinnointijärjestelmistä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

8.42

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti muuttoliike- ja turvallisuusalan keskeiset järjestelmät, jotka kuuluvat muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston (28) vastuualueeseen. Suoran hallinnoinnin osalta tarkastuksessa perehdyttiin avustuksia ja hankintoja koskeviin komission järjestelmiin (29). Yhteishallinnoinnin osalta perehdyttiin (30) komission arvioon SOLID-varojen hallinnointijärjestelmistä jäsenvaltioissa.

Yhteenveto muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston järjestelmiä koskevista huomautuksista

| 8.43 | Komissio (muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto) hallinnoi vuonna 2015 avustusten ja hankintojen muodossa suoraan yhteensä 201 miljoonan euron edestä muuttoliikkeen ja turvallisuuden toimintalohkon maksuja. Komissio pani täytäntöön varainhoitoasetuksessa vaaditut relevantit valvontamenettelyt. Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut suuria puutteita tarkastuksensa yhteydessä. |
| --- | --- |

8.43

Komissio (muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto) hallinnoi vuonna 2015 avustusten ja hankintojen muodossa suoraan yhteensä 201 miljoonan euron edestä muuttoliikkeen ja turvallisuuden toimintalohkon maksuja. Komissio pani täytäntöön varainhoitoasetuksessa vaaditut relevantit valvontamenettelyt. Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut suuria puutteita tarkastuksensa yhteydessä.

| 8.44 | Komissio suoritti vuonna 2015 yhteensä 582 miljoonan euron edestä maksuja (31) ohjelmille, jotka kuuluivat komission ja jäsenvaltioiden yhteishallinnoinnin piiriin. Vuoden 2015 loppuun mennessä komissio oli saattanut päätökseen 506 jäsenvaltioiden vuosittaista SOLID-ohjelmaa. |
| --- | --- |

8.44

Komissio suoritti vuonna 2015 yhteensä 582 miljoonan euron edestä maksuja (31) ohjelmille, jotka kuuluivat komission ja jäsenvaltioiden yhteishallinnoinnin piiriin. Vuoden 2015 loppuun mennessä komissio oli saattanut päätökseen 506 jäsenvaltioiden vuosittaista SOLID-ohjelmaa.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 8.45 | Komissio tarkasti SOLID-ohjelmia koskevista jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmistä poimitun otoksen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastuksessaan, että komission suorittamien tarkastusten yhteydessä ei tarkastettu sisäisten kontrollien vaikuttavuutta keskeisimpien prosessien osalta (valinta- ja sopimuksentekomenettelyt, hankeseuranta, maksut ja kirjanpito), vaan keskityttiin pikemminkin kyseisten prosessien kuvaamiseen ja läpikäyntitesteihin (joiden tarkoituksena on havainnollistaa ja dokumentoida valvontamenettelyt). Vaarana on, että tämä ei ole riittävää valvonnan vaikuttavuutta koskevien johtopäätösten tekemisen kannalta. |
| --- | --- |

8.45

Komissio tarkasti SOLID-ohjelmia koskevista jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmistä poimitun otoksen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastuksessaan, että komission suorittamien tarkastusten yhteydessä ei tarkastettu sisäisten kontrollien vaikuttavuutta keskeisimpien prosessien osalta (valinta- ja sopimuksentekomenettelyt, hankeseuranta, maksut ja kirjanpito), vaan keskityttiin pikemminkin kyseisten prosessien kuvaamiseen ja läpikäyntitesteihin (joiden tarkoituksena on havainnollistaa ja dokumentoida valvontamenettelyt). Vaarana on, että tämä ei ole riittävää valvonnan vaikuttavuutta koskevien johtopäätösten tekemisen kannalta.

| 8.45 | Komissio myöntää, että tarkastukset eivät kattaneet useimpien keskeisten prosessien valvonnan testejä.

  Komissio haluaa kuitenkin toistaa, että yhteisessä hallinnoinnissa valvonnan vaikuttavuuden varmistus toteutuu vähitellen paitsi järjestelmätarkastuksilla, myös järjestelmälähtöisellä lähestymistavalla, joka alkaa suunnitteluvaiheesta ja johon kuuluvat sisäasioiden pääosaston toiminnalliset seurantakäynnit, tilinpäätös ja jälkitarkastukset, sekä yhden tarkastuksen periaatteen mukaisella jäsenvaltion tekemällä tarkastustyöllä, jonka on katettava kaikkien keskeisten prosessien tarkastus ohjelmakauden aikana 5 päivänä maaliskuuta 2008 annetun päätöksen N:o 456/2008/EY 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


  Lisäksi ensimmäisten seuranta-, valvonta- ja tarkkailukäyntien aikaan joitakin prosesseja ei ollut vielä aloitettu, minkä vuoksi niitä ei voitu tarkastaa. |
| --- | --- |

8.45

Komissio haluaa kuitenkin toistaa, että yhteisessä hallinnoinnissa valvonnan vaikuttavuuden varmistus toteutuu vähitellen paitsi järjestelmätarkastuksilla, myös järjestelmälähtöisellä lähestymistavalla, joka alkaa suunnitteluvaiheesta ja johon kuuluvat sisäasioiden pääosaston toiminnalliset seurantakäynnit, tilinpäätös ja jälkitarkastukset, sekä yhden tarkastuksen periaatteen mukaisella jäsenvaltion tekemällä tarkastustyöllä, jonka on katettava kaikkien keskeisten prosessien tarkastus ohjelmakauden aikana 5 päivänä maaliskuuta 2008 annetun päätöksen N:o 456/2008/EY 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Lisäksi ensimmäisten seuranta-, valvonta- ja tarkkailukäyntien aikaan joitakin prosesseja ei ollut vielä aloitettu, minkä vuoksi niitä ei voitu tarkastaa.

| 8.46 | Komissio pyrkii lieventämään mainituissa järjestelmätarkastuksissa havaitsemiaan mahdollisia riskejä järjestelmätarkastusten seurannan, rahoitusoikaisujen ja jälkitarkastusten avulla. Jälkitarkastukset suoritetaan sen jälkeen kun komissio on tarkastanut ja hyväksynyt jäsenvaltion kuluilmoituksen. Tarkastusten perusteella saatetaan periä takaisin tukeen oikeuttamattomia menoja. Komissio keskittyy ensisijaisesti sellaisiin harvoihin tapauksiin, joissa se katsoo, että jäsenvaltioiden järjestelmien avulla ei saada kohtuullista varmuutta maksujen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Edellisessä kohdassa mainittu sisäisten kontrollien vaikuttavuuden vähäinen tarkastaminen saattaa kuitenkin johtaa siihen, että komissio katsoo saaneensa kohtuullisen varmuuden joistakin vuosittaisista ohjelmista, joiden valvontajärjestelmä ei ole vaikuttava, eikä se näin ollen kohdista jälkitarkastuksia näihin ohjelmiin. Tarkastuksen toimittamisajankohtaan mennessä komissio oli kohdistanut jälkitarkastuksia ainoastaan 13 päätettyyn ohjelmaan, joiden osalta se katsoi saaneensa kohtuullisen varmuuden. Tarkastusten vähäisyys vähentää komissiolle ilmoitettujen tukikelpoisten menojen luotettavuutta. |
| --- | --- |

8.46

Komissio pyrkii lieventämään mainituissa järjestelmätarkastuksissa havaitsemiaan mahdollisia riskejä järjestelmätarkastusten seurannan, rahoitusoikaisujen ja jälkitarkastusten avulla. Jälkitarkastukset suoritetaan sen jälkeen kun komissio on tarkastanut ja hyväksynyt jäsenvaltion kuluilmoituksen. Tarkastusten perusteella saatetaan periä takaisin tukeen oikeuttamattomia menoja. Komissio keskittyy ensisijaisesti sellaisiin harvoihin tapauksiin, joissa se katsoo, että jäsenvaltioiden järjestelmien avulla ei saada kohtuullista varmuutta maksujen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Edellisessä kohdassa mainittu sisäisten kontrollien vaikuttavuuden vähäinen tarkastaminen saattaa kuitenkin johtaa siihen, että komissio katsoo saaneensa kohtuullisen varmuuden joistakin vuosittaisista ohjelmista, joiden valvontajärjestelmä ei ole vaikuttava, eikä se näin ollen kohdista jälkitarkastuksia näihin ohjelmiin. Tarkastuksen toimittamisajankohtaan mennessä komissio oli kohdistanut jälkitarkastuksia ainoastaan 13 päätettyyn ohjelmaan, joiden osalta se katsoi saaneensa kohtuullisen varmuuden. Tarkastusten vähäisyys vähentää komissiolle ilmoitettujen tukikelpoisten menojen luotettavuutta.

---

(1)  KOM(2011) 500 lopullinen (Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio – Osa II: Politiikan alat).

(2)  Ulkoisten toimien alalla voidaan rahoittaa esimerkiksi hankintasopimuksia, avustuksia, erityislainoja, lainatakuita ja taloudellista apua, budjettitukea ja muita talousarviosta maksettavia erityistukia.

(3)  Yleisestä talousarviosta maksettiin varainhoitovuonna 2015 budjettitukea yhteensä 840 miljoonaa euroa.

(4)  Yleisestä talousarviosta maksettiin varainhoitovuonna 2015 kansainvälisille järjestöille yhteensä 1,7 miljardia euroa. Sitä osuutta määrästä, johon sovelletaan nimellistä lähestymistapaa, ei voida määrittää, koska komissio ei valvo sitä erikseen.

(5)  Afganistan, Albania, Azerbaidžan, Bosnia ja Hertsegovina, Kiina, Egypti, Israel, Moldova, Myanmar, Palestiina, Tansania ja Tunisia.

(6)  Joissakin tapahtumissa esiintyi useita virheitä. Tilintarkastustuomioistuin raportoi yhteensä 46 virheestä.

(7)  Tilintarkastustuomioistuin määrittää arvioidun virhetason edustavan otoksen perusteella. Ilmoitettu luku on paras arvio. Tilintarkastustuomioistuin katsoo 95 prosentin varmuudella, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 1,0 prosentin (alempi virheraja) ja 4,6 prosentin (ylempi virheraja) välillä.

(8)  Kyseisten 126 tapahtuman osalta alempi virheraja on 1,6 prosenttia ja ylempi virheraja 6,0 prosenttia 95 prosentin varmuudella.

(9)  Viidessä tapauksessa eli 0,9 prosentin kohdalla komissio teki virheen itse, ja kahdessa tapauksessa eli 0,1 prosentin kohdalla virhe oli edunsaajien tekemä.

(10)  Vuonna 2014 tarkastuskohteena oli humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosaston vuotuinen toimintakertomus ja vuonna 2013 tarkastettiin ulkopolitiikan välineiden hallinnon vuotuinen toimintakertomus.

(11)  Riskinalainen määrä on Euroopan naapuruusvälineen maksujen kohdalla 0,84 prosenttia ja liittymistä valmistelevan tukivälineen maksujen kohdalla 1,63 prosenttia.

(12)  Riskinalainen kokonaismäärä suhteessa maksettuun kokonaismäärään.

(13)  Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto määritti viisi pääasiallista valvontaympäristöä: suoran hallinnoinnin alaiset julkiset hankinnat, suoran hallinnoinnin alaiset avustukset, suoran hallinnoinnin alainen budjettituki, edunsaajamaan toteuttama välillinen hallinnointi sekä valtuutetun tahon toteuttama välillinen hallinnointi.

(14)  Tilintarkastustuomioistuin tarkasti menetelmän perusrakenteen Euroopan kehitysrahastoja koskevassa vuoden 2012 vuosikertomuksessa ja havaitsi, että se soveltui kaiken kaikkiaan tutkimuksen tarkoitukseen.

(15)  Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto käytti riskinalaisen määrän laskentaan keskilukua (0,91 prosenttia).

(16)  Budjettipääosaston ohjeet virhetasojen laskennasta vuoden 2015 toimintakertomuksissa.

(17)  Jäännösvirhetason ja edunsaajamaiden toteuttaman välillisen hallinnoinnin riskinalaisen määrän osalta tilintarkastustuomioistuin ja komission sisäisen tarkastuksen osasto päätyivät samoihin johtopäätöksiin. Komission sisäisen tarkastuksen osasto arvioi naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston vuoden 2015 jäännösvirhetasoa koskevaa menetelmää ja laskentatapaa.

(18)  Kohdassa 8.13 raportoiduista yhdeksästä tapauksesta viisi koskee naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosastoa, kolme kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosastoa ja yksi ulkopolitiikan välineiden hallintoa.

(19)  Twinning on komission perustama hallintorakenteiden kehittämiseen tarkoitettu EU:n väline, joka perustuu kumppanuusyhteistyöhön EU:n jäsenvaltioiden julkishallintojen ja edunsaajamaan välillä. Tavoitteena on saavuttaa vaaditut tulokset, joista on sovittu yhdessä komission kanssa.

(20)  Voiton tuottamisen kieltävä periaate, sellaisena kuin se on määritetty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1) 125 artiklan 4 kohdassa.

(21)  Asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, 124 artiklan 4 kohta.

(22)  Seurannan tarkoituksena oli tarkistaa suosituksiin perustuvien korjaavien toimien käyttöönotto ja olemassaolo, mutta ei arvioida niiden täytäntöönpanon vaikuttavuutta.

(23)  Vuoden 2015 osalta kvantitatiivisesti määritetyistä virheistä 84 prosenttia liittyy avustussopimuksiin.

(24)  Tilintarkastustuomioistuin laatii asianomaisista kahdestatoista virastosta erityisvuosikertomukset. Virastojen osalta viime vuosina yleisimmin esitetyt huomautukset liittyvät seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjen sidottujen määrärahojen suureen osuuteen sekä sisäisen valvonnan puutteisiin.

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 516/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta, neuvoston päätöksen 2008/381/EY muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 573/2007/EY ja N:o 575/2007/EY ja neuvoston päätöksen 2007/435/EY kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 168).

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 515/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 143).

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 513/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja neuvoston päätöksen 2007/125/YOS kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 93).

(28)  Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös kymmenen tapahtumaa turvallisuuden ja kansalaisuuden alalta. Tarkoituksena oli saada evidenssiä, joka vaikuttaa tilintarkastustuomioistuimen yleisarvioon EU:n toimien sääntöjenmukaisuudesta, kuten ensimmäisen luvun kohdassa 1.19 tuodaan esille.

(29)  Tilintarkastustuomioistuin tarkasti näiden maksujen valvontaan käytetyt komission sisäisen valvonnan järjestelmät. Lisäksi tarkastettiin kuuden avustuksen otos sekä viisi tarjouskilpailumenettelyä.

(30)  Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kymmenen järjestelmätarkastusta käsittäneen otoksen: ulkorajarahastoa koskeva tarkastus Saksassa, Ranskassa, Liettuassa ja Maltalla; Euroopan paluurahastoa koskeva tarkastus Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa; Euroopan kotouttamisrahastoa koskeva tarkastus Italiassa ja Puolassa. Ohjelmat valittiin vuoden 2011 ohjelmista, jotka oli päätetty vuonna 2014. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös komission laatiman päätettyjä jäsenvaltioiden vuotuisia ohjelmia koskevan jälkitarkastussuunnitelman.

(31)  Määrästä 277 miljoonaa euroa liittyi vanhaan SOLID-rahastoon ja 305 miljoonaa euroa uusille AMIF- ja ISF-rahastoille suoritettuihin ennakkomaksuihin.

(32)  Tilien perustana olevia toimia koskevan yhdenmukaistetun määritelmän mukaisesti (tarkemmat tiedot, ks.
  liite 1.1
  , kohta 7).

Lähde: Euroopan unionin varainhoitovuoden 2015 konsolidoitu tilinpäätös.

(33)  Tilien perustana olevia toimia koskevan yhdenmukaistetun määritelmän mukaisesti (tarkemmat tiedot, ks.
  liite 1.1
  , kohta 7).

Lähde: Euroopan unionin varainhoitovuoden 2015 konsolidoitu tilinpäätös.

LIITE 8.1

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – GLOBAALI EUROOPPA

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| |
| Tapahtumien yhteismäärä: | 156 | 172 |
| |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| | | |
| Arvioitu virhetaso | 2,8  % | 2,7  % |
| | | |
| | Ylempi virheraja | 4,6  % | |
| | Alempi virheraja | 1,0  % | |

2015

2014

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Tapahtumien yhteismäärä:

156

172

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Arvioitu virhetaso

2,8  %

2,7  %

Ylempi virheraja

4,6  %

Alempi virheraja

1,0  %

LIITE 8.2

AIEMPIEN SUOSITUSTEN SEURANTA – GLOBAALI EUROOPPA

| Vuosi | Tilintarkastustuomioistuimen suositus | Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Pantu kokonaan täytäntöön | Täytäntöönpano käynnissä | Ei ole pantu täytäntöön | Ei sovellettavissa | Evidenssi riittämätön |
| Suurimmaksi osaksi | Joiltakin osin |
| 2013 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa: | | | | | | | |
| Suositus 1:

  Komission ja etenkin laajentumisasioiden pääosasto varmistavat, että henkilöstöä ohjeistetaan selvittämään menot ainoastaan aiheutuneiden menojen eikä tekemiensä omien arvioiden perusteella. | X | | | | | | |
| Suositus 2:

  Ulkopolitiikan välineiden hallinto hyväksyy kaikki yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan operaatiot ns. ”kuuden pilarin arviointien” mukaisesti. | | | X | | | | Tämän kertomuksen julkaisuhetkellä meneillään on kymmenen YTPP-operaatiota. Neljä operaatiota on tällä hetkellä varainhoitoasetuksen 60 artiklan mukaisia: EULEX Kosovo, EUPOL Afganistan, EUMM Georgia ja EUPOL COPPS. Nämä operaatiot edustavat huomattavaa osaa YUTP:n talousarviosta.


  Työ jatkuu 60 artiklan mukaisesti muissa operaatioissa, kuten EUCAP Sahel Niger ja EUCAP Nestor. Lisäksi komissio aloittaa tänä vuonna kolmen muun operaation (EUBAM Rafah, EUAM Ukraina ja EUCAP Mali) pilariarvioinnin. Operaation EUBAM Libya arviointia ei toistaiseksi voida aloittaa turvallisuustilanteen vuoksi. |
| 2012 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa: | | | | | | | |
| Suositus 1:

  Komissio varmistaa, että menot tarkastetaan ja hyväksytään oikea-aikaisesti. | X | | | | | | |
| Suositus 2:

  Komissio edistää täytäntöönpanokumppaneiden ja edunsaajien asiakirjahallinnon parantamista. | X | | | | | | |
| Suositus 3:

  Komissio parantaa sopimuksentekoa koskevien menettelyjen hallinnointia asettamalla selkeät valintaperusteet ja dokumentoimalla arviointiprosessin paremmin. | X | | | | | | |
| Suositus 4:

  Komissio pyrkii vaikuttavin toimin parantamaan ulkoisten tarkastajien suorittamien menotarkastusten laatua. | | X | | | | | |
| Suositus 5:

  Komissio soveltaa ulkosuhteista vastaavien pääosastojen kohdalla johdonmukaista ja luotettavaa menetelmää jäännösvirhetasojen laskentaan. | X | | | | | | |

Vuosi

Tilintarkastustuomioistuimen suositus

Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä

Komission vastaus

Pantu kokonaan täytäntöön

Täytäntöönpano käynnissä

Ei ole pantu täytäntöön

Ei sovellettavissa

Evidenssi riittämätön

Suurimmaksi osaksi

Joiltakin osin

2013

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa:

Suositus 1:

Komission ja etenkin laajentumisasioiden pääosasto varmistavat, että henkilöstöä ohjeistetaan selvittämään menot ainoastaan aiheutuneiden menojen eikä tekemiensä omien arvioiden perusteella.

X

Suositus 2:

Ulkopolitiikan välineiden hallinto hyväksyy kaikki yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan operaatiot ns. ”kuuden pilarin arviointien” mukaisesti.

X

Tämän kertomuksen julkaisuhetkellä meneillään on kymmenen YTPP-operaatiota. Neljä operaatiota on tällä hetkellä varainhoitoasetuksen 60 artiklan mukaisia: EULEX Kosovo, EUPOL Afganistan, EUMM Georgia ja EUPOL COPPS. Nämä operaatiot edustavat huomattavaa osaa YUTP:n talousarviosta.

Työ jatkuu 60 artiklan mukaisesti muissa operaatioissa, kuten EUCAP Sahel Niger ja EUCAP Nestor. Lisäksi komissio aloittaa tänä vuonna kolmen muun operaation (EUBAM Rafah, EUAM Ukraina ja EUCAP Mali) pilariarvioinnin. Operaation EUBAM Libya arviointia ei toistaiseksi voida aloittaa turvallisuustilanteen vuoksi.

2012

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa:

Suositus 1:

Komissio varmistaa, että menot tarkastetaan ja hyväksytään oikea-aikaisesti.

X

Suositus 2:

Komissio edistää täytäntöönpanokumppaneiden ja edunsaajien asiakirjahallinnon parantamista.

X

Suositus 3:

Komissio parantaa sopimuksentekoa koskevien menettelyjen hallinnointia asettamalla selkeät valintaperusteet ja dokumentoimalla arviointiprosessin paremmin.

X

Suositus 4:

Komissio pyrkii vaikuttavin toimin parantamaan ulkoisten tarkastajien suorittamien menotarkastusten laatua.

X

Suositus 5:

Komissio soveltaa ulkosuhteista vastaavien pääosastojen kohdalla johdonmukaista ja luotettavaa menetelmää jäännösvirhetasojen laskentaan.

X

---

YHDEKSÄS LUKU

Hallinto

SISÄLLYS

| Johdanto | 9.1–9.6 |
| --- | --- |

| Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 5 lyhyesti | 9.3–9.4 |
| --- | --- |

| Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa | 9.5–9.6 |
| --- | --- |

| Toimien sääntöjenmukaisuus | 9.7–9.8 |
| --- | --- |

| Vuotuisiin toimintakertomuksiin ja muihin sisäisen valvonnan järjestelmän osa-alueisiin kohdistuva tarkastustyö | 9.9–9.15 |
| --- | --- |

| Toimielimiä ja elimiä koskevat huomautukset | 9.10–9.15 |
| --- | --- |

| Euroopan parlamentti | 9.11 |
| --- | --- |

| Euroopan komissio | 9.12 |
| --- | --- |

| Euroopan ulkosuhdehallinto | 9.13–9.14 |
| --- | --- |

| Euroopan tilintarkastustuomioistuin | 9.15 |
| --- | --- |

| Johtopäätös ja suositukset | 9.16–9.18 |
| --- | --- |

| Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös | 9.16 |
| --- | --- |

| Suositukset | 9.17–9.18 |
| --- | --- |

| Liite 9.1 – | Tapahtumatarkastusten tulokset – hallinto |
| --- | --- |

Liite 9.1 –

| Liite 9.2 – | Aiempien suositusten seuranta – hallinto |
| --- | --- |

Liite 9.2 –

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 9.1 | Tässä luvussa esitetään hallintoon liittyvät havainnot (1). Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2015 menoista esitetään
  kuvassa 9.1
  . |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

JOHDANTO

9.1

Tässä luvussa esitetään hallintoon liittyvät havainnot (1). Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2015 menoista esitetään
  kuvassa 9.1
  .

Kuva 9.1 –   Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 5 – Hallinto
   (15)
  – Keskeiset tiedot 2015

| (miljardia euroa) |
| --- |
| |
| Varainhoitovuoden maksut yhteensä: | 9,0 |
| - ennakkomaksuja
   (16) | 0,1 |
| + ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys
   (16) | 0,1 |
| | |
| Tarkastettu perusjoukko yhteensä | 9,0 |

(miljardia euroa)

Image

Varainhoitovuoden maksut yhteensä:

9,0

- ennakkomaksuja
   (16)

0,1

- ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys
   (16)

0,1

Tarkastettu perusjoukko yhteensä

9,0

| 9.2 | EU:n virastoista ja muista elimistä raportoidaan erikseen (2). Tilintarkastustuomioistuimella ei ole valtuuksia toimittaa tilintarkastusta Euroopan keskuspankissa. |
| --- | --- |

9.2

EU:n virastoista ja muista elimistä raportoidaan erikseen (2). Tilintarkastustuomioistuimella ei ole valtuuksia toimittaa tilintarkastusta Euroopan keskuspankissa.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 5 lyhyesti

| 9.3 | Hallintomenoja ovat henkilöstömenot, joiden osuus näiden menojen kokonaismäärästä on noin 60 prosenttia, sekä kiinteistöihin, laitteisiin, energiaan, viestintään ja tietotekniikkaan liittyvät menot. |
| --- | --- |

9.3

Hallintomenoja ovat henkilöstömenot, joiden osuus näiden menojen kokonaismäärästä on noin 60 prosenttia, sekä kiinteistöihin, laitteisiin, energiaan, viestintään ja tietotekniikkaan liittyvät menot.

| 9.4 | Tilintarkastustuomioistuin katsoo yleisesti ottaen, että riski on tämän monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen alalla pieni. Hallintomenoissa suurin riski on, että ei noudateta menettelyjä, jotka koskevat hankintoja, palveluihin, tavaroihin tai urakoihin liittyvien sopimusten täytäntöönpanoa, palvelukseenottoa tai palkkojen, eläkkeiden ja korvausten laskentaa. |
| --- | --- |

9.4

Tilintarkastustuomioistuin katsoo yleisesti ottaen, että riski on tämän monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen alalla pieni. Hallintomenoissa suurin riski on, että ei noudateta menettelyjä, jotka koskevat hankintoja, palveluihin, tavaroihin tai urakoihin liittyvien sopimusten täytäntöönpanoa, palvelukseenottoa tai palkkojen, eläkkeiden ja korvausten laskentaa.

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

| 9.5 | Liitteessä 1.1
  esitetään tarkastustavan ja -menetelmien keskeiset osatekijät. Hallintoa koskevan tarkastuksen osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat: |
| --- | --- |

9.5

Liitteessä 1.1
  esitetään tarkastustavan ja -menetelmien keskeiset osatekijät. Hallintoa koskevan tarkastuksen osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:

| a) | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 151 tapahtuman otoksen
  liitteen 1.1
   kohdassa 7 esitetyn määritelmän mukaisesti. Kyseessä on edustava otos monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen eri menoista (ks.
  kuva 9.1
  ja kohta 9.3). |
| --- | --- |

a)

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 151 tapahtuman otoksen
  liitteen 1.1
   kohdassa 7 esitetyn määritelmän mukaisesti. Kyseessä on edustava otos monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen eri menoista (ks.
  kuva 9.1
  ja kohta 9.3).

| b) | Tarkastuksessa tutkittiin (3) myös väliaikaisen, sopimussuhteisen ja paikallisen henkilöstön palvelukseenottomenettelyjä (4) sekä hankintamenettelyjä (5) Euroopan ulkosuhdehallinnossa ja Euroopan tietosuojavaltuutetun osalta. |
| --- | --- |

b)

Tarkastuksessa tutkittiin (3) myös väliaikaisen, sopimussuhteisen ja paikallisen henkilöstön palvelukseenottomenettelyjä (4) sekä hankintamenettelyjä (5) Euroopan ulkosuhdehallinnossa ja Euroopan tietosuojavaltuutetun osalta.

| c) | Tarkastuksessa arvioitiin Euroopan komissiossa ensisijaisesti hallintomenoista vastaavien pääosastojen ja yksiköiden (6) vuotuiset toimintakertomukset sekä kaikkien muiden toimielinten ja elinten vuotuiset toimintakertomukset. |
| --- | --- |

c)

Tarkastuksessa arvioitiin Euroopan komissiossa ensisijaisesti hallintomenoista vastaavien pääosastojen ja yksiköiden (6) vuotuiset toimintakertomukset sekä kaikkien muiden toimielinten ja elinten vuotuiset toimintakertomukset.

| 9.6 | Euroopan tilintarkastustuomioistuimen omat menot tarkastaa ulkoinen yritys (7). Tilintarkastustuomioistuimen 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta laatimaa tilinpäätöstä koskevan tarkastuksen tulokset esitetään kohdassa 9.15. |
| --- | --- |

9.6

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen omat menot tarkastaa ulkoinen yritys (7). Tilintarkastustuomioistuimen 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta laatimaa tilinpäätöstä koskevan tarkastuksen tulokset esitetään kohdassa 9.15.

TOIMIEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| 9.7 | Liitteessä 9.1
  esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Tarkastetusta 151 tapahtumasta 22:een (14,6  prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa seitsemän virheen perusteella, että virhetaso on 0,6  prosenttia (8). |
| --- | --- |

9.7

Liitteessä 9.1
  esitetään yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista. Tarkastetusta 151 tapahtumasta 22:een (14,6  prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa seitsemän virheen perusteella, että virhetaso on 0,6  prosenttia (8).

| 9.8 | Kuvassa 9.2
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun virhetasoon. |
| --- | --- |

9.8

Kuvassa 9.2
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun virhetasoon.

Kuva 9.2 –   Hallinto – Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun virhetasoon

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

VUOTUISIIN TOIMINTAKERTOMUKSIIN JA MUIHIN SISÄISEN VALVONNAN JÄRJESTELMÄN OSA-ALUEISIIN KOHDISTUVA TARKASTUSTYÖ

| 9.9 | Tarkastetuissa vuotuisissa toimintakertomuksissa ja toimielinten ja elinten sisäisen valvonnan järjestelmissä ei yksilöity vakavia puutteita. Yhteenveto tilintarkastustuomioistuimen huomautuksista esitetään kohdissa 9.10–9.15. |
| --- | --- |

9.9

Tarkastetuissa vuotuisissa toimintakertomuksissa ja toimielinten ja elinten sisäisen valvonnan järjestelmissä ei yksilöity vakavia puutteita. Yhteenveto tilintarkastustuomioistuimen huomautuksista esitetään kohdissa 9.10–9.15.

Toimielimiä ja elimiä koskevat huomautukset

| 9.10 | Neuvostoa, unionin tuomioistuinta, talous- ja sosiaalikomiteaa, alueiden komiteaa, Euroopan oikeusasiamiestä ja Euroopan tietosuojavaltuutettua koskevissa tarkastuksissa ei tullut esiin merkittäviä puutteita. Jäljempänä raportoitujen huomautusten perusteella annettiin suosituksia (ks. kohta 9.18) (9). |
| --- | --- |

9.10

Neuvostoa, unionin tuomioistuinta, talous- ja sosiaalikomiteaa, alueiden komiteaa, Euroopan oikeusasiamiestä ja Euroopan tietosuojavaltuutettua koskevissa tarkastuksissa ei tullut esiin merkittäviä puutteita. Jäljempänä raportoitujen huomautusten perusteella annettiin suosituksia (ks. kohta 9.18) (9).

Euroopan parlamentti

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUKSET

| 9.11 | Euroopan parlamentin osalta tarkastetuista 16 tapahtumasta yksi liittyi poliittiseen ryhmään (10). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita kontrolleissa, jotka koskivat vuonna 2014 toteutuneiden mutta vuonna 2015 selvitettyjen menojen hyväksymistä ja maksamista, sekä näihin menoihin liittyviä hankintamenettelyjä. |
| --- | --- |

9.11

Euroopan parlamentin osalta tarkastetuista 16 tapahtumasta yksi liittyi poliittiseen ryhmään (10). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita kontrolleissa, jotka koskivat vuonna 2014 toteutuneiden mutta vuonna 2015 selvitettyjen menojen hyväksymistä ja maksamista, sekä näihin menoihin liittyviä hankintamenettelyjä.

| 9.11 | Parlamentti ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen ja on ilmoittanut asiasta kyseiselle poliittiselle ryhmälle. Puhemiehistön 30. kesäkuuta 2003 talousarvion momentin 4 0 0 määrärahojen käytöstä tekemän päätöksen 1 kohdan mukaisesti ”Poliittiset ryhmät hallinnoivat niille osoitettuja varoja noudattaen välillisen varainhoidon periaatteita soveltaen vastaavasti varainhoitoasetuksen 60 artiklaa siten, että ryhmien erityisvaatimukset otetaan huomioon tässä asetuksessa säädettyjen ehtojen mukaisesti.” |
| --- | --- |

9.11

Euroopan komissio

KOMISSION VASTAUKSET

| 9.12 | Viime vuosien tapaan (11) joitakin puutteita havaittiin perhelisien hallinnoinnissa ja pieni määrä virheitä maksutoimiston henkilöstökululaskelmissa. |
| --- | --- |

9.12

Viime vuosien tapaan (11) joitakin puutteita havaittiin perhelisien hallinnoinnissa ja pieni määrä virheitä maksutoimiston henkilöstökululaskelmissa.

| 9.12 | Havaittujen puutteiden korjaamiseksi on toteutettu toimenpiteitä.

  Vuodesta 2016 alkaen kaikkien puolison tulojen perusteella myönnettävien kotitalouslisien päättymispäivä on ≤ n + 4 (n on vuosi, jona henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto on viimeksi tehnyt kyselyn puolison tuloista). Tämä mahdollistaa järjestelmälliset tarkastukset ennen henkilöstösääntöjen 85 artiklan mukaista takaisinperintäajan päättymistä.


  Lisäksi Sysperin ennakoivaa ilmoitusjärjestelmää kehitetään suunnitelmien (2016) mukaisesti helpottamalla perhelisien hallinnointia asianomaiselle henkilöstölle lähetettävillä ilmoituksilla.


  Sisäisen valvonnan järjestelmän vahvistaminen (esim. kohdennetulla koulutuksella) on pienentänyt entisestään henkilöstökustannuslaskelmien virheiden riskiä. |
| --- | --- |

9.12

Vuodesta 2016 alkaen kaikkien puolison tulojen perusteella myönnettävien kotitalouslisien päättymispäivä on ≤ n + 4 (n on vuosi, jona henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto on viimeksi tehnyt kyselyn puolison tuloista). Tämä mahdollistaa järjestelmälliset tarkastukset ennen henkilöstösääntöjen 85 artiklan mukaista takaisinperintäajan päättymistä.

Lisäksi Sysperin ennakoivaa ilmoitusjärjestelmää kehitetään suunnitelmien (2016) mukaisesti helpottamalla perhelisien hallinnointia asianomaiselle henkilöstölle lähetettävillä ilmoituksilla.

Sisäisen valvonnan järjestelmän vahvistaminen (esim. kohdennetulla koulutuksella) on pienentänyt entisestään henkilöstökustannuslaskelmien virheiden riskiä.

Euroopan ulkosuhdehallinto

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINNON VASTAUKSET

| 9.13 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita edustustojen paikallisten toimihenkilöiden palvelukseenottomenettelyissä. Kuudesta tarkastetusta tapauksesta kolmessa menettely ei ollut tarpeeksi avoin, sillä tiettyjen menettelyvaiheiden loppuunsaattamisesta ei saatu riittävää evidenssiä. |
| --- | --- |

9.13

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita edustustojen paikallisten toimihenkilöiden palvelukseenottomenettelyissä. Kuudesta tarkastetusta tapauksesta kolmessa menettely ei ollut tarpeeksi avoin, sillä tiettyjen menettelyvaiheiden loppuunsaattamisesta ei saatu riittävää evidenssiä.

| 9.13 | EUH katsoo, että kaikki oikeudelliset vaatimukset on täytetty. Se kuitenkin myöntää, että menettelyn avoimuutta voitaisiin lisätä dokumentointia parantamalla. Sen vuoksi olemme selkeyttäneet palvelukseenottomenettelyjä ja erityisesti esivalintavaihetta koskevaa ohjeistusta edustustoille tarkoitetussa oppaassa. |
| --- | --- |

9.13

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINNON VASTAUKSET

| 9.14 | Puutteita ilmeni myös hankintamenettelyissä, jotka koskevat edustustojen järjestämiä alle 60 000  euron sopimuksia (12). Kahdestatoista tarkastetusta tapauksesta viidessä edustusto joko ei ollut arvioinut kunnolla, olivatko tarjoukset teknisten eritelmien mukaisia, tai oli julkaissut virheellistä, epätäydellistä tai ristiriitaista tietoa sisältäviä tarjousasiakirjoja. Lisäksi poikkeuksellisen neuvottelumenettelyn (vain yksi tarjoaja) käyttö ei yhdessä tapauksessa ollut perusteltua. |
| --- | --- |

9.14

Puutteita ilmeni myös hankintamenettelyissä, jotka koskevat edustustojen järjestämiä alle 60 000  euron sopimuksia (12). Kahdestatoista tarkastetusta tapauksesta viidessä edustusto joko ei ollut arvioinut kunnolla, olivatko tarjoukset teknisten eritelmien mukaisia, tai oli julkaissut virheellistä, epätäydellistä tai ristiriitaista tietoa sisältäviä tarjousasiakirjoja. Lisäksi poikkeuksellisen neuvottelumenettelyn (vain yksi tarjoaja) käyttö ei yhdessä tapauksessa ollut perusteltua.

| 9.14 | EUH on tyytyväinen siihen, että tilintarkastustuomioistuin ei havainnut puutteita kahdeksassa hankintamenettelyssä, joissa sopimusten arvo oli enemmän kuin 60 000  euroa ja joihin päätoimipaikka sovelsi ennakkovalvontaa. Edustustojen järjestämiin hankintamenettelyihin, joissa sopimuksen arvo on vähemmän kuin 60 000 euroa ja joita tilintarkastustuomioistuimen havainto koskee, sovelletaan toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan menettelyjen laatua jo vuodesta 2016 alkaen. Tältä osin voidaan mainita erityisesti edustustoille annettavan hallinnollisen tuen uudistukseen liittyvä pilottihanke sekä toimenpiteet, joilla pyritään lisäämään edustustojen koulutusmahdollisuuksia ja tilapäistä tukea tällä edustustojen kannalta keskeisellä alalla. |
| --- | --- |

9.14

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

| 9.15 | Ulkoisen tarkastajan kertomuksessa (13) esitetyn lausunnon mukaan ”tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2015 sekä sen taloudellisista tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista päättyneeltä varainhoitovuodelta”. |
| --- | --- |

9.15

Ulkoisen tarkastajan kertomuksessa (13) esitetyn lausunnon mukaan ”tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2015 sekä sen taloudellisista tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista päättyneeltä varainhoitovuodelta”.

JOHTOPÄÄTÖS JA SUOSITUKSET

Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös

| 9.16 | Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että hallintomenojen virhetaso ei ole olennainen. Tapahtumatarkastukset osoittavat tämän monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen alalla, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 0,6  prosenttia (ks.
  liite 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.16

Tarkastusevidenssi osoittaa kokonaisuutena tarkasteltuna, että hallintomenojen virhetaso ei ole olennainen. Tapahtumatarkastukset osoittavat tämän monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen alalla, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 0,6  prosenttia (ks.
  liite 9.1
  ).

Suositukset

| 9.17 | Liitteessä 9.2
  esitetään arvio siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty. Tilintarkastustuomioistuin antoi vuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa viisi suositusta. Suosituksista kaksi jätettiin tänä vuonna tarkastamatta tilintarkastustuomioistuimen soveltaman vuorotteluperiaatteen seurauksena (14). Toimielimet ja elimet panivat täytäntöön yhden suosituksen suurimmaksi osaksi ja kaksi suositusta joiltakin osin. |
| --- | --- |

9.17

Liitteessä 9.2
  esitetään arvio siitä, kuinka aiempien vuosien vuosikertomuksissa esitettyjen suositusten huomioon ottamisessa on edistytty. Tilintarkastustuomioistuin antoi vuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa viisi suositusta. Suosituksista kaksi jätettiin tänä vuonna tarkastamatta tilintarkastustuomioistuimen soveltaman vuorotteluperiaatteen seurauksena (14). Toimielimet ja elimet panivat täytäntöön yhden suosituksen suurimmaksi osaksi ja kaksi suositusta joiltakin osin.

| 9.18 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella seuraavaa: |
| --- | --- |

9.18

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella seuraavaa:

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUKSET

| — | Suositus 1: Euroopan parlamentti käy läpi poliittisille ryhmille osoitettujen talousarviomäärärahojen käyttöä koskevan nykyisen valvontakehyksen. Lisäksi Euroopan parlamentti tarjoaa parempaa ohjausta valvomalla tehokkaammin sitä, kuinka ryhmät noudattavat menojen hyväksymistä ja maksamista sekä hankintamenettelyjä koskevia sääntöjä (ks. kohta 9.11). |
| --- | --- |

—

Suositus 1: Euroopan parlamentti käy läpi poliittisille ryhmille osoitettujen talousarviomäärärahojen käyttöä koskevan nykyisen valvontakehyksen. Lisäksi Euroopan parlamentti tarjoaa parempaa ohjausta valvomalla tehokkaammin sitä, kuinka ryhmät noudattavat menojen hyväksymistä ja maksamista sekä hankintamenettelyjä koskevia sääntöjä (ks. kohta 9.11).

Parlamentti katsoo, että puutteiden korjaaminen on ensisijassa kyseisen poliittisen ryhmän tehtävä. Poliittinen ryhmä on perustanut tätä varten työryhmän, jonka tehtävänä on määritellä, miten ryhmän varainhoitoa ja sen raha-asioita koskevaa sisäistä oikeudellista kehystä voitaisiin parantaa.

Lisäksi parlamentin pääsihteeristö laajentaa viestintäänsä ulottamalla tämänhetkisen ohjauksensa poliittisiin ryhmiin tarjoamalla koulutusta, esimerkiksi tarkoitukseen soveltuvia kursseja, ja antamalla selvityksen tärkeimmistä julkisiin hankintoihin liittyvistä vaatimuksista.

Ulkoisten tarkastajien yleisenä tehtävänä on tarkastaa poliittisten ryhmien tilit. Ryhmiä pyydetään tekemään tarvittavat aloitteet pannakseen täytäntöön – ulkoisten tarkastajiensa avustuksella – tehokkaat sisäisen valvonnan järjestelmät.

KOMISSION VASTAUKSET

| — | Suositus 2: Euroopan komissio parantaa seurantajärjestelmiään, jotta perhelisien laskentaan mahdollisesti vaikuttava henkilöstön jäsenten henkilökohtainen tilanne päivitetään oikea-aikaisesti (ks. kohta 9.12). |
| --- | --- |

—

Suositus 2: Euroopan komissio parantaa seurantajärjestelmiään, jotta perhelisien laskentaan mahdollisesti vaikuttava henkilöstön jäsenten henkilökohtainen tilanne päivitetään oikea-aikaisesti (ks. kohta 9.12).

Komissio hyväksyy suosituksen ja on jo toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen käytössä olevia seurantajärjestelmiä edellä olevan 9.12 kohdan mukaisesti.

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINNON VASTAUKSET

| — | Suositus 3: Euroopan ulkosuhdehallinto varmistaa, että palkattaessa edustustoihin paikallisia toimihenkilöitä valintamenettelyiden kaikki vaiheet dokumentoidaan asianmukaisesti (ks. kohta 9.13). |
| --- | --- |

—

Suositus 3: Euroopan ulkosuhdehallinto varmistaa, että palkattaessa edustustoihin paikallisia toimihenkilöitä valintamenettelyiden kaikki vaiheet dokumentoidaan asianmukaisesti (ks. kohta 9.13).

EUH pitää suositusta tervetulleena. EU:n edustustoille tarkoitettua opasta on parannettu antamalla tarkempia ohjeita palvelukseenottomenettelyistä, mukaan lukien lisäämällä vaatimus esivalintavaiheen asianmukaisesta dokumentoinnista.

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINNON VASTAUKSET

| — | Suositus 4: Ulkosuhdehallinto parantaa ohjeitaan, jotka koskevat alle 60 000  euron sopimuksiin liittyvien hankintamenettelyjen suunnittelua, koordinointia ja toteuttamista edustustoissa (ks. kohta 9.14). |
| --- | --- |

—

Suositus 4: Ulkosuhdehallinto parantaa ohjeitaan, jotka koskevat alle 60 000  euron sopimuksiin liittyvien hankintamenettelyjen suunnittelua, koordinointia ja toteuttamista edustustoissa (ks. kohta 9.14).

EUH toteuttaa parhaillaan toimenpiteitä parantaakseen jo vuodesta 2016 alkaen niiden edustustoissa sovellettavien hankintamenettelyjen laatua, joissa sopimuksen arvo on vähemmän kuin 60 000 euroa. Tältä osin voidaan mainita erityisesti edustustoille annettavan hallinnollisen tuen uudistukseen liittyvä pilottihanke sekä toimenpiteet, joilla pyritään lisäämään edustustojen koulutusmahdollisuuksia ja tilapäistä tukea tällä edustustojen kannalta keskeisellä alalla.

---

(1)  Havainnot koskevat kaikkien Euroopan unionin toimielinten hallinnollisia menoja, eläkkeitä ja maksuja Eurooppa-kouluille. Viimeksi mainittujen osalta laaditaan erityisvuosikertomus, joka toimitetaan Eurooppa-koulujen johtokunnalle. Kertomuksesta lähetetään kopio Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.

(2)  EU:n virastoja ja muita elimiä koskevat erityisvuosikertomukset julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(3)  Vuodesta 2012 alkaen sovelletun vuorotteluperiaatteen mukaisesti järjestelmätarkastus kohdistetaan vuosittain kahteen tai kolmeen toimielimeen tai elimeen. Kunkin toimielimen tai elimen ja järjestelmän osalta tutkitaan tapahtumaotos. Vuorottelu saatiin päätökseen vuonna 2015.

(4)  Vuonna 2015 tarkastettiin 20 palvelukseenottomenettelyä (5 väliaikaista, 9 sopimussuhteista ja 6 paikallisen työntekijän tointa) Euroopan ulkosuhdehallinnon osalta ja viisi palvelukseenottomenettelyä (ainoastaan sopimussuhteista henkilöstöä) Euroopan tietosuojavaltuutetun osalta. Menettelyt valittiin satunnaisotannalla.

(5)  Vuonna 2015 tarkastettiin 20 hankintamenettelyä (neljä päätoimipaikan järjestämää ja 16 edustustojen järjestämää) Euroopan ulkosuhdehallinnon osalta ja viisi hankintamenettelyä Euroopan tietosuojavaltuutetun osalta. Menettelyt valittiin harkinnan perusteella.

(6)  Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto, henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto, infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto (Bryssel) sekä tietotekniikan pääosasto.

(7)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d’Entreprises.

(8)  Tilintarkastustuomioistuin laskee arvioidun virhetason edustavan otoksen perusteella. Ilmoitettu luku on paras arvio. Tilintarkastustuomioistuin katsoo 95 prosentin varmuudella, että perusjoukon virhetaso on 0,0 prosentin (alempi virheraja) ja 1,2 prosentin (ylempi virheraja) välillä.

(9)  Tilintarkastustuomioistuin tarkasti hallintomenoja vuorotteluperiaatteen mukaisesti vuodesta 2012 vuoteen 2015 ja antoi joka vuosi suosituksia toimielinten ja elinten sisäisen valvonnan järjestelmän parantamiseen.

(10)  Sovellettavat määräykset: puhemiehistön 30. kesäkuuta 2003 hyväksymät säännöt talousarvion momentin 4 0 0 määrärahojen käytöstä (viimeksi muutettu puhemiehistön päätöksellä 14. huhtikuuta 2014 ja 27. huhtikuuta 2015). Poliittiset ryhmät hallinnoivat niille osoitettuja varoja noudattaen välillisen varainhoidon periaatteita soveltaen vastaavasti varainhoitoasetuksen 60 artiklaa siten, että ryhmien erityisvaatimukset otetaan huomioon.

(11)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 9.13.

(12)  Päätoimipaikka tarkistaa yli 60 000 euron hankintamenettelyt etukäteen.

(13)  Ks. kohdassa 9.6 tarkoitettu ulkoisen tarkastajan tarkastuskertomus tilinpäätöksestä.

(14)  Katso alaviite 3.

(15)  Osa hallinnollista menoista on esitetty muissa monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeissa kuin otsakkeessa 5. Näissä otsakkeissa käytettiin vuonna 2015 määrärahoja yhteensä 1,1 miljardia euroa.

(16)  Tilien perustana olevia toimia koskevan yhdenmukaistetun määritelmän mukaisesti (tarkemmat tiedot, ks.
  liitteen 1.1
  kohta 7).

Lähde: Euroopan unionin varainhoitovuoden 2015 konsolidoitu tilinpäätös.

LIITE 9.1

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – HALLINTO

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| |
| Tapahtumien yhteismäärä: | 151 | 129 |
| |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| | | |
| Arvioitu virhetaso | 0,6  % | 0,5  % |
| | | |
| | Ylempi virheraja | 1,2  % | |
| | Alempi virheraja | 0,0  % | |

2015

2014

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Tapahtumien yhteismäärä:

151

129

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Arvioitu virhetaso

0,6  %

0,5  %

Ylempi virheraja

1,2  %

Alempi virheraja

0,0  %

LIITE 9.2

AIEMPIEN SUOSITUSTEN SEURANTA – HALLINTO

| Vuosi | Tilintarkastustuomioistuimen suositus | Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä | Toimielimen vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Pantu kokonaan täytäntöön | Täytäntöönpano käynnissä | Ei ole pantu täytäntöön | Ei relevantti (*) | Evidenssi riittämätön |
| Suurimmaksi osaksi | Joiltakin osin |
| 2013 | Suositus 1 (komissio):


  Henkilöstön jäsenten henkilökohtaista tilannetta koskevien tietojen ja perhelisien hallinnoinnin päivittäminen

  Komission olisi lisätoimin varmistettava, että henkilöstö toimittaa henkilökohtaista tilannettaan koskevat asiakirjat säännöllisesti. Sen olisi myös parannettava järjestelmiään, jotta perhelisiä koskeviin laskelmiin vaikuttavat asiakirjat käsiteltäisiin nopeammin (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013 , kohdat 9.11 ja 9.20). | | | X | | | | Komissio on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen käytössä olevaa seurantajärjestelmää. Lisäksi henkilöstön perhetilanteen järjestelmällinen seuranta otetaan vähitellen käyttöön vuodesta 2016 alkaen. Ks. vastaus 9.12 kohtaan. |
| Suositus 2 (Euroopan ulkosuhdehallinto):


  Henkilöstön jäsenten henkilökohtaista tilannetta koskevien tietojen ja perhelisien hallinnoinnin päivittäminen

  Ulkosuhdehallinnon olisi lisätoimin varmistettava, että henkilöstö toimittaa henkilökohtaista tilannettaan koskevat asiakirjat säännöllisesti. Sen olisi myös parannettava järjestelmiään, jotta perhelisiä koskeviin laskelmiin vaikuttavat asiakirjat käsiteltäisiin nopeammin (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohdat 9.13 ja 9.20) | | X | | | | | |
| Suositus 3 (Euroopan ulkosuhdehallinto):


  Hankinnat

  Ulkosuhdehallinnon olisi parannettava hankintamenettelyjen suunnittelua, koordinointia ja toteuttamista siten, että sen keskusyksiköt antavat enemmän tukea ja ohjeita edustustoille (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohdat 9.14, 9.15 ja 9.20). | | | X | | | | |
| 2012 | Suositus 1 (Euroopan parlamentti):


  Hankinnat

  Euroopan parlamentin olisi varmistettava, että tulojen ja menojen hyväksyjillä on käytössään asianmukaiset tarkastusmenettelyt ja paremmat ohjeet, joiden avulla voitaisiin parantaa hankintamenettelyjen suunnittelua, koordinointia ja toimivuutta (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohdat 9.12 ja 9.19). | | | | | X | | |
| Suositus 2 (Eurooppa-neuvosto ja neuvosto):


  Hankinnat

  Komission olisi varmistettava, että tulojen ja menojen hyväksyjillä on käytössään asianmukaiset tarkastusmenettelyt ja paremmat ohjeet, joiden avulla voitaisiin parantaa hankintamenettelyjen suunnittelua, koordinointia ja toimivuutta (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohdat 9.14 ja 9.19). | | | | | X | | |

Vuosi

Tilintarkastustuomioistuimen suositus

Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä

Toimielimen vastaus

Pantu kokonaan täytäntöön

Täytäntöönpano käynnissä

Ei ole pantu täytäntöön

Ei relevantti (*)

Evidenssi riittämätön

Suurimmaksi osaksi

Joiltakin osin

2013

Suositus 1 (komissio):

Henkilöstön jäsenten henkilökohtaista tilannetta koskevien tietojen ja perhelisien hallinnoinnin päivittäminen

Komission olisi lisätoimin varmistettava, että henkilöstö toimittaa henkilökohtaista tilannettaan koskevat asiakirjat säännöllisesti. Sen olisi myös parannettava järjestelmiään, jotta perhelisiä koskeviin laskelmiin vaikuttavat asiakirjat käsiteltäisiin nopeammin (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013 , kohdat 9.11 ja 9.20).

X

Komissio on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen käytössä olevaa seurantajärjestelmää. Lisäksi henkilöstön perhetilanteen järjestelmällinen seuranta otetaan vähitellen käyttöön vuodesta 2016 alkaen. Ks. vastaus 9.12 kohtaan.

Suositus 2 (Euroopan ulkosuhdehallinto):

Henkilöstön jäsenten henkilökohtaista tilannetta koskevien tietojen ja perhelisien hallinnoinnin päivittäminen

Ulkosuhdehallinnon olisi lisätoimin varmistettava, että henkilöstö toimittaa henkilökohtaista tilannettaan koskevat asiakirjat säännöllisesti. Sen olisi myös parannettava järjestelmiään, jotta perhelisiä koskeviin laskelmiin vaikuttavat asiakirjat käsiteltäisiin nopeammin (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohdat 9.13 ja 9.20)

X

Suositus 3 (Euroopan ulkosuhdehallinto):

Hankinnat

Ulkosuhdehallinnon olisi parannettava hankintamenettelyjen suunnittelua, koordinointia ja toteuttamista siten, että sen keskusyksiköt antavat enemmän tukea ja ohjeita edustustoille (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohdat 9.14, 9.15 ja 9.20).

X

2012

Suositus 1 (Euroopan parlamentti):

Hankinnat

Euroopan parlamentin olisi varmistettava, että tulojen ja menojen hyväksyjillä on käytössään asianmukaiset tarkastusmenettelyt ja paremmat ohjeet, joiden avulla voitaisiin parantaa hankintamenettelyjen suunnittelua, koordinointia ja toimivuutta (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohdat 9.12 ja 9.19).

X

Suositus 2 (Eurooppa-neuvosto ja neuvosto):

Hankinnat

Komission olisi varmistettava, että tulojen ja menojen hyväksyjillä on käytössään asianmukaiset tarkastusmenettelyt ja paremmat ohjeet, joiden avulla voitaisiin parantaa hankintamenettelyjen suunnittelua, koordinointia ja toimivuutta (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohdat 9.14 ja 9.19).

X

---

(*)  Valvontajärjestelmien perusteellisissa tarkastuksissa noudatetaan vuorotteluperiaatetta eri toimielinten ja elinten välillä, joten näihin suosituksiin kohdistetaan seurantaa lähivuosina.

---

| 13.10.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/287 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/287

---

VUOSIKERTOMUS KAHDEKSANNESTA, YHDEKSÄNNESTÄ, KYMMENENNESTÄ JA YHDENNESTÄTOISTA EUROOPAN KEHITYSRAHASTOSTA (EKR) RAHOITETUISTA TOIMISTA

(2016/C 375/02)

Vuosikertomus kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista

SISÄLLYS

| Johdanto | 1–12 |
| --- | --- |

| Euroopan kehitysrahastot lyhyesti | 2–12 |
| --- | --- |

| Virheille vähemmän alttiit alat | 9–12 |
| --- | --- |

| Ensimmäinen luku – Kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n täytäntöönpano | 13–17 |
| --- | --- |

| Rahoituksen toteuttaminen | 13–17 |
| --- | --- |

| Toinen luku – Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan kehitysrahastoista | 18–50 |
| --- | --- |

| Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) – riippumattoman tarkastajan kertomus | I–IX |
| --- | --- |

| Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot | 18–50 |
| --- | --- |

| Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa | 18–21 |
| --- | --- |

| Tilien luotettavuus | 22–24 |
| --- | --- |

| Toimien sääntöjenmukaisuus | 25–35 |
| --- | --- |

| Vuotuisiin toimintakertomuksiin ja muihin sisäisen valvonnan järjestelmän osa-alueisiin kohdistuva tarkastustyö | 36–50 |
| --- | --- |

| Johtopäätös ja suositukset | 51–54 |
| --- | --- |

| Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös | 51–52 |
| --- | --- |

| Suositukset | 53–54 |
| --- | --- |

| Liite 1 – | Tapahtumatarkastusten tulokset – Euroopan kehitysrahastot |
| --- | --- |

Liite 1 –

| Liite 2 – | Aiempien suositusten seuranta – Euroopan kehitysrahastot |
| --- | --- |

Liite 2 –

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 1. | Tässä vuosikertomuksessa esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio Euroopan kehitysrahastoista (EKR). Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2015 menoista esitetään
  kuvassa 1
  . |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

JOHDANTO

1.

Tässä vuosikertomuksessa esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio Euroopan kehitysrahastoista (EKR). Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2015 menoista esitetään
  kuvassa 1
  .

Kuva 1 –   Euroopan kehitysrahastot – Keskeiset tiedot 2015

Image

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Toimintamenot yhteensä (hankkeet) | 2 337 |
| Toimintamenot yhteensä (budjettituki) | 763 |
| Hallintomenot yhteensä (63) | 110 |
| Maksut yhteensä | 3 210 |
| - ennakkomaksuja | -1 727 |
| + ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys | 1 661 |
| Tarkastettu perusjoukko | 3 144 |
| | |
| Yksittäiset sitoumukset yhteensä
   (64) | 4 008 |
| | |
| Kokonaissitoumukset yhteensä
   (64) | 5 034 |

(miljoonaa euroa)

Toimintamenot yhteensä (hankkeet)

2 337

Toimintamenot yhteensä (budjettituki)

763

Hallintomenot yhteensä (63)

110

Maksut yhteensä

3 210

- ennakkomaksuja

-1 727

- ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys

1 661

Tarkastettu perusjoukko

3 144

Yksittäiset sitoumukset yhteensä
   (64)

4 008

Kokonaissitoumukset yhteensä
   (64)

5 034

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Euroopan kehitysrahastot lyhyesti

| 2. | Euroopan kehitysrahastot (EKR) ovat olleet vuodesta 1958 alkaen pääasiallisia välineitä, joiden avulla Euroopan unioni tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) sekä merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. Euroopan unionin suhteet AKT-valtioihin sekä merentakaisiin maihin ja alueisiin perustuvat kumppanuussopimukseen (Cotonoun sopimus), joka tehtiin 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa 20 vuodeksi. Sopimuksen keskeisenä tavoitteena on vähentää köyhyyttä ja lopulta poistaa se. |
| --- | --- |

2.

Euroopan kehitysrahastot (EKR) ovat olleet vuodesta 1958 alkaen pääasiallisia välineitä, joiden avulla Euroopan unioni tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) sekä merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. Euroopan unionin suhteet AKT-valtioihin sekä merentakaisiin maihin ja alueisiin perustuvat kumppanuussopimukseen (Cotonoun sopimus), joka tehtiin 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa 20 vuodeksi. Sopimuksen keskeisenä tavoitteena on vähentää köyhyyttä ja lopulta poistaa se.

| 3. | EKR:jen toimintaan liittyy erityispiirteitä:






  a) | EKR:jen rahoituksesta vastaavat jäsenvaltiot erityisten jakoperusteiden mukaan (1); jakoperusteet määritetään jäsenvaltioiden hallitusten välisellä sisäisellä sopimuksella neuvoston kokouksessa, ja ne poikkeavat EU:n yleistä talousarviota koskevista jakoperusteista |
| --- | --- | --- |

3.

EKR:jen toimintaan liittyy erityispiirteitä:

a)

EKR:jen rahoituksesta vastaavat jäsenvaltiot erityisten jakoperusteiden mukaan (1); jakoperusteet määritetään jäsenvaltioiden hallitusten välisellä sisäisellä sopimuksella neuvoston kokouksessa, ja ne poikkeavat EU:n yleistä talousarviota koskevista jakoperusteista

| b) | EKR:ja hallinnoivat komissio (EU:n yleisen talousarvion ulkopuolella) sekä Euroopan investointipankki (EIP) |
| --- | --- |

b)

EKR:ja hallinnoivat komissio (EU:n yleisen talousarvion ulkopuolella) sekä Euroopan investointipankki (EIP)

| c) | EKR:jen hallitustenvälisen luonteen vuoksi Euroopan parlamentilla on niiden toiminnassa vähäisempi rooli kuin EU:n yleisestä talousarviosta rahoitettavien kehitysyhteistyövälineiden kohdalla; parlamentti ei puutu EKR:jen varojen muodostamiseen eikä kohdentamiseen. Euroopan parlamentti on kuitenkin vastuuvapauden myöntävä viranomainen lukuun ottamatta investointikehystä, jota hallinnoi EIP (2)
   (3). |
| --- | --- |

c)

EKR:jen hallitustenvälisen luonteen vuoksi Euroopan parlamentilla on niiden toiminnassa vähäisempi rooli kuin EU:n yleisestä talousarviosta rahoitettavien kehitysyhteistyövälineiden kohdalla; parlamentti ei puutu EKR:jen varojen muodostamiseen eikä kohdentamiseen. Euroopan parlamentti on kuitenkin vastuuvapauden myöntävä viranomainen lukuun ottamatta investointikehystä, jota hallinnoi EIP (2)
   (3).

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 4. | Jokaista EKR:a säännellään rahaston oman varainhoitoasetuksen avulla. Tilintarkastustuomioistuin on esittänyt useaan otteeseen, että jatkuvuus voitaisiin varmistaa ja riski EKR:jen täytäntöönpanon keskeytymisestä välttää, jos käytössä olisi yksi ainoa varainhoitoasetus, jota sovellettaisiin kaikkiin nykyisiin ja tuleviin EKR:ihin. Yhden varainhoitoasetuksen käyttö yksinkertaistaisi myös hallinnointia (4). |
| --- | --- |

4.

Jokaista EKR:a säännellään rahaston oman varainhoitoasetuksen avulla. Tilintarkastustuomioistuin on esittänyt useaan otteeseen, että jatkuvuus voitaisiin varmistaa ja riski EKR:jen täytäntöönpanon keskeytymisestä välttää, jos käytössä olisi yksi ainoa varainhoitoasetus, jota sovellettaisiin kaikkiin nykyisiin ja tuleviin EKR:ihin. Yhden varainhoitoasetuksen käyttö yksinkertaistaisi myös hallinnointia (4).

| 4. | Komissio on nähnyt vaivaa yksinkertaistaakseen Euroopan kehitysrahaston (EKR) varainhoitoasetusta ja yhdenmukaistaakseen sen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen kanssa jatkuvuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | EKR:jen varainhoitoasetuksia on asteittain mukautettu yleiseen varainhoitoasetukseen (5), mutta huomattavia eroja on yhä olemassa. Yhtenä keskeisenä erona on se, että vuotuisperiaatetta ei sovelleta EKR:ihin: EKR-sopimukset tehdään yleensä 5–7 vuotta kestävän sitoumusjakson ajaksi. Maksuja voidaan suorittaa huomattavasti pidemmän ajanjakson kuluessa. Vuonna 2015 varoja käytettiin samanaikaisesti neljästä EKR:sta ja edelleen siis myös kahdeksannesta EKR:sta, joka käynnistettiin jo vuonna 1995. |
| --- | --- |

5.

EKR:jen varainhoitoasetuksia on asteittain mukautettu yleiseen varainhoitoasetukseen (5), mutta huomattavia eroja on yhä olemassa. Yhtenä keskeisenä erona on se, että vuotuisperiaatetta ei sovelleta EKR:ihin: EKR-sopimukset tehdään yleensä 5–7 vuotta kestävän sitoumusjakson ajaksi. Maksuja voidaan suorittaa huomattavasti pidemmän ajanjakson kuluessa. Vuonna 2015 varoja käytettiin samanaikaisesti neljästä EKR:sta ja edelleen siis myös kahdeksannesta EKR:sta, joka käynnistettiin jo vuonna 1995.

| 6. | EKR:jen hallinnoinnista vastaa lähes kokonaan komission kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto (6), joka hallinnoi lisäksi monenlaisia EU:n talousarviomenoja (7). |
| --- | --- |

6.

EKR:jen hallinnoinnista vastaa lähes kokonaan komission kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto (6), joka hallinnoi lisäksi monenlaisia EU:n talousarviomenoja (7).

| 7. | EKR:jen tukitoimenpiteet pannaan täytäntöön hankkeina ja budjettitukena (8). Pääasiallisia täytäntöönpanojärjestelyjä on neljä. Vuoden 2015 maksuista 42 prosenttia kuului suoran hallinnoinnin alaan. Kaikista suoraan hallinnoitavista maksuista 24 prosenttia liittyi budjettitukeen. Jäljelle jäävä 58 prosentin osuus kuului välillisen hallinnoinnin alaan: 31 prosenttia maksettiin kansainvälisten järjestöjen, 24 prosenttia kolmansien maiden ja kolme prosenttia EU:n jäsenvaltioiden kansallisten elinten kautta (9). |
| --- | --- |

7.

EKR:jen tukitoimenpiteet pannaan täytäntöön hankkeina ja budjettitukena (8). Pääasiallisia täytäntöönpanojärjestelyjä on neljä. Vuoden 2015 maksuista 42 prosenttia kuului suoran hallinnoinnin alaan. Kaikista suoraan hallinnoitavista maksuista 24 prosenttia liittyi budjettitukeen. Jäljelle jäävä 58 prosentin osuus kuului välillisen hallinnoinnin alaan: 31 prosenttia maksettiin kansainvälisten järjestöjen, 24 prosenttia kolmansien maiden ja kolme prosenttia EU:n jäsenvaltioiden kansallisten elinten kautta (9).

| 8. | Tässä kertomuksessa käsiteltyjä menoja toteutetaan lukuisten erilaisten täytäntöönpanomenetelmien avulla 79 eri maassa. Säännöt ja menettelyt ovat usein mutkikkaita esimerkiksi tarjouskilpailujen ja sopimusten teon osalta. Järjestelmän mutkikkuutta (10) lisää huomattavasti se, että yhdettätoista EKR:a varten ei ole olemassa erillistä käyttäjäystävällistä varainhoitoasetusta. |
| --- | --- |

8.

Tässä kertomuksessa käsiteltyjä menoja toteutetaan lukuisten erilaisten täytäntöönpanomenetelmien avulla 79 eri maassa. Säännöt ja menettelyt ovat usein mutkikkaita esimerkiksi tarjouskilpailujen ja sopimusten teon osalta. Järjestelmän mutkikkuutta (10) lisää huomattavasti se, että yhdettätoista EKR:a varten ei ole olemassa erillistä käyttäjäystävällistä varainhoitoasetusta.

| 8. | Yhdenteentoista EKR:oon sovelletaan sen omaa varainhoitoasetusta (EU) 2015/323, jonka neuvosto antoi 2. maaliskuuta 2015. Todellinen yksinkertaistaminen edellyttää sen yhdenmukaistamista yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen kanssa. Tähän onkin päästy yhdenteentoista EKR:oon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa viittaamalla avoimesti ja selkeästi yleiseen talousarvioon sovellettavaan varainhoitoasetukseen ja sen soveltamissääntöihin. Tällä tavalla yhdettätoista EKR:a koskevassa varainhoitoasetuksessa varmistetaan, että sovellettavat varainhoitomenettelyt ovat johdonmukaiset ja aiempaa tehokkaammat, ja samalla voidaan vähentää riskejä ja virheitä.

  Tarjouskilpailuihin ja sopimusten tekoon sovellettavat säännöt ja mallit on koottu sekä yleisen talousarvion että EKR:n osalta ulkoisiin toimiin liittyviä sopimusmenettelyjä koskevaan käytännön oppaaseen (PRAG-opas), jonka on laatinut EuropeAid. Toimeksisaajia edustavat eurooppalaiset järjestöt suosittavat laajalti kyseisten sääntöjen ja mallien käyttöä. |
| --- | --- |

8.

Tarjouskilpailuihin ja sopimusten tekoon sovellettavat säännöt ja mallit on koottu sekä yleisen talousarvion että EKR:n osalta ulkoisiin toimiin liittyviä sopimusmenettelyjä koskevaan käytännön oppaaseen (PRAG-opas), jonka on laatinut EuropeAid. Toimeksisaajia edustavat eurooppalaiset järjestöt suosittavat laajalti kyseisten sääntöjen ja mallien käyttöä.

Virheille vähemmän alttiit menoalat

| 9. | Rahoituksen ja maksuehtojen luonne vähentää tapahtumien virhealttiutta kahdella alalla. Nämä menoalat ovat budjettituki (11) ja ns. nimellisen lähestymistavan soveltaminen kansainvälisten järjestöjen useiden rahoittajien tuella toteuttamiin toimiin (12). |
| --- | --- |

9.

Rahoituksen ja maksuehtojen luonne vähentää tapahtumien virhealttiutta kahdella alalla. Nämä menoalat ovat budjettituki (11) ja ns. nimellisen lähestymistavan soveltaminen kansainvälisten järjestöjen useiden rahoittajien tuella toteuttamiin toimiin (12).

Budjettituki

| 10. | Budjettituki suunnataan joko valtion yleiseen talousarvioon taikka tietyn toimintapolitiikan tai tavoitteen toteuttamiseen tarkoitettuun talousarvioon. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko komissio noudattanut asianomaiselle kumppanimaalle tarkoitetun budjettituen maksuehtoja. Lisäksi tutkittiin, oliko komissio tarkistanut, että yleiset tukikelpoisuusehdot täyttyvät (esim. julkisten varojen hoidon riittävä edistyminen). |
| --- | --- |

10.

Budjettituki suunnataan joko valtion yleiseen talousarvioon taikka tietyn toimintapolitiikan tai tavoitteen toteuttamiseen tarkoitettuun talousarvioon. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko komissio noudattanut asianomaiselle kumppanimaalle tarkoitetun budjettituen maksuehtoja. Lisäksi tutkittiin, oliko komissio tarkistanut, että yleiset tukikelpoisuusehdot täyttyvät (esim. julkisten varojen hoidon riittävä edistyminen).

| 11. | Säännökset ovat kuitenkin varsin tulkinnanvaraisia, ja komissiolla on laaja liikkumavara yleisten ehtojen täyttymisen arvioinnissa. Tilintarkastustuomioistuimen toimittama sääntöjenmukaisuuden tarkastus ei voi ulottua kumppanimaalle suoritettavaa maksua pidemmälle. Siirretyt varat sekoittuvat tämän jälkeen tuensaajamaan talousarviovaroihin. Varojen väärinkäyttöön kansallisella tasolla johtavat varainhoidon puutteet eivät näin ollen näy virheinä tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa sääntöjenmukaisuuden tarkastuksessa. |
| --- | --- |

11.

Säännökset ovat kuitenkin varsin tulkinnanvaraisia, ja komissiolla on laaja liikkumavara yleisten ehtojen täyttymisen arvioinnissa. Tilintarkastustuomioistuimen toimittama sääntöjenmukaisuuden tarkastus ei voi ulottua kumppanimaalle suoritettavaa maksua pidemmälle. Siirretyt varat sekoittuvat tämän jälkeen tuensaajamaan talousarviovaroihin. Varojen väärinkäyttöön kansallisella tasolla johtavat varainhoidon puutteet eivät näin ollen näy virheinä tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa sääntöjenmukaisuuden tarkastuksessa.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Nimellinen lähestymistapa

| 12. | Kun EKR:n rahoitukseen kohdistetaan erityisiä kulujen tukikelpoisuutta koskevia vaatimuksia, tilintarkastustuomioistuin arvioi, onko kyseiset vaatimukset täytetty. Kun komission maksuosuudet useiden eri rahoittajien välisiin hankkeisiin sulautetaan yhteen muiden rahoittajien maksuosuuksien kanssa, eikä varoja kohdenneta tiettyihin tunnistettavissa oleviin menoeriin, komissio olettaa, että EU:n tukikelpoisuussääntöjä noudatetaan niin kauan kuin yhteenkootussa määrässä on EU:n rahoitusosuuden kattamista varten riittävästi tukikelpoisia menoja. Tämä komission soveltama lähestymistapa rajoittaa tarkastajien työtä tapauksissa, joissa muut rahoittajat ovat maksaneet huomattavia rahoitusosuuksia, joiden komissio katsoo riittävän kattamaan kaikki tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa mahdollisesti havaitut tukeen oikeuttamattomat menot. |
| --- | --- |

12.

Kun EKR:n rahoitukseen kohdistetaan erityisiä kulujen tukikelpoisuutta koskevia vaatimuksia, tilintarkastustuomioistuin arvioi, onko kyseiset vaatimukset täytetty. Kun komission maksuosuudet useiden eri rahoittajien välisiin hankkeisiin sulautetaan yhteen muiden rahoittajien maksuosuuksien kanssa, eikä varoja kohdenneta tiettyihin tunnistettavissa oleviin menoeriin, komissio olettaa, että EU:n tukikelpoisuussääntöjä noudatetaan niin kauan kuin yhteenkootussa määrässä on EU:n rahoitusosuuden kattamista varten riittävästi tukikelpoisia menoja. Tämä komission soveltama lähestymistapa rajoittaa tarkastajien työtä tapauksissa, joissa muut rahoittajat ovat maksaneet huomattavia rahoitusosuuksia, joiden komissio katsoo riittävän kattamaan kaikki tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa mahdollisesti havaitut tukeen oikeuttamattomat menot.

ENSIMMÄINEN LUKU – KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN, KYMMENENNEN JA YHDENNENTOISTA EKR:N TÄYTÄNTÖÖNPANO

Rahoituksen toteuttaminen

| 13. | Kahdeksannella EKR:lla (1995–2000) on varoja yhteensä 12 840  miljoonaa euroa, yhdeksännellä EKR:lla (2000–2007) yhteensä 13 800  miljoonaa euroa ja kymmenennellä EKR:lla (2008–2013) yhteensä 22 682  miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

13.

Kahdeksannella EKR:lla (1995–2000) on varoja yhteensä 12 840  miljoonaa euroa, yhdeksännellä EKR:lla (2000–2007) yhteensä 13 800  miljoonaa euroa ja kymmenennellä EKR:lla (2008–2013) yhteensä 22 682  miljoonaa euroa.

| 14. | Yhdennentoista (13) EKR:n perustamista koskeva sisäinen sopimus tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015, kun kaikki EU:n jäsenvaltiot olivat ratifioineet sen. Yhdennellätoista EKR:lla on varoja yhteensä 30 506  miljoonaa euroa (14). Varoista 29 089  miljoonaa euroa on suunnattu AKT-maille ja 364,5  miljoonaa euroa merentakaisille maille ja alueille. AKT-maiden osuudesta 1 134  miljoonaa euroa ja merentakaisten maiden ja alueiden osuudesta viisi miljoonaa euroa liittyy EIP:n hallinnoimaan investointikehykseen, josta rahoitetaan avustusten muodossa korkotukia ja hankkeisiin liittyvää teknistä apua. Lisäksi 1 052,5  miljoonaa euroa on kohdennettu EKR:n ohjelmasuunnittelusta ja täytäntöönpanosta komissiolle aiheutuviin menoihin. |
| --- | --- |

14.

Yhdennentoista (13) EKR:n perustamista koskeva sisäinen sopimus tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015, kun kaikki EU:n jäsenvaltiot olivat ratifioineet sen. Yhdennellätoista EKR:lla on varoja yhteensä 30 506  miljoonaa euroa (14). Varoista 29 089  miljoonaa euroa on suunnattu AKT-maille ja 364,5  miljoonaa euroa merentakaisille maille ja alueille. AKT-maiden osuudesta 1 134  miljoonaa euroa ja merentakaisten maiden ja alueiden osuudesta viisi miljoonaa euroa liittyy EIP:n hallinnoimaan investointikehykseen, josta rahoitetaan avustusten muodossa korkotukia ja hankkeisiin liittyvää teknistä apua. Lisäksi 1 052,5  miljoonaa euroa on kohdennettu EKR:n ohjelmasuunnittelusta ja täytäntöönpanosta komissiolle aiheutuviin menoihin.

| 15. | Kuvasta 2
  käy ilmi EKR:n varojen kumulatiivinen käyttö vuonna 2015. |
| --- | --- |

15.

Kuvasta 2
  käy ilmi EKR:n varojen kumulatiivinen käyttö vuonna 2015.

Kuva 2 –   EKR:jen varojen käyttö 31. joulukuuta 2015

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | Tilanne vuoden 2014 lopussa | Talousarvion toteuttaminen varainhoitovuonna 2015 (nettomäärät) (70) | Tilanne vuoden 2015 lopussa |
| | Kokonaismäärä | Toteutumisaste (66) | 8. EKR (67) | 9. EKR (67) | 10. EKR | 11. EKR | Kokonaismäärä | 8. EKR | 9. EKR | 10. EKR | 11. EKR | Kokonaismäärä | Toteutumisaste (66) |
| A - | VARAT
   (65) |

(miljoonaa euroa)

Tilanne vuoden 2014 lopussa

Talousarvion toteuttaminen varainhoitovuonna 2015 (nettomäärät) (70)

Tilanne vuoden 2015 lopussa

Kokonaismäärä

Toteutumisaste (66)

8. EKR (67)

9. EKR (67)

10. EKR

11. EKR

Kokonaismäärä

8. EKR

9. EKR

10. EKR

11. EKR

Kokonaismäärä

Toteutumisaste (66)

A -

49 100

- 6

- 109

56

27 839

27 780

10 412

15 630

21 384

29 455

76 880

| B – | KÄYTTÖ |
| --- | --- |

B –

| 1. | Kokonaissitoumukset
   (68) |
| --- | --- |

1.

48 573

98,9  %

- 12

- 170

- 156

5 372

5 034

10 404

15 533

21 137

6 533

53 607

69,7  %

| 2. | Yksittäiset sitoumukset
   (69) |
| --- | --- |

2.

44 790

91,2  %

- 16

- 52

783

3 293

4 008

10 385

15 355

19 035

4 023

48 797

63,5  %

| 3. | Maksut |
| --- | --- |

3.

38 900

79,2  %

- 3

43

2 024

1 024

3 088

10 376

14 985

15 009

1 619

41 989

54,6  %

| C – | Maksamatta olevat sitoumukset (B1–B3) |
| --- | --- |

C –

9 673

19,7  %

28

548

6 128

4 914

11 618

15,1  %

| D – | Käytettävissä olevat varat (A–B1) |
| --- | --- |

D –

527

1,1  %

8

97

247

22 922

23 273

30,3  %

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 16. | Kokonaissitoumusten nettomäärä oli vuonna 2015 ennätyksellisen suuri (5 034  miljoonaa euroa) (15). Tämä johtui yhdennentoista EKR:n voimaantulosta, joka lisäsi sitoumuksiin käytettävissä olleita varoja 27 839  miljoonalla eurolla. Yhdennentoista EKR:n voimaantulo vaikutti myös maksamatta olevien sitoumusten toteuttamisasteeseen, joka rahoituspäätösten (kokonaissitoumukset) osalta laski 98,9  prosentista 69,7  prosenttiin ja yksittäisten sitoumusten osalta 91,2  prosentista 63,5  prosenttiin. |
| --- | --- |

16.

Kokonaissitoumusten nettomäärä oli vuonna 2015 ennätyksellisen suuri (5 034  miljoonaa euroa) (15). Tämä johtui yhdennentoista EKR:n voimaantulosta, joka lisäsi sitoumuksiin käytettävissä olleita varoja 27 839  miljoonalla eurolla. Yhdennentoista EKR:n voimaantulo vaikutti myös maksamatta olevien sitoumusten toteuttamisasteeseen, joka rahoituspäätösten (kokonaissitoumukset) osalta laski 98,9  prosentista 69,7  prosenttiin ja yksittäisten sitoumusten osalta 91,2  prosentista 63,5  prosenttiin.

| 17. | Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto jatkoi koko vastuualueellaan (16) toimia, joiden tarkoituksena on vähentää vanhojen ennakkomaksujen ja maksamatta olevien sitoumusten (17) määrää sekä sellaisten avoimina olevien sopimusten määrää, joiden voimassaoloaika on päättynyt (18). Vanhojen ennakkomaksujen ja maksamatta olevien sitoumusten vähentämiselle asetetut vuoden 2015 tavoitearvot ylittyivät pitkälti (19). Vuoden 2015 tavoitearvo, joka koski päättyneiden sopimusten osuutta sopimusten kokonaismäärästä, saavutettiin lähes täysin kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston koko salkun osalta (20). Kehitys ei kuitenkaan ole ollut yhtä tyydyttävää EKR:jen kohdalla (21). |
| --- | --- |

17.

Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto jatkoi koko vastuualueellaan (16) toimia, joiden tarkoituksena on vähentää vanhojen ennakkomaksujen ja maksamatta olevien sitoumusten (17) määrää sekä sellaisten avoimina olevien sopimusten määrää, joiden voimassaoloaika on päättynyt (18). Vanhojen ennakkomaksujen ja maksamatta olevien sitoumusten vähentämiselle asetetut vuoden 2015 tavoitearvot ylittyivät pitkälti (19). Vuoden 2015 tavoitearvo, joka koski päättyneiden sopimusten osuutta sopimusten kokonaismäärästä, saavutettiin lähes täysin kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston koko salkun osalta (20). Kehitys ei kuitenkaan ole ollut yhtä tyydyttävää EKR:jen kohdalla (21).

| 17. | Suurimmat ongelmat, joita on esiintynyt EKR:n umpeutuneiden sopimusten päättämisen yhteydessä, ovat maksamattomat perintämääräykset, oikeustapaukset ja meneillään oleva tarkastusprosessi. Vaikka nämä näkökohdat eivät ole täysin komission valvonnassa, se jatkaa toimiaan umpeutuneiden sopimusten päättämisen nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

17.

TOINEN LUKU – TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN KEHITYSRAHASTOISTA

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) – riippumattoman tarkastajan kertomus

| I – | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut seuraavat osa-alueet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan sekä yhdenteentoista EKR:oon ja myös aiempiin EKR:hin sovellettavan varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisesti:






  a) | kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksen, jonka komissio hyväksyi 15. heinäkuuta 2016; tilinpäätös sisältää taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman ja Euroopan kehitysrahastojen saamisia koskevan taulukon sekä selvityksen rahoituksen toteutumisesta 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- | --- |

I –

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut seuraavat osa-alueet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan sekä yhdenteentoista EKR:oon ja myös aiempiin EKR:hin sovellettavan varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisesti:

a)

kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksen, jonka komissio hyväksyi 15. heinäkuuta 2016; tilinpäätös sisältää taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman ja Euroopan kehitysrahastojen saamisia koskevan taulukon sekä selvityksen rahoituksen toteutumisesta 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden EKR:hin sovellettavan säädösperustan pohjalta siltä osin kuin on kyse komission hallinnoimasta osasta EKR:n varoja (22). |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden EKR:hin sovellettavan säädösperustan pohjalta siltä osin kuin on kyse komission hallinnoimasta osasta EKR:n varoja (22).

Toimivan johdon velvollisuus

| II – | Toimiva johto vastaa SEUT:n 310–325 artiklan ja sovellettavien varainhoitoasetusten (23) mukaisesti EKR:jen tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin (24) tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tähän velvollisuuteen kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä. Toimivan johdon vastuulla on lisäksi varmistaa, että tilinpäätöksessä mainitut toiminnot, rahoitustoimet ja tiedot ovat niitä velvoittavien normien mukaisia. Komissio on viime kädessä vastuussa EKR:jen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla). |
| --- | --- |

II –

Toimiva johto vastaa SEUT:n 310–325 artiklan ja sovellettavien varainhoitoasetusten (23) mukaisesti EKR:jen tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin (24) tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tähän velvollisuuteen kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä. Toimivan johdon vastuulla on lisäksi varmistaa, että tilinpäätöksessä mainitut toiminnot, rahoitustoimet ja tiedot ovat niitä velvoittavien normien mukaisia. Komissio on viime kädessä vastuussa EKR:jen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla).

Tarkastajan velvollisuus

| III – | Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisten tilintarkastusstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko EKR:jen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

III –

Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisten tilintarkastusstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko EKR:jen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset.

| IV – | Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että tilinpäätökseen sisältyy petoksista tai virheistä johtuvia olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta EKR:jen lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden asianmukaiset tarkastustoimenpiteet, mutta tarkoituksena ei ole esittää lausuntoa sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen. |
| --- | --- |

IV –

Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että tilinpäätökseen sisältyy petoksista tai virheistä johtuvia olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta EKR:jen lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden asianmukaiset tarkastustoimenpiteet, mutta tarkoituksena ei ole esittää lausuntoa sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen.

| V – | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä lausuntojensa perustaksi. |
| --- | --- |

V –

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä lausuntojensa perustaksi.

Tilien luotettavuus

Lausunto tilien luotettavuudesta

| VI – | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n tilinpäätös 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot EKR:jen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2015 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista päättyneeltä varainhoitovuodelta EKR:n varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien mukaisesti. |
| --- | --- |

VI –

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n tilinpäätös 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot EKR:jen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2015 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista päättyneeltä varainhoitovuodelta EKR:n varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien mukaisesti.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tulot

Lausunto tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| VII – | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31 päivänä joulukuuta 2015 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

VII –

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31 päivänä joulukuuta 2015 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

Maksut

Perustelut kielteiselle lausunnolle tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| VIII – | Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n menotapahtumiin liittyvä todennäköisin virhetaso on 3,8  prosenttia. |
| --- | --- |

VIII –

Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n menotapahtumiin liittyvä todennäköisin virhetaso on 3,8  prosenttia.

Kielteinen lausunto tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| IX – | Tilintarkastustuomioistuin katsoo tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annetun kielteisen lausunnon perusteluja koskevassa kohdassa kuvattujen tekijöiden merkittävyyden perusteella, että 31. joulukuuta 2015 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana oleviin maksuihin liittyvä virhetaso on olennainen. |
| --- | --- |

IX –

Tilintarkastustuomioistuin katsoo tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annetun kielteisen lausunnon perusteluja koskevassa kohdassa kuvattujen tekijöiden merkittävyyden perusteella, että 31. joulukuuta 2015 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana oleviin maksuihin liittyvä virhetaso on olennainen.

14. heinäkuuta 2016

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBURG

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

| 18. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavan ja -menetelmän keskeiset osa-alueet esitetään talousarvion toteuttamista koskevan, tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuoden 2015 vuosikertomuksen ensimmäisen luvun
  liitteessä 1.1
  . EKR:ja koskevan tarkastustyön osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat: |
| --- | --- |

18.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavan ja -menetelmän keskeiset osa-alueet esitetään talousarvion toteuttamista koskevan, tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuoden 2015 vuosikertomuksen ensimmäisen luvun
  liitteessä 1.1
  . EKR:ja koskevan tarkastustyön osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:

| 19. | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset EKR:jen tilien luotettavuudesta koskevat kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista (25) Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöstä (26), jotka komissio on hyväksynyt EKR:n varainhoitoasetuksen (27) mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin vastaanotti tilinpäätökset ja tilinpitäjän vahvistusilmoituksen 18. heinäkuuta 2016. Tarkastus kohdistui rahamääriin ja muihin ilmoitettuihin tietoihin. Lisäksi arvioitiin sovellettuja tilinpäätösperiaatteita, johdon esittämiä keskeisiä arvioita ja tilinpäätösten yleistä esittämistapaa. |
| --- | --- |

19.

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset EKR:jen tilien luotettavuudesta koskevat kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista (25) Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöstä (26), jotka komissio on hyväksynyt EKR:n varainhoitoasetuksen (27) mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin vastaanotti tilinpäätökset ja tilinpitäjän vahvistusilmoituksen 18. heinäkuuta 2016. Tarkastus kohdistui rahamääriin ja muihin ilmoitettuihin tietoihin. Lisäksi arvioitiin sovellettuja tilinpäätösperiaatteita, johdon esittämiä keskeisiä arvioita ja tilinpäätösten yleistä esittämistapaa.

| 20. | Toimien sääntöjenmukaisuuden tarkastuksessa olisi pantava merkille seuraavat tekijät: |
| --- | --- |

20.

Toimien sääntöjenmukaisuuden tarkastuksessa olisi pantava merkille seuraavat tekijät:

| a) | Tarkastus koski jäsenvaltioiden kaikkia rahoitusosuuksia ja muunlaisista tulotapahtumista poimittua otosta. |
| --- | --- |

a)

Tarkastus koski jäsenvaltioiden kaikkia rahoitusosuuksia ja muunlaisista tulotapahtumista poimittua otosta.

| b) | Tarkastettavana oli 140 tapahtumaa sisältävä otos. Kyseessä on edustava otos kaikenlaisista EKR:jen maksuista. Otos koostui 19 EU:n edustuston (28) hyväksymistä 104 maksusta ja komission päätoimipaikan (29) hyväksymistä 36 maksusta. Jos maksuissa havaittiin virheitä, analysoitiin asianomaisia järjestelmiä, jotta saatiin selville järjestelmien puutteet. |
| --- | --- |

b)

Tarkastettavana oli 140 tapahtumaa sisältävä otos. Kyseessä on edustava otos kaikenlaisista EKR:jen maksuista. Otos koostui 19 EU:n edustuston (28) hyväksymistä 104 maksusta ja komission päätoimipaikan (29) hyväksymistä 36 maksusta. Jos maksuissa havaittiin virheitä, analysoitiin asianomaisia järjestelmiä, jotta saatiin selville järjestelmien puutteet.

| c) | Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosastossa ja EU:n edustustoissa järjestelmistä arvioitiin seuraavat osa-alueet: i) komission henkilöstön, ulkoisten tarkastajien tai valvojien ennen maksujen suorittamista toimittamat ennakkotarkastukset ja ii) seuranta ja valvonta, erityisesti ulkoisten tarkastusten seuranta, tarkastus- ja seurantakäynnit sekä kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston selvitykset varainhoitovuosien 2012–2015 jäännösvirhetasosta. |
| --- | --- |

c)

Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosastossa ja EU:n edustustoissa järjestelmistä arvioitiin seuraavat osa-alueet: i) komission henkilöstön, ulkoisten tarkastajien tai valvojien ennen maksujen suorittamista toimittamat ennakkotarkastukset ja ii) seuranta ja valvonta, erityisesti ulkoisten tarkastusten seuranta, tarkastus- ja seurantakäynnit sekä kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston selvitykset varainhoitovuosien 2012–2015 jäännösvirhetasosta.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| d) | Tarkastuksen yhteydessä käytiin läpi kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston pääjohtajan vuotuinen toimintakertomus. |
| --- | --- |

d)

Tarkastuksen yhteydessä käytiin läpi kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston pääjohtajan vuotuinen toimintakertomus.

| e) | Tilintarkastustuomioistuimen aiempien suositusten täytäntöönpanoon kohdistettiin seurantaa. |
| --- | --- |

e)

Tilintarkastustuomioistuimen aiempien suositusten täytäntöönpanoon kohdistettiin seurantaa.

| 21. | Kuten kohdassa 6 tuotiin esille, kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto panee täytäntöön suurimman osan ulkoisen avun välineistä, jotka rahoitetaan yleisestä talousarviosta sekä EKR:ista. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset sekä järjestelmistä että vuotuisen toimintakertomuksen ja pääjohtajan vuoden 2015 lausuman luotettavuudesta koskevat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston koko vastuualuetta. |
| --- | --- |

21.

Kuten kohdassa 6 tuotiin esille, kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto panee täytäntöön suurimman osan ulkoisen avun välineistä, jotka rahoitetaan yleisestä talousarviosta sekä EKR:ista. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset sekä järjestelmistä että vuotuisen toimintakertomuksen ja pääjohtajan vuoden 2015 lausuman luotettavuudesta koskevat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston koko vastuualuetta.

Tilien luotettavuus

| 22. | Komissio sisällytti budjettitukisopimukset vuoden 2015 jaksotuksen yhteydessä siirtoveloista tehtyyn arvioon tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2014 koskevassa kertomuksessa esittämän huomautuksen (30) perusteella. |
| --- | --- |

22.

Komissio sisällytti budjettitukisopimukset vuoden 2015 jaksotuksen yhteydessä siirtoveloista tehtyyn arvioon tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2014 koskevassa kertomuksessa esittämän huomautuksen (30) perusteella.

| 23. | Lisäksi komissio toteutti toimenpiteitä ratkaistakseen vuosikertomuksissa (31) 2013 ja 2014 esille tuodut ennakkomaksuista kertyvien korkojen perintäongelmat. Yli 750 000  euron ennakkomaksuista kertyneiden korkojen osalta komissio on ottanut käyttöön arviointimenetelmän, joka perustuu keskimääräisiin korkotasoihin ja otokseen poimituille edustustoille esitettyihin vahvistuspyyntöihin. Vuoden 2014 lopussa kehitettiin IT-väline 250 000 –750 000 euron suuruisten ennakkomaksujen korkoja varten. Väline otettiin käyttöön, ja sen avulla komissio pystyi kirjaamaan asianmukaisesti 2,5  miljoonan euron korot vuoden 2015 tilinpäätöksessään. |
| --- | --- |

23.

Lisäksi komissio toteutti toimenpiteitä ratkaistakseen vuosikertomuksissa (31) 2013 ja 2014 esille tuodut ennakkomaksuista kertyvien korkojen perintäongelmat. Yli 750 000  euron ennakkomaksuista kertyneiden korkojen osalta komissio on ottanut käyttöön arviointimenetelmän, joka perustuu keskimääräisiin korkotasoihin ja otokseen poimituille edustustoille esitettyihin vahvistuspyyntöihin. Vuoden 2014 lopussa kehitettiin IT-väline 250 000 –750 000 euron suuruisten ennakkomaksujen korkoja varten. Väline otettiin käyttöön, ja sen avulla komissio pystyi kirjaamaan asianmukaisesti 2,5  miljoonan euron korot vuoden 2015 tilinpäätöksessään.

| 24. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi otokseen poimitut kymmenen perintämääräystä, joiden yhteisarvo oli 17,7  miljoonaa euroa. Ne oli kirjattu toiminnan tuotoksi – varojen takaisinperinnäksi (kokonaismäärä 35,9  miljoonaa euroa). Kolmessa tapauksessa kokonaisarvoltaan 9,6  miljoonan euron käyttämättä olevat ennakkomaksut oli kirjattu väärin toiminnan tuotoksi. Tästä seurasi, että vuoden taloudellinen tulos oli ilmoitettu alustavassa tilinpäätöksessä liian suurena. Vaikka komissio teki rahoitusoikaisun lopullisessa tilinpäätöksessä näissä kolmessa tapauksessa, samanlaisia virheitä on todennäköisesti voinut esiintyä muissa perintämääräyksissä ongelman (32) systeemisen luonteen (33) vuoksi. |
| --- | --- |

24.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi otokseen poimitut kymmenen perintämääräystä, joiden yhteisarvo oli 17,7  miljoonaa euroa. Ne oli kirjattu toiminnan tuotoksi – varojen takaisinperinnäksi (kokonaismäärä 35,9  miljoonaa euroa). Kolmessa tapauksessa kokonaisarvoltaan 9,6  miljoonan euron käyttämättä olevat ennakkomaksut oli kirjattu väärin toiminnan tuotoksi. Tästä seurasi, että vuoden taloudellinen tulos oli ilmoitettu alustavassa tilinpäätöksessä liian suurena. Vaikka komissio teki rahoitusoikaisun lopullisessa tilinpäätöksessä näissä kolmessa tapauksessa, samanlaisia virheitä on todennäköisesti voinut esiintyä muissa perintämääräyksissä ongelman (32) systeemisen luonteen (33) vuoksi.

| 24. | Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemasta kolmesta tapauksesta kahdessa ennakkomaksun määrä oli avoinna perintäajankohtana. Kyseiset kaksi virhettä on korjattu, kuten lopullisesta tilinpäätöksestä käy ilmi (virheen kokonaismäärä 2,1 miljoonaa euroa). Jäljellä olevassa tapauksessa (7,5 miljoonaa euroa) ennakkomaksun pienentämistä ei olisi voitu kirjata vuonna 2015, koska ennakkomaksuja ei ollut perintäajankohtana avoinna.

  Komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin estääkseen, havaitakseen ja korjatakseen vastaisuudessa tällaiset virheet. |
| --- | --- |

24.

Komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin estääkseen, havaitakseen ja korjatakseen vastaisuudessa tällaiset virheet.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Toimien sääntöjenmukaisuus

Tulot

| 25. | Tulotapahtumien virhetaso ei ole olennainen. |
| --- | --- |

25.

Tulotapahtumien virhetaso ei ole olennainen.

Maksut

| 26. | Liitteessä 1
  esitetään yhteenveto maksutapahtumien tarkastusten tuloksista. Tarkastetuista 140 maksusta 35:een (25 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 28 virheen perusteella, että virhetaso on 3,8  prosenttia (34). |
| --- | --- |

26.

Liitteessä 1
  esitetään yhteenveto maksutapahtumien tarkastusten tuloksista. Tarkastetuista 140 maksusta 35:een (25 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 28 virheen perusteella, että virhetaso on 3,8  prosenttia (34).

| 27. | Kun tarkastetussa otoksessa ei oteta huomioon kohdissa 9–12 mainittuja 15:tä budjettitukeen liittyvää tapahtumaa ja 17:ää nimelliseen lähestymistapaan liittyvää tapahtumaa, arvioitu virhetaso on 5,8  prosenttia (35). |
| --- | --- |

27.

Kun tarkastetussa otoksessa ei oteta huomioon kohdissa 9–12 mainittuja 15:tä budjettitukeen liittyvää tapahtumaa ja 17:ää nimelliseen lähestymistapaan liittyvää tapahtumaa, arvioitu virhetaso on 5,8  prosenttia (35).

| 28. | Kuvassa 3
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun virhetasoon. Todentavien asiakirjojen puuttumiseen ja hankintasääntöjen noudattamatta jättämiseen liittyvien virheiden osuus arvioidusta virhetasosta on 70 prosenttia. |
| --- | --- |

28.

Kuvassa 3
  esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun virhetasoon. Todentavien asiakirjojen puuttumiseen ja hankintasääntöjen noudattamatta jättämiseen liittyvien virheiden osuus arvioidusta virhetasosta on 70 prosenttia.

Kuva 3 –   Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun virhetasoon

Image

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Hankkeet

| 29. | Hankkeiden osalta tarkastetuista 125 maksutapahtumasta 35:een (28 prosenttiin) liittyi virhe. Niistä 28 maksutapahtumasta (80 prosenttia), joihin liittyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe, 16 oli lopullisia tapahtumia, jotka oli hyväksytty kaikkien ennakkotarkastusten jälkeen. |
| --- | --- |

29.

Hankkeiden osalta tarkastetuista 125 maksutapahtumasta 35:een (28 prosenttiin) liittyi virhe. Niistä 28 maksutapahtumasta (80 prosenttia), joihin liittyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe, 16 oli lopullisia tapahtumia, jotka oli hyväksytty kaikkien ennakkotarkastusten jälkeen.

| 30. | Kuten aiempinakin vuosina (36), komissio ja sen täytäntöönpanokumppanit tekivät enemmän virheitä työsuunnitelmiin, avustuksiin sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyihin rahoitussopimuksiin liittyvissä tapahtumissa kuin muissa tukimuodoissa. Tarkastetuista 71 tämäntyyppisestä tapahtumasta 25:een (35 prosenttiin) liittyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä, joiden osuus arvioidusta virhetasosta oli 79 prosenttia. |
| --- | --- |

30.

Kuten aiempinakin vuosina (36), komissio ja sen täytäntöönpanokumppanit tekivät enemmän virheitä työsuunnitelmiin, avustuksiin sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyihin rahoitussopimuksiin liittyvissä tapahtumissa kuin muissa tukimuodoissa. Tarkastetuista 71 tämäntyyppisestä tapahtumasta 25:een (35 prosenttiin) liittyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä, joiden osuus arvioidusta virhetasosta oli 79 prosenttia.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 31. | Näiden kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden päätyypit: |
| --- | --- |

31.

Näiden kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden päätyypit:

| a) | välttämättömiä todentavia asiakirjoja ei toimitettu (13 tapahtumaa] (37) |
| --- | --- |

a)

välttämättömiä todentavia asiakirjoja ei toimitettu (13 tapahtumaa] (37)

| b) | edunsaaja ei noudattanut hankintasääntöjä (seitsemän tapahtumaa) |
| --- | --- |

b)

edunsaaja ei noudattanut hankintasääntöjä (seitsemän tapahtumaa)

| c) | tukeen oikeuttamattomat menot, kuten sopimuksen ulkopuoliseen toimintaan liittyvät menot (seitsemän tapahtumaa), tukeen oikeuttamattomat alv-maksut (kaksi tapahtumaa), täytäntöönpanojakson ulkopuolella aiheutuneet menot (kaksi tapahtumaa) tai välilliset kulut on ilmoitettu välittöminä kuluina (yksi tapahtuma) |
| --- | --- |

c)

tukeen oikeuttamattomat menot, kuten sopimuksen ulkopuoliseen toimintaan liittyvät menot (seitsemän tapahtumaa), tukeen oikeuttamattomat alv-maksut (kaksi tapahtumaa), täytäntöönpanojakson ulkopuolella aiheutuneet menot (kaksi tapahtumaa) tai välilliset kulut on ilmoitettu välittöminä kuluina (yksi tapahtuma)

| d) | menot eivät olleet edunsaajille aiheutuneita menoja (seitsemän tapahtumaa) |
| --- | --- |

d)

menot eivät olleet edunsaajille aiheutuneita menoja (seitsemän tapahtumaa)

| e) | menot oli laskettu väärin (neljä tapahtumaa). |
| --- | --- |

e)

menot oli laskettu väärin (neljä tapahtumaa).

Kuva 4 – Esimerkkejä hanketapahtumissa esiintyvistä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä

Kuva 4 –
     
  Esimerkkejä hanketapahtumissa esiintyvistä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä

Välttämättömiä todentavia asiakirjoja ei toimitettu

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti menojen kirjanpidollisen selvittämisen Mosambikin kansallisen kehitysapuviraston toteuttamassa ohjelmassa, jonka tarkoituksena oli tukea sisäministeriön institutionaalista kehittämistä. Tarkastettavina oli kymmenen menoerää. Neljä niistä liittyi laboratorio-, IT- ja toimistovälineisiin, joiden arvo oli yhteensä 874 309  euroa. Menoeristä ei ollut toimitettu välttämättömiä todentavia asiakirjoja (esim. evidenssiä tavaratoimituksesta, alkuperätodistusta tai hankinta-asiakirjoja).

Välttämättömiä todentavia asiakirjoja ei toimitettu

Yksi komission kaavailemista korjaavista toimenpiteistä on otokseen sisältyvän sopimuksen liittäminen vuoden 2016 tarkastussuunnitelmaan, mistä tehtiin päätös ennen tilintarkastustuomioistuimen käyntiä. Lisäksi on aloitettu menettely, jolla tilintarkastustuomioistuimen tukeen oikeuttamattomaksi havaitsema määrä peritään kokonaisuudessaan takaisin.

Edunsaaja ei noudattanut hankintasääntöjä

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 427 956  euron loppumaksun, joka liittyi maataloustuotteiden testaukseen käytettävien laboratoriolaitteiden hankintaan Etiopiassa. EU:n hankintasääntöjen mukaisesti sopimus olisi pitänyt tehdä avoimen kansainvälisen tarjousmenettelyn perusteella. Sopimus tehtiin sen sijaan suoraan konsulttiyrityksen kanssa ilman tarjouskilpailumenettelyä. Tämä ei ollut perusteltua. Yritys ei myöskään ollut hankittujen laitteiden valtuutettu jälleenmyyjä, vaan se ainoastaan välitti valtuutetulta jälleenmyyjältä hankkimansa laitteet. Tarjouskilpailumenettelyn perusteeton puuttuminen oli vastoin yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ja rajoitti kilpailua.

Edunsaaja ei noudattanut hankintasääntöjä

Komissio toteuttaa parhaillaan asiaankuuluvia korjaavia toimenpiteitä eli se on aloittanut menettelyn, jolla tilintarkastustuomioistuimen tukeen oikeuttamattomaksi havaitsema määrä peritään kokonaisuudessaan takaisin. Lisäksi komissio käynnisti loppuraportteja odotettaessa menoihin kohdistuvan ulkoisen tarkastuksen, joka koskee kaikkia toimeksisaajan hoitamia työsuunnitelmia ja jonka tarkoituksena on vahvistaa erääntynyt kokonaismäärä.

Tukeen oikeuttamattomat menot

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 76 609  euron menojen kirjanpidollisen selvittämisen Facilité de Coopération Technique -ohjelmassa Kongon demokraattisessa tasavallassa. Yksi eristä koski rakennuksen laajennusurakkaa, joka ei kuulunut ohjelman piiriin. Lisäksi urakka oli toteutettu elokuun ja joulukuun 2013 välisenä aikana eli joulukuusta 2013 alkavan ja maaliskuussa 2015 päättyvän täytäntöönpanokauden ulkopuolella.

Tukeen oikeuttamattomat menot

Komissiossa tutkitaan parhaillaan, millaisiin jatkotoimiin tämän havainnon perusteella on ryhdyttävä.

Menot eivät olleet edunsaajalle aiheutuneita menoja

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti menojen kirjanpidollisen selvittämisen vuosituhannen kehitystavoitteen 1c saavuttamista nopeuttavassa (38) ohjelmassa Mosambikissa. Ohjelmaa toteuttava kansainvälinen järjestö ilmoitti oikein tilinpäätöksessään tosiasiallisesti aiheutuneiden kulujen määräksi 3 651 772  euroa ja oikeudellisten sitoumusten (kyse on menoista, jotka eivät ole vielä aiheutuneet) määräksi 1 362 182  euroa. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto oli hyväksynyt erheellisesti 5 013 954 euron kokonaismäärän tukikelpoisiksi tosiasiallisiksi kuluiksi.

Menot eivät olleet edunsaajalle aiheutuneita menoja

Komissio ryhtyy asiaankuuluviin korjaaviin toimenpiteisiin vähentämällä tilintarkastustuomioistuimen tukeen oikeuttamattomaksi havaitseman määrän kokonaisuudessaan seuraavista maksuista.

| 32. | Komissiolla oli järjestelmiensä ansiosta riittävästi tietoa (39), jonka perusteella se olisi kyennyt ennen menojen hyväksymistä estämään, havaitsemaan ja korjaamaan kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet yhdeksässä tapauksessa. Jos kaikkea tätä tietoa olisi käytetty virheiden korjaamiseen, arvioitu virhetaso olisi ollut 1,7  prosenttiyksikköä alhaisempi (40). |
| --- | --- |

32.

Komissiolla oli järjestelmiensä ansiosta riittävästi tietoa (39), jonka perusteella se olisi kyennyt ennen menojen hyväksymistä estämään, havaitsemaan ja korjaamaan kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet yhdeksässä tapauksessa. Jos kaikkea tätä tietoa olisi käytetty virheiden korjaamiseen, arvioitu virhetaso olisi ollut 1,7  prosenttiyksikköä alhaisempi (40).

| 33. | Lisäksi 12 tapahtumaa, joihin liittyi kvantitatiivisesti ilmaistava virhe (41), oli tarkastettu tai niitä koskevat menot oli tarkastettu. Tilintarkastustuomioistuin ei voinut tarkastuskertomuksissa tosiasiallisesta työstä esitettyjen tietojen perusteella arvioida, olisiko virheet voitu kyseisillä ennakkotarkastuksilla havaita ja korjata. |
| --- | --- |

33.

Lisäksi 12 tapahtumaa, joihin liittyi kvantitatiivisesti ilmaistava virhe (41), oli tarkastettu tai niitä koskevat menot oli tarkastettu. Tilintarkastustuomioistuin ei voinut tarkastuskertomuksissa tosiasiallisesta työstä esitettyjen tietojen perusteella arvioida, olisiko virheet voitu kyseisillä ennakkotarkastuksilla havaita ja korjata.

| 34. | Virheet, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti, liittyivät tosiasiallisten kulujen sijaan arvioituihin kuluihin (kolme tapahtumaa), hankintamenettelyjen puutteisiin (kaksi tapahtumaa), riittämättömiin asiakirjoihin (yksi tapahtuma) ja sopimuksen ulkopuolisiin menoihin (yksi tapahtuma). |
| --- | --- |

34.

Virheet, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti, liittyivät tosiasiallisten kulujen sijaan arvioituihin kuluihin (kolme tapahtumaa), hankintamenettelyjen puutteisiin (kaksi tapahtumaa), riittämättömiin asiakirjoihin (yksi tapahtuma) ja sopimuksen ulkopuolisiin menoihin (yksi tapahtuma).

Budjettituki

| 35. | Tarkastetuissa 15 budjettitukitapahtumassa ei ilmennyt sääntöjenmukaisuuteen liittyviä virheitä. |
| --- | --- |

35.

Tarkastetuissa 15 budjettitukitapahtumassa ei ilmennyt sääntöjenmukaisuuteen liittyviä virheitä.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

Vuotuisiin toimintakertomuksiin ja muihin sisäisen valvonnan järjestelmän osa-alueisiin kohdistuva tarkastustyö

| 36. | Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto hyväksyi toukokuussa 2013 toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena oli puuttua sen oman valvontajärjestelmän täytäntöönpanossa havaittuihin puutteisiin (42). Tilintarkastustuomioistuin arvioi toimintasuunnitelman edistymistä ja sai evidenssiä siitä, että 19 toimea oli toteutettu kokonaan ja neljän toteutus oli vuoden 2015 lopussa kesken. |
| --- | --- |

36.

Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto hyväksyi toukokuussa 2013 toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena oli puuttua sen oman valvontajärjestelmän täytäntöönpanossa havaittuihin puutteisiin (42). Tilintarkastustuomioistuin arvioi toimintasuunnitelman edistymistä ja sai evidenssiä siitä, että 19 toimea oli toteutettu kokonaan ja neljän toteutus oli vuoden 2015 lopussa kesken.

| 37. | Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto hyväksyi heinäkuussa 2015 uuden toimintasuunnitelman sen jälkeen, kun pääjohtaja oli esittänyt asiasta varauman jo kolmena peräkkäisenä vuonna, viimeksi vuoden 2014 toimintakertomuksessa. Uuteen toimintasuunnitelmaan sisältyy erityistoimenpiteitä riskialttiille aloille, joita ovat välillinen hallinnointi kansainvälisten organisaatioiden kanssa ja avustuksiin perustuva suora hallinnointi. Uuden toimintasuunnitelman edistymistä arvioidaan seuraavan vuoden vuosikertomuksessa. |
| --- | --- |

37.

Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto hyväksyi heinäkuussa 2015 uuden toimintasuunnitelman sen jälkeen, kun pääjohtaja oli esittänyt asiasta varauman jo kolmena peräkkäisenä vuonna, viimeksi vuoden 2014 toimintakertomuksessa. Uuteen toimintasuunnitelmaan sisältyy erityistoimenpiteitä riskialttiille aloille, joita ovat välillinen hallinnointi kansainvälisten organisaatioiden kanssa ja avustuksiin perustuva suora hallinnointi. Uuden toimintasuunnitelman edistymistä arvioidaan seuraavan vuoden vuosikertomuksessa.

| 38. | Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden esiintyvyys osoittaa aiempien vuosien tapaan, että ennakkotarkastuksissa on puutteita. Virheitä esiintyi myös lopullisissa kuluilmoituksissa, joihin oli kohdistettu ulkoisia ennakkotarkastuksia ja menotarkastuksia. |
| --- | --- |

38.

Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden esiintyvyys osoittaa aiempien vuosien tapaan, että ennakkotarkastuksissa on puutteita. Virheitä esiintyi myös lopullisissa kuluilmoituksissa, joihin oli kohdistettu ulkoisia ennakkotarkastuksia ja menotarkastuksia.

| 39. | Tilintarkastustuomioistuin raportoi viime vuoden vuosikertomuksessaan kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston jo toteuttamista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena oli parantaa tarkastusten laatua (43). Pääosasto oli ottanut helmikuussa 2016 käyttöön laatuasteikon (44) tarkastusten luotettavuuden arviointia varten. Välinettä on pakko käyttää kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston 1. tammikuuta 2016 jälkeen teettämien tarkastusten yhteydessä. Sitä ei kuitenkaan ole toistaiseksi tarkoitettu käytettäväksi tarkastuksiin, joista edunsaajat (45) ovat tehneet sopimuksen suoraan paikallisten tarkastusyritysten kanssa, vaikka näissä tapauksissa riittämättömän laadun riskin arvioidaan olevan suurempi. Tarkastuskertomuksiin ei myöskään sisälly riittävästi tietoa tosiasiallisesti tehdystä työstä, joten asteikkoa ei voida käyttää vaikuttavalla tavalla. |
| --- | --- |

39.

Tilintarkastustuomioistuin raportoi viime vuoden vuosikertomuksessaan kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston jo toteuttamista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena oli parantaa tarkastusten laatua (43). Pääosasto oli ottanut helmikuussa 2016 käyttöön laatuasteikon (44) tarkastusten luotettavuuden arviointia varten. Välinettä on pakko käyttää kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston 1. tammikuuta 2016 jälkeen teettämien tarkastusten yhteydessä. Sitä ei kuitenkaan ole toistaiseksi tarkoitettu käytettäväksi tarkastuksiin, joista edunsaajat (45) ovat tehneet sopimuksen suoraan paikallisten tarkastusyritysten kanssa, vaikka näissä tapauksissa riittämättömän laadun riskin arvioidaan olevan suurempi. Tarkastuskertomuksiin ei myöskään sisälly riittävästi tietoa tosiasiallisesti tehdystä työstä, joten asteikkoa ei voida käyttää vaikuttavalla tavalla.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

| 40. | Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on myös kehittänyt uuden tarkastussovelluksen, joka otettiin käyttöön vuoden 2015 toisella puoliskolla ja jonka avulla voidaan parantaa seurantaa ja jatkotoimia pääosaston teettämien tarkastusten avulla tehtyjen havaintojen osalta. Laatuasteikon tavoin uusi sovelluskaan ei kata edunsaajien suoraan teettämiä tarkastuksia, joiden osalta nykyinen seurantajärjestelmä ei voi antaa pääosastolle luotettavaa tietoa yhteenlasketuista kuluista ja tuloksista. |
| --- | --- |

40.

Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on myös kehittänyt uuden tarkastussovelluksen, joka otettiin käyttöön vuoden 2015 toisella puoliskolla ja jonka avulla voidaan parantaa seurantaa ja jatkotoimia pääosaston teettämien tarkastusten avulla tehtyjen havaintojen osalta. Laatuasteikon tavoin uusi sovelluskaan ei kata edunsaajien suoraan teettämiä tarkastuksia, joiden osalta nykyinen seurantajärjestelmä ei voi antaa pääosastolle luotettavaa tietoa yhteenlasketuista kuluista ja tuloksista.

| 41. | Asiakirjahallinnon ja hankinnan aloilla pääosasto on toteuttanut useita toimenpiteitä, joiden avulla on tarkoitus parantaa sekä komission että edunsaajien tilannetta (46). Arvioituun virhetasoon vaikuttavat kuitenkin edelleen eniten todentavien asiakirjojen puuttuminen ja hankintasääntöjen noudattamatta jättäminen. |
| --- | --- |

41.

Asiakirjahallinnon ja hankinnan aloilla pääosasto on toteuttanut useita toimenpiteitä, joiden avulla on tarkoitus parantaa sekä komission että edunsaajien tilannetta (46). Arvioituun virhetasoon vaikuttavat kuitenkin edelleen eniten todentavien asiakirjojen puuttuminen ja hankintasääntöjen noudattamatta jättäminen.

Vuoden 2015 jäännösvirhetason selvitys

| 42. | Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston selvityksessä vuodelta 2015 arvioidaan neljättä kertaa niiden virheiden osuutta, joita ei ollut estetty, havaittu eikä korjattu hallinnoinnin tarkastuksilla. |
| --- | --- |

42.

Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston selvityksessä vuodelta 2015 arvioidaan neljättä kertaa niiden virheiden osuutta, joita ei ollut estetty, havaittu eikä korjattu hallinnoinnin tarkastuksilla.

| 42. | Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto aikoo soveltaa laadunvarmistusjärjestelmää myös edunsaajien suoraan teettämiin menotarkastuksiin. Koska järjestelmän puutteet liittyvät kuitenkin osittain puutteisiin erityyppisten toimeksiantojen tehtävänkuvauksissa, kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto tarkistaa ensin tehtävänkuvaukset. Tehtävänkuvausten tarkistukseen sisältyy tiukempien laatuvaatimusten ohella toimien selkeämpi keskittäminen tarkastusten kannalta hyödyllisiin tuloksiin. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Selvitystä varten tarkastettiin edustava otos tapahtumia, jotka liittyivät syyskuun 2014 ja elokuun 2015 välisenä aikana päätökseen saatuihin sopimuksiin. Selvityksen tulokset esitetään vuotuisessa toimintakertomuksessa (47). Selvityksessä jäännösvirhetasoksi arvioidaan 2,20  prosenttia eli taso ylittää komission asettaman kahden prosentin olennaisuusrajan. Tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2013 vuosikertomuksessa (48) antaman suosituksen mukaisesti vuotuisessa toimintakertomuksessa ilmoitettiin jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen laajuus ja sen rajoitteet suhteessa tarkastustoimeksiantoon (49). |
| --- | --- |

43.

Selvitystä varten tarkastettiin edustava otos tapahtumia, jotka liittyivät syyskuun 2014 ja elokuun 2015 välisenä aikana päätökseen saatuihin sopimuksiin. Selvityksen tulokset esitetään vuotuisessa toimintakertomuksessa (47). Selvityksessä jäännösvirhetasoksi arvioidaan 2,20  prosenttia eli taso ylittää komission asettaman kahden prosentin olennaisuusrajan. Tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2013 vuosikertomuksessa (48) antaman suosituksen mukaisesti vuotuisessa toimintakertomuksessa ilmoitettiin jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen laajuus ja sen rajoitteet suhteessa tarkastustoimeksiantoon (49).

| 43. | Komissio harkitsee tätä mahdollisuutta. Koska menotarkastuksia on tehty huomattava määrä ja niiden seurannan edellyttämiin jatkotoimiin ja resurssi-investointeihin on vain rajalliset mahdollisuudet, kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston on ensin arvioitava kustannukset ja hyödyt, joita niiden sisällyttäminen uuteen tarkastussovellukseen aiheuttaa. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Selvityksessä yksilöitiin seuraavat virheiden päälajit:






  a) | edunsaajaorganisaatiot eivät toimittaneet asianmukaista aineistoa, joka olisi osoittanut tukikelpoisuuden (35 prosenttia jäännösvirhetasosta) |
| --- | --- | --- |

44.

Selvityksessä yksilöitiin seuraavat virheiden päälajit:

a)

edunsaajaorganisaatiot eivät toimittaneet asianmukaista aineistoa, joka olisi osoittanut tukikelpoisuuden (35 prosenttia jäännösvirhetasosta)

| b) | edunsaajille (muille kuin kansainvälisille järjestöille) aiheutuneet menot eivät oikeuta saamaan tukea (25 prosenttia jäännösvirhetasosta) |
| --- | --- |

b)

edunsaajille (muille kuin kansainvälisille järjestöille) aiheutuneet menot eivät oikeuta saamaan tukea (25 prosenttia jäännösvirhetasosta)

| c) | tapahtumien arvioitiin sisältävän virheitä, koska tapahtumien sääntöjenmukaisuuden arviointia varten ei ollut saatavilla riittävästi evidenssiä (20 prosenttia jäännösvirhetasosta) |
| --- | --- |

c)

tapahtumien arvioitiin sisältävän virheitä, koska tapahtumien sääntöjenmukaisuuden arviointia varten ei ollut saatavilla riittävästi evidenssiä (20 prosenttia jäännösvirhetasosta)

| d) | kansainvälisille järjestöille aiheutuneet menot eivät oikeuta saamaan tukea (15 prosenttia jäännösvirhetasosta) |
| --- | --- |

d)

kansainvälisille järjestöille aiheutuneet menot eivät oikeuta saamaan tukea (15 prosenttia jäännösvirhetasosta)

| e) | määriä jäi perimättä tai oikaisematta (viisi prosenttia jäännösvirhetasosta). |
| --- | --- |

e)

määriä jäi perimättä tai oikaisematta (viisi prosenttia jäännösvirhetasosta).

| 44. | Komissio arvostaa sitä, että tilintarkastustuomioistuin huomioi käyttöön otetut toimenpiteet. Tarkistettuihin sopimus- ja hankintamalleihin sisällytetyt toimenpiteet alkavat näkyä vasta vähitellen tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa, kun tarkistettuihin malleihin perustuvat sitoumukset lisääntyvät tilintarkastustuomioistuimen tapahtumaotoksessa. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kuten tilintarkastustuomioistuin totesi viimevuotisessa kertomuksessaan, vuoden 2014 jäännösvirhetason selvityksessä havaittiin, että parantamisen varaa oli useassa kohtaa (50). Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto otti käyttöön lieventäviä toimenpiteitä vuoden 2015 jäännösvirhetasoa koskevaa selvitystä silmällä pitäen. Ne on kohdistettu kaikkiin puutteisiin jäännösvirhetasoon sovellettavaa arviointimenetelmää lukuun ottamatta. Menetelmää ei ole muutettu, ja se jättää edelleen liian paljon harkinnanvaraa yksittäisten virhetasojen laskentaan. |
| --- | --- |

45.

Kuten tilintarkastustuomioistuin totesi viimevuotisessa kertomuksessaan, vuoden 2014 jäännösvirhetason selvityksessä havaittiin, että parantamisen varaa oli useassa kohtaa (50). Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto otti käyttöön lieventäviä toimenpiteitä vuoden 2015 jäännösvirhetasoa koskevaa selvitystä silmällä pitäen. Ne on kohdistettu kaikkiin puutteisiin jäännösvirhetasoon sovellettavaa arviointimenetelmää lukuun ottamatta. Menetelmää ei ole muutettu, ja se jättää edelleen liian paljon harkinnanvaraa yksittäisten virhetasojen laskentaan.

Vuotuisen toimintakertomuksen arviointi

| 46. | Kolmena edellisenä vuonna (2012–2014) pääjohtaja on esittänyt yleisvarauman kaikkien kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Pääjohtaja esitti tilintarkastustuomioistuimen huomautusten (51) perusteella riskieriytetyn tarkastuslausuman vuoden 2015 toimintakertomuksessa. |
| --- | --- |

46.

Kolmena edellisenä vuonna (2012–2014) pääjohtaja on esittänyt yleisvarauman kaikkien kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Pääjohtaja esitti tilintarkastustuomioistuimen huomautusten (51) perusteella riskieriytetyn tarkastuslausuman vuoden 2015 toimintakertomuksessa.

| 47. | Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto analysoi tilintarkastustuomioistuimen tulokset ja vuosia 2012–2014 (52) koskevien jäännösvirhetasoselvitysten tulokset ja arvioi kaksi menoalaa riskialttiiksi: i) suoraan hallinnoidut avustukset ja ii) välillinen hallinnointi kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Tästä seurasi, että näistä kahdesta alasta esitettiin olennaista virhetasoa koskeva varauma. Tämä vastaa tilintarkastustuomioistuimen tässä vuosikertomuksessa ja aiemmissa vuosikertomuksissa esittämiä huomautuksia (53). Lisäksi esitettiin varauma Afrikan rauhanrahastosta, koska komission sisäisen tarkastuksen osasto oli havainnut valvonnassa puutteita. |
| --- | --- |

47.

Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto analysoi tilintarkastustuomioistuimen tulokset ja vuosia 2012–2014 (52) koskevien jäännösvirhetasoselvitysten tulokset ja arvioi kaksi menoalaa riskialttiiksi: i) suoraan hallinnoidut avustukset ja ii) välillinen hallinnointi kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Tästä seurasi, että näistä kahdesta alasta esitettiin olennaista virhetasoa koskeva varauma. Tämä vastaa tilintarkastustuomioistuimen tässä vuosikertomuksessa ja aiemmissa vuosikertomuksissa esittämiä huomautuksia (53). Lisäksi esitettiin varauma Afrikan rauhanrahastosta, koska komission sisäisen tarkastuksen osasto oli havainnut valvonnassa puutteita.

| 48. | Välillistä hallinnointia edunsaajamaiden kanssa (54) koskevassa pääosaston riskianalyysissä vuosilta 2012–2014 todettiin 95 prosentin varmuudella, että virhetaso (55) oli menoalalla olennainen. Varainhoitovuodelta 2015 ei kuitenkaan esitetty varaumaa, sillä virhetaso pieneni merkittävästi vuoden 2015 jäännösvirhetasoselvityksessä. Vuoden 2015 jäännösvirhetasotulokset eivät kuitenkaan ole lainkaan yhtä luotettavat (56) kuin vuosia 2012–2014 koskevan analyysin tulokset. |
| --- | --- |

48.

Välillistä hallinnointia edunsaajamaiden kanssa (54) koskevassa pääosaston riskianalyysissä vuosilta 2012–2014 todettiin 95 prosentin varmuudella, että virhetaso (55) oli menoalalla olennainen. Varainhoitovuodelta 2015 ei kuitenkaan esitetty varaumaa, sillä virhetaso pieneni merkittävästi vuoden 2015 jäännösvirhetasoselvityksessä. Vuoden 2015 jäännösvirhetasotulokset eivät kuitenkaan ole lainkaan yhtä luotettavat (56) kuin vuosia 2012–2014 koskevan analyysin tulokset.

| 48. | Arviointien määrä on vähentynyt vuosi vuodelta (2012: 43, 2013: 18, 2014: 15, 2015: 10). Arviointeja suorittava toimeksisaajan henkilöstö supistettiin kahteen henkilöön, ja jokaisen arvioinnin tarkistaa johtaja ja kumppani johdonmukaisen linjan varmistamiseksi. Tämä menettely vähentää harkintavaltaa yksittäisten tapahtumien virhetason arvioinnissa. |
| --- | --- |

48.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

| 49. | Toisin kuin suoran hallinnoinnin alalla kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston arvioinnissa edunsaajamaiden kanssa toteutetusta välillisestä hallinnoinnista ei tehdä eroa seuraavien kahden keskeisen alan välillä, joilla on eri varainkäyttö- ja valvontamekanismit ja niin ollen myös erilaiset riskiprofiilit: i) avustukset (57) ja ii) sopimukset julkisista hankinnoista (58). Pääosasto katsoo, että riski on suoraan täytäntöönpannuissa avustuksissa suuri. Tämä tarkoittaisi sitä, että riskianalyysin on oltava samantasoinen edunsaajamaiden (kehitysmaiden) välillisesti täytäntöönpanemien avustusten kohdalla. |
| --- | --- |

49.

Toisin kuin suoran hallinnoinnin alalla kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston arvioinnissa edunsaajamaiden kanssa toteutetusta välillisestä hallinnoinnista ei tehdä eroa seuraavien kahden keskeisen alan välillä, joilla on eri varainkäyttö- ja valvontamekanismit ja niin ollen myös erilaiset riskiprofiilit: i) avustukset (57) ja ii) sopimukset julkisista hankinnoista (58). Pääosasto katsoo, että riski on suoraan täytäntöönpannuissa avustuksissa suuri. Tämä tarkoittaisi sitä, että riskianalyysin on oltava samantasoinen edunsaajamaiden (kehitysmaiden) välillisesti täytäntöönpanemien avustusten kohdalla.

| 50. | Pääosasto arvioi, että vuonna 2015 suoritettujen maksujen (5 746  miljoonaa euroa) riskialainen kokonaismäärä (59) oli 174 miljoonaa euroa (3,0  prosenttia vuoden 2015 maksuista). Pääosasto arvioi, että tästä määrästä 50 miljoonan euron maksuihin (29 prosenttia) tehdään oikaisu seuraavina vuosina (60) tehtävissä tarkastuksissa. Laskettu määrä on virheiden ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuosina 2009–2015 annettujen perintämääräysten keskimääräinen vuotuinen määrä. Arvio ylittää kuitenkin olennaisella tavalla pääosaston tulevan oikaisukapasiteetin, koska siinä ei ole jätetty pois i) ennakkomaksujen ja kertyneen koron perintää, joka ei vaikuta hyväksyttyjen menojen tuleviin oikaisuihin, ja ii) aiemmin annettujen perintämääräysten peruuntumisia. On vaikeaa arvioida, miten paljon liian suurena määrä oli ilmoitettu koko kaudelta 2009–2015 (61). |
| --- | --- |

50.

Pääosasto arvioi, että vuonna 2015 suoritettujen maksujen (5 746  miljoonaa euroa) riskialainen kokonaismäärä (59) oli 174 miljoonaa euroa (3,0  prosenttia vuoden 2015 maksuista). Pääosasto arvioi, että tästä määrästä 50 miljoonan euron maksuihin (29 prosenttia) tehdään oikaisu seuraavina vuosina (60) tehtävissä tarkastuksissa. Laskettu määrä on virheiden ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuosina 2009–2015 annettujen perintämääräysten keskimääräinen vuotuinen määrä. Arvio ylittää kuitenkin olennaisella tavalla pääosaston tulevan oikaisukapasiteetin, koska siinä ei ole jätetty pois i) ennakkomaksujen ja kertyneen koron perintää, joka ei vaikuta hyväksyttyjen menojen tuleviin oikaisuihin, ja ii) aiemmin annettujen perintämääräysten peruuntumisia. On vaikeaa arvioida, miten paljon liian suurena määrä oli ilmoitettu koko kaudelta 2009–2015 (61).

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHTOPÄÄTÖS JA SUOSITUKSET

Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös

| 51. | Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että EKR:jen taloudellinen asema sekä toimien tulokset, rahavirrat ja nettovarallisuuden muutokset päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty EKR:jen 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetussa tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein varainhoitoasetuksen ja tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

51.

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että EKR:jen taloudellinen asema sekä toimien tulokset, rahavirrat ja nettovarallisuuden muutokset päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty EKR:jen 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetussa tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein varainhoitoasetuksen ja tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

| 51. | Edunsaajamaiden kanssa toteutetun välillisen hallinnoinnin riski-indeksi on toki suurempi kuin muilla menoaloilla, joiden osalta ei esitetty varaumaa. Se ei kuitenkaan poikennut merkittävästi keskiarvosta, joka on vuonna 2015 hyvin lähellä olennaisuusrajaa. Seuraavaa vuotuista toimintakertomusta laadittaessa aletaan käyttää uutta arviointia. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat johtopäätökset 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta:






  a) | EKR:jen tulojen virhetaso ei ole olennainen |
| --- | --- | --- |

52.

Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat johtopäätökset 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta:

a)

EKR:jen tulojen virhetaso ei ole olennainen

| b) | EKR:jen maksutapahtumien virhetaso on olennainen (ks. kohdat 26–35). Tapahtumatarkastuksessa ilmeni, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 3,8  prosenttia (ks.
  liite 1
  ). |
| --- | --- |

b)

EKR:jen maksutapahtumien virhetaso on olennainen (ks. kohdat 26–35). Tapahtumatarkastuksessa ilmeni, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 3,8  prosenttia (ks.
  liite 1
  ).

| 52. | Raportointivaatimukset ja käytettävissä olevat tiedot on saatettava tasapainoon, kun suunnitellaan sisäisen valvonnan malleja valvontajärjestelmän määrittelemiseksi vuotuisessa toimintakertomuksessa. On toki mahdollista, että välillisen hallinnoinnin osana myönnetyillä avustuksilla on suoran hallinnoinnin osana myönnettyjä avustuksia vastaava riski-indeksi. Koska sisäisen valvonnan malliin ICT 4 (edunsaajamaiden kanssa toteutettu välillinen hallinnointi) yhdistetyt sopimukset ovat kuitenkin niin heterogeenisia ja jotkin niistä muodostavat suhteellisen pienen otoksen, komissio ei voinut syventää analyysia. |
| --- | --- |

52.

Suositukset

| 53. | Liitteessä 2
  esitetään tulokset tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksesta, joka koski aiempien vuosien vuosikertomuksissa (62) esitettyjen suositusten perusteella toteutettujen toimien edistymistä. Tilintarkastustuomioistuin antoi vuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa 12 suositusta. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on pannut niistä 11 täytäntöön kokonaan ja yhden suurimmaksi osaksi. |
| --- | --- |

53.

Liitteessä 2
  esitetään tulokset tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksesta, joka koski aiempien vuosien vuosikertomuksissa (62) esitettyjen suositusten perusteella toteutettujen toimien edistymistä. Tilintarkastustuomioistuin antoi vuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa 12 suositusta. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on pannut niistä 11 täytäntöön kokonaan ja yhden suurimmaksi osaksi.

| 53. | Oikaisukapasiteetin laskelmaan sisällytettiin ainoastaan ennakkomaksujen ja kertyneen koron perintätoimet, jotka oli varustettu perintätilanteen kirjauksen yhteydessä koodilla ”virheitä” tai ”sääntöjenvastaisuuksia”. Ne ovat vain osa ennakkomaksuista ja kertyneestä korosta vuonna 2015 annettuja perintämääräyksiä. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin, jotta oikaisukapasiteettia koskevasta arviosta jätettäisiin vastaisuudessa pois tällaiset perintämääräykset ja perintämääräykset, jotka on peruttu. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella seuraavaa: |
| --- | --- |

54.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella seuraavaa:

| — | Suositus 1: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto laajentaa laatuasteikon käyttöä edunsaajien suoraan teettämiin tarkastuksiin ja menotarkastuksiin. |
| --- | --- |

—

Suositus 1: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto laajentaa laatuasteikon käyttöä edunsaajien suoraan teettämiin tarkastuksiin ja menotarkastuksiin.

Komissio hyväksyy suosituksen. Komissiossa valmistaudutaan jo mukauttamaan laatuasteikko menotarkastusten erityispiirteisiin, tarpeisiin ja toteuttamistapoihin.

| — | Suositus 2: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto muuttaa tarkastusten ja menotarkastusten toimeksiantoa, jotta tosiasiallisesti tehdystä työstä saataisiin kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen niiden laadun arvioinnissa uudella laatuasteikolla. |
| --- | --- |

—

Suositus 2: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto muuttaa tarkastusten ja menotarkastusten toimeksiantoa, jotta tosiasiallisesti tehdystä työstä saataisiin kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen niiden laadun arvioinnissa uudella laatuasteikolla.

Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio toteuttaa jo tämänsuuntaisia toimia.

| — | Suositus 3: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto tekee edunsaajien suoraan teettämien tarkastusten ja menotarkastusten seurannan parantamisesta kustannushyötyanalyysin sisällyttämällä ne uuteen tarkastussovellukseen. |
| --- | --- |

—

Suositus 3: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto tekee edunsaajien suoraan teettämien tarkastusten ja menotarkastusten seurannan parantamisesta kustannushyötyanalyysin sisällyttämällä ne uuteen tarkastussovellukseen.

Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio tekee kustannushyötyanalyysin edunsaajien teettämien tarkastusten ja menotarkastusten sisällyttämisestä uuteen tarkastussovellukseen. Tämän analyysin perusteella komissio päättää, toteutetaanko tämä toimenpide vai ei.

| — | Suositus 4: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto soveltaa asianmukaisia seuraamuksia niihin organisaatioihin, jotka eivät noudata velvollisuuttaan toimittaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kannalta välttämätöntä todentavaa aineistoa. |
| --- | --- |

—

Suositus 4: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto soveltaa asianmukaisia seuraamuksia niihin organisaatioihin, jotka eivät noudata velvollisuuttaan toimittaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kannalta välttämätöntä todentavaa aineistoa.

Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio jatkaa toimiaan saattaakseen voimaan säännökset, jotka koskevat tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomaa kysymystä.

| — | Suositus 5: Edunsaajamaiden kanssa toteutettavan välillisen hallinnoinnin yhteydessä suoritettavien maksujen osalta kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto i) tukee tarkastuslausumaa tilastollisesti mahdollisimman luotettavalla evidenssillä ja ii) erottaa toisistaan tukimuodot, joilla on erilaiset riskiprofiilit, kuten tehdään suoran hallinnoinnin alaan kuuluvien maksujen kohdalla. |
| --- | --- |

—

Suositus 5: Edunsaajamaiden kanssa toteutettavan välillisen hallinnoinnin yhteydessä suoritettavien maksujen osalta kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto i) tukee tarkastuslausumaa tilastollisesti mahdollisimman luotettavalla evidenssillä ja ii) erottaa toisistaan tukimuodot, joilla on erilaiset riskiprofiilit, kuten tehdään suoran hallinnoinnin alaan kuuluvien maksujen kohdalla.

Komissio hyväksyy suosituksen. Seuraavaa vuotuista toimintakertomusta laadittaessa aletaan käyttää uutta riskinarviointia. Arvioinnin perusteella komissio päättää, onko eri riskiprofiilien erottelu edunsaajamaiden kanssa toteutetun välillisen hallinnoinnin yhteydessä mahdollista tai tarpeen.

| — | Suositus 6: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto tarkistaa arviotaan tulevasta oikaisukapasiteetistaan jättämällä pois laskelmista i) käyttämättä olevien ennakkomaksujen ja kertyneiden korkojen takaisinperinnän ja ii) aiemmin annettujen perintämääräysten peruuntumiset. |
| --- | --- |

—

Suositus 6: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto tarkistaa arviotaan tulevasta oikaisukapasiteetistaan jättämällä pois laskelmista i) käyttämättä olevien ennakkomaksujen ja kertyneiden korkojen takaisinperinnän ja ii) aiemmin annettujen perintämääräysten peruuntumiset.

Komissio hyväksyy suosituksen. Se ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla

| — | oikaisukapasiteetin arviosta jätetään vastaisuudessa pois ennakkomaksujen perintätoimet, jotka on varustettu perintätilanteen kirjauksen yhteydessä koodilla ”virheitä” tai ”sääntöjenvastaisuuksia”, sekä aiemmin annettujen perintämääräysten peruutukset, |
| --- | --- |

—

oikaisukapasiteetin arviosta jätetään vastaisuudessa pois ennakkomaksujen perintätoimet, jotka on varustettu perintätilanteen kirjauksen yhteydessä koodilla ”virheitä” tai ”sääntöjenvastaisuuksia”, sekä aiemmin annettujen perintämääräysten peruutukset,

| — | vältetään virheitä kertyneen koron takaisinperintää koskevissa koodimerkinnöissä. |
| --- | --- |

—

vältetään virheitä kertyneen koron takaisinperintää koskevissa koodimerkinnöissä.

---

(1)  Jäsenvaltiokohtainen jakoperuste määritetään kunkin EKR:n kohdalla prosenttiosuutena varojen kokonaismäärästä.

(2)  Neuvoston asetus (EU) 2015/323, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015, yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EUVL L 58, 3.3.2015, s. 17), 43, 48–50 ja 58 artikla.

(3)  Näitä toimia koskevaan tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen sovellettavista säännöistä määrätään vuonna 2012 tehdyssä EIP:n, komission ja tilintarkastustuomioistuimen välisessä kolmikantasopimuksessa (neuvoston asetus (EY) N:o 215/2008 (EUVL L 78, 19.3.2008, s. 1), 134 artikla). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma ei kata investointikehystä.

(4)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 3/2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EUVL C 370, 17.12.2013), kohta 6.

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

(6)  Vuonna 2015 humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto hallinnoi EKR:jen menoista 4,1:tä prosenttia.

(7)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus EU:n talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2015, kahdeksas luku (”Globaali Eurooppa” ja ”Turvallisuus ja kansalaisuus”).

(8)  Budjettituen yhteydessä komissio siirtää varat kumppanimaan valtionkassaan. Näillä talousarvion lisävaroilla tuetaan kansallista kehitysstrategiaa.

(9)  Suoran hallinnoinnin yhteydessä komissio (keskustoimipaikka tai edustustot) huolehtii tuen täytäntöönpanosta suoraan. Välillisen hallinnoinnin yhteydessä täytäntöönpano on siirretty kolmannelle maalle (entinen hajautettu hallinnointi), kansainväliselle järjestölle (entinen yhteishallinnointi) tai kansalliselle elimelle, kuten EU:n jäsenvaltioiden kehitysvirastoille (entinen välillinen keskitetty hallinnointi).

(10)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 3/2013, kohdat 3 ja 4.

(11)  Budjettitukea maksettiin EKR:ista varainhoitovuonna 2015 yhteensä 763 miljoonaa euroa.

(12)  EKR:ista suoritettujen, kansainvälisten järjestöjen useiden rahoittajien tuella toteuttamiin hankkeisiin suunnattujen maksujen määrä oli varainhoitovuonna 2015 yhteensä 680 miljoonaa euroa. Sitä osuutta määrästä, johon sovelletaan nimellistä lähestymistapaa, ei voida määrittää, koska komissio ei kohdista siihen erillistä seurantaa.

(13)  EUVL L 210, 6.8.2013, s. 1.

(14)  Määrään sisältyy EIP:n hallinnoima 1 139 miljoonan euron osuus.

(15)  2014: 621 miljoonaa euroa; 2013: 3 923 miljoonaa euroa; 2012: 3 163 miljoonaa euroa.

(16)  EKR:jen talousarviot ja yleinen talousarvio yhteensä.

(17)  Vanhat maksamatta olevat määrät.

(18)  Sopimuksen voimassaolon katsotaan päättyneen, jos sopimus on avoinna vielä, kun sopimuksen kattaman toimintakauden loppumisesta on kulunut yli 18 kuukautta. Sopimusten päättämisviiveet lisäävät sääntöjenmukaisuuteen liittyvien virheiden riskiä, sillä todentavaa aineistoa voi olla vaikea jäljittää, jos sitä ei ole arkistoitu asianmukaisesti ja hankkeen ydinhenkilöstö ei työskentele enää hankkeessa. Sopimusten päättäminen myöhässä saattaa viivästyttää myös käyttämättä olevien ennakkomaksujen ja tukeen oikeuttamattomien menojen takaisinperintää.

(19)  EKR:jen vanhojen avoimien ennakkomaksujen määrän vähentäminen: 39 prosenttia saavutettu (25 prosenttia tavoitearvosta); ERK:jen vanhojen maksamatta olevien sitoumusten vähentäminen: 46 prosenttia saavutettu (25 prosenttia tavoitearvosta).

(20)  15,38 prosenttia sopimuksista, joiden voimassaolo on päättynyt (15 prosenttia tavoitearvosta).

(21)  Niistä 4,5 miljardin euron sopimuksista, joiden voimassaolo oli päättynyt, EKR:jien osuus oli 2,9 miljardia euroa (64 prosenttia). Päättyneiden sopimusten osuus kaikista avoimista EKR-sopimuksista oli 19,4 prosenttia; niiden osuus kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston salkun kokonaismäärästä oli 15,4 prosenttia. Päättyneistä 1 091:stä EKR:jen sopimuksesta 182 sopimuksen (311 miljoonaa euroa eli 16,7 prosenttia sopimuksista ja 10,9 prosenttia arvosta) toimintakausi päättyi ennen vuotta 2010.

(22)  Yhdenteentoista EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 43, 48–50 ja 58 artiklan mukaisesti tarkastuslausuma ei koske EIP:n hallinnoimia ja sen vastuulla olevia EKR:n varoja.

(23)  Yhdenteentoista EKR:oon sovellettava varainhoitoasetus.

(24)  EKR:n tilinpitäjän vahvistamat kirjanpitosäännöt ja -menetelmät perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai, tarvittaessa, kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Financial Reporting Standards).

(25)  Ks. asetus (EU) N:o 2015/323, 44 artikla: rahoituksen toteutumaselvitykseen sisältyy taulukoita, joissa esitetään määrärahat, maksusitoumukset, käyttötarkoitukseensa sidotut varat ja maksusuoritukset.

(26)  Ks. asetus (EU) N:o 2015/323, 44 artikla: tilinpäätöslaskelmat sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman ja nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman.

(27)  Ks. asetus (EU) N:o 2015/323, 43 artikla.

(28)  Afrikan unioni, Burkina Faso, Burundi, Ghana, Guinea-Bissau, Haiti, Kenia, Keski-Afrikan tasavalta, Kongon demokraattinen tasavalta, Madagaskar, Malawi, Mali, Mosambik, Niger, Nigeria, Norsunluurannikko, Papua-Uusi-Guinea, Tansania ja Uganda.

(29)  Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto: 29 maksua; ECHO: seitsemän humanitaarista apua koskevaa maksua.

(30)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 4.

(31)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 25, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 20.

(32)  Käyttämättä olevan ennakkomaksun perintä oli kirjattu väärin virheestä tai sääntöjenvastaisuudesta johtuvaksi perinnäksi. Myös tämä vaikutti arvioon kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston tulevasta oikaisukapasiteetista. Ks. tämän kertomuksen kohta 50 ja alaviite 61.

(33)  Kirjauksesta vastaavat toimihenkilöt olivat luokitelleet perintämääräyksen väärin kirjanpitojärjestelmään.

(34)  Tilintarkastustuomiostuin laskee arvioidun virhetason edustavan otoksen perusteella. Ilmoitettu luku on paras arvio. Tilintarkastustuomioistuin katsoo 95 prosentin varmuudella, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 1,6 prosentin (alempi virheraja) ja 6,0 prosentin (ylempi virheraja) välillä.

(35)  Ilmoitettu luku on paras arvio ja perustuu 108 tapahtuman edustavaan otokseen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo 95 prosentin varmuudella, että perusjoukon virhetaso on 3,0 prosentin (alempi virheraja) ja 8,6 prosentin (ylempi virheraja) välillä.

(36)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 31.

(37)  Tilintarkastustuomioistuin raportoi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä kun dokumentaatiota ei ole saatavilla lainkaan, kun raportoidun toimen tosiasiallisesta toteutumisesta ei ole evidenssiä tai kun veloitettujen kulujen ja toimitettujen tositteiden välillä ei ole yhteyttä. Tilintarkastustuomioistuin raportoi dokumentaation puuttumisesta pääasiassa kahdesta syystä: i) asiakirjaa ei ole koskaan ollutkaan (tämä olisi pitänyt havaita ennakkotarkastuksissa) tai ii) asiakirja on olemassa, mutta sitä ei kyetty jäljittämään, mikä on osoitus puutteellisesta asiakirjahallinnosta.

(38)  ”Vähentää puolella – vuosina 1990–2015 – nälästä kärsivien ihmisten osuutta”.

(39)  Todentavien asiakirjojen ja pakollisten tarkastusten perusteella.

(40)  Kolmessa tapauksessa eli 0,3 prosenttiyksikön kohdalla komissio teki virheen itse, ja kuudessa tapauksessa eli 1,4 prosenttiyksikön kohdalla virhe oli edunsaajien tekemä.

(41)  Nämä virheet vaikuttivat arvioituun virhetasoon 1,3 prosenttiyksikön verran.

(42)  Ks. kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston toimintakertomus vuodelta 2013, sivut 188–190 sekä 195 ja 196.

(43)  Esimerkkejä: riskianalyysi tuli pakolliseksi EU:n edustustojen ja kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston osastojen vuotuisten tarkastussuunnitelmien laadinnassa; b) avustussopimusmalleja on tarkistettu siten, että kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto voi valita tarkastajat tai tehdä heidän kanssaan sopimukset suoraan; c) tietoisuutta yleisimmistä virhetyypeistä on lisätty ja kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston henkilöstölle ja edunsaajille on järjestetty koulutusta ja heidän valmiuksiaan on parannettu talouden ja valvonnan alalla.

(44)  Laatuasteikko on väline, jonka avulla arvioidaan varmuutta, joka on saatu tukikelpoisuutta ja rahoituksen asianmukaista käyttöä koskevaan tarkastukseen liittyvän toimeksiannon perusteella. Tarkoituksena on varmistaa, että hyväksytyt kertomukset ovat riittävän laadukkaita.

(45)  Esim. menotarkastus on pakollinen avustusten ja yli 100 000 euron palkkioperusteisten palvelusopimusten kohdalla.

(46)  Asiakirjahallinto: a) kootut asiakirjahallinto-ohjeet; b) tietoisuuden lisääminen ja koulutus; c) alueelliset seminaarit kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston henkilöstölle; d) asianmukaista arkistointia koskeva opastus jaetaan edunsaajien kanssa; e) avustusten saajille uusi velvoite ilmoittaa, mihin asiakirjat on arkistoitu jne.

Hankinta: a) hankintasääntöjen yksinkertaistaminen; b) selkeämmät valintaperusteet; c) sopimusmenettelyjä koskeva jatkokoulutus; d) yleisempiä virhetyyppejä koskevat alueelliset seminaarit; e) opasasiakirjojen helpompi saatavuus verkossa jne.

(47)  Ks. kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2015, sivut 42 ja 43.

(48)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 51 ja suositus 5.

(49)  Ks. kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2015, 25 alaviite.

(50)  Esimerkkejä: a) aiemman tarkastustyön hyödyntämiselle asetettujen ehtojen noudattaminen; b) tarkastusevidenssiä koskevan dokumentaation riittävyys johtopäätösten tueksi; c) perusteet päätökselle jättää testatussa otoksessa havaittu virhe ekstrapoloimatta tapahtuman koko määrään ja d) yksittäisten tapahtumien virhetason arvioinnissa on liikaa harkintavaltaa.

(51)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 45, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 44.

(52)  Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto suoritti riskianalyysin viidestä keskeisestä menoalasta: i) suora hallinnointi – avustukset (17 prosenttia pääosaston vuoden 2015 kokonaismenoista), ii) suora hallinnointi – budjettituki (23 prosenttia), iii) suora hallinnointi – hankinta (seitsemän prosenttia), iv) välillinen hallinnointi edunsaajamaiden kanssa (22 prosenttia) ja v) välillinen hallinnointi kansainvälisten järjestöjen ja EU:n jäsenvaltioiden virastojen kanssa (26 prosenttia).

(53)  Tämän vuosikertomuksen kohta 30; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 31, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 25.

(54)  Ohjelmien täytäntöönpano (sekä avustukset että julkiset sopimukset) on siirretty edunsaajamaan kansallisille viranomaisille ja EKR:n alalla lähinnä kansalliselle tulojen ja menojen hyväksyjälle.

(55)  Edunsaajamaiden kanssa toteutetun välillisen hallinnoinnin keskimääräinen virhetaso vuosina 2012–2014 arvioitiin 3,56 prosentiksi (95 prosentin varmuustasolla: 1,67–5,45 prosenttia) jäännösvirhetasoon liittyvien 141 tapahtuman osalta ja 3,78 prosentiksi (95 prosentin varmuustasolla: 2,19–5,37 prosenttia) tarkastuslausumaan liittyvien 264 tapahtuman osalta.

(56)  Vuoden 2015 jäännösvirhetasoa koskevassa selvityksessä tutkittiin edunsaajamaiden kanssa toteutetun välillisen hallinnoinnin alalta 51 tapahtumaa.

(57)  Työsuunnitelmat mukaan luettuina.

(58)  Urakka-, palvelu- tai tavarasopimukset, joiden osalta tehtävästä hankinnasta vastaavat edunsaajamaan kansalliset viranomaiset. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto ei ole sopimuspuoli, mutta hyväksyy sopimuksen rahoitusta varten.

(59)  Paras maltillinen arvio siitä vuoden aikana hyväksyttyjen menojen määrästä, joka ei maksujen suorittamisen aikaan ollut sovellettavissa olevien sopimusmääräysten ja säännösten mukainen.

(60)  Ks. kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2015, s. 58.

(61)  Tätä kysymystä käsitellään tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa vuonna 2015 annetuista EKR:n perintämääräyksistä, joiden arvo oli yhteensä 65 miljoonaa euroa ja joita käytettiin kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston tulevan oikaisukapasiteetin laskemiseen. Tästä määrästä ainoastaan 18 miljoonaa euroa liittyi virheiden korjaamiseen. Loput 47 miljoonaa euroa koski perintätoimia, jotka eivät vaikuta pääosaston oikaisukapasiteettiin. Niistä 45 miljoonaa euroa liittyi ennakkomaksujen takaisinperintään (37 miljoonaa euroa oli kirjattu avoimina ennakkomaksuina oikein ja kahdeksan miljoonaa euroa väärin tuloina) ja kaksi miljoonaa euroa kertyneiden korkojen takaisinperintään. Kyseisestä 18 miljoonan euron oikaisujen määrästä olisi vielä pitänyt vähentää 13 miljoonaa euroa aiemmin annettujen perintätoimien peruuntumisen takia.

(62)  Seurannan tarkoituksena oli tarkistaa suosituksiin perustuvien korjaavien toimien käyttöönotto ja olemassaolo, mutta ei arvioida niiden täytäntöönpanon vaikuttavuutta.

(63)  EKR:ista maksettu rahoitusosuus kattaa komissiossa ja EU:n edustustoissa aiheutuneet menot, jotka liittyvät EKR:jen avulla rahoitettavien toimien hallinnointiin tarvittavaan hallinnolliseen tukeen.

(64)  Kokonaissitoumukset liittyvät rahoituspäätöksiin. Yksittäiset sitoumukset liittyvät yksittäisiin sopimuksiin.

Lähde: Varainhoitovuoden 2015 konsolidoitu tilinpäätös: 8., 9., 10. ja 11. EKR.

(65)  Sisältää 8., 9.,10. ja 11. EKR:n alkuperäiset määrärahat, yhteisrahoituksen, korot, muut varat ja siirrot edeltävistä EKR:ista.

(66)  Prosentuaalisena osuutena varoista.

(67)  Negatiiviset määrät vastaavat vapautettuja määrärahoja.

(68)  Kokonaissitoumukset liittyvät rahoituspäätöksiin.

(69)  Yksittäiset sitoumukset liittyvät yksittäisiin sopimuksiin.

(70)  Sitoumusten nettomäärä vapautettujen määrien jälkeen. Maksujen nettomäärä takaisinperittyjen määrien jälkeen.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, perustana EKR:n rahoituksen toteutusta koskevat kertomukset ja tilinpäätökset, tilanne 31. joulukuuta 2015.

---

LIITE 1

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – EUROOPAN KEHITYSRAHASTOT

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| |
| Maksutapahtumat yhteensä | 140 | 165 |
| |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| | | |
| Arvioitu virhetaso | 3,8  % | 3,8  % |
| | | |
| | Ylempi virheraja | 6,0  % | |
| | Alempi virheraja | 1,6  % | |

2015

2014

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Maksutapahtumat yhteensä

140

165

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Arvioitu virhetaso

3,8  %

3,8  %

Ylempi virheraja

6,0  %

Alempi virheraja

1,6  %

---

LIITE 2

AIEMPIEN SUOSITUSTEN SEURANTA – EUROOPAN KEHITYSRAHASTOT

| Vuosi | Tilintarkastustuomioistuimen suositus | Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Pantu kokonaan täytäntöön | Täytäntöönpano käynnissä | Ei ole pantu täytäntöön | Ei relevantti | Evidenssi riittämätön |
| Suurimmaksi osaksi | Joiltakin osin |
| 2013 | Suositus 1: EuropeAidin olisi varmistettava, että kaikki edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät perivät yli 750 000  euron ennakkomaksuista kertyneen koron vuosittain (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 51, suositus 1). | x | | | | | | |
| Suositus 2: EuropeAidin olisi saatettava CRIS-järjestelmän kehittäminen päätökseen vuoden 2014 loppuun mennessä, jotta 250 000 –750 000  euron suuruisista ennakkomaksuista kertyvät korot voidaan kirjata rahoitustoiminnasta kertyväksi tuotoksi (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 51, suositus 2). | x | | | | | | |
| Suositus 3: EuropeAidin olisi käytävä läpi toteutetusta valvonnasta kertyvän hyödyn kvantifiointi (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 51, suositus 3). | x | | | | | | |
| Suositus 4: EuropeAidin olisi raportoitava vuotuisessa toimintakertomuksessa, kuinka valvontajärjestelmän puutteiden korjaamista varten laaditun toimintasuunnitelman toteuttaminen on edistynyt (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 51, suositus 4). | x | | | | | | |
| Suositus 5: EuropeAidin olisi ilmoitettava vuotuisessa toimintakertomuksessa jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen laajuus sekä arvioitu alempi ja ylempi virheraja (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 51, suositus 5). | x | | | | | | |
| 2012 | Suositus 1: EuropeAidin olisi tarkistettava jäännösvirhetasoa koskevia menetelmiään (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 51, suositus 1). | x | | | | | | |
| Suositus 2: EuropeAidin olisi esitettävä vuotuisessa toimintakertomuksessa oikeellinen kuvaus jäännösvirhetasoa koskevien selvitysten tuloksista (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 51, suositus 2). | x | | | | | | |
| Suositus 3: EuropeAidin olisi varmistettava, että menot tarkastetaan ja hyväksytään oikea-aikaisesti (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 51, suositus 3). | x | | | | | | |
| Suositus 4: EuropeAidin olisi edistettävä täytäntöönpanokumppaneiden ja edunsaajien asiakirjahallinnon parantamista (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 51, suositus 4). | x | | | | | | |
| Suositus 5: EuropeAidin olisi toteutettava vaikuttavia toimenpiteitä edistääkseen ulkoisten tarkastajien toimittamien menotarkastusten laatua (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 51, suositus 5). | | x | | | | | |
| Suositus 6: EuropeAidin olisi varmistettava, että budjettitukimaksujen erityisehtoja noudatetaan oikein (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 51, suositus 6). | x | | | | | | |
| Suositus 7: EuropeAidin olisi varmistettava, että yli 750 000  euron ennakkomaksuista kertyvien korkojen osalta annetaan perintämääräykset vuosittain (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 51, suositus 7). | x | | | | | | |

Vuosi

Tilintarkastustuomioistuimen suositus

Tilintarkastustuomioistuimen analyysi edistymisestä

Komission vastaus

Pantu kokonaan täytäntöön

Täytäntöönpano käynnissä

Ei ole pantu täytäntöön

Ei relevantti

Evidenssi riittämätön

Suurimmaksi osaksi

Joiltakin osin

2013

Suositus 1: EuropeAidin olisi varmistettava, että kaikki edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät perivät yli 750 000  euron ennakkomaksuista kertyneen koron vuosittain (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 51, suositus 1).

x

Suositus 2: EuropeAidin olisi saatettava CRIS-järjestelmän kehittäminen päätökseen vuoden 2014 loppuun mennessä, jotta 250 000 –750 000  euron suuruisista ennakkomaksuista kertyvät korot voidaan kirjata rahoitustoiminnasta kertyväksi tuotoksi (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 51, suositus 2).

x

Suositus 3: EuropeAidin olisi käytävä läpi toteutetusta valvonnasta kertyvän hyödyn kvantifiointi (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 51, suositus 3).

x

Suositus 4: EuropeAidin olisi raportoitava vuotuisessa toimintakertomuksessa, kuinka valvontajärjestelmän puutteiden korjaamista varten laaditun toimintasuunnitelman toteuttaminen on edistynyt (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 51, suositus 4).

x

Suositus 5: EuropeAidin olisi ilmoitettava vuotuisessa toimintakertomuksessa jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen laajuus sekä arvioitu alempi ja ylempi virheraja (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 51, suositus 5).

x

2012

Suositus 1: EuropeAidin olisi tarkistettava jäännösvirhetasoa koskevia menetelmiään (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 51, suositus 1).

x

Suositus 2: EuropeAidin olisi esitettävä vuotuisessa toimintakertomuksessa oikeellinen kuvaus jäännösvirhetasoa koskevien selvitysten tuloksista (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 51, suositus 2).

x

Suositus 3: EuropeAidin olisi varmistettava, että menot tarkastetaan ja hyväksytään oikea-aikaisesti (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 51, suositus 3).

x

Suositus 4: EuropeAidin olisi edistettävä täytäntöönpanokumppaneiden ja edunsaajien asiakirjahallinnon parantamista (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 51, suositus 4).

x

Suositus 5: EuropeAidin olisi toteutettava vaikuttavia toimenpiteitä edistääkseen ulkoisten tarkastajien toimittamien menotarkastusten laatua (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 51, suositus 5).

x

Suositus 6: EuropeAidin olisi varmistettava, että budjettitukimaksujen erityisehtoja noudatetaan oikein (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 51, suositus 6).

x

Suositus 7: EuropeAidin olisi varmistettava, että yli 750 000  euron ennakkomaksuista kertyvien korkojen osalta annetaan perintämääräykset vuosittain (vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, kohta 51, suositus 7).

x

---