# Úřední věstník C 375/13.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 375 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5913. října 2016 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 375

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5913. října 2016

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Účetní dvůr |
| 2016/C 375/01 | Výroční zpráva Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2015 spolu s odpověďmi orgánů | 1 |
| 2016/C 375/02 | Výroční zpráva Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2015 spolu s odpověďmi Komise | 287 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

2016/C 375/01

Výroční zpráva Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2015 spolu s odpověďmi orgánů

1

2016/C 375/02

Výroční zpráva Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2015 spolu s odpověďmi Komise

287

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

| 13.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 375/1

---

Image

V souladu s ustanoveními čl. 287 odst. 1 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie a článků 148 odst. 1 a 162 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, a článků 43, 48 a 60 nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond, ve znění nařízení (EU) č. 567/2014

přijal Účetní dvůr Evropské unie na svém zasedání dne 14. července 2016

VÝROČNÍ ZPRÁVY

za rozpočtový rok 2015.

Výroční zprávy spolu s odpověďmi orgánů na připomínky Účetního dvora byly předány orgánům udílejícím absolutorium a ostatním orgánům a institucím.

Členy Účetního dvora jsou:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (předseda), Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Klaus-Heiner LEHNE, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS.

VÝROČNÍ ZPRÁVA O PLNĚNÍ ROZPOČTU

(2016/C 375/01)

OBSAH

| Obecný úvod | 7 |
| --- | --- |

| Kapitola 1 | – Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace | 9 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 1

| Kapitola 2 | – Rozpočtové a finanční řízení | 49 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 2

| Kapitola 3 | – Rozpočet EU a dosahování výsledků | 77 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 3

| Kapitola 4 | – Příjmy | 125 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 4

| Kapitola 5 | – „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ | 143 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 5

| Kapitola 6 | – „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ | 161 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 6

| Kapitola 7 | – „Přírodní zdroje“ | 207 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 7

| Kapitola 8 | – „Globální Evropa“ a „Bezpečnost a občanství“ | 253 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 8

| Kapitola 9 | – „Správa“ | 275 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 9

---

OBECNÝ ÚVOD

| 0.1. | Evropský účetní dvůr je orgán zřízený Smlouvou o fungování Evropské unie (1), aby prováděl audit finančních prostředků Evropské unie (EU). Jako externí auditor EU jednáme jako nezávislý ochránce finančních zájmů občanů Unie a přispíváme ke zlepšování finančního řízení EU. Další informace o naší činnosti naleznete v naší výroční zprávě o činnosti, zvláštních zprávách o výdajových programech a o příjmech EU, situačních zprávách a stanoviscích k návrhům nových či aktualizovaných právních předpisů a k dalším rozhodnutím s významem pro finanční řízení (2). |
| --- | --- |

0.1.

Evropský účetní dvůr je orgán zřízený Smlouvou o fungování Evropské unie (1), aby prováděl audit finančních prostředků Evropské unie (EU). Jako externí auditor EU jednáme jako nezávislý ochránce finančních zájmů občanů Unie a přispíváme ke zlepšování finančního řízení EU. Další informace o naší činnosti naleznete v naší výroční zprávě o činnosti, zvláštních zprávách o výdajových programech a o příjmech EU, situačních zprávách a stanoviscích k návrhům nových či aktualizovaných právních předpisů a k dalším rozhodnutím s významem pro finanční řízení (2).

| 0.2. | Tento dokument je 39. výroční zprávou o plnění rozpočtu EU a týká se rozpočtového roku 2015. Evropskými rozvojovými fondy se zabývá samostatná výroční zpráva. |
| --- | --- |

0.2.

Tento dokument je 39. výroční zprávou o plnění rozpočtu EU a týká se rozpočtového roku 2015. Evropskými rozvojovými fondy se zabývá samostatná výroční zpráva.

| 0.3. | Souhrnný rozpočet EU každoročně schvaluje Rada a Evropský parlament. Naše výroční zpráva je spolu s našimi zvláštními zprávami východiskem pro postup udělení absolutoria, během něhož Evropský parlament na doporučení Rady rozhoduje, zda Evropská komise náležitě vykonávala své povinnosti při plnění rozpočtu. Výroční zprávu zasíláme parlamentům členských států, Evropskému parlamentu a Radě, jakmile je zveřejněna. |
| --- | --- |

0.3.

Souhrnný rozpočet EU každoročně schvaluje Rada a Evropský parlament. Naše výroční zpráva je spolu s našimi zvláštními zprávami východiskem pro postup udělení absolutoria, během něhož Evropský parlament na doporučení Rady rozhoduje, zda Evropská komise náležitě vykonávala své povinnosti při plnění rozpočtu. Výroční zprávu zasíláme parlamentům členských států, Evropskému parlamentu a Radě, jakmile je zveřejněna.

| 0.4. | Hlavní částí naší zprávy je prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti konsolidované účetní závěrky EU a legality a správnosti operací (které se ve zprávě označují jako „správnost operací“). Toto prohlášení dále doplňujeme zvláštním posouzením každé hlavní oblasti činnosti EU. |
| --- | --- |

0.4.

Hlavní částí naší zprávy je prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti konsolidované účetní závěrky EU a legality a správnosti operací (které se ve zprávě označují jako „správnost operací“). Toto prohlášení dále doplňujeme zvláštním posouzením každé hlavní oblasti činnosti EU.

| 0.5. | Struktura kapitol zprávy odráží okruhy víceletého finančního rámce. Rámec vstoupil v platnost v roce 2014 a má určovat rozsah a rozdělení výdajů EU v období do roku 2020. |
| --- | --- |

0.5.

Struktura kapitol zprávy odráží okruhy víceletého finančního rámce. Rámec vstoupil v platnost v roce 2014 a má určovat rozsah a rozdělení výdajů EU v období do roku 2020.

| 0.6. | K jednotlivým okruhům víceletého finančního rámce neexistují samostatné finanční výkazy, a proto závěry uvedené ve zvláštních posouzeních nejsou výrokem auditora. V těchto kapitolách jsou ovšem popsány významné skutečnosti týkající se jednotlivých okruhů víceletého finančního rámce. |
| --- | --- |

0.6.

K jednotlivým okruhům víceletého finančního rámce neexistují samostatné finanční výkazy, a proto závěry uvedené ve zvláštních posouzeních nejsou výrokem auditora. V těchto kapitolách jsou ovšem popsány významné skutečnosti týkající se jednotlivých okruhů víceletého finančního rámce.

| 0.7. | Naše zpráva je tento rok uspořádána následujícím způsobem:






  — | kapitola 1 obsahuje prohlášení o věrohodnosti a shrnutí výsledků našeho auditu, který se týkal spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací; |
| --- | --- | --- |

0.7.

Naše zpráva je tento rok uspořádána následujícím způsobem:

—

kapitola 1 obsahuje prohlášení o věrohodnosti a shrnutí výsledků našeho auditu, který se týkal spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací;

| — | v kapitole 2 se předkládají naše zjištění o rozpočtovém a finančním řízení; |
| --- | --- |

—

v kapitole 2 se předkládají naše zjištění o rozpočtovém a finančním řízení;

| — | kapitola 3 přispívá k našemu strategickému cíli, kterým je zlepšovat vyvozování odpovědnosti vůči veřejnosti v EU, a zaměřuje se na to, nakolik rámec výkonnosti v oblasti strategie Horizont 2020, což je výzkumný a inovační program EU, Komisi umožňuje monitorovat a řídit pokrok při plnění jeho cílů; |
| --- | --- |

—

kapitola 3 přispívá k našemu strategickému cíli, kterým je zlepšovat vyvozování odpovědnosti vůči veřejnosti v EU, a zaměřuje se na to, nakolik rámec výkonnosti v oblasti strategie Horizont 2020, což je výzkumný a inovační program EU, Komisi umožňuje monitorovat a řídit pokrok při plnění jeho cílů;

| — | v kapitole 4 se předkládají naše zjištění o příjmech; |
| --- | --- |

—

v kapitole 4 se předkládají naše zjištění o příjmech;

| — | v kapitolách 5 až 9 se k hlavním okruhům víceletého finančního rámce (3) uvádějí výsledky našeho testování správnosti operací a prověřování výročních zpráv o činnosti a dalších prvků systémů vnitřní kontroly i jiných správních mechanismů. |
| --- | --- |

—

v kapitolách 5 až 9 se k hlavním okruhům víceletého finančního rámce (3) uvádějí výsledky našeho testování správnosti operací a prověřování výročních zpráv o činnosti a dalších prvků systémů vnitřní kontroly i jiných správních mechanismů.

| 0.8. | Odpovědi Komise (případně odpovědi jiných orgánů a subjektů EU) na naše připomínky jsou uvedeny v rámci zprávy. Tyto odpovědi jsou v našich zjištěních a závěrech zohledněny. Jako externí auditor jsme však i nadále povinni předložit svá auditní zjištění, učinit z nich závěry, a poskytnout tak nezávislé a nestranné posouzení spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací. |
| --- | --- |

0.8.

Odpovědi Komise (případně odpovědi jiných orgánů a subjektů EU) na naše připomínky jsou uvedeny v rámci zprávy. Tyto odpovědi jsou v našich zjištěních a závěrech zohledněny. Jako externí auditor jsme však i nadále povinni předložit svá auditní zjištění, učinit z nich závěry, a poskytnout tak nezávislé a nestranné posouzení spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací.

---

(1)  Článek 285 až 287.

(2)  Dostupné na naší internetové stránce http://eca.europa.eu.

(3)  Kapitola 8 „Globální Evropa“ a „Bezpečnost a občanství“ má dvě části. Část 1 k okruhu 4 víceletého finančního rámce (Globální Evropa) a část 2 s naší analýzou okruhu 3 víceletého finančního rámce (Bezpečnost a občanství). Analýza okruhu 3 víceletého finančního rámce nezahrnuje odhadovanou míru chyb. Nepředkládáme zvláštní posouzení výdajů v rámci okruhu 6 (Náhrady) víceletého finančního rámce a jiných výdajů.

---

KAPITOLA 1

Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace

OBSAH

| Prohlášení o věrohodnosti předkládané Účetním dvorem Evropskému parlamentu a Radě – zpráva nezávislého auditora | I–XII |
| --- | --- |

| Úvod | 1.1–1.3 |
| --- | --- |

| Výdaje EU jsou významným nástrojem pro dosahování cílů politik | 1.1–1.3 |
| --- | --- |

| Účetní závěrka nebyla zatížena významnými (materiálními) nesprávnostmi | 1.4–1.7 |
| --- | --- |

| Hlavní auditní skutečnosti | 1.8–1.18 |
| --- | --- |

| Od Komise jsme si vyžádali dodatečné informace dokládající ocenění finančních nástrojů spadajících pod sdílené řízení | 1.9–1.11 |
| --- | --- |

| Posoudili jsme účtování o záručních operacích Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) | 1.12–1.16 |
| --- | --- |

| Posoudili jsme zvýšení výdajů příštích období uvedené v účetní závěrce | 1.17–1.18 |
| --- | --- |

| Správnost operací: ačkoli námi odhadovaná míra chyb zůstává významná (materiální), některé oblasti se zlepšily | 1.19–1.43 |
| --- | --- |

| Výsledky našeho auditu za rok 2015 podávají zhruba stejný obraz jako v posledních letech | 1.20–1.33 |
| --- | --- |

| Komise výrazně zvýšila odhady míry chyb v několika po sobě jdoucích dokumentech... | 1.34–1.36 |
| --- | --- |

| ... a výpočet nápravné kapacity zůstává pro Komisi problematický | 1.37–1.41 |
| --- | --- |

| Díky včasným nápravným opatřením se naše odhadovaná míra chyb snížila | 1.42–1.43 |
| --- | --- |

| Případy podezření z podvodu postupujeme úřadu OLAF | 1.44 |
| --- | --- |

| Závěry | 1.45–1.48 |
| --- | --- |

| Výsledky auditu | 1.46–1.48 |
| --- | --- |

| Příloha 1.1 – | Koncepce a metodika auditu |
| --- | --- |

Příloha 1.1 –

| Příloha 1.2 – | Přístup k testování a vykazování nepatřičných a nesprávných plateb ve Spojených státech a v EU |
| --- | --- |

Příloha 1.2 –

| Příloha 1.3 – | Četnost zjištěných chyb v auditních vzorcích za rok 2015 |
| --- | --- |

Příloha 1.3 –

| PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI PŘEDKLÁDANÉ ÚČETNÍM DVOREM EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ – ZPRÁVA NEZÁVISLÉHO AUDITORA |
| --- |
| I. | Provedli jsme audit:






  a) | konsolidované účetní závěrky Evropské unie, která se skládá z konsolidovaných finančních výkazů (1) a ze souhrnných zpráv o plnění rozpočtu (2) za rozpočtový rok 2015, schválené Komisí 11. července 2016; |

PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI PŘEDKLÁDANÉ ÚČETNÍM DVOREM EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ – ZPRÁVA NEZÁVISLÉHO AUDITORA

I.

Provedli jsme audit:

a)

konsolidované účetní závěrky Evropské unie, která se skládá z konsolidovaných finančních výkazů (1) a ze souhrnných zpráv o plnění rozpočtu (2) za rozpočtový rok 2015, schválené Komisí 11. července 2016;

| b) | legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá,
  jak to vyžaduje článek 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). |
| --- | --- |

b)

legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá,

jak to vyžaduje článek 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

Odpovědnost vedení

| II. | Podle článků 317 až 318 Smlouvy o fungování Evropské unie a finančního nařízení je Komise odpovědná za vypracování a věrnou prezentaci konsolidované účetní závěrky Evropské unie na základě mezinárodně uznávaných účetních standardů pro veřejný sektor a za legalitu a správnost operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Součástí této odpovědnosti vedení je navrhnout, zavést a provádět vnitřní kontrolní systém relevantní pro sestavení a věrnou prezentaci účetní závěrky, jež neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti způsobené podvodem nebo chybou. Konečnou zodpovědnost za legalitu a správnost operací, na nichž se účetní závěrka Evropské unie zakládá, nese Komise (článek 317 SFEU). |
| --- | --- |

II.

Podle článků 317 až 318 Smlouvy o fungování Evropské unie a finančního nařízení je Komise odpovědná za vypracování a věrnou prezentaci konsolidované účetní závěrky Evropské unie na základě mezinárodně uznávaných účetních standardů pro veřejný sektor a za legalitu a správnost operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Součástí této odpovědnosti vedení je navrhnout, zavést a provádět vnitřní kontrolní systém relevantní pro sestavení a věrnou prezentaci účetní závěrky, jež neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti způsobené podvodem nebo chybou. Konečnou zodpovědnost za legalitu a správnost operací, na nichž se účetní závěrka Evropské unie zakládá, nese Komise (článek 317 SFEU).

Odpovědnost auditora

| III. | Na základě svého auditu jsme povinni předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a správnosti uskutečněných operací. Audit jsme provedli v souladu s mezinárodními auditorskými standardy a etickými kodexy vydanými Mezinárodní federací účetních (IFAC) a mezinárodními standardy nejvyšších kontrolních institucí vydanými Mezinárodní organizací nejvyšších kontrolních institucí (INTOSAI). V souladu s těmito standardy jsme povinni naplánovat a provést audit tak, abychom získali přiměřenou jistotu, že konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti a že uskutečněné operace jsou legální a správné. |
| --- | --- |

III.

Na základě svého auditu jsme povinni předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a správnosti uskutečněných operací. Audit jsme provedli v souladu s mezinárodními auditorskými standardy a etickými kodexy vydanými Mezinárodní federací účetních (IFAC) a mezinárodními standardy nejvyšších kontrolních institucí vydanými Mezinárodní organizací nejvyšších kontrolních institucí (INTOSAI). V souladu s těmito standardy jsme povinni naplánovat a provést audit tak, abychom získali přiměřenou jistotu, že konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti a že uskutečněné operace jsou legální a správné.

| IV. | Audit zahrnuje provedení auditorských postupů, jejichž cílem je získat důkazní informace o částkách a údajích zveřejněných v konsolidované účetní závěrce a o legalitě a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Výběr postupů závisí na úsudku auditora, včetně posouzení rizika významných (materiálních) nesprávností v konsolidované účetní závěrce a rizika, že uskutečněné operace nejsou ve významné (materiální) míře, ať z důvodu podvodu nebo chyby, v souladu s požadavky právního rámce Evropské unie. Při posuzování těchto rizik zkoumáme vnitřní kontroly, které se vztahují k sestavení a věrné prezentaci konsolidované účetní závěrky, a zavedené systémy dohledu a kontroly, jejichž cílem je zajistit legalitu a správnost operací, abychom mohli navrhnout auditorské postupy, které jsou za daných okolností vhodné, ale nikoliv abychom vyjádřili výrok k účinnosti vnitřního kontrolního systému. Při auditu se rovněž hodnotí vhodnost uplatňovaných účetních zásad, přiměřenost provedených účetních odhadů a také celková prezentace konsolidované účetní závěrky. |
| --- | --- |

IV.

Audit zahrnuje provedení auditorských postupů, jejichž cílem je získat důkazní informace o částkách a údajích zveřejněných v konsolidované účetní závěrce a o legalitě a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Výběr postupů závisí na úsudku auditora, včetně posouzení rizika významných (materiálních) nesprávností v konsolidované účetní závěrce a rizika, že uskutečněné operace nejsou ve významné (materiální) míře, ať z důvodu podvodu nebo chyby, v souladu s požadavky právního rámce Evropské unie. Při posuzování těchto rizik zkoumáme vnitřní kontroly, které se vztahují k sestavení a věrné prezentaci konsolidované účetní závěrky, a zavedené systémy dohledu a kontroly, jejichž cílem je zajistit legalitu a správnost operací, abychom mohli navrhnout auditorské postupy, které jsou za daných okolností vhodné, ale nikoliv abychom vyjádřili výrok k účinnosti vnitřního kontrolního systému. Při auditu se rovněž hodnotí vhodnost uplatňovaných účetních zásad, přiměřenost provedených účetních odhadů a také celková prezentace konsolidované účetní závěrky.

| V. | Pokud jde o příjmy, při auditu vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty (DPH) a hrubého národního důchodu (HND) vycházíme z makroekonomických souhrnných ukazatelů, na jejichž základě jsou tyto zdroje vypočteny, a posuzujeme systémy, které Komise používá pro zpracování těchto ukazatelů až do okamžiku, kdy jsou příspěvky členských států přijaty a zahrnuty do konsolidované účetní závěrky. U tradičních vlastních zdrojů zkoumáme účty celních orgánů a analyzujeme tok cel a poplatků do okamžiku, kdy je obdrží Komise a kdy jsou zaznamenány v účetní závěrce. |
| --- | --- |

V.

Pokud jde o příjmy, při auditu vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty (DPH) a hrubého národního důchodu (HND) vycházíme z makroekonomických souhrnných ukazatelů, na jejichž základě jsou tyto zdroje vypočteny, a posuzujeme systémy, které Komise používá pro zpracování těchto ukazatelů až do okamžiku, kdy jsou příspěvky členských států přijaty a zahrnuty do konsolidované účetní závěrky. U tradičních vlastních zdrojů zkoumáme účty celních orgánů a analyzujeme tok cel a poplatků do okamžiku, kdy je obdrží Komise a kdy jsou zaznamenány v účetní závěrce.

| VI. | Pokud jde o výdaje, kontrolujeme platební operace v okamžiku, kdy vznikly, byly zaznamenány a přijaty. Tato kontrola se týká všech kategorií plateb (včetně plateb za pořízení majetku) kromě záloh v okamžiku, kdy jsou provedeny. Zálohové platby se kontrolují, když příjemce prostředků musí poskytnout nebo poskytne doklady o jejich řádném využití a zálohová platba je zúčtována nebo se stane vymahatelnou. |
| --- | --- |

VI.

Pokud jde o výdaje, kontrolujeme platební operace v okamžiku, kdy vznikly, byly zaznamenány a přijaty. Tato kontrola se týká všech kategorií plateb (včetně plateb za pořízení majetku) kromě záloh v okamžiku, kdy jsou provedeny. Zálohové platby se kontrolují, když příjemce prostředků musí poskytnout nebo poskytne doklady o jejich řádném využití a zálohová platba je zúčtována nebo se stane vymahatelnou.

| VII. | Domníváme se, že důkazní informace, které jsme získali, poskytují dostatečný a vhodný základ pro vyjádření našich výroků. |
| --- | --- |

VII.

Domníváme se, že důkazní informace, které jsme získali, poskytují dostatečný a vhodný základ pro vyjádření našich výroků.

Spolehlivost účetní závěrky

Výrok o spolehlivosti účetní závěrky

| VIII. | Domníváme se, že konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2015 zobrazuje věrně ve všech významných (materiálních) ohledech finanční situaci Evropské unie k 31. prosinci 2015, výsledky jejích činností, peněžní toky a změny čistých aktiv za daný rok v souladu s finančním nařízením a s účetními pravidly založenými na mezinárodně uznávaných účetních standardech pro veřejný sektor. |
| --- | --- |

VIII.

Domníváme se, že konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2015 zobrazuje věrně ve všech významných (materiálních) ohledech finanční situaci Evropské unie k 31. prosinci 2015, výsledky jejích činností, peněžní toky a změny čistých aktiv za daný rok v souladu s finančním nařízením a s účetními pravidly založenými na mezinárodně uznávaných účetních standardech pro veřejný sektor.

Legalita a správnost operací, na nichž se zakládá účetní závěrka

Příjmy

Výrok o legalitě a správnosti příjmů, na nichž se zakládá účetní závěrka

| IX. | Podle našeho názoru jsou příjmy, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2015, ve všech významných (materiálních) ohledech legální a správné. |
| --- | --- |

IX.

Podle našeho názoru jsou příjmy, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2015, ve všech významných (materiálních) ohledech legální a správné.

Platby

Východisko pro záporný výrok o legalitě a správnosti plateb, na nichž se zakládá účetní závěrka

| X. | Výdaje zaznamenané v roce 2015 spadající pod okruhy víceletého finančního rámce, které se týkají operačních výdajů (3), jsou ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. Náš odhad míry chyb u plateb, na nichž se zakládá účetní závěrka, činí 3,8  %. Náš celkový závěr vychází z vyšší odhadované míry chyb u výdajů na základě úhrad nákladů (4) a potvrzuje jej analýza ohrožených částek uvedená ve výroční zprávě za rok 2015 o řízení a výkonnosti rozpočtu EU, kterou provedla Komise. |
| --- | --- |

X.

Výdaje zaznamenané v roce 2015 spadající pod okruhy víceletého finančního rámce, které se týkají operačních výdajů (3), jsou ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. Náš odhad míry chyb u plateb, na nichž se zakládá účetní závěrka, činí 3,8  %. Náš celkový závěr vychází z vyšší odhadované míry chyb u výdajů na základě úhrad nákladů (4) a potvrzuje jej analýza ohrožených částek uvedená ve výroční zprávě za rok 2015 o řízení a výkonnosti rozpočtu EU, kterou provedla Komise.

Záporný výrok o legalitě a správnosti plateb, na nichž se zakládá účetní závěrka

| XI. | Vzhledem k významnosti skutečností popsaných ve východisku pro vyjádření záporného výroku o legalitě a správnosti plateb, na nichž se zakládá účetní závěrka, se domníváme, že platby, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2015, jsou ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

XI.

Vzhledem k významnosti skutečností popsaných ve východisku pro vyjádření záporného výroku o legalitě a správnosti plateb, na nichž se zakládá účetní závěrka, se domníváme, že platby, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2015, jsou ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami.

Další informace

| XII. | Dokument „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ není součástí finančních výkazů. Informace uvedené v dokumentu „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ jsou ve shodě s finančními výkazy. |
| --- | --- |

XII.

Dokument „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ není součástí finančních výkazů. Informace uvedené v dokumentu „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ jsou ve shodě s finančními výkazy.

14. července 2016

předseda

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Evropský účetní dvůr

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

Výdaje EU jsou významným nástrojem pro dosahování cílů politik

| 1.1. | V roce 2015 dosáhly výdaje EU 145,2 miliard EUR. Jsou významným nástrojem pro dosahování cílů politik. K dalším důležitým nástrojům patří tvorba právních předpisů a volný pohyb zboží, služeb, kapitálu a osob v rámci Unie. Výdaje EU odpovídají 2,1  % celkových výdajů vládních institucí členských států EU (viz
  obrázek 1.1
  ) a 1,0  % hrubého národního důchodu EU. |
| --- | --- |

1.1.

V roce 2015 dosáhly výdaje EU 145,2 miliard EUR. Jsou významným nástrojem pro dosahování cílů politik. K dalším důležitým nástrojům patří tvorba právních předpisů a volný pohyb zboží, služeb, kapitálu a osob v rámci Unie. Výdaje EU odpovídají 2,1  % celkových výdajů vládních institucí členských států EU (viz
  obrázek 1.1
  ) a 1,0  % hrubého národního důchodu EU.

| 1.2. | V souladu se Smlouvou:






  — | posuzujeme, zda je rozpočet EU využíván v souladu s příslušnými právními předpisy a nařízeními, |
| --- | --- | --- |

1.2.

V souladu se Smlouvou:

—

posuzujeme, zda je rozpočet EU využíván v souladu s příslušnými právními předpisy a nařízeními,

| — | vydáváme výrok o účetní závěrce EU, |
| --- | --- |

—

vydáváme výrok o účetní závěrce EU,

| — | podáváme zprávy o hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti (5) výdajů, |
| --- | --- |

—

podáváme zprávy o hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti (5) výdajů,

| — | vydáváme stanoviska k legislativním návrhům s finančním dopadem. |
| --- | --- |

—

vydáváme stanoviska k legislativním návrhům s finančním dopadem.

Práce, kterou provádíme pro účely prohlášení o věrohodnosti, je naplněním prvního a druhého cíle. Pomáhá nám identifikovat rizika s dopadem na hospodárnost, efektivnost a účinnost výdajů. Je rovněž klíčovým vstupem pro naše stanoviska k navrhovaným finančním právním předpisům.

Obrázek 1.1 –   Výdaje EU v každém členském státě v roce 2015 jako podíl hrubého národního důchodu (HND) a výdajů vládních institucí

Image

HND členských států: dohodnutý soubor odhadů tradičních vlastních zdrojů a základů pro DPH/HND – 19. 5. 2016 – Evropská komise.

Členské státy – výdaje vládních institucí – Eurostat – roční národní účty. Vysvětlení kódů zemí viz
  příloha 1.3
  .

| (1) | Zahrnuje výdaje, platy a další náklady orgánů, institucí a subjektů EU sídlících v daném členském státě. |
| --- | --- |

(1)

Zahrnuje výdaje, platy a další náklady orgánů, institucí a subjektů EU sídlících v daném členském státě.

Zdroj: výdaje Evropské unie (účetní údaje Evropské komise sestavené Účetním dvorem).

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 1.3. | V této kapitole výroční zprávy Účetní dvůr: |
| --- | --- |

1.3.

V této kapitole výroční zprávy Účetní dvůr:

| — | uvádí východiska svého prohlášení o věrohodnosti a shrnutí své koncepce auditu (viz
  příloha 1.1
  ), auditních zjištění a závěrů, |
| --- | --- |

—

uvádí východiska svého prohlášení o věrohodnosti a shrnutí své koncepce auditu (viz
  příloha 1.1
  ), auditních zjištění a závěrů,

| — | rozebírá hlavní auditní skutečnosti vyplývající z auditu finančních výkazů Unie, |
| --- | --- |

—

rozebírá hlavní auditní skutečnosti vyplývající z auditu finančních výkazů Unie,

| — | srovnává své výsledky týkající se správnosti výdajů v roce 2015 se zjištěními v posledních letech a s odhady Evropské komise, |
| --- | --- |

—

srovnává své výsledky týkající se správnosti výdajů v roce 2015 se zjištěními v posledních letech a s odhady Evropské komise,

| — | v 
  příloze 1.2
  se rozebírá přístup k testování a vykazování nepatřičných a nesprávných plateb ve Spojených státech a v EU. |
| --- | --- |

—

v 
  příloze 1.2
  se rozebírá přístup k testování a vykazování nepatřičných a nesprávných plateb ve Spojených státech a v EU.

ÚČETNÍ ZÁVĚRKA NEBYLA ZATÍŽENA VÝZNAMNÝMI (MATERIÁLNÍMI) NESPRÁVNOSTMI

| 1.4. | Naše připomínky se vztahují ke konsolidované účetní závěrce (6) (dále jen „účetní závěrka“) Evropské unie za rozpočtový rok 2015. Účetní závěrka spolu s prohlášením účetního k auditu nám byla doručena dne 12. července 2016 (7)
   (8). K účetní závěrce je přiložen dokument „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ (9). Na tuto analýzu se výrok auditora nevztahuje. V souladu s auditorskými standardy jsme však posuzovali, nakolik informace v ní uvedené odpovídají informacím uvedeným v účetní závěrce. |
| --- | --- |

1.4.

Naše připomínky se vztahují ke konsolidované účetní závěrce (6) (dále jen „účetní závěrka“) Evropské unie za rozpočtový rok 2015. Účetní závěrka spolu s prohlášením účetního k auditu nám byla doručena dne 12. července 2016 (7)
   (8). K účetní závěrce je přiložen dokument „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ (9). Na tuto analýzu se výrok auditora nevztahuje. V souladu s auditorskými standardy jsme však posuzovali, nakolik informace v ní uvedené odpovídají informacím uvedeným v účetní závěrce.

| 1.5. | Z účetní závěrky zveřejněné Komisí vyplývá, že k 31. prosinci 2015 činily celkové závazky 226,1  miliardy EUR oproti 153,7  miliardy EUR celkových aktiv. Schodek za rok 2015 činí 13,0  miliardy EUR. |
| --- | --- |

1.5.

Z účetní závěrky zveřejněné Komisí vyplývá, že k 31. prosinci 2015 činily celkové závazky 226,1  miliardy EUR oproti 153,7  miliardy EUR celkových aktiv. Schodek za rok 2015 činí 13,0  miliardy EUR.

| 1.6. | Při auditu jsme zjistili, že účetní závěrka není zatížena významnými (materiálními) nesprávnostmi. Připomínky k rozpočtovému a finančnímu řízení finančních prostředků EU předkládáme v kapitole 2. |
| --- | --- |

1.6.

Při auditu jsme zjistili, že účetní závěrka není zatížena významnými (materiálními) nesprávnostmi. Připomínky k rozpočtovému a finančnímu řízení finančních prostředků EU předkládáme v kapitole 2.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 1.7. | V roce 2015 Komise dále sblížila své postupy s mezinárodními standardy (10) a s Pokyny k doporučeným postupům pro vypracování a prezentaci dokumentu „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ (11). |
| --- | --- |

1.7.

V roce 2015 Komise dále sblížila své postupy s mezinárodními standardy (10) a s Pokyny k doporučeným postupům pro vypracování a prezentaci dokumentu „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ (11).

HLAVNÍ AUDITNÍ SKUTEČNOSTI

| 1.8. | Hlavní auditní skutečnosti jsou ty skutečnosti, které měly dle našeho odborného úsudku v našem auditu finančních výkazů za běžné období největší význam. Tyto skutečnosti jsme pojednali v rámci auditu finančních výkazů jako celku a při formulování výroku o nich, ale nepředkládáme o těchto skutečnostech samostatný výrok (12). |
| --- | --- |

1.8.

Hlavní auditní skutečnosti jsou ty skutečnosti, které měly dle našeho odborného úsudku v našem auditu finančních výkazů za běžné období největší význam. Tyto skutečnosti jsme pojednali v rámci auditu finančních výkazů jako celku a při formulování výroku o nich, ale nepředkládáme o těchto skutečnostech samostatný výrok (12).

Od Komise jsme si vyžádali dodatečné informace dokládající ocenění finančních nástrojů spadajících pod sdílené řízení

| 1.9. | Orgány v členských státech převádějí část financování poskytnutého Komisí jako zálohy do finančních nástrojů (13) v podobě úvěrů, kapitálových nástrojů nebo záruk. Předpisy EU ve víceletém finančním rámci 2007–2013 nevyžadovaly, aby tyto orgány předkládaly pravidelné zprávy o částkách v těchto nástrojích v takovou dobu, aby mohly být použity při sestavování účetní závěrky. Komise proto využití těchto záloh jen odhadla, přičemž předpokládala, že finanční prostředky budou během období činnosti (původně do 31. prosince 2015, avšak později prodlouženého – bez právního základu (14) – do 31. března 2017) využity v plném rozsahu a rovnoměrně. Do konce roku 2014 (15) bylo z 16 miliard EUR (včetně vnitrostátních příspěvků) převedených do finančních nástrojů soudržnosti v rámci sdíleného řízení převedeno na projekty pouze 9,2 miliardy EUR (57 %). |
| --- | --- |

1.9.

Orgány v členských státech převádějí část financování poskytnutého Komisí jako zálohy do finančních nástrojů (13) v podobě úvěrů, kapitálových nástrojů nebo záruk. Předpisy EU ve víceletém finančním rámci 2007–2013 nevyžadovaly, aby tyto orgány předkládaly pravidelné zprávy o částkách v těchto nástrojích v takovou dobu, aby mohly být použity při sestavování účetní závěrky. Komise proto využití těchto záloh jen odhadla, přičemž předpokládala, že finanční prostředky budou během období činnosti (původně do 31. prosince 2015, avšak později prodlouženého – bez právního základu (14) – do 31. března 2017) využity v plném rozsahu a rovnoměrně. Do konce roku 2014 (15) bylo z 16 miliard EUR (včetně vnitrostátních příspěvků) převedených do finančních nástrojů soudržnosti v rámci sdíleného řízení převedeno na projekty pouze 9,2 miliardy EUR (57 %).

| 1.9. | Komise připomíná svůj nesouhlas s výrokem Účetního dvora ohledně prodloužení období činnosti pro finanční nástroje v rámci sdíleného řízení (viz rovněž odpovědi Komise k bodům 6.41 a 6.45). |
| --- | --- |

1.9.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 1.10. | Požádali jsme Komisi, aby potvrdila platnost své metodiky pro odhad částky uvedené v rozvaze (3,3 miliardy EUR k 31. prosinci 2015). Komise proto zahájila sběr údajů zaměřený na členské státy s nejvyššími zůstatky (16). |
| --- | --- |

1.10.

Požádali jsme Komisi, aby potvrdila platnost své metodiky pro odhad částky uvedené v rozvaze (3,3 miliardy EUR k 31. prosinci 2015). Komise proto zahájila sběr údajů zaměřený na členské státy s nejvyššími zůstatky (16).

| 1.11. | Přezkoumali jsme postup pro sběr údajů od příslušných členských států a po zohlednění získaných výsledků konstatujeme, že celková částka předběžného financování souvisejícího s finančními nástroji, která je uvedena v rozvaze, je uvedena věrně. |
| --- | --- |

1.11.

Přezkoumali jsme postup pro sběr údajů od příslušných členských států a po zohlednění získaných výsledků konstatujeme, že celková částka předběžného financování souvisejícího s finančními nástroji, která je uvedena v rozvaze, je uvedena věrně.

Posoudili jsme účtování o záručních operacích Evropského fondu pro strategické investice (EFSI)

| 1.12. | V roce 2015 byla zahájena činnost Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) (17). EFSI je společná iniciativa EU a EIB, která má za cíl podpořit investice v EU tím, že se zvýší schopnost skupiny EIB nést riziko. V rámci iniciativy se z rozpočtu EU poskytne záruka až do výše 16 miliard EUR na pokrytí možných ztrát z operací EFSI (18) (12,3 miliardy EUR na dluhové portfolio a 3,7 miliardy EUR na kapitálové portfolio), jak se vysvětluje v bodech 2.32–2.38. Na tuto oblast jsme se zaměřili proto, že zřízení EFSI vyvolalo řadu složitých účetních otázek plynoucích z ujednání mezi EU a EIB. |
| --- | --- |

1.12.

V roce 2015 byla zahájena činnost Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) (17). EFSI je společná iniciativa EU a EIB, která má za cíl podpořit investice v EU tím, že se zvýší schopnost skupiny EIB nést riziko. V rámci iniciativy se z rozpočtu EU poskytne záruka až do výše 16 miliard EUR na pokrytí možných ztrát z operací EFSI (18) (12,3 miliardy EUR na dluhové portfolio a 3,7 miliardy EUR na kapitálové portfolio), jak se vysvětluje v bodech 2.32–2.38. Na tuto oblast jsme se zaměřili proto, že zřízení EFSI vyvolalo řadu složitých účetních otázek plynoucích z ujednání mezi EU a EIB.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 1.13. | V rámci dluhového portfolia EFSI pokrývá záruka z rozpočtu EU první ztrátu portfolia finančních operací, do nichž vstupuje EIB. Komise o něm tedy účtuje jako o závazku z finanční záruky (19). V rámci kapitálového portfolia EFSI provádí EIB rovnocenné paralelní investice na vlastní riziko a na riziko EU. Za kapitálové investice, které provádí EIB na riziko EU, nese celé riziko rozpočet EU a na konci každého roku Komise převádí na EIB částku rovnající se součtu záporných úprav hodnot (nerealizovaných ztrát), realizovaných ztrát při ukončení investice a nákladů EIB na financování, sníženou o příjmy z úroků, dividendy a realizované zisky. EIB ve prospěch EU neprovádí žádné převody za nerealizované zisky nad výši původní hodnoty investice. Investice v kapitálovém portfoliu (týkající se pouze okna pro infrastrukturu a inovace), na něž se vztahuje záruka z rozpočtu EU, činily na konci roku 7,6 milionu EUR (20). |
| --- | --- |

1.13.

V rámci dluhového portfolia EFSI pokrývá záruka z rozpočtu EU první ztrátu portfolia finančních operací, do nichž vstupuje EIB. Komise o něm tedy účtuje jako o závazku z finanční záruky (19). V rámci kapitálového portfolia EFSI provádí EIB rovnocenné paralelní investice na vlastní riziko a na riziko EU. Za kapitálové investice, které provádí EIB na riziko EU, nese celé riziko rozpočet EU a na konci každého roku Komise převádí na EIB částku rovnající se součtu záporných úprav hodnot (nerealizovaných ztrát), realizovaných ztrát při ukončení investice a nákladů EIB na financování, sníženou o příjmy z úroků, dividendy a realizované zisky. EIB ve prospěch EU neprovádí žádné převody za nerealizované zisky nad výši původní hodnoty investice. Investice v kapitálovém portfoliu (týkající se pouze okna pro infrastrukturu a inovace), na něž se vztahuje záruka z rozpočtu EU, činily na konci roku 7,6 milionu EUR (20).

| 1.14. | Účetní při svém hodnocení uplatnil značnou míru vlastního úsudku a dospěl k závěru, že EFSI nesplňuje kritéria pro klasifikaci jako společná operace (21). Další složité účetní otázky se týkají ocenění závazku z finanční záruky u dluhového portfolia, záruky EU za kapitálové investice a ocenění potenciálních zisků z kapitálového portfolia. |
| --- | --- |

1.14.

Účetní při svém hodnocení uplatnil značnou míru vlastního úsudku a dospěl k závěru, že EFSI nesplňuje kritéria pro klasifikaci jako společná operace (21). Další složité účetní otázky se týkají ocenění závazku z finanční záruky u dluhového portfolia, záruky EU za kapitálové investice a ocenění potenciálních zisků z kapitálového portfolia.

| 1.14. | Účetní Komise použil při rozhodování o účtování EFSI svůj odborný úsudek, tak jako v řadě dalších účetních otázek. Tento úsudek byl založen na podrobné analýze údajů, které poskytly účetní útvary Komise, a měl jednomyslnou podporu poradní skupiny EU pro účetní standardy. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Zaměřili jsme svou auditní práci na analýzu kontrolních ukazatelů. Pokud by Komise o EFSI účtovala jako o společné operaci, bylo by nutné zveřejnit další informace o majetkové účasti a hlasovacích právech, zahrnout je do přílohy 9 finančních výkazů (rozsah konsolidace) a ocenit podíl EU na aktivech, závazcích, nákladech a příjmech z kapitálového portfolia. Na čistou pozici EU na konci roku 2015 by to však nemělo žádný dopad. |
| --- | --- |

1.15.

Zaměřili jsme svou auditní práci na analýzu kontrolních ukazatelů. Pokud by Komise o EFSI účtovala jako o společné operaci, bylo by nutné zveřejnit další informace o majetkové účasti a hlasovacích právech, zahrnout je do přílohy 9 finančních výkazů (rozsah konsolidace) a ocenit podíl EU na aktivech, závazcích, nákladech a příjmech z kapitálového portfolia. Na čistou pozici EU na konci roku 2015 by to však nemělo žádný dopad.

| 1.15. | Komise zahrnula do přílohy k účetní závěrce za rok 2015 všechny povinné údaje požadované podle účetních pravidel EU platných pro tuto závěrku. Tato příloha i diskuse o finančních výkazech a jejich analýza navíc obsahují rozsáhlé doplňující informace o povaze EFSI, jeho rozsahu a finančních dopadech na EU. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | U dluhového portfolia jsme rovněž přezkoumali dostatečnost účetních zásad a zjistili jsme, že účetní postup je v souladu s mezinárodními standardy (22). V případě kapitálového portfolia se domníváme, že pokud v budoucích letech vzroste hodnota kapitálových investic nad jejich původní ocenění, mělo by se to v účetní závěrce EU odrazit. Související částky nemají na konci roku 2015 (viz bod 1.13) na konsolidovanou účetní závěrku EU významný (materiální) dopad. V budoucnosti by byl dopad případných zisků z čisté pozice EU tentýž bez ohledu na to, zda bude Komise o těchto operacích účtovat jako o společné operaci, nebo o derivátu (23). I když tuto záležitost budeme nadále sledovat, dospěli jsme k závěru, že na náš výrok auditora za rok 2015 nemá vliv. |
| --- | --- |

1.16.

U dluhového portfolia jsme rovněž přezkoumali dostatečnost účetních zásad a zjistili jsme, že účetní postup je v souladu s mezinárodními standardy (22). V případě kapitálového portfolia se domníváme, že pokud v budoucích letech vzroste hodnota kapitálových investic nad jejich původní ocenění, mělo by se to v účetní závěrce EU odrazit. Související částky nemají na konci roku 2015 (viz bod 1.13) na konsolidovanou účetní závěrku EU významný (materiální) dopad. V budoucnosti by byl dopad případných zisků z čisté pozice EU tentýž bez ohledu na to, zda bude Komise o těchto operacích účtovat jako o společné operaci, nebo o derivátu (23). I když tuto záležitost budeme nadále sledovat, dospěli jsme k závěru, že na náš výrok auditora za rok 2015 nemá vliv.

| 1.16. | Komise vítá skutečnost, že Účetní dvůr shledal, že účetní postup u dluhového portfolia je konzistentní a že je v souladu s mezinárodními standardy.

  Diskuse mezi Komisí a skupinou EIB o kapitálovém portfoliu, které nebylo v roce 2015 realizováno, stále probíhají. Účtování kapitálových operací bude stanoveno účetním po konzultaci s odbornou poradní skupinou EU pro účetní standardy, jakmile budou dokončeny změny právního základu. |
| --- | --- |

1.16.

Diskuse mezi Komisí a skupinou EIB o kapitálovém portfoliu, které nebylo v roce 2015 realizováno, stále probíhají. Účtování kapitálových operací bude stanoveno účetním po konzultaci s odbornou poradní skupinou EU pro účetní standardy, jakmile budou dokončeny změny právního základu.

Posoudili jsme zvýšení výdajů příštích období uvedené v účetní závěrce

| 1.17. | Komise v konečné účetní závěrce za rok 2015 odhadla, že vzniklé způsobilé výdaje, které nebyly dosud vykázány a jsou splatné ve prospěch příjemců, dosahují výše 106 miliard EUR. Vykázala je jako výdaje příštích období (24). Oproti roku 2014 to představuje nárůst o 18 miliard EUR. |
| --- | --- |

1.17.

Komise v konečné účetní závěrce za rok 2015 odhadla, že vzniklé způsobilé výdaje, které nebyly dosud vykázány a jsou splatné ve prospěch příjemců, dosahují výše 106 miliard EUR. Vykázala je jako výdaje příštích období (24). Oproti roku 2014 to představuje nárůst o 18 miliard EUR.

| 1.17. | Komise využije zkušeností s odhady vzniklých způsobilých výdajů pro další zlepšení oddělování účetních období v budoucnosti. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Prověřovali jsme metodiku a kontrolní systémy, které nejvýznamnější generální ředitelství použila pro odhady na konci roku a výkazy nákladů předložené členskými státy v prvním čtvrtletí roku 2016. Vybrali jsme vzorky faktur a předběžného financování, které jsme prověřovali v souvislosti s rizikem, že výdaje příštích období jsou zkresleny. Od účetního jsme si vyžádali dodatečné vysvětlení, proč ke zvýšení výdajů příštích období uvedenému v účetní závěrce došlo. Práce provedená v souvislosti s předběžnou účetní závěrkou a čisté účetní úpravy ve výši 3,3 miliardy EUR (25) provedené v konečné účetní závěrce nám umožňují konstatovat, že celková částka výdajů příštích období v konečné konsolidované rozvaze je uvedena věrně. |
| --- | --- |

1.18.

Prověřovali jsme metodiku a kontrolní systémy, které nejvýznamnější generální ředitelství použila pro odhady na konci roku a výkazy nákladů předložené členskými státy v prvním čtvrtletí roku 2016. Vybrali jsme vzorky faktur a předběžného financování, které jsme prověřovali v souvislosti s rizikem, že výdaje příštích období jsou zkresleny. Od účetního jsme si vyžádali dodatečné vysvětlení, proč ke zvýšení výdajů příštích období uvedenému v účetní závěrce došlo. Práce provedená v souvislosti s předběžnou účetní závěrkou a čisté účetní úpravy ve výši 3,3 miliardy EUR (25) provedené v konečné účetní závěrce nám umožňují konstatovat, že celková částka výdajů příštích období v konečné konsolidované rozvaze je uvedena věrně.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

SPRÁVNOST OPERACÍ: AČKOLI NÁMI ODHADOVANÁ MÍRA CHYB ZŮSTÁVÁ VÝZNAMNÁ (MATERIÁLNÍ), NĚKTERÉ OBLASTI SE ZLEPŠILY

| 1.19. | Zkoumáme příjmy a výdaje EU a posuzujeme, zda jsou v souladu s příslušnými právními předpisy. Výsledky svého auditu příjmů předkládáme v kapitole 4 a výsledky auditu výdajů v kapitolách 5 až 9 (viz
  tabulka 1.2
  ).






  a) | Příjmy nebyly zatíženy významnými (materiálními) chybami (viz bod 4.22). |
| --- | --- | --- |

1.19.

Zkoumáme příjmy a výdaje EU a posuzujeme, zda jsou v souladu s příslušnými právními předpisy. Výsledky svého auditu příjmů předkládáme v kapitole 4 a výsledky auditu výdajů v kapitolách 5 až 9 (viz
  tabulka 1.2
  ).

a)

Příjmy nebyly zatíženy významnými (materiálními) chybami (viz bod 4.22).

| b) | Co se týče výdajů, opět jsme zjistili, že jsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. Odhadovaná míra chyb ve výdajích činila 3,8  %, tj. byla nižší než za rok 2014 (4,4  %) (viz 
  tabulka 1.2
  ).






  i) | Výdaje na okruh 5 víceletého finančního rámce („Správa“) nebyly zatíženy významnou (materiální) mírou chyb (viz bod 9.16). |
| --- | --- | --- |

b)

Co se týče výdajů, opět jsme zjistili, že jsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. Odhadovaná míra chyb ve výdajích činila 3,8  %, tj. byla nižší než za rok 2014 (4,4  %) (viz 
  tabulka 1.2
  ).

i)

Výdaje na okruh 5 víceletého finančního rámce („Správa“) nebyly zatíženy významnou (materiální) mírou chyb (viz bod 9.16).

| ii) | Operační výdaje byly zatíženy významnou (materiální) mírou chyb (viz body 5.35–5.36, 6.76–6.77, 7.64–7.65 a 8.33–8.34), přičemž větší mírou chyb byly zatíženy výdaje na proplácení nákladů (viz bod 1.22). |
| --- | --- |

ii)

Operační výdaje byly zatíženy významnou (materiální) mírou chyb (viz body 5.35–5.36, 6.76–6.77, 7.64–7.65 a 8.33–8.34), přičemž větší mírou chyb byly zatíženy výdaje na proplácení nákladů (viz bod 1.22).

Tabulka 1.2 –   Shrnutí výsledků auditu správnosti operací za rok 2015

| Kapitola výroční zprávy | Okruhy VFR | Kontrolované operace



  (v mld. EUR) | Odhadovaná míra chyb za rok 2015


  (%) | Interval spolehlivosti


  (%) | Odhadovaná míra chyb za rok 2014


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dolní hranice míry chyb | Horní hranice míry chyb |
| 5. | Konkurenceschopnost |

Kapitola výroční zprávy

Okruhy VFR

Kontrolované operace

(v mld. EUR)

Odhadovaná míra chyb za rok 2015

(%)

Interval spolehlivosti

(%)

Odhadovaná míra chyb za rok 2014

(%)

Dolní hranice míry chyb

Horní hranice míry chyb

5.

Konkurenceschopnost

Okruh 1a

14,5

4,4

2,0

6,7

5,6

| 6. | Soudržnost |
| --- | --- |

6.

Soudržnost

Okruh 1b

53,9

5,2

2,8

7,6

5,7

| 7. | Přírodní zdroje |
| --- | --- |

7.

Přírodní zdroje

Okruh 2

58,6

2,9

1,7

4,2

3,6  (39)

| 8. | Globální Evropa |
| --- | --- |

8.

Globální Evropa

Okruh 4

6,9

2,8

1,0

4,6

2,7

| 9. | Správa |
| --- | --- |

9.

Správa

Okruh 5

9,0

0,6

0,0

1,2

0,5

Jiné (38)

Okruhy 3, 6 a další

3,0

—

—

—

—

Celkem

145,9

3,8

2,7

4,8

4,4
   (39)

Příjmy

153,8

0

0

0

0

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Výsledky našeho auditu za rok 2015 podávají zhruba stejný obraz jako v posledních letech

| 1.20. | Přestože se naše celková odhadovaná míra chyb v posledních letech zlepšila, stále výrazně přesahuje naši referenční hodnotu pro významnost (materialitu) (viz
  obrázek 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.20.

Přestože se naše celková odhadovaná míra chyb v posledních letech zlepšila, stále výrazně přesahuje naši referenční hodnotu pro významnost (materialitu) (viz
  obrázek 1.3
  ).

Obrázek 1.3 –   Odhadovaná míra chyb (2013–2015)

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr (viz
  tabulka 1.2
  ).

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

Úhrady nákladů jsou spojeny s vyšší mírou chyb

| 1.21. | Prostředkům vynakládaným Evropskou unií dominují dva typy výdajových programů. Velkou část odchylek v odhadované míře chyb lze vysvětlit rozdíly mezi dvěma základy pro platby (úhrady nákladů a nároky). |
| --- | --- |

1.21.

Prostředkům vynakládaným Evropskou unií dominují dva typy výdajových programů. Velkou část odchylek v odhadované míře chyb lze vysvětlit rozdíly mezi dvěma základy pro platby (úhrady nákladů a nároky).

1.21

| — | Úhrady nákladů: EU proplácí způsobilé náklady na způsobilé činnosti. Sem patří výzkumné projekty (kapitola 5), vzdělávací programy (kapitola 6) a také projekty regionálního rozvoje nebo rozvoje venkova (kapitoly 6 a 7) a rozvojové projekty (kapitola 8). V těchto režimech musí příjemci poskytovat informace dokládající, že provádějí činnost způsobilou pro podporu a že jim vznikly náklady, o jejichž úhradu mají právo žádat. Požadavek poskytovat přesné informace s sebou přináší složitá pravidla způsobilosti (o co lze žádat) a formální požadavky (jak mají náklady vzniknout, například zadávání veřejných zakázek nebo pravidla státní podpory). |
| --- | --- |

—

Úhrady nákladů: EU proplácí způsobilé náklady na způsobilé činnosti. Sem patří výzkumné projekty (kapitola 5), vzdělávací programy (kapitola 6) a také projekty regionálního rozvoje nebo rozvoje venkova (kapitoly 6 a 7) a rozvojové projekty (kapitola 8). V těchto režimech musí příjemci poskytovat informace dokládající, že provádějí činnost způsobilou pro podporu a že jim vznikly náklady, o jejichž úhradu mají právo žádat. Požadavek poskytovat přesné informace s sebou přináší složitá pravidla způsobilosti (o co lze žádat) a formální požadavky (jak mají náklady vzniknout, například zadávání veřejných zakázek nebo pravidla státní podpory).

Komise se domnívá, že dopad složitých pravidel způsobilosti zmiňovaných Účetním dvorem se významně sníží, pokud se použije zjednodušené vykazování nákladů.

| — | Nároky: platba závisí na splnění určitých podmínek. K těmto programům patří studentská stipendia a stipendia na výzkum (kapitola 5), rozpočtová podpora (26) (kapitola 8) a mzdy a důchody (kapitola 9). Přímá podpora pro zemědělce (kapitola 7) je založena na nárocích a vypočítává se na základě informací potvrzených nebo vykázaných zemědělci. Riziko související s potenciálně nesprávnými výkazy do značné míry zmírňuje jednodušší povaha předpokládaných informací od příjemců, které lze z velké části ověřit před platbou například srovnáním s databázemi a ortofotosnímky. |
| --- | --- |

—

Nároky: platba závisí na splnění určitých podmínek. K těmto programům patří studentská stipendia a stipendia na výzkum (kapitola 5), rozpočtová podpora (26) (kapitola 8) a mzdy a důchody (kapitola 9). Přímá podpora pro zemědělce (kapitola 7) je založena na nárocích a vypočítává se na základě informací potvrzených nebo vykázaných zemědělci. Riziko související s potenciálně nesprávnými výkazy do značné míry zmírňuje jednodušší povaha předpokládaných informací od příjemců, které lze z velké části ověřit před platbou například srovnáním s databázemi a ortofotosnímky.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 1.22. | Odhaleným chybám za rok 2015 dominují chyby způsobilosti v úhradových režimech. |
| --- | --- |

1.22.

Odhaleným chybám za rok 2015 dominují chyby způsobilosti v úhradových režimech.

| a) | Odhadovaná míra chyb ve výdajích na úhrady činí 5,2  % (2014: 5,5  %). K typickým chybám v této oblasti patří:






  — | zahrnutí nezpůsobilých nákladů do výkazů nákladů, |
| --- | --- | --- |

a)

Odhadovaná míra chyb ve výdajích na úhrady činí 5,2  % (2014: 5,5  %). K typickým chybám v této oblasti patří:

—

zahrnutí nezpůsobilých nákladů do výkazů nákladů,

| — | nezpůsobilé projekty či aktivity nebo příjemci, |
| --- | --- |

—

nezpůsobilé projekty či aktivity nebo příjemci,

| — | závažná porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek (27) (
  obrázek 1.4
  ). |
| --- | --- |

—

závažná porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek (27) (
  obrázek 1.4
  ).

| b) | Odhadovaná míra chyb v nárokových výdajích činí 1,9  % (2014: 2,7  %). Typickými chybami v této oblasti jsou chyby spočívající v tom, že zemědělci vykáží mírně větší plochu zemědělského podniku a polí (bod 7.16). |
| --- | --- |

b)

Odhadovaná míra chyb v nárokových výdajích činí 1,9  % (2014: 2,7  %). Typickými chybami v této oblasti jsou chyby spočívající v tom, že zemědělci vykáží mírně větší plochu zemědělského podniku a polí (bod 7.16).

Obrázek 1.4 –   Rozdělení celkové odhadované míry chyb podle typů chyb

Image

Srovnávací údaj za rok 2014 pro „chyby Komise a zprostředkujících subjektů“ je celková hodnota „správních chyb v ‚Přírodních zdrojích‛“ a „jiných typů chyb“.

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 1.23. | Obrázek 1.5
  vychází z testování výdajových operací EU pro účely výročních zpráv o souhrnném rozpočtu a evropských rozvojových fondech za poslední dva roky. Obecně lze říci, že čím složitější jsou informace požadované od příjemců, tím vyšší je riziko chyb. |
| --- | --- |

1.23.

Obrázek 1.5
  vychází z testování výdajových operací EU pro účely výročních zpráv o souhrnném rozpočtu a evropských rozvojových fondech za poslední dva roky. Obecně lze říci, že čím složitější jsou informace požadované od příjemců, tím vyšší je riziko chyb.

Obrázek 1.5 –   Vztah mezi základem pro platbu a odhadovanou mírou chyb v operacích EU (2014–2015)

Image

| (1) | Úhrady na „Globální Evropu“ zahrnují projekty sdružující více dárců, které v praxi mají řadu atributů nárokových výdajů a jsou zatíženy nižší mírou chyb. |
| --- | --- |

(1)

Úhrady na „Globální Evropu“ zahrnují projekty sdružující více dárců, které v praxi mají řadu atributů nárokových výdajů a jsou zatíženy nižší mírou chyb.

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 1.24. | Analyzovali jsme další rizikové činitele a jejich vztah k odhadované míře chyb. Zjistili jsme, že u výdajů spadajících pod přímé řízení mají na míru chyb značný dopad dva rizikové činitele. |
| --- | --- |

1.24.

Analyzovali jsme další rizikové činitele a jejich vztah k odhadované míře chyb. Zjistili jsme, že u výdajů spadajících pod přímé řízení mají na míru chyb značný dopad dva rizikové činitele.

| — | V oblastech, kde před provedením platby předepisují pravidla audit nebo kontrolu, nacházíme obecně nižší míru chyb. |
| --- | --- |

—

V oblastech, kde před provedením platby předepisují pravidla audit nebo kontrolu, nacházíme obecně nižší míru chyb.

| — | Úhrady na projekty, na nichž se podílí více partnerů (například konsorcia), mají vyšší míru chyb než úhrady jedinému příjemci. |
| --- | --- |

—

Úhrady na projekty, na nichž se podílí více partnerů (například konsorcia), mají vyšší míru chyb než úhrady jedinému příjemci.

Způsob řízení má na míru chyb jen malý dopad

| 1.25. | Míru chyb v různých oblastech výdajů ovlivňuje spíše to, jak se riziko projevuje v úhradových a nárokových režimech, než způsoby řízení (28). Odhadovaná míra chyb vykazuje mnohem těsnější vztah se základem pro platbu než se způsobem řízení. Nejvyšší míru chyb za poslední dva roky jsme zjistili v oblasti konkurenceschopnosti (řízené přímo Komisí a nepřímo prostřednictvím pověřených subjektů) a soudržnosti (sdílené řízení). Výdajům v obou těchto oblastech dominují úhradové režimy (viz
  obrázek 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.25.

Míru chyb v různých oblastech výdajů ovlivňuje spíše to, jak se riziko projevuje v úhradových a nárokových režimech, než způsoby řízení (28). Odhadovaná míra chyb vykazuje mnohem těsnější vztah se základem pro platbu než se způsobem řízení. Nejvyšší míru chyb za poslední dva roky jsme zjistili v oblasti konkurenceschopnosti (řízené přímo Komisí a nepřímo prostřednictvím pověřených subjektů) a soudržnosti (sdílené řízení). Výdajům v obou těchto oblastech dominují úhradové režimy (viz
  obrázek 1.6
  ).

Obrázek 1.6 –   Průměrná odhadovaná míra chyb podle způsobu řízení a základu pro platby (2014–2015) (1)

Image

| (1) | Obě strany grafu představují tentýž objem výdajů. Na levé straně jsou výdaje rozděleny podle způsobu řízení a jak je patrné, velká většina operačních výdajů spadá pod sdílené řízení. Na pravé straně jsou výdaje rozděleny podle základu pro platbu a jak je patrné, úhradové výdaje jsou výrazně vyšší než nárokové výdaje. Svislá poloha sloupců ukazuje odhadovanou míru chyb u každého z nich. Z grafu plyne, že způsob řízení má jen omezený dopad, zatímco základ pro platbu má dopad významný. |
| --- | --- |

(1)

Obě strany grafu představují tentýž objem výdajů. Na levé straně jsou výdaje rozděleny podle způsobu řízení a jak je patrné, velká většina operačních výdajů spadá pod sdílené řízení. Na pravé straně jsou výdaje rozděleny podle základu pro platbu a jak je patrné, úhradové výdaje jsou výrazně vyšší než nárokové výdaje. Svislá poloha sloupců ukazuje odhadovanou míru chyb u každého z nich. Z grafu plyne, že způsob řízení má jen omezený dopad, zatímco základ pro platbu má dopad významný.

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

Výsledky v různých oblastech výdajů ukazují zřetelné vzorce chyb

| 1.26. | Jak vyplývá z 
  obrázku 1.7
  , nejvíce k odhadované míře chyb za rok 2015 přispěla „Soudržnost“, následovaná „Přírodními zdroji“, „Konkurenceschopností“ a „Globální Evropou“. Toto rozdělení je v souladu s našimi zjištěními za rok 2014. |
| --- | --- |

1.26.

Jak vyplývá z 
  obrázku 1.7
  , nejvíce k odhadované míře chyb za rok 2015 přispěla „Soudržnost“, následovaná „Přírodními zdroji“, „Konkurenceschopností“ a „Globální Evropou“. Toto rozdělení je v souladu s našimi zjištěními za rok 2014.

| 1.26. | Komise souhlasí s posouzením chyb tak, jak je provedl Účetní dvůr, a bude řádně provádět následné kroky na ochranu rozpočtu EU. |
| --- | --- |

1.26.

Obrázek 1.7 –   Podíl jednotlivých okruhů víceletého finančního rámce na celkové odhadované míře chyb (2015)

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 1.27. | „Konkurenceschopnost“ (kapitola 5): odhadovaná míra chyb činí 4,4  %, což oproti výsledkům za rok 2014 (5,6  %) představuje snížení. Většina výdajů vzniká na základě úhrad nákladů a chyby jsou zde v podstatě odrazem různých kategorií nezpůsobilých nákladů (zejména osobních nákladů, jiných přímých nákladů a nepřímých nákladů). |
| --- | --- |

1.27.

„Konkurenceschopnost“ (kapitola 5): odhadovaná míra chyb činí 4,4  %, což oproti výsledkům za rok 2014 (5,6  %) představuje snížení. Většina výdajů vzniká na základě úhrad nákladů a chyby jsou zde v podstatě odrazem různých kategorií nezpůsobilých nákladů (zejména osobních nákladů, jiných přímých nákladů a nepřímých nákladů).

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 1.28. | „Soudržnost“ (kapitola 6): odhadovaná míra chyb činí 5,2  %, což je nižší než hodnota výsledků za rok 2014 (5,7  %). Téměř veškeré výdaje v této oblasti mají podobu úhrad nákladů. Tři čtvrtiny míry chyb připadají na nezpůsobilé náklady ve výkazech výdajů a nezpůsobilé projekty. Jedna sedmina celkové hodnoty připadá na porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek (polovina v roce 2014). |
| --- | --- |

1.28.

„Soudržnost“ (kapitola 6): odhadovaná míra chyb činí 5,2  %, což je nižší než hodnota výsledků za rok 2014 (5,7  %). Téměř veškeré výdaje v této oblasti mají podobu úhrad nákladů. Tři čtvrtiny míry chyb připadají na nezpůsobilé náklady ve výkazech výdajů a nezpůsobilé projekty. Jedna sedmina celkové hodnoty připadá na porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek (polovina v roce 2014).

| 1.28. | Komise odkazuje na svou odpověď k bodům 6.11 and 6.76. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.29. | „Přírodní zdroje“ (kapitola 7): odhadovaná míra chyb činí 2,9  %, což je podobná hodnota jako v roce 2014 (3,6  %) (29). Více než tři čtvrtiny výdajů v této oblasti připadají na Evropský zemědělský záruční fond (EZZF). Fond je zatížen chybami méně (2,2  %) než rozvoj venkova (5,3  %), kde dlouhodobě nalézáme vyšší míru chyb u výdajů na investice (a kde jsou zemědělské podniky dotovány na základě úhrady způsobilých nákladů). Téměř dvě třetiny výdajů v okruhu 2 víceletého finančního rámce jdou na přímou podporu zemědělců vázanou na plochu. Nejvíce tak k odhadované míře chyb (více než polovinou) přispívaly nadhodnocené výkazy zemědělské plochy. Jednou pětinou se na ní podílely chyby související s nezpůsobilými příjemci, činnostmi nebo výdaji. Oproti roku 2014 se zvýšila míra porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

1.29.

„Přírodní zdroje“ (kapitola 7): odhadovaná míra chyb činí 2,9  %, což je podobná hodnota jako v roce 2014 (3,6  %) (29). Více než tři čtvrtiny výdajů v této oblasti připadají na Evropský zemědělský záruční fond (EZZF). Fond je zatížen chybami méně (2,2  %) než rozvoj venkova (5,3  %), kde dlouhodobě nalézáme vyšší míru chyb u výdajů na investice (a kde jsou zemědělské podniky dotovány na základě úhrady způsobilých nákladů). Téměř dvě třetiny výdajů v okruhu 2 víceletého finančního rámce jdou na přímou podporu zemědělců vázanou na plochu. Nejvíce tak k odhadované míře chyb (více než polovinou) přispívaly nadhodnocené výkazy zemědělské plochy. Jednou pětinou se na ní podílely chyby související s nezpůsobilými příjemci, činnostmi nebo výdaji. Oproti roku 2014 se zvýšila míra porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek.

| 1.29. | Nižší míra chyb u EZZF odráží účinnost integrovaného administrativního a kontrolního systému, a zejména systému evidence půdy, při předcházení chybám od samého počátku procesu, pokud jsou tyto systémy vhodně používány. Komise je toho názoru, že integrovaný administrativní a kontrolní systém jako celek představuje spolehlivý systém pro řízení výdajů SZP (viz body 7.16 až 7.18).

  Vyšší míra chyb v oblasti rozvoje venkova je částečně způsobena složitostí pravidel pro některá opatření. Nicméně míra chyb v oblasti rozvoje venkova, ačkoli přesahuje práh významnosti, v uplynulých letech poklesla. |
| --- | --- |

1.29.

Vyšší míra chyb v oblasti rozvoje venkova je částečně způsobena složitostí pravidel pro některá opatření. Nicméně míra chyb v oblasti rozvoje venkova, ačkoli přesahuje práh významnosti, v uplynulých letech poklesla.

| 1.30. | „Globální Evropa“ (kapitola 8): odhadovaná míra chyb činí 2,8  %, což je blízko hodnotě výsledků za rok 2014 (2,7  %). Dvě třetiny celkové hodnoty připadají na zúčtování Komise v případech, kdy nebyly provedeny stavební práce, služby či dodávky, a na nezpůsobilé náklady proplacené Komisí. |
| --- | --- |

1.30.

„Globální Evropa“ (kapitola 8): odhadovaná míra chyb činí 2,8  %, což je blízko hodnotě výsledků za rok 2014 (2,7  %). Dvě třetiny celkové hodnoty připadají na zúčtování Komise v případech, kdy nebyly provedeny stavební práce, služby či dodávky, a na nezpůsobilé náklady proplacené Komisí.

| 1.31. | „Správa“ (kapitola 9): odhadovaná míra chyb činí 0,6  %, což je v souladu s výsledky za rok 2014 (0,5  %). Většina výdajů v této oblasti se týká platů, důchodů a příspěvků vyplácených institucemi, orgány a agenturami EU. Větší část míry chyb v této oblasti připadá na malý počet chyb v příspěvcích, přičemž míra chyb není jako celek významná (materiální). |
| --- | --- |

1.31.

„Správa“ (kapitola 9): odhadovaná míra chyb činí 0,6  %, což je v souladu s výsledky za rok 2014 (0,5  %). Většina výdajů v této oblasti se týká platů, důchodů a příspěvků vyplácených institucemi, orgány a agenturami EU. Větší část míry chyb v této oblasti připadá na malý počet chyb v příspěvcích, přičemž míra chyb není jako celek významná (materiální).

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 1.32. | Míru chyb v ostatních výdajových oblastech, včetně okruhu 3 víceletého finančního rámce, neodhadujeme (viz kapitola 8). Výdaje, jichž se týká naše prohlášení o věrohodnosti v těchto oblastech, činily úhrnem 3 miliardy EUR (2,1  % výdajů, jež jsme naším auditem prověřovali). Práce provedená v těchto oblastech nadále přispívá k našim celkovým závěrům za rok 2015. |
| --- | --- |

1.32.

Míru chyb v ostatních výdajových oblastech, včetně okruhu 3 víceletého finančního rámce, neodhadujeme (viz kapitola 8). Výdaje, jichž se týká naše prohlášení o věrohodnosti v těchto oblastech, činily úhrnem 3 miliardy EUR (2,1  % výdajů, jež jsme naším auditem prověřovali). Práce provedená v těchto oblastech nadále přispívá k našim celkovým závěrům za rok 2015.

| 1.33. | Odhadovaná míra chyb u výdajů spadajících pod sdílené řízení jako celek za rok 2015 činí 4,0  % (2014: 4,6  %), u všech ostatní forem operačních výdajů (30) je to 3,9  % (2014: 4,6  %). Míra chyb ve správních výdajích se odhaduje na 0,6  % (2014: 0,5  %). |
| --- | --- |

1.33.

Odhadovaná míra chyb u výdajů spadajících pod sdílené řízení jako celek za rok 2015 činí 4,0  % (2014: 4,6  %), u všech ostatní forem operačních výdajů (30) je to 3,9  % (2014: 4,6  %). Míra chyb ve správních výdajích se odhaduje na 0,6  % (2014: 0,5  %).

Komise výrazně zvýšila odhady míry chyb v několika po sobě jdoucích dokumentech...

| 1.34. | Každé generální ředitelství Komise vypracovává výroční zprávu o činnosti, která obsahuje prohlášení, v němž generální ředitel vyjadřuje jistotu, že finanční informace ve zprávě jsou řádně zobrazeny a že operace, za něž odpovídá, jsou legální a správné. Generální ředitelství rovněž předkládají popis dosažených hlavních cílů politik (pojednáno v kapitole 3) a zprávu generálního ředitele o řízení určenou komisařům. V roce 2015 Komise strukturu výročních zpráv o činnosti zjednodušila a poskytla generálním ředitelstvím více volnosti, pokud jde o jejich prezentaci. |
| --- | --- |

1.34.

Každé generální ředitelství Komise vypracovává výroční zprávu o činnosti, která obsahuje prohlášení, v němž generální ředitel vyjadřuje jistotu, že finanční informace ve zprávě jsou řádně zobrazeny a že operace, za něž odpovídá, jsou legální a správné. Generální ředitelství rovněž předkládají popis dosažených hlavních cílů politik (pojednáno v kapitole 3) a zprávu generálního ředitele o řízení určenou komisařům. V roce 2015 Komise strukturu výročních zpráv o činnosti zjednodušila a poskytla generálním ředitelstvím více volnosti, pokud jde o jejich prezentaci.

Tabulka 1.8 –   Výsledky auditu EÚD za rok 2015 ve srovnání s odhadovanými ohroženými částkami při platbě a nápravnou kapacitou ve zprávě o řízení a výkonnosti rozpočtu EU a výročních zprávách o činnosti za rok 2015

| Kapitola výroční zprávy
   (40) | Odhadovaná míra chyb (%) | Interval spolehlivosti


  (%) | | Výroční zprávy o činnosti


  generálních ředitelství Komise
   (42)
   (43) | Hrubá finanční expozice plateb
   (44)
  vykázaná generálními ředitelstvími (%) | | Upravená finanční expozice Komise
   (44)


  (%)


  (viz bod 1.35) | Nápravná kapacita Komise


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dolní hranice míry chyb | Horní hranice míry chyb | Nejnižší hodnota | Nejvyšší hodnota | Nejnižší hodnota | Nejvyšší hodnota |
| Kapitola 5 – Konkurenceschopnost | 4,4 | 2,0 | 6,7 | | CONNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, MOVE, REA, RTD a TAXUD | 1,2 | 1,4 | | 1,9 | 2,2 | 0,9 |
| Kapitola 6 – Soudržnost | 5,2 | 2,8 | 7,6 | EMPL a REGIO | 2,5 | 4,3 | 2,9 | 5,1 | 1,6 –2,7
   (46) |
| Kapitola 7 – Přírodní zdroje | 2,9 | 1,7 | 4,2 | AGRI, CLIMA, ENV, MARE a SANTE | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,9 |
| Globální Evropa a ERF (41) | 3,1 | 1,7 | 4,5 | AGRI, DEVCO (41), EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, FPI, HOME, NEAR, REGIO, TRADE | 2,2 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | 0,6 |
| Kapitola 9 – Správa | 0,6 | 0,0 | 1,2 | Správa (45) | 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,4 | 0,0 |
| Zdroj: Evropský účetní dvůr. | Zdroj: výroční zprávy Komise o činnosti. | Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů poskytnutých GŘ pro rozpočet |

Kapitola výroční zprávy
   (40)

Odhadovaná míra chyb (%)

Interval spolehlivosti

(%)

Výroční zprávy o činnosti

generálních ředitelství Komise
   (42)
   (43)

Hrubá finanční expozice plateb
   (44)
  vykázaná generálními ředitelstvími (%)

Upravená finanční expozice Komise
   (44)

(%)

(viz bod 1.35)

Nápravná kapacita Komise

(%)

Dolní hranice míry chyb

Horní hranice míry chyb

Nejnižší hodnota

Nejvyšší hodnota

Nejnižší hodnota

Nejvyšší hodnota

Kapitola 5 – Konkurenceschopnost

4,4

2,0

6,7

CONNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, MOVE, REA, RTD a TAXUD

1,2

1,4

1,9

2,2

0,9

Kapitola 6 – Soudržnost

5,2

2,8

7,6

EMPL a REGIO

2,5

4,3

2,9

5,1

1,6 –2,7
   (46)

Kapitola 7 – Přírodní zdroje

2,9

1,7

4,2

AGRI, CLIMA, ENV, MARE a SANTE

2,0

2,0

2,0

2,0

1,9

Globální Evropa a ERF (41)

3,1

1,7

4,5

AGRI, DEVCO (41), EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, FPI, HOME, NEAR, REGIO, TRADE

2,2

2,3

2,6

2,7

0,6

Kapitola 9 – Správa

0,6

0,0

1,2

Správa (45)

0,3

0,4

0,3

0,4

0,0

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

Zdroj: výroční zprávy Komise o činnosti.

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů poskytnutých GŘ pro rozpočet

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 1.35. | Komise vykazuje tři soubory odhadované míry chyb:






  — | původní odhady nahlášené Komisi subjekty a orgány ustavenými na základě odvětvových právních předpisů (31) a dalšími subjekty (ty nám byly poskytnuty v dubnu a květnu); |
| --- | --- | --- |

1.35.

Komise vykazuje tři soubory odhadované míry chyb:

—

původní odhady nahlášené Komisi subjekty a orgány ustavenými na základě odvětvových právních předpisů (31) a dalšími subjekty (ty nám byly poskytnuty v dubnu a květnu);

| — | odhady (jež jsou v některých případech výrazně vyšší (32)) ve výročních zprávách o činnosti, upravené na základě posouzení dostupných informací, které provedla Komise (rovněž nám byly poskytnuty v dubnu a květnu); |
| --- | --- |

—

odhady (jež jsou v některých případech výrazně vyšší (32)) ve výročních zprávách o činnosti, upravené na základě posouzení dostupných informací, které provedla Komise (rovněž nám byly poskytnuty v dubnu a květnu);

| — | upravené údaje zveřejněné v červenci 2016 ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti rozpočtu EU, které zohledňují rozdíly mezi toky hotovosti a zúčtováním. |
| --- | --- |

—

upravené údaje zveřejněné v červenci 2016 ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti rozpočtu EU, které zohledňují rozdíly mezi toky hotovosti a zúčtováním.

Naše odhadovaná míra chyb vychází z prověrky statistického vzorku průběžných a konečných plateb a zúčtování (viz
  tabulka 1.8
  ). Na rozdíl od orgánů USA, které spravují federální finance (viz
  příloha 1.2
  ), není Evropská komise povinna předkládat vlastní statisticky platný odhad míry chyb.

| 1.35. | Komise se rozhodla upravit odhady pro Výroční zprávu o řízení a výkonnosti tak, aby byly lépe srovnatelné s mírou chyb odhadovanou Účetním dvorem.

  Komise se domnívá, že odkazovat na statistickou metodiku, kterou používají „orgány USA, které spravují federální finance“, není u fondů v rámci sdíleného řízení vhodné. V režimu sdíleného řízení se Komise spoléhá nikoli na audity výdajů prováděné jejími vlastními útvary na úrovni EU, ale na auditní orgány svrchovaných členských států, jež provádějí audity výdajů vynakládaných těmito členskými státy, často s vnitrostátním spolufinancováním. Komise má tudíž za to, že vypracování celounijního statisticky validního odhadu míry chyb na základě toho, že by příjemce auditovala sama, by nepřineslo pro výdaje spadající pod sdílené řízení přidanou hodnotu.


  V souladu s požadavky právního rámce bude Komise i nadále spolupracovat s auditními orgány členských států s cílem definovat společný statisticky validní přístup k odhadování míry chyb na úrovni programu a po validaci bude využívat tyto míry chyb. Komise tak realizuje „zásadu jednotného auditu“ tím, že zaměří svou činnost na kontrolu auditorů členských států a validaci jejich auditů. Tento přístup vychází ze stanoviska Účetního dvora č. 2/2004 k modelu jednotného auditu a z návrhu rámce vnitřní kontroly Společenství. Je plně v souladu s cílem snížit administrativní zátěž příjemců a snižuje rovněž počet potřebných pracovních míst auditorů v EK. |
| --- | --- |

1.35.

Komise se domnívá, že odkazovat na statistickou metodiku, kterou používají „orgány USA, které spravují federální finance“, není u fondů v rámci sdíleného řízení vhodné. V režimu sdíleného řízení se Komise spoléhá nikoli na audity výdajů prováděné jejími vlastními útvary na úrovni EU, ale na auditní orgány svrchovaných členských států, jež provádějí audity výdajů vynakládaných těmito členskými státy, často s vnitrostátním spolufinancováním. Komise má tudíž za to, že vypracování celounijního statisticky validního odhadu míry chyb na základě toho, že by příjemce auditovala sama, by nepřineslo pro výdaje spadající pod sdílené řízení přidanou hodnotu.

V souladu s požadavky právního rámce bude Komise i nadále spolupracovat s auditními orgány členských států s cílem definovat společný statisticky validní přístup k odhadování míry chyb na úrovni programu a po validaci bude využívat tyto míry chyb. Komise tak realizuje „zásadu jednotného auditu“ tím, že zaměří svou činnost na kontrolu auditorů členských států a validaci jejich auditů. Tento přístup vychází ze stanoviska Účetního dvora č. 2/2004 k modelu jednotného auditu a z návrhu rámce vnitřní kontroly Společenství. Je plně v souladu s cílem snížit administrativní zátěž příjemců a snižuje rovněž počet potřebných pracovních míst auditorů v EK.

| 1.36. | Podle finančního nařízení jsme povinni předat naše předběžné připomínky Komisi k témuž datu, kdy Komise musí podepsat souhrnnou zprávu. Letos nám Komise zaslala svou výroční zprávu o řízení a výkonnosti rozpočtu EU včetně souhrnné zprávy za rok 2015 dne 5. července 2016, tedy k datu našeho jednání v rámci řízení o sporných otázkách. Z toho důvodu se v této zprávě k souhrnné zprávě (která je letos součástí výroční zprávy o řízení a výkonnosti rozpočtu EU) podstatným způsobem nevyjadřujeme. Souhrnná zpráva a výroční zpráva o řízení a výkonnosti rozpočtu EU nejsou součástí finančních výkazů a k jejich obsahu neposkytujeme ujištění. |
| --- | --- |

1.36.

Podle finančního nařízení jsme povinni předat naše předběžné připomínky Komisi k témuž datu, kdy Komise musí podepsat souhrnnou zprávu. Letos nám Komise zaslala svou výroční zprávu o řízení a výkonnosti rozpočtu EU včetně souhrnné zprávy za rok 2015 dne 5. července 2016, tedy k datu našeho jednání v rámci řízení o sporných otázkách. Z toho důvodu se v této zprávě k souhrnné zprávě (která je letos součástí výroční zprávy o řízení a výkonnosti rozpočtu EU) podstatným způsobem nevyjadřujeme. Souhrnná zpráva a výroční zpráva o řízení a výkonnosti rozpočtu EU nejsou součástí finančních výkazů a k jejich obsahu neposkytujeme ujištění.

... a výpočet nápravné kapacity zůstává pro Komisi problematický

| 1.37. | Od roku 2014 předkládají generální ředitelství své odhady míry chyb spolu s odhadem budoucí tzv. nápravné kapacity. Komise ji definuje jako střízlivý odhad částky výdajů porušujících platná legislativní a smluvní ustanovení, které generální ředitelství zjistí a opraví pomocí kontrol prováděných po schválení platby (33). |
| --- | --- |

1.37.

Od roku 2014 předkládají generální ředitelství své odhady míry chyb spolu s odhadem budoucí tzv. nápravné kapacity. Komise ji definuje jako střízlivý odhad částky výdajů porušujících platná legislativní a smluvní ustanovení, které generální ředitelství zjistí a opraví pomocí kontrol prováděných po schválení platby (33).

| 1.38. | Pro výpočet tzv. nápravné kapacity poskytuje GŘ BUDG generálním ředitelům průměrnou částku zpětně získaných prostředků a finančních oprav provedených od roku 2009, jak jsou zaznamenány v účetních závěrkách (34). Ze 48 generálních ředitelství a výkonných agentur jich 29 tento údaj náležitě upravilo, aby vznikl střízlivější odhad, a to především tím, že vyňaly opravy ex ante a další nerelevantní opravy a zpětně získané prostředky a jednorázové události (35), nebo tím, že zvolily alternativní základ (36). Komise ve zprávě o řízení a výkonnosti rozpočtu EU na tomto základě odhaduje budoucí opravy s dopadem na výdaje roku 2015 na 2,1 miliardy EUR (2014: 2,7 miliardy EUR). Komise také předkládá vyšší odhad možných budoucích oprav, a to ve výši 2,7 miliardy EUR. |
| --- | --- |

1.38.

Pro výpočet tzv. nápravné kapacity poskytuje GŘ BUDG generálním ředitelům průměrnou částku zpětně získaných prostředků a finančních oprav provedených od roku 2009, jak jsou zaznamenány v účetních závěrkách (34). Ze 48 generálních ředitelství a výkonných agentur jich 29 tento údaj náležitě upravilo, aby vznikl střízlivější odhad, a to především tím, že vyňaly opravy ex ante a další nerelevantní opravy a zpětně získané prostředky a jednorázové události (35), nebo tím, že zvolily alternativní základ (36). Komise ve zprávě o řízení a výkonnosti rozpočtu EU na tomto základě odhaduje budoucí opravy s dopadem na výdaje roku 2015 na 2,1 miliardy EUR (2014: 2,7 miliardy EUR). Komise také předkládá vyšší odhad možných budoucích oprav, a to ve výši 2,7 miliardy EUR.

| 1.38. | Komise ve Výroční zprávě o řízení a výkonnosti uvádí řádovou výši odhadovaných budoucích oprav, která se pohybuje mezi 2,1 a 2,7 miliardami EUR. Oba odhady vycházejí z konzervativního přístupu. |
| --- | --- |

1.38.

| 1.39. | Dokument „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ za rok 2015 uvádí celkové provedené finanční opravy a zpětně získané prostředky ve výši 3,9 miliardy EUR. Podobně jako v předchozích letech se částka zaznamenaná v účetní závěrce týkala mnoha různých opatření, která byla uplatněna jak předtím, než Komise provedla (nebo schválila) výdaje, tak poté. V 
  obrázku 1.9
  předkládáme klasifikaci oprav a zpětně získaných prostředků a jejich členění podle výdajových oblastí. |
| --- | --- |

1.39.

Dokument „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ za rok 2015 uvádí celkové provedené finanční opravy a zpětně získané prostředky ve výši 3,9 miliardy EUR. Podobně jako v předchozích letech se částka zaznamenaná v účetní závěrce týkala mnoha různých opatření, která byla uplatněna jak předtím, než Komise provedla (nebo schválila) výdaje, tak poté. V 
  obrázku 1.9
  předkládáme klasifikaci oprav a zpětně získaných prostředků a jejich členění podle výdajových oblastí.

Obrázek 1.9 –   Klasifikace a členění nápravných opatření provedených v roce 2015 podle výdajových oblastí

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr podle dokumentu „Finanční výkazy – diskuse a analýza“, který je součástí konsolidované účetní závěrky EU za rok 2015, a souvisejících údajů.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 1.40. | V roce 2015 bylo z oprav a zpětně získaných prostředků vykázaných Komisí provedeno asi 1,2  miliardy EUR „u zdroje“ (byly provedeny před tím, než Komise výdaje schválila). To představuje více než čtvrtinu celkových vykázaných finančních oprav a zpětně získaných prostředků. Komise tudíž tyto částky nevykázala jako výdaje: jedná se o odpočty z požadovaných částek před schválením. V rámci přímého a nepřímo řízení představovaly tyto odpočty, obvykle zaúčtované jako zpětně získané prostředky, více než dvě třetiny celkových oprav vykázaných za rok 2015. |
| --- | --- |

1.40.

V roce 2015 bylo z oprav a zpětně získaných prostředků vykázaných Komisí provedeno asi 1,2  miliardy EUR „u zdroje“ (byly provedeny před tím, než Komise výdaje schválila). To představuje více než čtvrtinu celkových vykázaných finančních oprav a zpětně získaných prostředků. Komise tudíž tyto částky nevykázala jako výdaje: jedná se o odpočty z požadovaných částek před schválením. V rámci přímého a nepřímo řízení představovaly tyto odpočty, obvykle zaúčtované jako zpětně získané prostředky, více než dvě třetiny celkových oprav vykázaných za rok 2015.

| 1.41. | Zbytek (2,7  miliardy EUR) se týkal žádostí, které Komise již schválila. Z této částky: |
| --- | --- |

1.41.

Zbytek (2,7  miliardy EUR) se týkal žádostí, které Komise již schválila. Z této částky:

| a) | Asi 1,1  miliardy EUR připadá na dříve schválené žádosti o úhradu za projekty nebo výdaje v oblasti soudržnosti, které členské státy stáhly a nahradily novými projekty či výdaji. Tyto stažené žádosti jsou prezentovány společně s novými projekty a výdaji, a tvoří tak základní soubor, z něhož vybíráme svůj vzorek. V jejich důsledku se finanční prostředky do rozpočtu EU nevrací: jsou účinné jako opravné prostředky v případech, kdy nejsou náhradní projekty a výdaje zatíženy významnými (materiálními) chybami. |
| --- | --- |

a)

Asi 1,1  miliardy EUR připadá na dříve schválené žádosti o úhradu za projekty nebo výdaje v oblasti soudržnosti, které členské státy stáhly a nahradily novými projekty či výdaji. Tyto stažené žádosti jsou prezentovány společně s novými projekty a výdaji, a tvoří tak základní soubor, z něhož vybíráme svůj vzorek. V jejich důsledku se finanční prostředky do rozpočtu EU nevrací: jsou účinné jako opravné prostředky v případech, kdy nejsou náhradní projekty a výdaje zatíženy významnými (materiálními) chybami.

| b) | Asi 1,5 miliardy EUR se týká rozhodnutí o souladu s předpisy v oblasti zemědělství, která Komise zaúčtovává jako účelově vázané příjmy, jež jsou k dispozici pro financování zemědělských výdajů. Tyto opravy se často provádí paušálně a souvisejí s nedostatky systémů, a nikoli s chybami na úrovni konečných příjemců. |
| --- | --- |

b)

Asi 1,5 miliardy EUR se týká rozhodnutí o souladu s předpisy v oblasti zemědělství, která Komise zaúčtovává jako účelově vázané příjmy, jež jsou k dispozici pro financování zemědělských výdajů. Tyto opravy se často provádí paušálně a souvisejí s nedostatky systémů, a nikoli s chybami na úrovni konečných příjemců.

Díky včasným nápravným opatřením se naše odhadovaná míra chyb snížila

| 1.42. | Snažíme se zohledňovat opatření uplatněná členskými státy a Komisí před provedením platby nebo před naší prověrkou. Kontrolujeme uplatňování těchto oprav (k nimž patří zpětné získávání prostředků od příjemců a opravy na úrovni projektů) a případně upravujeme vyčíslení chyb. Dopad nápravných opatření se však u různých oblastí výdajů i různých nápravných opatření značně liší. |
| --- | --- |

1.42.

Snažíme se zohledňovat opatření uplatněná členskými státy a Komisí před provedením platby nebo před naší prověrkou. Kontrolujeme uplatňování těchto oprav (k nimž patří zpětné získávání prostředků od příjemců a opravy na úrovni projektů) a případně upravujeme vyčíslení chyb. Dopad nápravných opatření se však u různých oblastí výdajů i různých nápravných opatření značně liší.

| 1.43. | U 16 operací ve vzorku za rok 2015 uplatnila Komise a orgány členských států nápravná opatření, která měla přímý dopad na příslušné operace a byla pro naše výpočty relevantní. Tato nápravná opatření snížila naši odhadovanou míru chyb o 0,5 procentního bodu (2014: 1,1 procentního bodu). Ze změn v počtu dotčených operací a v dopadu na odhadovanou míru chyb nevyplývá, že by se nápravná opatření stala více nebo méně účinnými, jelikož se tato opatření uplatňují na relativně malou část našeho vzorku a lze očekávat meziroční fluktuace. |
| --- | --- |

1.43.

U 16 operací ve vzorku za rok 2015 uplatnila Komise a orgány členských států nápravná opatření, která měla přímý dopad na příslušné operace a byla pro naše výpočty relevantní. Tato nápravná opatření snížila naši odhadovanou míru chyb o 0,5 procentního bodu (2014: 1,1 procentního bodu). Ze změn v počtu dotčených operací a v dopadu na odhadovanou míru chyb nevyplývá, že by se nápravná opatření stala více nebo méně účinnými, jelikož se tato opatření uplatňují na relativně malou část našeho vzorku a lze očekávat meziroční fluktuace.

PŘÍPADY PODEZŘENÍ Z PODVODU POSTUPUJEME ÚŘADU OLAF

| 1.44. | Případy podezření z podvodu zjištěné v rámci auditu postupujeme Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) k analýze a případnému prošetření. K jednotlivým případům ani k reakci úřadu OLAF na tyto případy se nemůžeme vyjadřovat. Nicméně uvádíme, že během auditu za rok 2015: |
| --- | --- |

1.44.

Případy podezření z podvodu zjištěné v rámci auditu postupujeme Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) k analýze a případnému prošetření. K jednotlivým případům ani k reakci úřadu OLAF na tyto případy se nemůžeme vyjadřovat. Nicméně uvádíme, že během auditu za rok 2015:

| — | jsme posuzovali legalitu a správnost přibližně 1 200 operací, |
| --- | --- |

—

jsme posuzovali legalitu a správnost přibližně 1 200 operací,

| — | jsme zjistili 12 případů podezření z podvodu (2014: 22), které jsme postoupili úřadu OLAF (37), |
| --- | --- |

—

jsme zjistili 12 případů podezření z podvodu (2014: 22), které jsme postoupili úřadu OLAF (37),

| — | nejčastěji se případy podezření z podvodu týkaly střetu zájmů a umělého vytváření podmínek za účelem získání dotace, po nichž následovaly výkazy nákladů nesplňující kritéria způsobilosti. |
| --- | --- |

—

nejčastěji se případy podezření z podvodu týkaly střetu zájmů a umělého vytváření podmínek za účelem získání dotace, po nichž následovaly výkazy nákladů nesplňující kritéria způsobilosti.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ZÁVĚRY

| 1.45. | Klíčovou funkcí této kapitoly je doložit výrok auditora uvedený v prohlášení o věrohodnosti. |
| --- | --- |

1.45.

Klíčovou funkcí této kapitoly je doložit výrok auditora uvedený v prohlášení o věrohodnosti.

Výsledky auditu

| 1.46. | Výsledky našeho auditu sice vykazují v některých oblastech zlepšení, obecně jsou však podobné výsledkům z předchozích let. |
| --- | --- |

1.46.

Výsledky našeho auditu sice vykazují v některých oblastech zlepšení, obecně jsou však podobné výsledkům z předchozích let.

| 1.47. | Z našich výsledků uvedených v 
  obrázcích 1.5
  a 
  1.6
  vyplývá, že mezi základem pro platbu a mírou chyb je silná vazba. Nadále zjišťujeme, že úhradové výdaje jsou zatíženy mnohem vyšší měrou chyb než výdaje založené na nárocích. |
| --- | --- |

1.47.

Z našich výsledků uvedených v 
  obrázcích 1.5
  a 
  1.6
  vyplývá, že mezi základem pro platbu a mírou chyb je silná vazba. Nadále zjišťujeme, že úhradové výdaje jsou zatíženy mnohem vyšší měrou chyb než výdaje založené na nárocích.

| 1.48. | Komise dále zlepšila své vyčíslení ohrožených částek a nápravné kapacity. Komise by však ještě mohla oba údaje vyhodnocovat lépe. |
| --- | --- |

1.48.

Komise dále zlepšila své vyčíslení ohrožených částek a nápravné kapacity. Komise by však ještě mohla oba údaje vyhodnocovat lépe.

| 1.48. | Komise zlepšila svou metodiku a v případě potřeby upravila údaje ve Výroční zprávě o řízení a výkonnosti pro rozpočet EU za rok 2015, aby se zajistilo, že vykazované údaje budou představovat střízlivý odhad ohrožených částek a nápravné kapacity. S ohledem na nový právní rámec pro období 2014–2020 by v budoucnu mohly být vhodné další úpravy metodiky. |
| --- | --- |

1.48.

---

(1)  Konsolidované finanční výkazy obsahují rozvahu, výkaz o finanční výkonnosti, výkaz peněžních toků, výkaz změn v čistých aktivech a shrnutí hlavních účetních zásad a další přílohy (včetně vykazování podle segmentů).

(2)  Souhrnné zprávy o plnění rozpočtu obsahují souhrnné zprávy o plnění rozpočtu a přílohy.

(3)  O těchto okruzích (1 až 4) pojednávají kapitoly 5 až 8 výroční zprávy za rok 2015.

(4)  Jedná se o částku 82,7 miliardy EUR. Další informace uvádíme v bodech 1.21–1.24 výroční zprávy za rok 2015.

(5)  V čl. 30 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie, (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1) definováno takto:

„Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby zdroje používané orgánem k výkonu jeho činnosti byly dány k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.

Zásada efektivnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.

Zásada účinnosti se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.“

(6)  Konsolidovaná účetní závěrka obsahuje:

| a) | konsolidované finanční výkazy, které se skládají z rozvahy (přehled aktiv a pasiv ke konci roku), výkazu o finanční výkonnosti (přehled příjmů a výdajů za daný rok), výkazu peněžních toků (zobrazující, jak změny na účtech ovlivňují peněžní prostředky a jejich ekvivalenty) a výkazu změn v čistých aktivech a souvisejících příloh; |
| --- | --- |

a)

konsolidované finanční výkazy, které se skládají z rozvahy (přehled aktiv a pasiv ke konci roku), výkazu o finanční výkonnosti (přehled příjmů a výdajů za daný rok), výkazu peněžních toků (zobrazující, jak změny na účtech ovlivňují peněžní prostředky a jejich ekvivalenty) a výkazu změn v čistých aktivech a souvisejících příloh;

| b) | souhrnné zprávy o plnění rozpočtu, které se vztahují na příjmy a výdaje za daný rok, a související přílohy. |
| --- | --- |

b)

souhrnné zprávy o plnění rozpočtu, které se vztahují na příjmy a výdaje za daný rok, a související přílohy.

(7)  Předběžná účetní závěrka spolu s prohlášením účetního k auditu byla doručena 31. března 2016, tj. v poslední den, kdy je možné ji podle finančního nařízení (viz článek 147 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012) předat. Konečná schválená účetní závěrka byla doručena dne 12. července před lhůtou pro její předání 31. července stanovenou v článku 148.

(8)  Nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.

(9)  Viz Pokyny k doporučeným postupům 2 (RPG – Recommended Practice Guideline 2) „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ Rady pro mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor (IPSASB).

(10)  Například standardy pro zveřejňování údajů o důchodech a dalších zaměstnaneckých požitcích.

(11)  Například tím, že rozšířila oddíl o řízení rizik a nejistot.

(12)  Auditoři jsou povinni informovat o hlavních auditních skutečnostech od té doby, co byl v roce 2015 zaveden mezinárodní auditorský standard 701.

(13)  „Finanční nástroje“ jsou opatření, která mají „formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů ke sdílení rizik [...].“ Čl. 2 písm. p) finančního nařízení o definicích – nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.

(14)  Viz výroční zpráva za rok 2014, bod 6.52.

(15)  Jedná se o nejaktuálnější údaje, které řídicí orgány poskytly Komisi.

(16)  45 % z nevyužitých částek k 31. prosinci 2014 připadalo na jeden členský stát (viz bod 2.31).

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 ze dne 25. června 2015 o Evropském fondu pro strategické investice, Evropském centru pro investiční poradenství a Evropském portálu investičních projektů a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 – Evropský fond pro strategické investice (Úř. věst. L 169, 1.7.2015, s. 1) („nařízení o EFSI“).

(18)  Operace dluhového portfolia zahrnují běžné úvěry, záruky a protizáruky. Operace kapitálového portfolia zahrnují přímé a nepřímé kapitálové a kvazikapitálové účasti a podřízené úvěry.

(19)  Závazek z finanční záruky se oceňuje buď jako očekávané ztráty, nebo jako původně oceněná částka, podle toho, co je vyšší, případně snížená o kumulované odpisy příjmů.

(20)  Hodnota smluv podepsaných v roce 2015 činila 125 milionů EUR. Na polovinu z této částky se vztahuje záruka EU. Vyplacené prostředky podle těchto smluv činily 7,6 milionu EUR.

(21)  V souladu s IPSAS 35 Konsolidovaná finanční závěrka a IPSAS 37 Společné dohody.

(22)  Mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor (IPSAS) jsou souborem účetních standardů vydávaných Radou IPSAS, které při přípravě finančních výkazů používají účetní jednotky veřejného sektoru po celém světě.

(23)  Podle bodu 10 standardu IPSAS 29 je derivát finanční nástroj se všemi třemi následujícími charakteristikami: a) jeho hodnota se mění v závislosti na změně stanoveného směnného kurzu, ceny finančního nástroje, ceny komodity nebo jiné proměnné, b) nevyžaduje žádné počáteční investice ani počáteční čistou investici, která je menší než by bylo třeba pro jiný typ smluv, u nichž by se předpokládalo, že budou na změny tržních činitelů reagovat podobně, c) vypořádává se k budoucímu datu.

(24)  Výdaje příštích období zahrnují výdaje příštích období na straně pasiv rozvahy ve výši 67 miliard EUR a 39 miliard EUR, které snižují hodnotu předběžného financování na straně aktiv rozvahy.

(25)  Snížení výdajů příštích období v případě GŘ REGIO o 4,1 miliardy EUR a zvýšení v případě GŘ EMPL o 0,8 miliardy EUR.

(26)  Platby rozpočtové podpory jsou příspěvkem do souhrnného státního rozpočtu nebo do rozpočtu na konkrétní politiku či cíl (viz též bod 8.7).

(27)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

(28)  Přímé řízení (rozpočet spravuje přímo Evropská komise), nepřímé řízení (plnění rozpočtu je svěřeno partnerským zemím, které nejsou členy EU, mezinárodním organizacím atd.), sdílené řízení (plnění rozpočtu sdílí Komise a členské státy).

(29)  Výsledky za rok 2014 zahrnují vyčíslení chyb souvisejících s podmíněností. V roce 2014 se tyto chyby na odhadované míře chyb u okruhu 2 víceletého finančního rámce podílely 0,6 procentního bodu (viz
  tabulka 1.2
  ). Když jsme tyto chyby vyčíslili za období 2011–2014, činil jejich průměrný dopad 0,4 procentního bodu u podpory trhu a přímé podpory a 0,3 procentního bodu u rozvoje venkova.

(30)  Především výdaje spadající pod kapitoly 5 a 8 a část výdajů spadajících pod kapitoly 6 a 7. Extrapolovaná míra chyb pro výdaje spadající pod sdílené řízení vychází z prověrky 580 operací (vybraných ze základního souboru o hodnotě 113 miliard EUR), extrapolace u jiných forem operačních výdajů vychází z prověrky 318 operací (vybraných ze základního souboru o hodnotě 24 miliard EUR).

(31)  Tyto subjekty a orgány provádějí postupy dohodnuté s Komisí.

(32)  Například GŘ AGRI upravilo průměrnou míru chyb u EZZF vykázanou platebními agenturami z 0,68 % na 1,47 % a u EZFRV z 1,78 % na 4,99 % (viz též body 7.53, 7.55–7.56).

(33)  Pokyny Komise k hlavním pojmům a definicím pro stanovení míry chyb, ohrožených částek a odhadovaných budoucích oprav.

(34)  Do roku 2014 Komise dobrovolně zveřejňovala své údaje o finančních opravách a zpětně získaných prostředcích v příloze k účetní závěrce. Komise nyní tyto dobrovolně zveřejňované údaje přesunula do dokumentu „Finanční výkazy – diskuse a analýza“.

(35)  Například EACEA, EASME, INEA, GŘ ENER, GŘ MOVE, GŘ SANTE, GŘ BUDG, GŘ COMP a SG. Při prověrce finančních oprav a zpětně získaných prostředků zaúčtovaných v roce 2015 jsme především zjistili, že generální ředitelství sem zařadila částky nesouvisející s chybami, nesrovnalostmi či podvody (tj. vrácení nečerpaného předběžného financování) a některé finanční opravy a zpětně získané prostředky ex ante klasifikovala jako ex post (tj. vrácené předběžné financování související s chybami, nesrovnalostmi či podvody nebo odpočty z výkazů nákladů před schválením výdajů). Tyto skutečnosti nemají dopad na účetní závěrku EU jako celek, ale mohou mít významný dopad na výpočet nápravné kapacity mnoha generálních ředitelství.

(36)  Například GŘ REGIO a GŘ EMPL.

(37)  V kalendářním roce 2015 jsme úřadu OLAF postoupili 27 případů (týkajících se jak kontrolovaného roku 2014, tak roku 2015) (v roce 2014: 16). K těmto případům patří i ty, které vyvstaly z práce, která se netýkala prohlášení o věrohodnosti.

(38)  Zvláštní posouzení výdajů nepředkládáme pro výdaje v rámci okruhu 3 („Bezpečnost a občanství“) a 6 („Náhrady“) víceletého finančního rámce, ani pro jiné výdaje (zvláštní nástroje mimo víceletý finanční rámec na období 2014–2020 jako rezerva na pomoc při mimořádných událostech, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, Fond solidarity Evropské unie a nástroj pružnosti). Práce v těchto oblastech nicméně přispívá k našemu celkovému závěru o výdajích roku 2015.

(39)  V roce 2015 se změnil právní rámec společné zemědělské politiky a do testování operací již nezahrnujeme podmíněnost. V roce 2014 se tyto chyby na odhadované míře chyb u okruhu 2 víceletého finančního rámce podílely 0,6 procentního bodu. Během období 2011–2014 přispěly k celkové odhadované míře chyb 0,1–0,2 procentního bodu.

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

(40)  Viz poznámka pod čarou 1 u 
  tabulky 1.2
  .

(41)  Včetně 8., 9., 10. a 11. Evropského rozvojového fondu.

(42)  Některá generální ředitelství řídí výdaje spadající pod více než jeden okruh víceletého finančního rámce (AGRI, EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, HOME, REGIO a SANTE).

(43)  Seznam zkratek je uveden v 
  příloze 1.3
  .

(44)  Finanční expozice se definuje jako procento výdajů, které nemusí být v době platby v souladu s platnými legislativními a smluvními požadavky.

(45)  BUDG, COMP, DGT, DIGIT, EPSC, EPSO/EUSA, ESTAT, HR, IAS, JRC, OIB, OIL, OLAF, OP, PMO, SCIC, SG, SJ.

(46)  U „Soudržnosti“ Komise uvedla nápravnou kapacitu jako rozpětí, přičemž vyšší hodnota vycházela z minulých průměrných finančních oprav a zpětně získaných částek.

PŘÍLOHA 1.1

KONCEPCE A METODIKA AUDITU

| 1. | O koncepci auditu Účetního dvora pojednává „Manuál pro finanční audit a audit souladu s předpisy“, který je k dispozici na naší internetové stránce. Pro plánování práce používáme model míry jistoty. Při plánování zvažujeme riziko výskytu chyb (přirozené riziko) a riziko, že systémy dohledu a kontroly chybám nebudou schopny předcházet, odhalovat je a napravovat (kontrolní riziko). |
| --- | --- |

1.

O koncepci auditu Účetního dvora pojednává „Manuál pro finanční audit a audit souladu s předpisy“, který je k dispozici na naší internetové stránce. Pro plánování práce používáme model míry jistoty. Při plánování zvažujeme riziko výskytu chyb (přirozené riziko) a riziko, že systémy dohledu a kontroly chybám nebudou schopny předcházet, odhalovat je a napravovat (kontrolní riziko).

ČÁST 1 – Metodika a koncepce auditu spolehlivosti účetní závěrky

| 2. | Konsolidovaná účetní závěrka sestává z:






  A. | konsolidovaných finančních výkazů, |
| --- | --- | --- |

2.

Konsolidovaná účetní závěrka sestává z:

A.

konsolidovaných finančních výkazů,

| B. | souhrnných zpráv o plnění rozpočtu. |
| --- | --- |

B.

souhrnných zpráv o plnění rozpočtu.

Konsolidovaná účetní závěrka by měla řádně ve všech významných (materiálních) ohledech zobrazovat:

| — | finanční situaci Evropské unie na konci roku, |
| --- | --- |

—

finanční situaci Evropské unie na konci roku,

| — | výsledky jejího hospodaření a peněžních toků, |
| --- | --- |

—

výsledky jejího hospodaření a peněžních toků,

| — | výkaz změn v čistých aktivech za daný rok. |
| --- | --- |

—

výkaz změn v čistých aktivech za daný rok.

Součástí našeho auditu jsou:

| a) | hodnocení kontrolního prostředí v oblasti účetnictví; |
| --- | --- |

a)

hodnocení kontrolního prostředí v oblasti účetnictví;

| b) | kontroly fungování hlavních účetních postupů a účetní uzávěrky na konci roku; |
| --- | --- |

b)

kontroly fungování hlavních účetních postupů a účetní uzávěrky na konci roku;

| c) | analytické kontroly (konzistentnosti a přiměřenosti) hlavních účetních údajů; |
| --- | --- |

c)

analytické kontroly (konzistentnosti a přiměřenosti) hlavních účetních údajů;

| d) | analýza a sesouhlasení účtů anebo zůstatků; |
| --- | --- |

d)

analýza a sesouhlasení účtů anebo zůstatků;

| e) | testování detailních údajů o závazcích, platbách a některých položkách rozvahy na základě reprezentativních vzorků; |
| --- | --- |

e)

testování detailních údajů o závazcích, platbách a některých položkách rozvahy na základě reprezentativních vzorků;

| f) | využívání práce jiných auditorů v míře, v níž je to možné, a v souladu s mezinárodními auditorskými standardy. To je zejména případ auditu těch výpůjčních a úvěrových činností řízených Komisí, k nimž jsou k dispozici certifikáty o provedení externího auditu. |
| --- | --- |

f)

využívání práce jiných auditorů v míře, v níž je to možné, a v souladu s mezinárodními auditorskými standardy. To je zejména případ auditu těch výpůjčních a úvěrových činností řízených Komisí, k nimž jsou k dispozici certifikáty o provedení externího auditu.

ČÁST 2 – Metodika a koncepce auditu správnosti operací

| 3. | Součástí auditu správnosti operací, na nichž se zakládá účetní závěrka, je přímé testování operací (viz
  tabulka 1.2
  ). Ujišťujeme se, že operace jsou v souladu s příslušnými pravidly a nařízeními. |
| --- | --- |

3.

Součástí auditu správnosti operací, na nichž se zakládá účetní závěrka, je přímé testování operací (viz
  tabulka 1.2
  ). Ujišťujeme se, že operace jsou v souladu s příslušnými pravidly a nařízeními.

Jak testujeme operace

| 4. | V rámci každého zvláštního posouzení (kapitoly 5 až 9) provádíme přímé testování reprezentativního vzorku operací. Výsledkem tohoto testování je odhad míry nesprávnosti operací v daném základním souboru. |
| --- | --- |

4.

V rámci každého zvláštního posouzení (kapitoly 5 až 9) provádíme přímé testování reprezentativního vzorku operací. Výsledkem tohoto testování je odhad míry nesprávnosti operací v daném základním souboru.

| 5. | Součástí testování operací je prověrka každé vybrané operace. Určujeme, zda žádost či platba byla provedena k účelu schválenému v rozpočtu a stanovenému v příslušném nařízení. Zkoumáme výpočet částky žádosti či platby (u větších žádostí na základě reprezentativního výběru položek, na nichž se dotace zakládá). To obnáší sledování platby z rozpočtového účtu až na úroveň konečného příjemce (například zemědělec, organizátor školení či navrhovatel projektu rozvojové pomoci), přičemž na všech úrovních se testuje dodržování příslušných podmínek. Chyba vzniká, pokud je operace (na kterékoliv úrovni):






  — | nesprávně vypočtena anebo |
| --- | --- | --- |

5.

Součástí testování operací je prověrka každé vybrané operace. Určujeme, zda žádost či platba byla provedena k účelu schválenému v rozpočtu a stanovenému v příslušném nařízení. Zkoumáme výpočet částky žádosti či platby (u větších žádostí na základě reprezentativního výběru položek, na nichž se dotace zakládá). To obnáší sledování platby z rozpočtového účtu až na úroveň konečného příjemce (například zemědělec, organizátor školení či navrhovatel projektu rozvojové pomoci), přičemž na všech úrovních se testuje dodržování příslušných podmínek. Chyba vzniká, pokud je operace (na kterékoliv úrovni):

—

nesprávně vypočtena anebo

| — | nesplňuje požadavek stanovený v předpisech nebo smluvní ustanovení. |
| --- | --- |

—

nesplňuje požadavek stanovený v předpisech nebo smluvní ustanovení.

| 6. | U příjmů naše prověrka vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty a hrubého národního důchodu vychází z relevantních makroekonomických agregátů, na jejichž základě byly příslušné hodnoty vypočteny. Zkoumáme kontrolní systémy Komise pro jejich zpracování a odvozujeme z nich jistotu, až do okamžiku, kdy jsou příspěvky členských států obdrženy a zaúčtovány do konsolidované účetní závěrky. U tradičních vlastních zdrojů zkoumáme účty celních orgánů a tok cel a poplatků do okamžiku, kdy je obdrží Komise a kdy jsou zaznamenány v účetní závěrce. |
| --- | --- |

6.

U příjmů naše prověrka vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty a hrubého národního důchodu vychází z relevantních makroekonomických agregátů, na jejichž základě byly příslušné hodnoty vypočteny. Zkoumáme kontrolní systémy Komise pro jejich zpracování a odvozujeme z nich jistotu, až do okamžiku, kdy jsou příspěvky členských států obdrženy a zaúčtovány do konsolidované účetní závěrky. U tradičních vlastních zdrojů zkoumáme účty celních orgánů a tok cel a poplatků do okamžiku, kdy je obdrží Komise a kdy jsou zaznamenány v účetní závěrce.

| 7. | Pokud jde o výdaje, kontrolujeme platy v okamžiku, kdy vznikly, byly zaznamenány a schváleny. Tato kontrola se týká všech kategorií plateb (včetně plateb za pořízení majetku). Zálohy neprověřujeme v okamžiku, kdy jsou provedeny. Zálohové platby zkoumáme, pokud:






  — | konečný příjemce prostředků EU (například zemědělec, výzkumný ústav, společnost provádějící veřejnou zakázku na stavební práce nebo služby) doloží jejich řádné využití a |
| --- | --- | --- |

7.

Pokud jde o výdaje, kontrolujeme platy v okamžiku, kdy vznikly, byly zaznamenány a schváleny. Tato kontrola se týká všech kategorií plateb (včetně plateb za pořízení majetku). Zálohy neprověřujeme v okamžiku, kdy jsou provedeny. Zálohové platby zkoumáme, pokud:

—

konečný příjemce prostředků EU (například zemědělec, výzkumný ústav, společnost provádějící veřejnou zakázku na stavební práce nebo služby) doloží jejich řádné využití a

| — | Komise (nebo jiný orgán či subjekt spravující prostředky EU) zúčtováním zálohové platby schválí konečné využití prostředků jako opodstatněné. |
| --- | --- |

—

Komise (nebo jiný orgán či subjekt spravující prostředky EU) zúčtováním zálohové platby schválí konečné využití prostředků jako opodstatněné.

| 8. | Náš auditní vzorek je koncipován tak, aby z něj bylo možno odhadnout míru chyb v kontrolovaném základním souboru jako celku. Větší žádosti či platby zkoumáme výběrem položek (například faktury projektu, parcely z žádostí zemědělce, viz bod 5) ke kontrole v rámci jednotlivých operací pomocí metody pro výběr vzorku podle peněžních jednotek (MUS). V případě zkoumaných položek, jež jsou součástí projektu nebo žádosti zemědělce, proto vykázaná míra chyb těchto položek nepředstavuje míru chyb kontrolovaného projektu nebo žádosti zemědělce, nýbrž přispívá k celkovému hodnocení výdajů EU. |
| --- | --- |

8.

Náš auditní vzorek je koncipován tak, aby z něj bylo možno odhadnout míru chyb v kontrolovaném základním souboru jako celku. Větší žádosti či platby zkoumáme výběrem položek (například faktury projektu, parcely z žádostí zemědělce, viz bod 5) ke kontrole v rámci jednotlivých operací pomocí metody pro výběr vzorku podle peněžních jednotek (MUS). V případě zkoumaných položek, jež jsou součástí projektu nebo žádosti zemědělce, proto vykázaná míra chyb těchto položek nepředstavuje míru chyb kontrolovaného projektu nebo žádosti zemědělce, nýbrž přispívá k celkovému hodnocení výdajů EU.

| 9. | Neprověřujeme operace v každém členském státě, přijímajícím státě anebo regionu každý rok. Příklady ve výroční zprávě jsou uvedeny pro ilustraci a ukazují nejtypičtější zjištěné chyby. Uvádíme-li konkrétní členské státy, přijímající státy anebo regiony, neznamená to, že se dané příklady nemohou vyskytnout jinde. Ilustrativní příklady v této zprávě netvoří východisko pro závěry o příslušných členských státech, přijímajících státech anebo regionech. |
| --- | --- |

9.

Neprověřujeme operace v každém členském státě, přijímajícím státě anebo regionu každý rok. Příklady ve výroční zprávě jsou uvedeny pro ilustraci a ukazují nejtypičtější zjištěné chyby. Uvádíme-li konkrétní členské státy, přijímající státy anebo regiony, neznamená to, že se dané příklady nemohou vyskytnout jinde. Ilustrativní příklady v této zprávě netvoří východisko pro závěry o příslušných členských státech, přijímajících státech anebo regionech.

| 10. | Smyslem naší koncepce není shromažďovat údaje o četnosti chyb v základním souboru. Prezentované údaje o četnosti chyb tedy nejsou ukazatelem četnosti chyb v operacích financovaných EU nebo v jednotlivých členských státech. Naše koncepce výběru vzorku připisuje různým operacím různou váhu. Sestavování vzorku odráží hodnotu příslušných výdajů a intenzitu auditní práce. Tabulka četnosti výskytu chyby tuto váhu nezobrazuje, a přisuzuje tedy rozvoji venkova stejnou váhu jako přímé podpoře v oblasti „Přírodních zdrojů“ a výdajům sociálního fondu stejnou váhu jako platbám na regionální podporu a soudržnost v kapitole „Soudržnost“. Relativní četnost chyb ve vzorcích sestavených v různých členských státech nevypovídá o relativní míře chyb v těchto členských státech. |
| --- | --- |

10.

Smyslem naší koncepce není shromažďovat údaje o četnosti chyb v základním souboru. Prezentované údaje o četnosti chyb tedy nejsou ukazatelem četnosti chyb v operacích financovaných EU nebo v jednotlivých členských státech. Naše koncepce výběru vzorku připisuje různým operacím různou váhu. Sestavování vzorku odráží hodnotu příslušných výdajů a intenzitu auditní práce. Tabulka četnosti výskytu chyby tuto váhu nezobrazuje, a přisuzuje tedy rozvoji venkova stejnou váhu jako přímé podpoře v oblasti „Přírodních zdrojů“ a výdajům sociálního fondu stejnou váhu jako platbám na regionální podporu a soudržnost v kapitole „Soudržnost“. Relativní četnost chyb ve vzorcích sestavených v různých členských státech nevypovídá o relativní míře chyb v těchto členských státech.

Jak hodnotíme a vykazujeme výsledky testování operací

| 11. | K chybám v operacích dochází z mnoha důvodů. Chyby mají řadu různých podob v závislosti na povaze porušení závazku či předpisu a na konkrétním pravidlu či smluvním závazku, který nebyl dodržen. Jednotlivé operace mohou být zatíženy chybami celkově nebo částečně. Chyby zjištěné před našimi kontrolami a opravené nezávisle na nich se do výpočtu a četnosti chyb nezapočítávají, neboť svědčí o tom, že kontrolní systémy fungují účinně. Dále zvažujeme, zda jsou jednotlivé chyby vyčíslitelné nebo nevyčíslitelné. Bereme v úvahu to, do jaké míry je možné měřit, jaká část kontrolované částky byla zatížena chybami. |
| --- | --- |

11.

K chybám v operacích dochází z mnoha důvodů. Chyby mají řadu různých podob v závislosti na povaze porušení závazku či předpisu a na konkrétním pravidlu či smluvním závazku, který nebyl dodržen. Jednotlivé operace mohou být zatíženy chybami celkově nebo částečně. Chyby zjištěné před našimi kontrolami a opravené nezávisle na nich se do výpočtu a četnosti chyb nezapočítávají, neboť svědčí o tom, že kontrolní systémy fungují účinně. Dále zvažujeme, zda jsou jednotlivé chyby vyčíslitelné nebo nevyčíslitelné. Bereme v úvahu to, do jaké míry je možné měřit, jaká část kontrolované částky byla zatížena chybami.

| 12. | K mnoha chybám dochází při uplatňování předpisů pro zadávání veřejných zakázek. Aby byly respektovány hlavní zásady veřejné soutěže stanovené v právních předpisech a nařízeních EU, musí se významná řízení veřejně oznamovat. Nabídky je nutno hodnotit podle stanovených kritérií. Je zakázáno uměle rozdělovat zakázky s cílem vyhnout se překročení limitů (1). |
| --- | --- |

12.

K mnoha chybám dochází při uplatňování předpisů pro zadávání veřejných zakázek. Aby byly respektovány hlavní zásady veřejné soutěže stanovené v právních předpisech a nařízeních EU, musí se významná řízení veřejně oznamovat. Nabídky je nutno hodnotit podle stanovených kritérií. Je zakázáno uměle rozdělovat zakázky s cílem vyhnout se překročení limitů (1).

| 13. | Naše kritéria pro vyčíslování chyb v zadávání veřejných zakázek popisuje dokument „Nesoulad s pravidly pro zadávání veřejných zakázek – typy nesrovnalostí a východisko vyčíslování chyb“ (2). |
| --- | --- |

13.

Naše kritéria pro vyčíslování chyb v zadávání veřejných zakázek popisuje dokument „Nesoulad s pravidly pro zadávání veřejných zakázek – typy nesrovnalostí a východisko vyčíslování chyb“ (2).

| 14. | Při rozhodování o tom, jak postupovat v případě nesprávného uplatnění pravidel pro zadávání veřejných zakázek, se naše vyčíslení může lišit od vyčíslení provedeného Komisí nebo členskými státy. |
| --- | --- |

14.

Při rozhodování o tom, jak postupovat v případě nesprávného uplatnění pravidel pro zadávání veřejných zakázek, se naše vyčíslení může lišit od vyčíslení provedeného Komisí nebo členskými státy.

Odhadovaná míra chyb

| 15. | Odhad míry chyb provádíme s využitím nejpravděpodobnější mír chyb (MLE – most likely rate of error). Činíme tak u každého okruhu víceletého finančního rámce a pro výdaje z rozpočtu jako celek. Do výpočtu se zahrnují pouze vyčíslené chyby. Procentní údaj MLE je statistickým odhadem pravděpodobného procenta chyb v základním souboru. Příkladem chyb jsou vyčíslitelná porušení platných ustanovení, pravidel a smluvních a grantových podmínek. Odhadujeme také dolní hranici míry chyb (LEL – lowel error limit) a horní hranici míry chyb (UEL – upper error limit) (viz obrázek). |
| --- | --- |

15.

Odhad míry chyb provádíme s využitím nejpravděpodobnější mír chyb (MLE – most likely rate of error). Činíme tak u každého okruhu víceletého finančního rámce a pro výdaje z rozpočtu jako celek. Do výpočtu se zahrnují pouze vyčíslené chyby. Procentní údaj MLE je statistickým odhadem pravděpodobného procenta chyb v základním souboru. Příkladem chyb jsou vyčíslitelná porušení platných ustanovení, pravidel a smluvních a grantových podmínek. Odhadujeme také dolní hranici míry chyb (LEL – lowel error limit) a horní hranici míry chyb (UEL – upper error limit) (viz obrázek).

Image

| 16. | Podíl vystínované plochy pod křivkou udává procentuální pravděpodobnost, že skutečná míra chyb v souboru se pohybuje mezi dolní hranicí míry chyb a horní hranicí míry chyb. |
| --- | --- |

16.

Podíl vystínované plochy pod křivkou udává procentuální pravděpodobnost, že skutečná míra chyb v souboru se pohybuje mezi dolní hranicí míry chyb a horní hranicí míry chyb.

| 17. | Práci plánujeme na základě 2 % prahu významnosti (materiality). Při vydávání výroku používáme míru významnosti (materiality) jako vodítko. Při formulaci výroku rovněž bereme v úvahu povahu, výši a kontext chyb. |
| --- | --- |

17.

Práci plánujeme na základě 2 % prahu významnosti (materiality). Při vydávání výroku používáme míru významnosti (materiality) jako vodítko. Při formulaci výroku rovněž bereme v úvahu povahu, výši a kontext chyb.

Jak posuzujeme systémy a prezentujeme zjištěné výsledky

| 18. | Komise a ostatní orgány a instituce EU, orgány členských států, přijímající země anebo regiony ustavují systémy, které používají k řízení rizika pro rozpočet, včetně správnosti operací. Prověřování systémů je užitečné zejména pro formulaci doporučení ke zlepšení. |
| --- | --- |

18.

Komise a ostatní orgány a instituce EU, orgány členských států, přijímající země anebo regiony ustavují systémy, které používají k řízení rizika pro rozpočet, včetně správnosti operací. Prověřování systémů je užitečné zejména pro formulaci doporučení ke zlepšení.

| 19. | V každém okruhu víceletého finančního rámce, včetně příjmů, funguje mnoho individuálních systémů. Každý rok vybíráme vzorek systémů. Výsledky prezentujeme s doporučeními ke zlepšení. |
| --- | --- |

19.

V každém okruhu víceletého finančního rámce, včetně příjmů, funguje mnoho individuálních systémů. Každý rok vybíráme vzorek systémů. Výsledky prezentujeme s doporučeními ke zlepšení.

Jak dospíváme ke svým výrokům v prohlášení o věrohodnosti

| 20. | Východiskem pro výrok o správnosti operací, na nichž se zakládá konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie, je veškerá práce Účetního dvora, o níž se pojednává v kapitolách 4 až 9. Výrok předkládáme v rámci prohlášení o věrohodnosti. Při formulaci výroku zvažujeme, zda se jedná o chybu s rozsáhlým dopadem. Provedená práce nám umožňuje dospět k informovanému výroku o tom, zda chyby v základním souboru přesahují hranice významnosti (materiality) či nikoliv. Podle našeho nejlepšího odhadu míra chyb v celkových výdajích za rok 2015 činí 3,8 %. S vyšší než 95 % mírou důvěry se domníváme, že míra chyb v kontrolovaném základním souboru je významná (materiální). Odhadovaná míra chyb zjištěná v různých okruzích víceletého finančního rámce kolísá tak, jak je to popsáno v kapitolách 5 až 9. Chyby jsme posoudili jako chyby s rozsáhlým dopadem, neboť se vyskytují ve většině výdajových oblastí. |
| --- | --- |

20.

Východiskem pro výrok o správnosti operací, na nichž se zakládá konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie, je veškerá práce Účetního dvora, o níž se pojednává v kapitolách 4 až 9. Výrok předkládáme v rámci prohlášení o věrohodnosti. Při formulaci výroku zvažujeme, zda se jedná o chybu s rozsáhlým dopadem. Provedená práce nám umožňuje dospět k informovanému výroku o tom, zda chyby v základním souboru přesahují hranice významnosti (materiality) či nikoliv. Podle našeho nejlepšího odhadu míra chyb v celkových výdajích za rok 2015 činí 3,8 %. S vyšší než 95 % mírou důvěry se domníváme, že míra chyb v kontrolovaném základním souboru je významná (materiální). Odhadovaná míra chyb zjištěná v různých okruzích víceletého finančního rámce kolísá tak, jak je to popsáno v kapitolách 5 až 9. Chyby jsme posoudili jako chyby s rozsáhlým dopadem, neboť se vyskytují ve většině výdajových oblastí.

Podezření z podvodu

| 21. | Máme-li důvodné podezření, že došlo k podvodu, oznámíme to Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), který odpovídá za provedení příslušného vyšetřování. Úřadu OLAF postupujeme několik případů za rok. |
| --- | --- |

21.

Máme-li důvodné podezření, že došlo k podvodu, oznámíme to Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), který odpovídá za provedení příslušného vyšetřování. Úřadu OLAF postupujeme několik případů za rok.

ČÁST 3 – Vztah mezi výrokem auditora o spolehlivosti účetní závěrky a výrokem auditora o správnosti operací

| 22. | Vydali jsme:






  a) | výrok auditora o konsolidované účetní závěrce Evropské unie za rozpočtový rok; |
| --- | --- | --- |

22.

Vydali jsme:

a)

výrok auditora o konsolidované účetní závěrce Evropské unie za rozpočtový rok;

| b) | výroky auditora o správnosti příjmů a plateb, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. |
| --- | --- |

b)

výroky auditora o správnosti příjmů a plateb, na nichž se tato účetní závěrka zakládá.

| 23. | Naše práce a výroky jsou v souladu s mezinárodními auditorskými standardy a etickými kodexy vydanými Mezinárodní federací účetních (IFAC) a mezinárodními standardy nejvyšších kontrolních institucí vydanými Mezinárodní organizací nejvyšších kontrolních institucí (INTOSAI).
  Tyto standardy se zabývají také situací, kdy auditoři vydávají výrok o spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací, na nichž se účetní závěrka zakládá, ve kterém uvádějí, že modifikovaný výrok o správnosti operací sám o sobě nemusí vést k modifikovanému výroku o spolehlivosti účetní závěrky. Ve finančních výkazech, o nichž vydáváme výrok, se uvádí, že dochází k významnému (materiálnímu) porušování pravidel, jimiž se řídí výdaje účtované na vrub rozpočtu EU. Proto jsme tedy rozhodli, že existence významné (materiální) míry chyb, která ovlivňuje správnost, není sama o sobě důvodem modifikovat samostatný výrok o spolehlivosti účetní závěrky. |
| --- | --- |

23.

Naše práce a výroky jsou v souladu s mezinárodními auditorskými standardy a etickými kodexy vydanými Mezinárodní federací účetních (IFAC) a mezinárodními standardy nejvyšších kontrolních institucí vydanými Mezinárodní organizací nejvyšších kontrolních institucí (INTOSAI).

Tyto standardy se zabývají také situací, kdy auditoři vydávají výrok o spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací, na nichž se účetní závěrka zakládá, ve kterém uvádějí, že modifikovaný výrok o správnosti operací sám o sobě nemusí vést k modifikovanému výroku o spolehlivosti účetní závěrky. Ve finančních výkazech, o nichž vydáváme výrok, se uvádí, že dochází k významnému (materiálnímu) porušování pravidel, jimiž se řídí výdaje účtované na vrub rozpočtu EU. Proto jsme tedy rozhodli, že existence významné (materiální) míry chyb, která ovlivňuje správnost, není sama o sobě důvodem modifikovat samostatný výrok o spolehlivosti účetní závěrky.

---

(1)  Viz také body 6.30 – 6.35 a zvláštní zpráva č. 10/2015 „Snaha o řešení problémů v oblasti zadávání veřejných zakázek v rámci výdajů EU na politiku soudržnosti by měla zesílit“.

(2)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

PŘÍLOHA 1.2

PŘÍSTUP K TESTOVÁNÍ A VYKAZOVÁNÍ NEPATŘIČNÝCH A NESPRÁVNÝCH PLATEB VE SPOJENÝCH STÁTECH A V EVROPSKÉ UNII

| 1. | Podle zákonu Kongresu USA musí všechny orgány státní správy provést dostatečné testování vlastních plateb a na jeho základě vypočíst statisticky platný odhad roční částky nepatřičných plateb v těchto programech, pokud z analýzy rizika plyne, že tyto platby pravděpodobně překročí 1,5 % celkové vyplacené částky (1). Orgány státní správy musí výsledek zveřejnit a vyjádřit jej jako extrapolovanou celkovou hodnotu a rovněž jako procento provedených plateb. Auditoři orgánů státní správy (2) jsou povinni uvést, zda způsob, jakým byly tyto číselné údaje vypočteny a zveřejněny, je v souladu s příslušným zákonem Kongresu (3). |
| --- | --- |

1.

Podle zákonu Kongresu USA musí všechny orgány státní správy provést dostatečné testování vlastních plateb a na jeho základě vypočíst statisticky platný odhad roční částky nepatřičných plateb v těchto programech, pokud z analýzy rizika plyne, že tyto platby pravděpodobně překročí 1,5 % celkové vyplacené částky (1). Orgány státní správy musí výsledek zveřejnit a vyjádřit jej jako extrapolovanou celkovou hodnotu a rovněž jako procento provedených plateb. Auditoři orgánů státní správy (2) jsou povinni uvést, zda způsob, jakým byly tyto číselné údaje vypočteny a zveřejněny, je v souladu s příslušným zákonem Kongresu (3).

| 2. | V USA (stejně jako v EU v případě nesprávných plateb) závisí definice toho, co je nepatřičné, na předpisu, podle něhož se platba provádí. Obecná definice nepatřičných plateb používaná v systému USA (4) je blízká definici nesprávných plateb uvedené v kapitole 1 této výroční zprávy. Podobnosti a rozdíly mezi koncepcí testování výdajů a souvisejícího vykazování v USA a v EU jsou shrnuty v níže uvedené tabulce. |
| --- | --- |

2.

V USA (stejně jako v EU v případě nesprávných plateb) závisí definice toho, co je nepatřičné, na předpisu, podle něhož se platba provádí. Obecná definice nepatřičných plateb používaná v systému USA (4) je blízká definici nesprávných plateb uvedené v kapitole 1 této výroční zprávy. Podobnosti a rozdíly mezi koncepcí testování výdajů a souvisejícího vykazování v USA a v EU jsou shrnuty v níže uvedené tabulce.

| 3. | Celková hodnota nepatřičných plateb v USA zahrnuje mnoho různých typů veřejných výdajů: od sociálního zabezpečení po obranu. Výdajové oblasti, které dominují rozpočtu EU (zemědělství, infrastruktura), tvoří poměrně malou část federálního rozpočtu USA. Z členění typů chyb vyplývají některé jasné rozdíly ve výskytu chyb. Porušení dodatečných podmínek (jako je řádné zadávání veřejných zakázek a otázky související se státní podporou, které mají svůj původ v prioritě EU zajistit jednotný trh) mají na naši odhadovanou míru chyb větší dopad než na celkovou hodnotu nepatřičných plateb v USA. Významnou složkou celkové hodnoty v USA, nikoli však naší, jsou nedoplatky. Větší dopad na údaje v USA než na naši odhadovanou míru chyb mají také chyby v dokumentaci. |
| --- | --- |

3.

Celková hodnota nepatřičných plateb v USA zahrnuje mnoho různých typů veřejných výdajů: od sociálního zabezpečení po obranu. Výdajové oblasti, které dominují rozpočtu EU (zemědělství, infrastruktura), tvoří poměrně malou část federálního rozpočtu USA. Z členění typů chyb vyplývají některé jasné rozdíly ve výskytu chyb. Porušení dodatečných podmínek (jako je řádné zadávání veřejných zakázek a otázky související se státní podporou, které mají svůj původ v prioritě EU zajistit jednotný trh) mají na naši odhadovanou míru chyb větší dopad než na celkovou hodnotu nepatřičných plateb v USA. Významnou složkou celkové hodnoty v USA, nikoli však naší, jsou nedoplatky. Větší dopad na údaje v USA než na naši odhadovanou míru chyb mají také chyby v dokumentaci.

| 4. | Při odhadování nepatřičných plateb se orgány státní správy USA nemohou jako o jediný zdroj pro odhad nepatřičných plateb opírat o údaje, které poskytují sami příjemci plateb od příslušného orgánu (5), ani nemohou stanovit čistou hodnotu nepatřičných plateb tím, že vypočtou dopad zpětně získaných prostředků. Jak je popsáno v bodech 1.42–1.43, nápravná opatření podniknutá před naším auditem náš odhad chyb snižují. |
| --- | --- |

4.

Při odhadování nepatřičných plateb se orgány státní správy USA nemohou jako o jediný zdroj pro odhad nepatřičných plateb opírat o údaje, které poskytují sami příjemci plateb od příslušného orgánu (5), ani nemohou stanovit čistou hodnotu nepatřičných plateb tím, že vypočtou dopad zpětně získaných prostředků. Jak je popsáno v bodech 1.42–1.43, nápravná opatření podniknutá před naším auditem náš odhad chyb snižují.

| 5. | Dotčené orgány státní správy vyčleňují na prověřování vybraných plateb značné zdroje. Například se přezkoumává téměř šest tisíc plateb Správy sociálního zabezpečení USA ročně a na tomto základě se vypočítává míra nepatřičných plateb. Na tento úkol je vyčleněn ekvivalent téměř devadesáti pracovních let jednoho pracovníka. Orgány, s nimiž jsme o této otázce diskutovaly, se domnívaly, že díky této kontrole získávají příslušné orgány státní správy kvalitní informace o pravidelnostech ve výskytu nepatřičných plateb a jsou často schopny navrhnout a provést vhodná opatření proti riziku chyb. |
| --- | --- |

5.

Dotčené orgány státní správy vyčleňují na prověřování vybraných plateb značné zdroje. Například se přezkoumává téměř šest tisíc plateb Správy sociálního zabezpečení USA ročně a na tomto základě se vypočítává míra nepatřičných plateb. Na tento úkol je vyčleněn ekvivalent téměř devadesáti pracovních let jednoho pracovníka. Orgány, s nimiž jsme o této otázce diskutovaly, se domnívaly, že díky této kontrole získávají příslušné orgány státní správy kvalitní informace o pravidelnostech ve výskytu nepatřičných plateb a jsou často schopny navrhnout a provést vhodná opatření proti riziku chyb.

| 6. | Nepatřičné platby za rok 2015 dosáhly výše 136,7 miliardy USD (123,2 miliardy EUR) (6), což odpovídá 4,4 % výdajů federální vlády (7). V povaze prověřovaných výdajů a v konkrétních definicích chyb jsou mnohé rozdíly. Hlavní rozdíl spočívá v tom, že americké orgány spravující finanční prostředky musí předkládat vlastní statisticky platný odhad míry chyb. |
| --- | --- |

6.

Nepatřičné platby za rok 2015 dosáhly výše 136,7 miliardy USD (123,2 miliardy EUR) (6), což odpovídá 4,4 % výdajů federální vlády (7). V povaze prověřovaných výdajů a v konkrétních definicích chyb jsou mnohé rozdíly. Hlavní rozdíl spočívá v tom, že americké orgány spravující finanční prostředky musí předkládat vlastní statisticky platný odhad míry chyb.

Rozdíly a podobnosti mezi modely USA a EU pro odhad míry chyb v rozpočtových výdajích

| | | Federální vláda USA | EÚD |
| --- | --- | --- | --- |
| Odpovědnost za výpočet odhadované míry chyb | Statistický odhad míry chyb musí předložit správci finančních prostředků | | |
| Statistický odhad míry chyb vypočítávají externí auditoři | | |
| Rozsah | Vzorek se vybírá ze všech plateb z rozpočtu | | |
| Vzorek se vybírá jen z výdajů na programy, které správci finančních prostředků považují za rizikové | | |
| Hlavní chyby | Nesprávné částky vyplaceny způsobilým příjemcům | | |
| Platby provedeny ve prospěch nezpůsobilých příjemců | | |
| Platby provedeny za nezpůsobilé zboží nebo služby | | |
| Platby za zboží nebo služby nebyly obdrženy | | |
| Duplicitní platby | | |
| Platby, k nimž byla nalezena nedostatečná nebo nebyla nalezena žádná dokumentace | | |
| Základ pro výpočet chyb | Testování vzorku operací vybraných statistickými postupy | | |
| Nápravná opatření ex post (provedená správci finančních prostředků) mohou snížit odhadovanou míru chyb | | |
| Vyjádření odhadované míry chyb | Extrapolovaná míra chyb vyjádřena v penězích | | |
| Extrapolovaná míra chyb vyjádřena v procentech | | |
| Výsledky | Průměrná míra 2012–2015 | 4,1  % | 4,3  % |
| Míra za rok 2015 | 4,4  % | 3,8  % |

Federální vláda USA

EÚD

Odpovědnost za výpočet odhadované míry chyb

Statistický odhad míry chyb musí předložit správci finančních prostředků

Image

Image

Statistický odhad míry chyb vypočítávají externí auditoři

Image

Image

Rozsah

Vzorek se vybírá ze všech plateb z rozpočtu

Image

Image

Vzorek se vybírá jen z výdajů na programy, které správci finančních prostředků považují za rizikové

Image

Image

Hlavní chyby

Nesprávné částky vyplaceny způsobilým příjemcům

Image

Image

Platby provedeny ve prospěch nezpůsobilých příjemců

Image

Image

Platby provedeny za nezpůsobilé zboží nebo služby

Image

Image

Platby za zboží nebo služby nebyly obdrženy

Image

Image

Duplicitní platby

Image

Image

Platby, k nimž byla nalezena nedostatečná nebo nebyla nalezena žádná dokumentace

Image

Image

Základ pro výpočet chyb

Testování vzorku operací vybraných statistickými postupy

Image

Image

Nápravná opatření ex post (provedená správci finančních prostředků) mohou snížit odhadovanou míru chyb

Image

Image

Vyjádření odhadované míry chyb

Extrapolovaná míra chyb vyjádřena v penězích

Image

Image

Extrapolovaná míra chyb vyjádřena v procentech

Image

Image

Výsledky

Průměrná míra 2012–2015

4,1  %

4,3  %

Míra za rok 2015

4,4  %

3,8  %

---

(1)  Orgány státní správy provádějí vlastní analýzu rizika. Odhad míry nepatřičných plateb je u určitých výdajových programů automatický a hranice 1,5 % může být snížena.

(2)  Pro většinu orgánů státní správy generální inspektoři, jinak nejvyšší kontrolní úřad (Government Accountability Office).

(3)  V současné době je to Improper Payments Elimination and Recovery Improvement Act of 2012 – IPERIA (zákon o odstranění nepatřičných plateb a zlepšení jejich vymáhání z roku 2012). Některé orgány státní správy začaly nepatřičné platby vykazovat v roce 2003, jak to vyžadoval Improper Payments Information Act of 2002 – IPIA (zákon o informování o nepatřičných platbách z roku 2002). Viz též paymentaccuracy.gov.

(4)  Příloha C l oběžníku č. A-123 Requirements for Effective Estimation and Remediation of Improper Payments (Požadavky na účinný odhad a nápravu nepatřičných plateb).

(5)  Evropská komise ve velké míře používá údaje, které jí nahlásí subjekty a orgány ustavené podle odvětvových právních předpisů a další subjekty (bod 1.35).

(6)  Průměrný směnný kurz v roce 2015: 1 EUR = 1,1095 USD.

(7)  Finanční zpráva federální vlády USA za rok 2015.

PŘÍLOHA 1.3

ČETNOST ZJIŠTĚNÝCH CHYB V AUDITNÍCH VZORCÍCH ZA ROK 2015

| Členský stát (sdílené řízení) | VFR 1b – Soudržnost | VFR 2 – Přírodní zdroje | Sdílené řízení u okruhů 1b – Soudržnost a 2 – Přírodní zdroje (celkově) VFR |
| --- | --- | --- | --- |
| Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Fond soudržnosti (FS) a Evropský sociální fond (ESF) | Podpora trhu a přímá podpora | Rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov |
| Počet operací | Počet operací zatížených chybami | Počet operací zatížených těmito chybami: | Počet operací | Počet operací zatížených chybami | Počet operací zatížených těmito chybami: | Počet operací | Počet operací zatížených chybami | Počet operací zatížených těmito chybami: | Počet operací | Počet operací zatížených chybami | Počet operací zatížených těmito chybami: |
| Pouze jiné aspekty související s dodržováním předpisů/nevyčíslitelné chyby | Vyčíslitelné chyby | < 20 % | 20 % – 80 % | 80 % – 100 % | Pouze jiné aspekty související s dodržováním předpisů/nevyčíslitelné chyby | Vyčíslitelné chyby | < 20 % | 20 % – 80 % | 80 % – 100 % | Pouze jiné aspekty související s dodržováním předpisů/nevyčíslitelné chyby | Vyčíslitelné chyby | < 20 % | 20 % – 80 % | 80 % – 100 % | Pouze jiné aspekty související s dodržováním předpisů/nevyčíslitelné chyby | Vyčíslitelné chyby | < 20 % | 20 % – 80 % | 80 % – 100 % |
| BE | Belgie | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 |
| BG | Bulharsko | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| CZ | Česká republika | 28 | 6 | 2 | 4 | 2 | 0 | 2 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 0 | 37 | 10 | 2 | 8 | 6 | 0 | 2 |
| DK | Dánsko | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 |
| DE | Německo | 16 | 6 | 3 | 3 | 2 | 1 | 0 | 24 | 5 | 2 | 3 | 3 | 0 | 0 | 14 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 | 0 | 54 | 14 | 5 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| IE | Irsko | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EL | Řecko | 17 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 0 | 1 | 30 | 5 | 2 | 3 | 2 | 0 | 1 |
| ES | Španělsko | 17 | 7 | 5 | 2 | 0 | 2 | 0 | 20 | 5 | 0 | 5 | 4 | 0 | 1 | 21 | 8 | 3 | 5 | 3 | 2 | 0 | 58 | 20 | 8 | 12 | 7 | 4 | 1 |
| FR | Francie | 8 | 3 | 0 | 3 | 2 | 0 | 1 | 32 | 10 | 1 | 9 | 7 | 2 | 0 | 14 | 11 | 8 | 3 | 2 | 1 | 0 | 54 | 24 | 9 | 15 | 11 | 3 | 1 |
| IT | Itálie | 25 | 9 | 5 | 4 | 1 | 2 | 1 | 20 | 8 | 1 | 7 | 5 | 2 | 0 | 22 | 13 | 7 | 6 | 4 | 1 | 1 | 67 | 30 | 13 | 17 | 10 | 5 | 2 |
| CY | Kypr | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 |
| LV | Lotyšsko | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| LT | Litva | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| HU | Maďarsko | 17 | 6 | 2 | 4 | 1 | 3 | 0 | 8 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 5 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 30 | 10 | 2 | 8 | 5 | 3 | 0 |
| NL | Nizozemsko | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| AT | Rakousko | 8 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| PL | Polsko | 41 | 16 | 11 | 5 | 1 | 2 | 2 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 22 | 4 | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | 71 | 20 | 14 | 6 | 2 | 2 | 2 |
| PT | Portugalsko | 12 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 7 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| RO | Rumunsko | 4 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 8 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 11 | 3 | 0 | 3 | 0 | 2 | 1 | 23 | 7 | 1 | 6 | 2 | 3 | 1 |
| SI | Slovinsko | 8 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SK | Slovenská republika | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 5 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| SF | Finsko | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 5 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 0 | 9 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 |
| SE | Švédsko | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| UK | Spojené království | 9 | 6 | 2 | 4 | 3 | 1 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 | 10 | 6 | 3 | 3 | 3 | 0 | 0 | 27 | 17 | 5 | 12 | 11 | 1 | 0 |
| Celkem | 223 | 72 | 39 | 33 | 14 | 13 | 6 | 180 | 52 | 5 | 47 | 42 | 4 | 1 | 172 | 67 | 29 | 38 | 26 | 8 | 4 | 575 | 191 | 73 | 118 | 82 | 25 | 11 |
| Bereme v úvahu nápravná opatření, což má dopad na jednotlivá zjištění uvedená v tabulce (viz též body 1.42–1.43). Neprověřujeme operace v každém členském státě, přijímajícím státě anebo regionu každý rok. Žádné operace za rok 2015 jsme nezkoumali v Lucembursku, na Maltě, v Chorvatsku a Estonsku. Smyslem naší koncepce není shromažďovat údaje o četnosti chyb v základním souboru. Prezentované údaje o četnosti chyb tedy nejsou ukazatelem četnosti chyb v operacích financovaných EU nebo v jednotlivých členských státech. Relativní četnost chyb ve vzorcích sestavených v různých členských státech nevypovídá o relativní míře chyb v těchto členských státech. |

Členský stát (sdílené řízení)

VFR 1b – Soudržnost

VFR 2 – Přírodní zdroje

Sdílené řízení u okruhů 1b – Soudržnost a 2 – Přírodní zdroje (celkově) VFR

Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Fond soudržnosti (FS) a Evropský sociální fond (ESF)

Podpora trhu a přímá podpora

Rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov

Počet operací

Počet operací zatížených chybami

Počet operací zatížených těmito chybami:

Počet operací

Počet operací zatížených chybami

Počet operací zatížených těmito chybami:

Počet operací

Počet operací zatížených chybami

Počet operací zatížených těmito chybami:

Počet operací

Počet operací zatížených chybami

Počet operací zatížených těmito chybami:

Pouze jiné aspekty související s dodržováním předpisů/nevyčíslitelné chyby

Vyčíslitelné chyby

< 20 %

20 % – 80 %

80 % – 100 %

Pouze jiné aspekty související s dodržováním předpisů/nevyčíslitelné chyby

Vyčíslitelné chyby

< 20 %

20 % – 80 %

80 % – 100 %

Pouze jiné aspekty související s dodržováním předpisů/nevyčíslitelné chyby

Vyčíslitelné chyby

< 20 %

20 % – 80 %

80 % – 100 %

Pouze jiné aspekty související s dodržováním předpisů/nevyčíslitelné chyby

Vyčíslitelné chyby

< 20 %

20 % – 80 %

80 % – 100 %

BE

Belgie

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

2

0

2

1

1

0

5

2

0

2

1

1

0

BG

Bulharsko

9

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

5

0

0

0

0

0

0

18

2

0

2

2

0

0

CZ

Česká republika

28

6

2

4

2

0

2

4

0

0

0

0

0

0

5

4

0

4

4

0

0

37

10

2

8

6

0

2

DK

Dánsko

0

0

0

0

0

0

0

8

5

0

5

5

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

5

0

5

5

0

0

DE

Německo

16

6

3

3

2

1

0

24

5

2

3

3

0

0

14

3

0

3

2

1

0

54

14

5

9

7

2

0

IE

Irsko

0

0

0

0

0

0

0

8

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

0

0

0

0

0

0

EL

Řecko

17

2

2

0

0

0

0

8

1

0

1

1

0

0

5

2

0

2

1

0

1

30

5

2

3

2

0

1

ES

Španělsko

17

7

5

2

0

2

0

20

5

0

5

4

0

1

21

8

3

5

3

2

0

58

20

8

12

7

4

1

FR

Francie

8

3

0

3

2

0

1

32

10

1

9

7

2

0

14

11

8

3

2

1

0

54

24

9

15

11

3

1

IT

Itálie

25

9

5

4

1

2

1

20

8

1

7

5

2

0

22

13

7

6

4

1

1

67

30

13

17

10

5

2

CY

Kypr

0

0

0

0

0

0

0

4

3

0

3

3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

3

0

3

3

0

0

LV

Lotyšsko

4

1

0

1

1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

1

0

1

1

0

0

LT

Litva

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

3

3

0

0

0

0

5

3

3

0

0

0

0

HU

Maďarsko

17

6

2

4

1

3

0

8

3

0

3

3

0

0

5

1

0

1

1

0

0

30

10

2

8

5

3

0

NL

Nizozemsko

0

0

0

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

AT

Rakousko

8

2

1

1

0

1

0

0

0

0

0

0

0

0

10

0

0

0

0

0

0

18

2

1

1

0

1

0

PL

Polsko

41

16

11

5

1

2

2

8

0

0

0

0

0

0

22

4

3

1

1

0

0

71

20

14

6

2

2

2

PT

Portugalsko

12

5

5

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

2

2

0

0

0

0

20

7

7

0

0

0

0

RO

Rumunsko

4

2

0

2

1

1

0

8

2

1

1

1

0

0

11

3

0

3

0

2

1

23

7

1

6

2

3

1

SI

Slovinsko

8

1

1

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

12

1

1

0

0

0

0

SK

Slovenská republika

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

1

0

1

0

0

1

5

1

0

1

0

0

1

SF

Finsko

0

0

0

0

0

0

0

4

1

0

1

1

0

0

5

4

0

4

4

0

0

9

5

0

5

5

0

0

SE

Švédsko

0

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

UK

Spojené království

9

6

2

4

3

1

0

8

5

0

5

5

0

0

10

6

3

3

3

0

0

27

17

5

12

11

1

0

Celkem

223

72

39

33

14

13

6

180

52

5

47

42

4

1

172

67

29

38

26

8

4

575

191

73

118

82

25

11

Bereme v úvahu nápravná opatření, což má dopad na jednotlivá zjištění uvedená v tabulce (viz též body 1.42–1.43). Neprověřujeme operace v každém členském státě, přijímajícím státě anebo regionu každý rok. Žádné operace za rok 2015 jsme nezkoumali v Lucembursku, na Maltě, v Chorvatsku a Estonsku. Smyslem naší koncepce není shromažďovat údaje o četnosti chyb v základním souboru. Prezentované údaje o četnosti chyb tedy nejsou ukazatelem četnosti chyb v operacích financovaných EU nebo v jednotlivých členských státech. Relativní četnost chyb ve vzorcích sestavených v různých členských státech nevypovídá o relativní míře chyb v těchto členských státech.

| Generální ředitelství (GŘ) Evropské komise, jiné orgány a instituce a subjekty (všechny typy řízení) | Celkový počet zkoumaných operací | Operace zatížené jednou nebo více chybami | Počet operací zatížených těmito chybami: |
| --- | --- | --- | --- |
| Pouze jiné aspekty související s dodržováním předpisů a nevyčíslitelné chyby | Vyčíslitelné chyby | Vyčíslitelné chyby < 20 % | Vyčíslitelné chyby 20 % – 80 % | Vyčíslitelné chyby 80 % – 100 % |
| Evropská komise: | | | | | | | |
| AGRI | GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova | 344 | 116 | 31 | 85 | 68 | 12 | 5 |
| DEVCO | GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj | 49 | 14 | 5 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| HOME | GŘ pro migraci a vnitřní věci | 8 | 4 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| JUST | GŘ pro spravedlnost a spotřebitele | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SANTE | GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| EACEA | Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast | 7 | 5 | 1 | 4 | 3 | 0 | 1 |
| EMPL | GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování | 82 | 30 | 16 | 14 | 8 | 5 | 1 |
| JRC | Společné výzkumné středisko | 3 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| NEAR | GŘ pro politiku sousedství a jednání o rozšíření | 46 | 13 | 2 | 11 | 8 | 3 | 0 |
| PMO | Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků | 71 | 7 | 3 | 4 | 1 | 1 | 2 |
| REGIO | GŘ pro regionální a městskou politiku | 150 | 43 | 23 | 20 | 7 | 8 | 5 |
| ESTAT | Eurostat | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| CONNECT | GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie | 20 | 9 | 2 | 7 | 4 | 2 | 1 |
| MOVE | GŘ pro mobilitu a dopravu | 7 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| RTD | GŘ pro výzkum a inovace | 55 | 35 | 15 | 20 | 14 | 5 | 1 |
| ENER | GŘ pro energetiku | 11 | 7 | 5 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| GROW | GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky | 7 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EAC | GŘ pro vzdělávání a kulturu | 32 | 13 | 7 | 6 | 5 | 1 | 0 |
| ECFIN | GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| TAXUD | GŘ pro daně a celní unii | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| COMM | GŘ pro komunikaci | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| FISMA | GŘ pro finanční stabilitu, finanční služby a unii kapitálových trhů | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ENV | GŘ pro životní prostředí | 7 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| MARE | GŘ pro námořní záležitosti a rybolov | 12 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ECHO | GŘ pro humanitární pomoc a civilní ochranu (ECHO) | 36 | 7 | 1 | 6 | 6 | 0 | 0 |
| OP | Úřad pro publikace | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| DIGIT | GŘ pro informatiku | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| HR | Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| OIB | Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu | 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| OIL | Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SJ | Právní služba | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| SCIC | GŘ pro tlumočení | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mezisoučet Evropská komise | 975 | 319 | 124 | 195 | 139 | 40 | 16 |
| Ostatní orgány a instituce | |
| Evropský parlament | 25 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Evropská služba pro vnější činnost | 25 | 9 | 7 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| Rada Evropské unie | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Soudní dvůr Evropské unie | 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Evropský účetní dvůr | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ostatní instituce | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mezisoučet ostatní orgány a instituce | 74 | 12 | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 |
| Celkem | 1 049 | 331 | 133 | 198 | 142 | 40 | 16 |

Generální ředitelství (GŘ) Evropské komise, jiné orgány a instituce a subjekty (všechny typy řízení)

Celkový počet zkoumaných operací

Operace zatížené jednou nebo více chybami

Počet operací zatížených těmito chybami:

Pouze jiné aspekty související s dodržováním předpisů a nevyčíslitelné chyby

Vyčíslitelné chyby

Vyčíslitelné chyby < 20 %

Vyčíslitelné chyby 20 % – 80 %

Vyčíslitelné chyby 80 % – 100 %

Evropská komise:

AGRI

GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova

344

116

31

85

68

12

5

DEVCO

GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj

49

14

5

9

7

2

0

HOME

GŘ pro migraci a vnitřní věci

8

4

2

2

2

0

0

JUST

GŘ pro spravedlnost a spotřebitele

1

0

0

0

0

0

0

SANTE

GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin

2

1

0

1

0

1

0

EACEA

Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast

7

5

1

4

3

0

1

EMPL

GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování

82

30

16

14

8

5

1

JRC

Společné výzkumné středisko

3

2

2

0

0

0

0

NEAR

GŘ pro politiku sousedství a jednání o rozšíření

46

13

2

11

8

3

0

PMO

Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků

71

7

3

4

1

1

2

REGIO

GŘ pro regionální a městskou politiku

150

43

23

20

7

8

5

ESTAT

Eurostat

1

0

0

0

0

0

0

CONNECT

GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie

20

9

2

7

4

2

1

MOVE

GŘ pro mobilitu a dopravu

7

1

1

0

0

0

0

RTD

GŘ pro výzkum a inovace

55

35

15

20

14

5

1

ENER

GŘ pro energetiku

11

7

5

2

2

0

0

GROW

GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky

7

1

1

0

0

0

0

EAC

GŘ pro vzdělávání a kulturu

32

13

7

6

5

1

0

ECFIN

GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti

2

1

0

1

1

0

0

TAXUD

GŘ pro daně a celní unii

1

1

1

0

0

0

0

COMM

GŘ pro komunikaci

1

0

0

0

0

0

0

FISMA

GŘ pro finanční stabilitu, finanční služby a unii kapitálových trhů

1

0

0

0

0

0

0

ENV

GŘ pro životní prostředí

7

2

0

2

2

0

0

MARE

GŘ pro námořní záležitosti a rybolov

12

3

3

0

0

0

0

ECHO

GŘ pro humanitární pomoc a civilní ochranu (ECHO)

36

7

1

6

6

0

0

OP

Úřad pro publikace

1

1

1

0

0

0

0

DIGIT

GŘ pro informatiku

3

1

1

0

0

0

0

HR

Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost

5

0

0

0

0

0

0

OIB

Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu

6

1

1

0

0

0

0

OIL

Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku

2

0

0

0

0

0

0

SJ

Právní služba

1

1

0

1

1

0

0

SCIC

GŘ pro tlumočení

1

0

0

0

0

0

0

Mezisoučet Evropská komise

975

319

124

195

139

40

16

Ostatní orgány a instituce

Evropský parlament

25

2

1

1

1

0

0

Evropská služba pro vnější činnost

25

9

7

2

2

0

0

Rada Evropské unie

9

0

0

0

0

0

0

Soudní dvůr Evropské unie

6

1

1

0

0

0

0

Evropský účetní dvůr

3

0

0

0

0

0

0

Ostatní instituce

6

0

0

0

0

0

0

Mezisoučet ostatní orgány a instituce

74

12

9

3

3

0

0

Celkem

1 049

331

133

198

142

40

16

---

KAPITOLA 2

Rozpočtové a finanční řízení

OBSAH

| Úvod | 2.1–2.4 |
| --- | --- |

| Připomínky | 2.5–2.38 |
| --- | --- |

| Došlo ke zvýšení zbývajících závazků a budoucí platební požadavky i nadále rostly | 2.5–2.10 |
| --- | --- |

| Původní rozpočet na platby na rok 2015 byl vyšší než v předchozích letech... | 2.11 |
| --- | --- |

| ... a platby na účelově vázané příjmy a přenesené prostředky znamenají, že konečné platby byly vyšší než strop víceletého finančního rámce | 2.12–2.13 |
| --- | --- |

| Objem výkazů nákladů v oblasti soudržnosti poklesl | 2.14–2.15 |
| --- | --- |

| Doba od původního závazku ke schválení výdajů je i nadále dlouhá | 2.16–2.18 |
| --- | --- |

| Objem nečerpaných prostředků z evropských strukturálních a investičních fondů (ESI) je značný | 2.19–2.21 |
| --- | --- |

| Finanční nástroje tvoří čím dál tím větší část rozpočtu... | 2.22–2.26 |
| --- | --- |

| ... i rozvahy... | 2.27–2.30 |
| --- | --- |

| ... a nečerpané částky ve finančních nástrojích v režimu sdíleného řízení zůstávají relativně vysoké | 2.31 |
| --- | --- |

| U Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) byly zaúčtovány první operace... | 2.32–2.37 |
| --- | --- |

| ... zatímco zahájení Nástroje pro propojení Evropy (CEF) se zpozdilo | 2.38 |
| --- | --- |

| Závěry a doporučení | 2.39–2.47 |
| --- | --- |

| Závěry za rok 2015 | 2.39–2.46 |
| --- | --- |

| Doporučení | 2.47 |
| --- | --- |

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 2.1. | Tato kapitola uvádí přehled hlavních skutečností v souvislosti s rozpočtovým a finančním řízením, jež v roce 2015 nastaly a jež měly dopad na rozpočet a rozvahu EU. Spadají sem celkové míry realizovaných výdajů a závazků, vztah mezi rozpočtovými a finančními účty, finanční nástroje a rovněž vztah rozpočtu k víceletému finančnímu rámci (VFR). |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

2.1.

Tato kapitola uvádí přehled hlavních skutečností v souvislosti s rozpočtovým a finančním řízením, jež v roce 2015 nastaly a jež měly dopad na rozpočet a rozvahu EU. Spadají sem celkové míry realizovaných výdajů a závazků, vztah mezi rozpočtovými a finančními účty, finanční nástroje a rovněž vztah rozpočtu k víceletému finančnímu rámci (VFR).

| 2.2. | VFR je sedmiletý rámec pro roční rozpočet EU. Je definován v nařízení Rady (1) a pevně určuje roční strop prostředků na platby i prostředků na závazky. Současný VFR stanovuje pro sedmileté období 2014–2020 strop na závazky ve výši 1 083  miliard EUR a strop na platby ve výši 1 024 miliard EUR (2). Novým prvkem v tomto víceletém finančním rámci je to, že nevyužité částky do stropu pro platby (3) a do stropu pro závazky (4) automaticky zvyšují stropy VFR v následujících letech. |
| --- | --- |

2.2.

VFR je sedmiletý rámec pro roční rozpočet EU. Je definován v nařízení Rady (1) a pevně určuje roční strop prostředků na platby i prostředků na závazky. Současný VFR stanovuje pro sedmileté období 2014–2020 strop na závazky ve výši 1 083  miliard EUR a strop na platby ve výši 1 024 miliard EUR (2). Novým prvkem v tomto víceletém finančním rámci je to, že nevyužité částky do stropu pro platby (3) a do stropu pro závazky (4) automaticky zvyšují stropy VFR v následujících letech.

| 2.3. | Rok 2015 byl druhým rokem současného VFR. Více než tři čtvrtiny operačních výdajů byly vynaloženy na programy, které fungují podle pravidel předchozího VFR (dotace zemědělcům za rok 2014, úhrady žádostí o platby na projekty operačních programů na období 2007–2013 v oblasti soudržnosti, výzkumné projekty spadající pod sedmý rámcový program, který byl zahájen v roce 2007). V rámci nového VFR vynaložila Komise 9,6 miliardy EUR v platbách předběžného financování na nové operační programy v oblasti soudržnosti. |
| --- | --- |

2.3.

Rok 2015 byl druhým rokem současného VFR. Více než tři čtvrtiny operačních výdajů byly vynaloženy na programy, které fungují podle pravidel předchozího VFR (dotace zemědělcům za rok 2014, úhrady žádostí o platby na projekty operačních programů na období 2007–2013 v oblasti soudržnosti, výzkumné projekty spadající pod sedmý rámcový program, který byl zahájen v roce 2007). V rámci nového VFR vynaložila Komise 9,6 miliardy EUR v platbách předběžného financování na nové operační programy v oblasti soudržnosti.

| 2.4. | Souhrnný rozpočet EU sám o sobě nerealizuje většinu z přínosů členství v EU (jako např. přístup na jednotný trh), ani v něm nejsou zaneseny všechny náklady (jako např. spolufinancování a správa výdajů u sdíleného řízení). Jak jsme upozornili dříve (5), několik finančních mechanismů podporujících politiky EU není financováno přímo z rozpočtu EU ani zaúčtováno v rozvaze EU. Patří sem Evropský nástroj finanční stability, Evropský mechanismus stability, jednotný mechanismus pro řešení krizí a Evropská investiční banka (6) (EIB) a (s ní spojený) Evropský investiční fond (EIF). Pro některé z těchto mechanismů Účetní dvůr nevykonává funkci auditora, což omezuje rozsah, v němž jsou příslušné mechanismy v této kapitole pojednány. Jiné mechanismy jsou v rozvaze EU zaúčtovány částečně, např. nástroje kombinující zdroje financování (7) a Evropský fond pro strategické investice (EFSI) (viz body 2.32–2.37). Mechanismus, který kontrolujeme samostatně, je Evropský rozvojový fond (8). Naše připomínky k jeho rozpočtovému a finančnímu řízení jsou uvedeny v samostatné výroční zprávě (9). |
| --- | --- |

2.4.

Souhrnný rozpočet EU sám o sobě nerealizuje většinu z přínosů členství v EU (jako např. přístup na jednotný trh), ani v něm nejsou zaneseny všechny náklady (jako např. spolufinancování a správa výdajů u sdíleného řízení). Jak jsme upozornili dříve (5), několik finančních mechanismů podporujících politiky EU není financováno přímo z rozpočtu EU ani zaúčtováno v rozvaze EU. Patří sem Evropský nástroj finanční stability, Evropský mechanismus stability, jednotný mechanismus pro řešení krizí a Evropská investiční banka (6) (EIB) a (s ní spojený) Evropský investiční fond (EIF). Pro některé z těchto mechanismů Účetní dvůr nevykonává funkci auditora, což omezuje rozsah, v němž jsou příslušné mechanismy v této kapitole pojednány. Jiné mechanismy jsou v rozvaze EU zaúčtovány částečně, např. nástroje kombinující zdroje financování (7) a Evropský fond pro strategické investice (EFSI) (viz body 2.32–2.37). Mechanismus, který kontrolujeme samostatně, je Evropský rozvojový fond (8). Naše připomínky k jeho rozpočtovému a finančnímu řízení jsou uvedeny v samostatné výroční zprávě (9).

PŘIPOMÍNKY

Došlo ke zvýšení zbývajících závazků a budoucí platební požadavky i nadále rostly

V roce 2015 Komise přijala více závazků než v jakémkoli předchozím roce

| 2.5. | Komise účtovala rozpočtové závazky v celkové výši 177,2 miliardy EUR, což představuje 97,7  % celkového disponibilního objemu. „Závazek“ má v jednotlivých oblastech rozpočtu různý základ (viz
  rámeček 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.5.

Komise účtovala rozpočtové závazky v celkové výši 177,2 miliardy EUR, což představuje 97,7  % celkového disponibilního objemu. „Závazek“ má v jednotlivých oblastech rozpočtu různý základ (viz
  rámeček 2.1
  ).

Rámeček 2.1 –   Závazky

Rozpočtové závazky jsou vyžadovány pro řadu smluv, rozhodnutí či dohod uzavřených mezi EU a fyzickými osobami, společnostmi, organizacemi, institucemi, agenturami či vládami. Jako příklad lze uvést:

Okruhy VFR

| Okruhy VFR | Typický základ pro závazek | Celkové závazky přijaté v roce 2015



  (v mld. EUR) |
| --- | --- | --- |
| Okruh 1a – Konkurenceschopnost | Smlouvy s výzkumníky a výzkumnými organizacemi, organizacemi zabývajícími se vesmírnými programy, vnitrostátními agenturami spravujícími programy Erasmus. | 18,9 |
| Okruh 1b – Soudržnost | Roční splátky na plánované výdaje v oblasti soudržnosti v každém členském státě v průběhu VFR. | 69,5 |
| Okruh 2 – Přírodní zdroje | Dohody se zemědělci a zemědělskými podniky, které pro oblast rozvoje venkova stanovují podmínky na období delší než jeden rok. Dohody s třetími zeměmi o rybolovu pro zajištění rybolovných práv. | 67,4 |
| Okruh 3 – Bezpečnost a občanství | Smlouvy a dohody na podporu zdraví, kultury, azylové oblasti, rovnosti a spravedlnosti. | 2,8 |
| Okruh 4 – Globální Evropa | Dohody o financování podepsané s rozvojovými partnery na konkrétní období. | 9,4 |
| Okruh 5 – Správa | Veřejné zakázky na dodávky a služby. | 9,2 |
| Zdroj: Evropský účetní dvůr. |

Typický základ pro závazek

Celkové závazky přijaté v roce 2015

(v mld. EUR)

Okruh 1a – Konkurenceschopnost

Smlouvy s výzkumníky a výzkumnými organizacemi, organizacemi zabývajícími se vesmírnými programy, vnitrostátními agenturami spravujícími programy Erasmus.

18,9

Okruh 1b – Soudržnost

Roční splátky na plánované výdaje v oblasti soudržnosti v každém členském státě v průběhu VFR.

69,5

Okruh 2 – Přírodní zdroje

Dohody se zemědělci a zemědělskými podniky, které pro oblast rozvoje venkova stanovují podmínky na období delší než jeden rok. Dohody s třetími zeměmi o rybolovu pro zajištění rybolovných práv.

67,4

Okruh 3 – Bezpečnost a občanství

Smlouvy a dohody na podporu zdraví, kultury, azylové oblasti, rovnosti a spravedlnosti.

2,8

Okruh 4 – Globální Evropa

Dohody o financování podepsané s rozvojovými partnery na konkrétní období.

9,4

Okruh 5 – Správa

Veřejné zakázky na dodávky a služby.

9,2

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 2.6. | V roce 2015 byly disponibilní prostředky na závazky vyšší než v jakémkoli předchozím roce. K tomuto stavu přispěla dvě rozhodnutí, která jsou povolena rozpočtovými pravidly EU a která souvisela se zpožděním při schvalování programů stávajícího VFR:






  i) | rozhodnutí Rady o převodu 16,5  miliardy EUR nevyužitých závazků z roku 2014 do roku 2015 (10), v důsledku čehož došlo ke zvýšení stropu VFR na 163 miliard EUR; |
| --- | --- | --- |

2.6.

V roce 2015 byly disponibilní prostředky na závazky vyšší než v jakémkoli předchozím roce. K tomuto stavu přispěla dvě rozhodnutí, která jsou povolena rozpočtovými pravidly EU a která souvisela se zpožděním při schvalování programů stávajícího VFR:

i)

rozhodnutí Rady o převodu 16,5  miliardy EUR nevyužitých závazků z roku 2014 do roku 2015 (10), v důsledku čehož došlo ke zvýšení stropu VFR na 163 miliard EUR;

| ii) | rozhodnutí Komise o převodu 12,1  miliardy EUR nevyužitých prostředků na závazky z roku 2014, z nichž 11 miliard EUR bylo „blízko dokončení“ (11). |
| --- | --- |

ii)

rozhodnutí Komise o převodu 12,1  miliardy EUR nevyužitých prostředků na závazky z roku 2014, z nichž 11 miliard EUR bylo „blízko dokončení“ (11).

| 2.6. | Toto zvýšení prostředků na závazky na rok 2015 se očekávalo, jelikož zahrnovalo ty dodatečné závazky související s politikou soudržnosti, jež měly být přijaty v roce 2014, ale byly odloženy v souladu s příslušným právním rámcem (z důvodu zpoždění při přijímání operačních programů v rámci politiky soudržnosti). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Další zvýšení disponibilních prostředků na závazky bylo výsledkem účelově vázaných příjmů (12) (6,8  mld. EUR) a dalších opravných rozpočtů (0,5  miliardy EUR). Celkové disponibilní prostředky na závazky tedy činily 181,3  miliardy EUR, což odpovídá 1,3  % HND EU. K přenesení do roku 2015 byly k dispozici pouze 2 miliardy EUR prostředků na platby. Převod prostředků na závazky tak zvyšuje tlak na budoucí rozpočty na platby. |
| --- | --- |

2.7.

Další zvýšení disponibilních prostředků na závazky bylo výsledkem účelově vázaných příjmů (12) (6,8  mld. EUR) a dalších opravných rozpočtů (0,5  miliardy EUR). Celkové disponibilní prostředky na závazky tedy činily 181,3  miliardy EUR, což odpovídá 1,3  % HND EU. K přenesení do roku 2015 byly k dispozici pouze 2 miliardy EUR prostředků na platby. Převod prostředků na závazky tak zvyšuje tlak na budoucí rozpočty na platby.

| 2.7. | Jelikož se na většinu těchto závazků vztahuje pravidlo N+3, je běžné, že tyto dodatečné závazky nevedou k souvisejícímu zvýšení plateb. Namísto toho vedou ke zvýšení úrovně zbývajících závazků („reste à liquider“). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Zbývající závazky jsou závazky, které byly přijaty, ale u nichž nebyla provedena platba nebo které nebyly zrušeny. Tyto zbývající závazky dosáhly částky 217,7  miliardy EUR (viz
  obrázek 2.2
  ). |
| --- | --- |

2.8.

Zbývající závazky jsou závazky, které byly přijaty, ale u nichž nebyla provedena platba nebo které nebyly zrušeny. Tyto zbývající závazky dosáhly částky 217,7  miliardy EUR (viz
  obrázek 2.2
  ).

| 2.9. | Pasiva a výdaje příštích období se v rozvaze zobrazují, aniž by nutně vyžadovaly závazek (například v souvislosti s důchody vyplácenými úředníkům EU nebo pravděpodobnými náklady na vyřazování jaderných zařízení v EU z provozu). Pasiva a výdaje příštích období, které nejsou pokryty rozpočtovým závazkem, představují dalších 121 miliard EUR, což znamená, že celková částka k financování z budoucích rozpočtů k 31. prosinci 2015 činí 339 miliard EUR (2014: 305 miliard EUR) (13). |
| --- | --- |

2.9.

Pasiva a výdaje příštích období se v rozvaze zobrazují, aniž by nutně vyžadovaly závazek (například v souvislosti s důchody vyplácenými úředníkům EU nebo pravděpodobnými náklady na vyřazování jaderných zařízení v EU z provozu). Pasiva a výdaje příštích období, které nejsou pokryty rozpočtovým závazkem, představují dalších 121 miliard EUR, což znamená, že celková částka k financování z budoucích rozpočtů k 31. prosinci 2015 činí 339 miliard EUR (2014: 305 miliard EUR) (13).

| 2.10. | Jak jsme konstatovali v předchozích letech (14), Komise nevypracovává ani nezveřejňuje každoročně aktualizovanou prognózu hotovostních toků, která by se vztahovala na období od sedmi do desíti let a týkala by se rozpočtových stropů, platebních potřeb, kapacitních omezení a možného rušení závazků k prostředkům. |
| --- | --- |

2.10.

Jak jsme konstatovali v předchozích letech (14), Komise nevypracovává ani nezveřejňuje každoročně aktualizovanou prognózu hotovostních toků, která by se vztahovala na období od sedmi do desíti let a týkala by se rozpočtových stropů, platebních potřeb, kapacitních omezení a možného rušení závazků k prostředkům.

| 2.10. | Viz odpověď Komise k bodu 2.40. |
| --- | --- |

2.10.

Obrázek 2.2 –   Vývoj kumulovaných zbývajících závazků

(v mld. EUR)

Image

Zdroj: konsolidovaná roční účetní závěrka Evropské unie – rozpočtové roky 2007–2015.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Původní rozpočet na platby na rok 2015 byl vyšší než v předchozích letech...

| 2.11. | EU plánuje a vykazuje rozpočet na platby na hotovostním základě a příjmy a platby v něm musí být vyváženy: rozpočet nelze financovat výpůjčkami (15). Původní rozpočet na platby na rok 2015 byl vyšší než v jakémkoliv z předchozích let. |
| --- | --- |

2.11.

EU plánuje a vykazuje rozpočet na platby na hotovostním základě a příjmy a platby v něm musí být vyváženy: rozpočet nelze financovat výpůjčkami (15). Původní rozpočet na platby na rok 2015 byl vyšší než v jakémkoliv z předchozích let.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

... a platby na účelově vázané příjmy a přenesené prostředky znamenají, že konečné platby byly vyšší než strop víceletého finančního rámce

| 2.12. | Nařízení o VFR (16), které bylo přijato v roce 2013, stanoví maximální objem prostředků na platby pro rok 2015 na 142 miliardy (17). Původní rozpočet byl stanoven těsně pod tímto stropem na 141,2  miliardy EUR. Konečný objem plateb byl o 4 miliardy EUR vyšší, než bylo stanoveno v původním rozpočtu (viz bod 2.2 a 
  obrázek 2.4
  ), a po roce 2013 byl druhý největší. Třetí rok za sebou byl konečný objem plateb vyšší než strop VFR pro daný rok.
  Obrázek 2.3
  ukazuje rozdíl mezi stropem VFR a konečnými platbami v posledních sedmi letech. |
| --- | --- |

2.12.

Nařízení o VFR (16), které bylo přijato v roce 2013, stanoví maximální objem prostředků na platby pro rok 2015 na 142 miliardy (17). Původní rozpočet byl stanoven těsně pod tímto stropem na 141,2  miliardy EUR. Konečný objem plateb byl o 4 miliardy EUR vyšší, než bylo stanoveno v původním rozpočtu (viz bod 2.2 a 
  obrázek 2.4
  ), a po roce 2013 byl druhý největší. Třetí rok za sebou byl konečný objem plateb vyšší než strop VFR pro daný rok.
  Obrázek 2.3
  ukazuje rozdíl mezi stropem VFR a konečnými platbami v posledních sedmi letech.

| 2.12. | Účetní dvůr srovnává schválený rozpočet s úrovní plateb včetně:






  — | plateb z titulu prostředků vytvořených účelově vázanými příjmy (ty nejsou zahnuty do prostředků na platby schválených v rozpočtu na rok 2015 ani do stropu víceletého finančního rámce) a |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

plateb z titulu prostředků vytvořených účelově vázanými příjmy (ty nejsou zahnuty do prostředků na platby schválených v rozpočtu na rok 2015 ani do stropu víceletého finančního rámce) a

| — | plateb souvisejících s prostředky přenesenými z předchozích let (které se započítají do stropu víceletého finančního rámce pro platby na rok, kdy byly prostředky původně schváleny Evropským parlamentem a Radou). |
| --- | --- |

—

plateb souvisejících s prostředky přenesenými z předchozích let (které se započítají do stropu víceletého finančního rámce pro platby na rok, kdy byly prostředky původně schváleny Evropským parlamentem a Radou).

Obrázek 2.3 –   Konečné platby ve srovnání se stropem VFR

(v mld. EUR)

Image

Zdroj: konsolidovaná roční účetní závěrka Evropské unie – rozpočtové roky 2009–2015 a nařízení o VFR.

Obrázek 2.4 –   Prostředky na platby a platby realizované v roce 2015

(v mld. EUR)

Image

Zdroj: konsolidovaná roční účetní závěrka Evropské unie – rozpočtový rok 2015, „Souhrnné zprávy o plnění rozpočtu a přílohy“, tabulky 5.1 a 5.3.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 2.13. | Parlament a Rada schválily osm opravných rozpočtů. První opravný rozpočet byl největší a týkal se přesunutí 16,5  miliardy EUR (bod 2.6). Ostatní opravné rozpočty ve svém celku zvýšily disponibilní prostředky na závazky o 486 milionů EUR a disponibilní prostředky na platby o 85 milionů EUR. Zejména pak: |
| --- | --- |

2.13.

Parlament a Rada schválily osm opravných rozpočtů. První opravný rozpočet byl největší a týkal se přesunutí 16,5  miliardy EUR (bod 2.6). Ostatní opravné rozpočty ve svém celku zvýšily disponibilní prostředky na závazky o 486 milionů EUR a disponibilní prostředky na platby o 85 milionů EUR. Zejména pak:

| — | přerozdělily částku 1,4  miliardy EUR prostředků na závazky do záručního fondu EFSI, a to především z Nástroje pro propojení Evropy (viz bod 2.35), |
| --- | --- |

—

přerozdělily částku 1,4  miliardy EUR prostředků na závazky do záručního fondu EFSI, a to především z Nástroje pro propojení Evropy (viz bod 2.35),

| — | přidaly částku 407 milionů EUR prostředků na závazky do rozpočtu pro migraci, |
| --- | --- |

—

přidaly částku 407 milionů EUR prostředků na závazky do rozpočtu pro migraci,

| — | přerozdělily z jiných rozpočtových položek částku 127 milionů EUR prostředků na závazky do rozpočtu na migraci. |
| --- | --- |

—

přerozdělily z jiných rozpočtových položek částku 127 milionů EUR prostředků na závazky do rozpočtu na migraci.

Objem výkazů nákladů v oblasti soudržnosti poklesl

| 2.14. | V roce 2015 byl objem výkazů nákladů předložených orgány členských států a týkající se činností v oblasti soudržnosti v porovnání s rokem 2014 nižší (42,2  miliardy EUR v roce 2015; v roce 2014 to bylo 56,6  miliardy EUR). To vedlo k poklesu objemu neproplacených výkazů nákladů z 23,2 miliardy EUR na konci roku 2014 na 10,8 miliardy EUR (18) na konci roku 2015. Objem částek ve výkazech obdržených v posledním měsíci roku se snížil téměř na polovinu na 10,5  miliardy EUR (2014, 19,4  miliardy EUR), podobně jako výkazy obdržené v posledních čtyřech dnech roku (2015, 5,4  miliardy EUR, 2014, 10,1  miliardy EUR). Z celkové neproplacené částky výkazů nákladů 10,8  miliardy EUR ke konci roku bylo 2,8  miliardy EUR neproplaceno od konce roku 2014. |
| --- | --- |

2.14.

V roce 2015 byl objem výkazů nákladů předložených orgány členských států a týkající se činností v oblasti soudržnosti v porovnání s rokem 2014 nižší (42,2  miliardy EUR v roce 2015; v roce 2014 to bylo 56,6  miliardy EUR). To vedlo k poklesu objemu neproplacených výkazů nákladů z 23,2 miliardy EUR na konci roku 2014 na 10,8 miliardy EUR (18) na konci roku 2015. Objem částek ve výkazech obdržených v posledním měsíci roku se snížil téměř na polovinu na 10,5  miliardy EUR (2014, 19,4  miliardy EUR), podobně jako výkazy obdržené v posledních čtyřech dnech roku (2015, 5,4  miliardy EUR, 2014, 10,1  miliardy EUR). Z celkové neproplacené částky výkazů nákladů 10,8  miliardy EUR ke konci roku bylo 2,8  miliardy EUR neproplaceno od konce roku 2014.

| 2.15. | Z rozpočtu EU bylo poskytnuto předběžné financování všem členským státům pro víceletý finanční rámec 2007–2013 i 2014–2020. Celková výše nezúčtovaného předběžného financování dosahuje na konci roku 2015 částky 32,7  miliardy EUR (19). Z toho vyplývá, že celková částka „neuhrazených pohledávek“ nevypovídá o tom, že členským státům jsou celkově „dluženy“ finanční prostředky z rozpočtu. |
| --- | --- |

2.15.

Z rozpočtu EU bylo poskytnuto předběžné financování všem členským státům pro víceletý finanční rámec 2007–2013 i 2014–2020. Celková výše nezúčtovaného předběžného financování dosahuje na konci roku 2015 částky 32,7  miliardy EUR (19). Z toho vyplývá, že celková částka „neuhrazených pohledávek“ nevypovídá o tom, že členským státům jsou celkově „dluženy“ finanční prostředky z rozpočtu.

| 2.15. | Nařízení o společných ustanoveních pro období 2014–2020 stanoví, že předběžné financování tohoto programového období se použije pro financování operací prováděných v rámci dotčeného programového období. |
| --- | --- |

2.15.

Doba od původního závazku ke schválení výdajů je i nadále dlouhá

| 2.16. | Tabulka 2.5
  uvádí rozčlenění zbývajících závazků a předběžného financování podle stáří. Průměrná doba od závazku k platbě činí 2,4 roku (2,1  roku v roce 2014). Ve většině případů představuje první platbu na program či projekt (která snižuje objem zbývajícího závazku) předběžné financování. Předběžné financování zůstává nevypořádáno do doby, než příjemce finančních prostředků EU dodá službu nebo zdůvodní, jak financování EU použil. |
| --- | --- |

2.16.

Tabulka 2.5
  uvádí rozčlenění zbývajících závazků a předběžného financování podle stáří. Průměrná doba od závazku k platbě činí 2,4 roku (2,1  roku v roce 2014). Ve většině případů představuje první platbu na program či projekt (která snižuje objem zbývajícího závazku) předběžné financování. Předběžné financování zůstává nevypořádáno do doby, než příjemce finančních prostředků EU dodá službu nebo zdůvodní, jak financování EU použil.

| 2.17. | Nevypořádaná částka („zásoba“) závazků se rovná téměř dvouapůlnásobku částky zaúčtované v jednom roce („tok“) (20). Hrubá částka nevypořádaného předběžného financování se rovná pouze o něco více než půlroční částce plateb. Kombinovaná průměrná doba od závazku ke schválení výdajů činí v celém rozpočtu EU tři roky. Užití předběžného financování je daleko výraznější u výdajových oblastí nepřímého a přímého řízení (kde „zásoba“ předběžného financování se rovná 1,6  roku plateb) než u sdíleného řízení. U okruhu 4 činí celková částka závazků a nevypořádaného předběžného financování 4,6  roku běžných výdajů. |
| --- | --- |

2.17.

Nevypořádaná částka („zásoba“) závazků se rovná téměř dvouapůlnásobku částky zaúčtované v jednom roce („tok“) (20). Hrubá částka nevypořádaného předběžného financování se rovná pouze o něco více než půlroční částce plateb. Kombinovaná průměrná doba od závazku ke schválení výdajů činí v celém rozpočtu EU tři roky. Užití předběžného financování je daleko výraznější u výdajových oblastí nepřímého a přímého řízení (kde „zásoba“ předběžného financování se rovná 1,6  roku plateb) než u sdíleného řízení. U okruhu 4 činí celková částka závazků a nevypořádaného předběžného financování 4,6  roku běžných výdajů.

| 2.17. | Komise se domnívá, že zbývající závazky („reste à liquider“) jsou v souladu s příslušnými pravidly pro automatické rušení závazků. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Dlouhá zpoždění mezi původním závazkem a konečným vypořádáním výdajů souvisejí s potížemi s chybějící dokumentací při uzávěrce a omezují flexibilitu. Jak upozorňujeme v bodě 2.3, platby v roce 2015 se často stále týkaly programů z předchozích období. |
| --- | --- |

2.18.

Dlouhá zpoždění mezi původním závazkem a konečným vypořádáním výdajů souvisejí s potížemi s chybějící dokumentací při uzávěrce a omezují flexibilitu. Jak upozorňujeme v bodě 2.3, platby v roce 2015 se často stále týkaly programů z předchozích období.

| 2.18. | V oblasti soudržnosti je konečným datem pro způsobilost 31. prosinec 2015. Dokumenty k uzávěrce musí být předloženy do 31. března 2017. Nařízení (EU) č. 1083/2006 stanoví, že až do uzavření programů zůstává nevyplaceno 5 % celkových prostředků EU.

  Společní normotvůrci se rozhodli nařízení změnit a prodloužit lhůtu N+2 pro automatické rušení závazků u dvou členských států. Tím se snížil tlak na tyto členské státy, aby podávaly žádosti o platby během kratšího referenčního období. Navíc smlouva o přistoupení Chorvatska povoluje výjimku z pravidla automatického rušení závazků. Stanoví rovněž pravidlo N+3.


  V roce 2014 byla rovněž vytvořena pracovní skupina pro lepší plnění rozpočtu, jejímž cílem je pomoci členským státům optimalizovat využití přídělů na politiku soudržnosti pro období 2007–2013. Komise vývoj situace monitoruje. |
| --- | --- |

2.18.

Společní normotvůrci se rozhodli nařízení změnit a prodloužit lhůtu N+2 pro automatické rušení závazků u dvou členských států. Tím se snížil tlak na tyto členské státy, aby podávaly žádosti o platby během kratšího referenčního období. Navíc smlouva o přistoupení Chorvatska povoluje výjimku z pravidla automatického rušení závazků. Stanoví rovněž pravidlo N+3.

V roce 2014 byla rovněž vytvořena pracovní skupina pro lepší plnění rozpočtu, jejímž cílem je pomoci členským státům optimalizovat využití přídělů na politiku soudržnosti pro období 2007–2013. Komise vývoj situace monitoruje.

Tabulka 2.5 –   Rozčlenění zbývajících závazků a předběžného financování Komise

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Zbývající rozpočtové závazky
   (46) |
| Okruh | < 2009 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Celkem | Roky trvání závazků (47) |
| 1a | Konkurenceschopnost | 295 | 672 | 1 209 | 1 541 | 3 885 | 5 942 | 7 844 | 13 066 | 34 455 | 2,1 |
| 1b | Soudržnost | 1 653 | 38 | 237 | 1 455 | 7 191 | 29 459 | 21 324 | 65 016 | 126 372 | 2,6 |
| 2 | Přírodní zdroje | 223 | 62 | 82 | 127 | 213 | 7 231 | 2 140 | 18 112 | 28 191 | 1,8 |
| 3 | Bezpečnost a občanství | 21 | 39 | 62 | 136 | 277 | 580 | 350 | 1 671 | 3 137 | 1,5 |
| 4 | Globální Evropa | 938 | 522 | 883 | 1 412 | 3 364 | 4 719 | 5 390 | 7 446 | 24 673 | 3,0 |
| 5 | Správa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 295 | 295 | 0,0 |
| Celkem | 3 130 | 1 333 | 2 473 | 4 671 | 14 931 | 47 931 | 37 049 | 105 606 | 217 123
   (48) | 2,4 |
| |
| Předběžné financování
   (49) |
| Okruh | < 2009 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Celkem | Roky trvání plateb (50) |
| 1a | Konkurenceschopnost | 127 | 165 | 422 | 1 382 | 3 353 | 6 117 | 5 343 | 8 636 | 25 545 | 1,5 |
| 1b | Soudržnost | 12 934 | 9 347 | 689 | 69 | 33 | 75 | 2 042 | 7 523 | 32 711 | 0,6 |
| 2 | Přírodní zdroje | 3 443 | 131 | 60 | 78 | 120 | 172 | 393 | 2 397 | 6 795 | 0,1 |
| 3 | Bezpečnost a občanství | 19 | 27 | 58 | 92 | 192 | 675 | 792 | 1 430 | 3 284 | 1,6 |
| 4 | Globální Evropa | 236 | 461 | 397 | 817 | 947 | 1 634 | 2 520 | 5 446 | 12 458 | 1,6 |
| 5 | Správa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 0,0 |
| Celkem (hrubá výše předběžného financování) | 16 758 | 10 130 | 1 626 | 2 439 | 4 645 | 8 673 | 11 090 | 25 434 | 80 795
   (51) | 0,6 |

(v mil. EUR)

Zbývající rozpočtové závazky
   (46)

Okruh

< 2009

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Celkem

Roky trvání závazků (47)

1a

Konkurenceschopnost

295

672

1 209

1 541

3 885

5 942

7 844

13 066

34 455

2,1

1b

Soudržnost

1 653

38

237

1 455

7 191

29 459

21 324

65 016

126 372

2,6

2

Přírodní zdroje

223

62

82

127

213

7 231

2 140

18 112

28 191

1,8

3

Bezpečnost a občanství

21

39

62

136

277

580

350

1 671

3 137

1,5

4

Globální Evropa

938

522

883

1 412

3 364

4 719

5 390

7 446

24 673

3,0

5

Správa

0

0

0

0

0

0

0

295

295

0,0

Celkem

3 130

1 333

2 473

4 671

14 931

47 931

37 049

105 606

217 123
   (48)

2,4

Předběžné financování
   (49)

Okruh

< 2009

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Celkem

Roky trvání plateb (50)

1a

Konkurenceschopnost

127

165

422

1 382

3 353

6 117

5 343

8 636

25 545

1,5

1b

Soudržnost

12 934

9 347

689

69

33

75

2 042

7 523

32 711

0,6

2

Přírodní zdroje

3 443

131

60

78

120

172

393

2 397

6 795

0,1

3

Bezpečnost a občanství

19

27

58

92

192

675

792

1 430

3 284

1,6

4

Globální Evropa

236

461

397

817

947

1 634

2 520

5 446

12 458

1,6

5

Správa

0

0

0

0

0

0

0

2

2

0,0

Celkem (hrubá výše předběžného financování)

16 758

10 130

1 626

2 439

4 645

8 673

11 090

25 434

80 795
   (51)

0,6

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

Objem nečerpaných prostředků z evropských strukturálních a investičních fondů (ESI) je značný

| 2.19. | Do konce roku 2015 dosáhly platby členským státům na evropské strukturální a investiční fondy (ESI) (21) na období VFR 2007–2013 částky 400,8 miliardy EUR (90 % z celkové částky ve výši 446,2 miliardy EUR (22) na všechny schválené operační programy). Na
  obrázku 2.6
  je znázorněno, do jaké míry Komise provedla platby oproti závazkům za každý členský stát. Více než polovina nečerpaných závazků fondů ESI, které nevedly k platbám, připadá na pět členských států (23). |
| --- | --- |

2.19.

Do konce roku 2015 dosáhly platby členským státům na evropské strukturální a investiční fondy (ESI) (21) na období VFR 2007–2013 částky 400,8 miliardy EUR (90 % z celkové částky ve výši 446,2 miliardy EUR (22) na všechny schválené operační programy). Na
  obrázku 2.6
  je znázorněno, do jaké míry Komise provedla platby oproti závazkům za každý členský stát. Více než polovina nečerpaných závazků fondů ESI, které nevedly k platbám, připadá na pět členských států (23).

| 2.19. | Na pět členských států, které Účetní dvůr uvedl, připadá největší část prostředků přidělovaných z ESI fondů.

  Pokud jde o otázku nízké míry čerpání, pracovní skupina pro lepší plnění rozpočtu, kterou zřídila Komise, aktivně pomáhá členským státům, kterých se nízká míra čerpání týká nejvíce. |
| --- | --- |

2.19.

Pokud jde o otázku nízké míry čerpání, pracovní skupina pro lepší plnění rozpočtu, kterou zřídila Komise, aktivně pomáhá členským státům, kterých se nízká míra čerpání týká nejvíce.

| 2.20. | V některých členských státech představuje nevyčerpaný příspěvek EU (24), spolu s požadovaným vnitrostátním spolufinancováním, výrazný podíl celkových výdajů vládních institucí (viz
  obrázek 2.7
  ). V sedmi členských státech odpovídá celkový akumulovaný podíl, který by bylo možno nárokovat z fondů EU (za období 2007–2013 i 2014–2020), více než 15 % ročních výdajů vládních institucí. |
| --- | --- |

2.20.

V některých členských státech představuje nevyčerpaný příspěvek EU (24), spolu s požadovaným vnitrostátním spolufinancováním, výrazný podíl celkových výdajů vládních institucí (viz
  obrázek 2.7
  ). V sedmi členských státech odpovídá celkový akumulovaný podíl, který by bylo možno nárokovat z fondů EU (za období 2007–2013 i 2014–2020), více než 15 % ročních výdajů vládních institucí.

| 2.20. | V roce 2014 byla vytvořena pracovní skupina pro lepší plnění rozpočtu, jejímž cílem je zlepšit plnění a čerpání rozpočtu v těch členských státech, které vykazují nejnižší míru čerpání a poměrně nejvyšší míru nevyužitých příspěvků z EU (25). |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Aby mohly využít všechny finanční prostředky, které jsou k dispozici z VFR na období 2007–2013, budou muset orgány v členských státech předložit platné výkazy, v nichž bude vyčíslena částka rovnající se součtu všech zbývající závazků spolu s požadovaným vnitrostátním spolufinancováním a částce předběžného financování, jež bylo již poskytnuto z rozpočtu.
  Obrázek 2.8
  uvádí relativní podíly nevyužitých závazků na období 2007–2013 za každý členský stát spolu s předběžným financováním vyplaceným pro VFR na období 2014–2020 na konci roku 2015. |
| --- | --- |

2.21.

Aby mohly využít všechny finanční prostředky, které jsou k dispozici z VFR na období 2007–2013, budou muset orgány v členských státech předložit platné výkazy, v nichž bude vyčíslena částka rovnající se součtu všech zbývající závazků spolu s požadovaným vnitrostátním spolufinancováním a částce předběžného financování, jež bylo již poskytnuto z rozpočtu.
  Obrázek 2.8
  uvádí relativní podíly nevyužitých závazků na období 2007–2013 za každý členský stát spolu s předběžným financováním vyplaceným pro VFR na období 2014–2020 na konci roku 2015.

Obrázek 2.6 –   Čerpání v % a součty prostředků z fondů ESI VFR na období 2007–2013 k 31. prosinci 2015

Image

| (1) | Chorvatsko vstoupilo do EU v červenci 2013. Údaje o čerpání za Chorvatsko tedy nejsou srovnatelné s údaji ostatních členských států. |
| --- | --- |

(1)

Chorvatsko vstoupilo do EU v červenci 2013. Údaje o čerpání za Chorvatsko tedy nejsou srovnatelné s údaji ostatních členských států.

Zdroj: výpočet Evropského účetního dvora vycházející z účetních údajů Komise.

Obrázek 2.7 –   Nečerpané závazky fondů ESI k 31. prosinci 2015 jako procento výdajů vládních institucí za rok 2015

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě informací Komise. Údaje Eurostatu o výdajích vládních institucí za rok 2015, duben 2016.

Obrázek 2.8 –   Nečerpané závazky fondů ESI za období 2007–2013 a předběžné financování na období 2014–2020 ke konci roku 2015

(v mil. EUR)

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě informací Komise.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

Finanční nástroje tvoří čím dál tím větší část rozpočtu...

| 2.22. | Finanční nástroje představují v zásadě úvěry, kapitálové nástroje, záruky a nástroje ke sdílení rizik (26). |
| --- | --- |

2.22.

Finanční nástroje představují v zásadě úvěry, kapitálové nástroje, záruky a nástroje ke sdílení rizik (26).

Finanční nástroje v rámci nepřímého řízení

| 2.23. | Ve VFR na období 2014–2020 nabyly finanční nástroje v rámci nepřímého řízení na důležitosti a představují čím dál tím větší část prostředků vyplácených z rozpočtu EU. Téměř všechny finanční nástroje v režimu nepřímého řízení řídí skupina EIB. Sem patří i Záruční fond pro vnější vztahy (viz
  obrázek 2.9
  ), který představuje 32 % celkových aktiv držených ve finančních nástrojích. Pouze několik velmi malých nástrojů (aktiva ve výši 74 milionů EUR) je spolu s určitými nástroji technické pomoci zřízenými před rokem 2014 spravováno jinými mezinárodními finančními institucemi (27). Pro VFR na období 2014–2020 podepsala Komise se subjekty mimo skupinu EIB pouze dvě pověřovací dohody (28). |
| --- | --- |

2.23.

Ve VFR na období 2014–2020 nabyly finanční nástroje v rámci nepřímého řízení na důležitosti a představují čím dál tím větší část prostředků vyplácených z rozpočtu EU. Téměř všechny finanční nástroje v režimu nepřímého řízení řídí skupina EIB. Sem patří i Záruční fond pro vnější vztahy (viz
  obrázek 2.9
  ), který představuje 32 % celkových aktiv držených ve finančních nástrojích. Pouze několik velmi malých nástrojů (aktiva ve výši 74 milionů EUR) je spolu s určitými nástroji technické pomoci zřízenými před rokem 2014 spravováno jinými mezinárodními finančními institucemi (27). Pro VFR na období 2014–2020 podepsala Komise se subjekty mimo skupinu EIB pouze dvě pověřovací dohody (28).

| 2.23. | Záruční fond pro vnější vztahy není finančním nástrojem ve smyslu finančního nařízení. Vznikl dříve než finanční nařízení a je založen na lex specialis, totiž na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy. |
| --- | --- |

2.23.

Obrázek 2.9 –   Celková aktiva ve výši 6,5  miliardy EUR (1) k 31. prosinci 2015 ve finančních nástrojích v režimu nepřímého řízení podle typu nástroje

Image

| (1) | Viz tabulka o finančních nástrojích v dokumentu Finanční výkazy – diskuse a analýza účetní závěrky. |
| --- | --- |

(1)

Viz tabulka o finančních nástrojích v dokumentu Finanční výkazy – diskuse a analýza účetní závěrky.

Zdroj: konsolidovaná roční účetní závěrka Evropské unie – rozpočtový rok 2015 (část dokumentu Finanční výkazy – diskuse a analýza věnovaná finančním nástrojům) a údaje sestavené ze souborů výkazů za finanční nástroje za rok 2015.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 2.24. | Komise nyní uzavírá finanční nástroje z předchozích VFR (29) nebo je slučuje do nových (30). |
| --- | --- |

2.24.

Komise nyní uzavírá finanční nástroje z předchozích VFR (29) nebo je slučuje do nových (30).

| 2.25. | Ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020: |
| --- | --- |

2.25.

Ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020:

| — | se očekávané platby na finanční nástroje v rámci nepřímého řízení téměř zdvojnásobí na 7,4  miliardy EUR (VFR 2007–2013: 3,8  miliardy EUR), |
| --- | --- |

—

se očekávané platby na finanční nástroje v rámci nepřímého řízení téměř zdvojnásobí na 7,4  miliardy EUR (VFR 2007–2013: 3,8  miliardy EUR),

| — | je poskytnuta dodatečná záruka z rozpočtu EU až do výše 16 miliard EUR pro nově vytvořený EFSI (viz bod 2.33), |
| --- | --- |

—

je poskytnuta dodatečná záruka z rozpočtu EU až do výše 16 miliard EUR pro nově vytvořený EFSI (viz bod 2.33),

| — | Iniciativa EU pro malé a střední podniky (původně koncipovaná jako nástroj reakce na krizové situace) slučuje rozpočtové prostředky EU, které jsou k dispozici v programu COSME (31) a programu Horizont 2020 (u obou 175 milionů EUR) a z EFRR a EZFRV (32) (8,5  miliardy EUR), se zdroji skupiny EIB (33). |
| --- | --- |

—

Iniciativa EU pro malé a střední podniky (původně koncipovaná jako nástroj reakce na krizové situace) slučuje rozpočtové prostředky EU, které jsou k dispozici v programu COSME (31) a programu Horizont 2020 (u obou 175 milionů EUR) a z EFRR a EZFRV (32) (8,5  miliardy EUR), se zdroji skupiny EIB (33).

| 2.26. | Ke konci roku 2015 činily kumulativní platby na nové nástroje 1,3  miliardy EUR (2014: 0,7  miliardy EUR), jak uvádí
  tabulka 2.10.
  Z toho: |
| --- | --- |

2.26.

Ke konci roku 2015 činily kumulativní platby na nové nástroje 1,3  miliardy EUR (2014: 0,7  miliardy EUR), jak uvádí
  tabulka 2.10.
  Z toho:

| — | 1,1  miliardy EUR (88 %) kumulativních plateb představují záruční nástroje, |
| --- | --- |

—

1,1  miliardy EUR (88 %) kumulativních plateb představují záruční nástroje,

| — | 0,2  miliardy EUR (12 %) kumulativních plateb připadá na kapitálové nástroje. |
| --- | --- |

—

0,2  miliardy EUR (12 %) kumulativních plateb připadá na kapitálové nástroje.

Tabulka 2.10 –   Finanční nástroje podléhající nepřímému řízení ve VFR na období 2014–2020

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Název nástroje | Typ nástroje | Orientační rozpočet 2014–2020 | Kumulativní závazky | Kumulativní platby |
| 2014 | 2015 | 2014 | 2015 |
| Horizont 2020 – Služba InnovFin v oblasti půjček a záruk pro výzkum a inovace – EIB (52) | Záruka | 1 060 | 483 | 646 | 483 | 646 |
| z toho účelově vázané příjmy převedené z finančního nástroje pro sdílení rizik | 375 | 430 | 374 | 395 |
| Horizont 2020 – Služba InnovFin v oblasti půjček pro malé a střední podniky a malé společnosti se střední kapitalizací pro výzkum a inovace – EIF (53) | Záruka | 1 060 | 169 | 306 | 169 | 304 |
| Horizont 2020 – Kapitálový nástroj pro výzkum a inovace InnovFin – EIF (52) | Kapitál | 430 | 0 | 125 | 0 | 110 |
| Dluhový nástroj CEF – EIB | Záruka | 2 557 | 128 | 247 | 0 | 0 |
| Kapitálový nástroj CEF | Kapitál | 0 | 10 | 0 | 0 |
| Kapitálový nástroj pro růst COSME – EIF | Kapitál | 633 | 52 | 102 | 33 | 41 |
| Záruční nástroj pro úvěry COSME – EIF | Záruka | 686 | 89 | 238 | 42 | 131 |
| Nástroj pro záruky za studentské půjčky (Erasmus +) – EIF | Záruka | 517 | 28 | 61 | 0 | 20 |
| Zaměstnanost a sociální inovace (EaSI) – EIF | Záruka | 193 | 28 | 60 | 0 | 10 |
| Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví (54) | Záruka | 123 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Soukromé financování pro nástroj pro energetickou účinnost (PF4EE) – EIB | Záruka | 80 | 30 | 50 | 6 | 12 |
| Nástroj financování přírodního kapitálu (NCFF) – EIB | Záruka | 60 | 10 | 30 | 3 | 12 |
| Celkem | | 7 399 | 1 017 | 1 875 | 735 | 1 286 |

(v mil. EUR)

Název nástroje

Typ nástroje

Orientační rozpočet 2014–2020

Kumulativní závazky

Kumulativní platby

2014

2015

2014

2015

Horizont 2020 – Služba InnovFin v oblasti půjček a záruk pro výzkum a inovace – EIB (52)

Záruka

1 060

483

646

483

646

z toho účelově vázané příjmy převedené z finančního nástroje pro sdílení rizik

375

430

374

395

Horizont 2020 – Služba InnovFin v oblasti půjček pro malé a střední podniky a malé společnosti se střední kapitalizací pro výzkum a inovace – EIF (53)

Záruka

1 060

169

306

169

304

Horizont 2020 – Kapitálový nástroj pro výzkum a inovace InnovFin – EIF (52)

Kapitál

430

0

125

0

110

Dluhový nástroj CEF – EIB

Záruka

2 557

128

247

0

0

Kapitálový nástroj CEF

Kapitál

0

10

0

0

Kapitálový nástroj pro růst COSME – EIF

Kapitál

633

52

102

33

41

Záruční nástroj pro úvěry COSME – EIF

Záruka

686

89

238

42

131

Nástroj pro záruky za studentské půjčky (Erasmus +) – EIF

Záruka

517

28

61

0

20

Zaměstnanost a sociální inovace (EaSI) – EIF

Záruka

193

28

60

0

10

Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví (54)

Záruka

123

0

0

0

0

Soukromé financování pro nástroj pro energetickou účinnost (PF4EE) – EIB

Záruka

80

30

50

6

12

Nástroj financování přírodního kapitálu (NCFF) – EIB

Záruka

60

10

30

3

12

Celkem

7 399

1 017

1 875

735

1 286

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

... i rozvahy...

| 2.27. | Celková aktiva držená ve finančních nástrojích v režimu nepřímého řízení se ve srovnání s předchozím rokem zvýšila o 650 milionů EUR (11 %) (viz
  obrázek 2.11
  ). Klíčovými prvky tohoto zvýšení jsou: |
| --- | --- |

2.27.

Celková aktiva držená ve finančních nástrojích v režimu nepřímého řízení se ve srovnání s předchozím rokem zvýšila o 650 milionů EUR (11 %) (viz
  obrázek 2.11
  ). Klíčovými prvky tohoto zvýšení jsou:

| — | nárůst investic do dluhových cenných papírů a cenných papírů s pevným výnosem v souvislosti s převody z rozpočtu EU na svěřenecké účty, a to o 251 milionů EUR, |
| --- | --- |

—

nárůst investic do dluhových cenných papírů a cenných papírů s pevným výnosem v souvislosti s převody z rozpočtu EU na svěřenecké účty, a to o 251 milionů EUR,

| — | nárůst (o 177 milionů EUR) investic do dluhopisů denominovaných v eurech ze strany Záručního fondu pro vnější vztahy (34), do nějž bylo z rozpočtu EU převedeno 144 milionů EUR. |
| --- | --- |

—

nárůst (o 177 milionů EUR) investic do dluhopisů denominovaných v eurech ze strany Záručního fondu pro vnější vztahy (34), do nějž bylo z rozpočtu EU převedeno 144 milionů EUR.

Obrázek 2.11 –   Celková aktiva finančních nástrojů v režimu nepřímého řízení podle typu aktiv

(v mld. EUR)

Image

Zdroj: konsolidovaná roční účetní závěrka Evropské unie – rozpočtové roky 2014 a 2015.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 2.28. | Peněžní prostředky představují 20 % celkových aktiv finančních nástrojů a jejich úroveň (1,3  miliardy EUR) byla na konci roku 2015 stabilní (2014: 1,3  miliardy EUR (35)) (viz
  obrázek 2.12
  ). |
| --- | --- |

2.28.

Peněžní prostředky představují 20 % celkových aktiv finančních nástrojů a jejich úroveň (1,3  miliardy EUR) byla na konci roku 2015 stabilní (2014: 1,3  miliardy EUR (35)) (viz
  obrázek 2.12
  ).

Obrázek 2.12 –   Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty přináležející k finančním nástrojům (1)

Image

| (1) | Viz příloha 2.8 účetní závěrky za rok 2015. |
| --- | --- |

(1)

Viz příloha 2.8 účetní závěrky za rok 2015.

Zdroj: údaje sestavené ze souborů výkazů za finanční nástroje za rok 2015.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 2.29. | V průběhu roku 2015 bylo ze svěřeneckých účtů finančních nástrojů spravovaných pověřenými subjekty vráceno 211 milionů EUR: 126 milionů EUR do souhrnného rozpočtu (36) a 85 milionů EUR jako vnitřní účelově vázané příjmy. Z toho: |
| --- | --- |

2.29.

V průběhu roku 2015 bylo ze svěřeneckých účtů finančních nástrojů spravovaných pověřenými subjekty vráceno 211 milionů EUR: 126 milionů EUR do souhrnného rozpočtu (36) a 85 milionů EUR jako vnitřní účelově vázané příjmy. Z toho:

| — | 134 milionů EUR představují příjmy a splátky, |
| --- | --- |

—

134 milionů EUR představují příjmy a splátky,

| — | 59 milionů EUR představují nevyužité prostředky držené na svěřeneckých účtech finančních nástrojů a nástrojů technické pomoci vrácené při uzávěrce do souhrnného rozpočtu EU a 18 milionů EUR představují zrušené operace v rámci evropských nástrojů sousedství a partnerství (ENPI). |
| --- | --- |

—

59 milionů EUR představují nevyužité prostředky držené na svěřeneckých účtech finančních nástrojů a nástrojů technické pomoci vrácené při uzávěrce do souhrnného rozpočtu EU a 18 milionů EUR představují zrušené operace v rámci evropských nástrojů sousedství a partnerství (ENPI).

| 2.30. | Za rozpočtový rok 2015 činí celkové administrativní a správní poplatky za finanční nástroje 63 milionů EUR (2014: 50 milionů EUR). U nových nástrojů dosahují kumulativní poplatky za roky 2014 a 2015 částky 72 milionů EUR (5,77  % celkových držených aktiv). |
| --- | --- |

2.30.

Za rozpočtový rok 2015 činí celkové administrativní a správní poplatky za finanční nástroje 63 milionů EUR (2014: 50 milionů EUR). U nových nástrojů dosahují kumulativní poplatky za roky 2014 a 2015 částky 72 milionů EUR (5,77  % celkových držených aktiv).

... a nečerpané částky ve finančních nástrojích v režimu sdíleného řízení zůstávají relativně vysoké

| 2.31. | Podle nejnovější dostupné zprávy o finančních nástrojích podléhajících sdílenému řízení, která popisuje stav ke konci roku 2014 (37), zůstávalo v těchto nástrojích 6,8 miliardy EUR nevyužitých částek. Z toho 80 % bylo soustředěno v pěti členských státech (38). Z této celkové částky přitom 45 % připadalo na Itálii (3 miliardy EUR) (39). V průběhu našeho přezkumu rozvahy jsme Komisi požádali, aby předložila dodatečnou analýzu využití těchto nástrojů v Itálii do 31. prosince 2015. Z analýzy vyplývá, že k 31. prosinci 2015 zůstalo v Itálii nevyužito 1,7  miliardy EUR. |
| --- | --- |

2.31.

Podle nejnovější dostupné zprávy o finančních nástrojích podléhajících sdílenému řízení, která popisuje stav ke konci roku 2014 (37), zůstávalo v těchto nástrojích 6,8 miliardy EUR nevyužitých částek. Z toho 80 % bylo soustředěno v pěti členských státech (38). Z této celkové částky přitom 45 % připadalo na Itálii (3 miliardy EUR) (39). V průběhu našeho přezkumu rozvahy jsme Komisi požádali, aby předložila dodatečnou analýzu využití těchto nástrojů v Itálii do 31. prosince 2015. Z analýzy vyplývá, že k 31. prosinci 2015 zůstalo v Itálii nevyužito 1,7  miliardy EUR.

| 2.31. | Komise si do 31. prosince 2015 vyžádala od Itálie doplňující informace. Z těchto informací vyplývá, že ke dni 31. prosince 2015 zbývalo v případě Itálie nevyužitých 45 % disponibilních prostředků. Takto získané údaje, ověřené na základě zápisů v účetnictví Komise za rok 2015, byly předány Účetnímu dvoru. Z analýzy vyplynulo, že stávající metodiku není třeba měnit. Čerpání však bude znovu posouzeno v roce 2016. |
| --- | --- |

2.31.

U Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) byly zaúčtovány první operace...

| 2.32. | Dne 22. července 2015 podepsala Komise (zastupující EU) a EIB dohodu o EFSI. EFSI je součástí investičního plánu pro Evropu, který v roce 2014 oznámil předseda Evropské komise. Má za cíl podporovat investice v oblastech, jako je infrastruktura, vzdělávání, výzkum a inovace, a také rizikové financování pro malé podniky. |
| --- | --- |

2.32.

Dne 22. července 2015 podepsala Komise (zastupující EU) a EIB dohodu o EFSI. EFSI je součástí investičního plánu pro Evropu, který v roce 2014 oznámil předseda Evropské komise. Má za cíl podporovat investice v oblastech, jako je infrastruktura, vzdělávání, výzkum a inovace, a také rizikové financování pro malé podniky.

| 2.33. | EU poskytne rozpočtovou záruku až do výše 16 miliard EUR (z čehož 8 miliard EUR bude v období 2016–2022 postupně převedeno do zvláštního fondu) a EIB přispěje z vlastních zdrojů částkou 5 miliard EUR na rezervu na rizika. Komise a EIB očekávají, že se takto podpoří financování EIB/EIF až do výše 61 miliard EUR, přičemž cílem je dosáhnout pomocí pákového efektu 315 miliard EUR investic. |
| --- | --- |

2.33.

EU poskytne rozpočtovou záruku až do výše 16 miliard EUR (z čehož 8 miliard EUR bude v období 2016–2022 postupně převedeno do zvláštního fondu) a EIB přispěje z vlastních zdrojů částkou 5 miliard EUR na rezervu na rizika. Komise a EIB očekávají, že se takto podpoří financování EIB/EIF až do výše 61 miliard EUR, přičemž cílem je dosáhnout pomocí pákového efektu 315 miliard EUR investic.

| 2.34. | EU poskytuje záruku za operace v rámci okna pro infrastrukturu a inovace (IIW), které realizuje EIB, a za operace v rámci okna pro malé a střední podniky (SMEW), které realizuje EIF. Každá z těchto platforem má dluhové portfolio (EU poskytuje záruku ve výši 11 miliard EUR pro IIW a 1 250  milionů EUR pro SMEW) a kapitálové portfolio (EU poskytuje záruku ve výši 2 500  milionů EUR pro IIW a 1 250  milionů EUR pro SMEW). |
| --- | --- |

2.34.

EU poskytuje záruku za operace v rámci okna pro infrastrukturu a inovace (IIW), které realizuje EIB, a za operace v rámci okna pro malé a střední podniky (SMEW), které realizuje EIF. Každá z těchto platforem má dluhové portfolio (EU poskytuje záruku ve výši 11 miliard EUR pro IIW a 1 250  milionů EUR pro SMEW) a kapitálové portfolio (EU poskytuje záruku ve výši 2 500  milionů EUR pro IIW a 1 250  milionů EUR pro SMEW).

| 2.35. | Komise převede finanční prostředky ze záruky na EIB po obdržení její žádosti. Pro uspokojení těchto nároků zřídila Komise záruční fond (záruční fond EFSI) (40). Tento fond bude financován z rozpočtu EU v období do roku 2020 tak, že se sníží plánované výdaje na Nástroj pro propojení Evropy o 2,8 miliardy EUR a na program Horizont 2020 o 2,2  miliardy EUR (41) a zároveň se použijí 3 miliardy EUR z nepřidělených rezerv v rámci výdajového stropu VFR. V prosinci 2015 přijala Komise pro platby do tohoto fondu závazek k prostředkům ve výši 1,4  miliardy EUR (42). V roce 2015 neprovedla žádné platby. |
| --- | --- |

2.35.

Komise převede finanční prostředky ze záruky na EIB po obdržení její žádosti. Pro uspokojení těchto nároků zřídila Komise záruční fond (záruční fond EFSI) (40). Tento fond bude financován z rozpočtu EU v období do roku 2020 tak, že se sníží plánované výdaje na Nástroj pro propojení Evropy o 2,8 miliardy EUR a na program Horizont 2020 o 2,2  miliardy EUR (41) a zároveň se použijí 3 miliardy EUR z nepřidělených rezerv v rámci výdajového stropu VFR. V prosinci 2015 přijala Komise pro platby do tohoto fondu závazek k prostředkům ve výši 1,4  miliardy EUR (42). V roce 2015 neprovedla žádné platby.

| 2.35. | Tyto prostředky budou EIB vyplaceny v případě, že bude nutné čerpat záruky v souladu s nařízením o EFSI za podmínek stanovených v dohodě o EFSI. |
| --- | --- |

2.35.

| 2.36. | EIB podepsala osm operací dluhového portfolia IIW (v celkové výši 1 092,7  milionu EUR), z nichž v roce 2015 vyplatila 193,8  milionu EUR. EIB podepsala dvě operace kapitálového portfolia IIW (v celkové výši 125 milionů EUR v roce 2015), z čehož na polovinu se vztahuje záruka EU. Z částek pokrytých zárukou EU vyplatila EIB v roce 2015 pouze 7,6  milionu EUR. Ke konci roku činila celková záruka EU na vyplacené částky a vzniklé úroky u tohoto portfolia 202 milionů EUR (43). |
| --- | --- |

2.36.

EIB podepsala osm operací dluhového portfolia IIW (v celkové výši 1 092,7  milionu EUR), z nichž v roce 2015 vyplatila 193,8  milionu EUR. EIB podepsala dvě operace kapitálového portfolia IIW (v celkové výši 125 milionů EUR v roce 2015), z čehož na polovinu se vztahuje záruka EU. Z částek pokrytých zárukou EU vyplatila EIB v roce 2015 pouze 7,6  milionu EUR. Ke konci roku činila celková záruka EU na vyplacené částky a vzniklé úroky u tohoto portfolia 202 milionů EUR (43).

| 2.36. | Při vytváření portfolia operací se vyplácené částky zvyšují postupně. Portfolio EFSI se v současné době rozšiřuje a předpokládá se, že do konce roku 2016 dojde ke značnému nárůstu jeho velikosti. |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | Pro okno SME využil EIF v průběhu roku 2015 záruku EU pouze na záruční operace v rámci stávajících finančních nástrojů pro malé a střední podniky (44). |
| --- | --- |

2.37.

Pro okno SME využil EIF v průběhu roku 2015 záruku EU pouze na záruční operace v rámci stávajících finančních nástrojů pro malé a střední podniky (44).

... zatímco zahájení Nástroje pro propojení Evropy (CEF) se zpozdilo

| 2.38. | Komise a EIB podepsaly dohodu o dluhovém nástroji CEF dne 22. července 2015, tedy ve stejný den, kdy byla mezi nimi podepsána dohoda o EFSI. Sloučení portfolií LGTT a PBI bylo odloženo na rok 2016. V roce 2015 nezaplatila Komise na tento nástroj žádné příspěvky a EIB nepodepsala žádné operace. |
| --- | --- |

2.38.

Komise a EIB podepsaly dohodu o dluhovém nástroji CEF dne 22. července 2015, tedy ve stejný den, kdy byla mezi nimi podepsána dohoda o EFSI. Sloučení portfolií LGTT a PBI bylo odloženo na rok 2016. V roce 2015 nezaplatila Komise na tento nástroj žádné příspěvky a EIB nepodepsala žádné operace.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry za rok 2015

| 2.39. | Rozšíření finančních mechanismů, které nejsou financovány přímo z rozpočtu EU ani auditovány Účetním dvorem, představuje riziko jak z hlediska vyvozování odpovědnosti, tak z hlediska koordinace politik a operací EU (bod 2.4). |
| --- | --- |

2.39.

Rozšíření finančních mechanismů, které nejsou financovány přímo z rozpočtu EU ani auditovány Účetním dvorem, představuje riziko jak z hlediska vyvozování odpovědnosti, tak z hlediska koordinace politik a operací EU (bod 2.4).

| 2.40. | Komise v roce 2015 přijala velký objem závazků, zčásti i k prostředkům, které byly přeneseny z roku 2014. U zbývajících závazků došlo k návratu na předchozí úroveň (body 2.5–2.9). Částky, které mají být financovány z budoucích rozpočtů, vzrostly na 339 miliard EUR. Komise nepřipravila prognózu hotovostních toků na období příštích sedmi až desíti let (bod 2.10). Takováto prognóza by zainteresovaným stranám umožnila předjímat budoucí platební požadavky a rozpočtové priority a konstruktivně plánovat. |
| --- | --- |

2.40.

Komise v roce 2015 přijala velký objem závazků, zčásti i k prostředkům, které byly přeneseny z roku 2014. U zbývajících závazků došlo k návratu na předchozí úroveň (body 2.5–2.9). Částky, které mají být financovány z budoucích rozpočtů, vzrostly na 339 miliard EUR. Komise nepřipravila prognózu hotovostních toků na období příštích sedmi až desíti let (bod 2.10). Takováto prognóza by zainteresovaným stranám umožnila předjímat budoucí platební požadavky a rozpočtové priority a konstruktivně plánovat.

| 2.40. | VFR je nástrojem, který zajišťuje střednědobou až dlouhodobo stabilitu a předvídatelnost budoucích požadavků na platby a rozpočtových priorit.

  Dlouhodobé předpovědi lze proto vytvářet pouze s ohledem na stávající finanční rámce. Důsledky budoucích finančních rámců, které dosud nebyly schváleny, pro platby nelze přesně předvídat.


  Prognóza na období po roce 2020 bude předložena v roce 2017 (podle bodu 9 interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení) a bude tvořit nedílnou součást návrhů Komise na VFR po roce 2020 (které mají být podle článku 25 nařízení o VFR předloženy před 1. lednem 2018).


  Komise se již zavázala předložit střednědobou prognózu plateb (v rámci přezkumu finančního rámce v polovině období), v níž analyzuje udržitelnost stropů plateb a vývoj zbývajících závazků a rušení závazků do roku 2020. |
| --- | --- |

2.40.

Dlouhodobé předpovědi lze proto vytvářet pouze s ohledem na stávající finanční rámce. Důsledky budoucích finančních rámců, které dosud nebyly schváleny, pro platby nelze přesně předvídat.

Prognóza na období po roce 2020 bude předložena v roce 2017 (podle bodu 9 interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení) a bude tvořit nedílnou součást návrhů Komise na VFR po roce 2020 (které mají být podle článku 25 nařízení o VFR předloženy před 1. lednem 2018).

Komise se již zavázala předložit střednědobou prognózu plateb (v rámci přezkumu finančního rámce v polovině období), v níž analyzuje udržitelnost stropů plateb a vývoj zbývajících závazků a rušení závazků do roku 2020.

| 2.41. | Objem výkazů nákladů předložených v průběhu roku 2015 pro oblast soudržnosti klesl. To vedlo ke snížení objemu výkazů nákladů, které čekají na proplacení, ovšem nesnížilo to objem provedených plateb (viz body 2.14 a 2.15). |
| --- | --- |

2.41.

Objem výkazů nákladů předložených v průběhu roku 2015 pro oblast soudržnosti klesl. To vedlo ke snížení objemu výkazů nákladů, které čekají na proplacení, ovšem nesnížilo to objem provedených plateb (viz body 2.14 a 2.15).

| 2.42. | Přetrvávající dlouhá zpoždění mezi původními závazky a konečným vypořádáním výdajů znamenají, že výdajové struktury reagují pomalu na měnící se rozpočtové priority. Zvyšuje to také riziko, že při uzávěrce nebude k dispozici dokumentace (viz body 2.16 a 2.17). |
| --- | --- |

2.42.

Přetrvávající dlouhá zpoždění mezi původními závazky a konečným vypořádáním výdajů znamenají, že výdajové struktury reagují pomalu na měnící se rozpočtové priority. Zvyšuje to také riziko, že při uzávěrce nebude k dispozici dokumentace (viz body 2.16 a 2.17).

| 2.42. | Prodleva mezi závazky a platbami pouze odráží délku trvání probíhajících projektů. V některých případech se jedná o rozsáhlé infrastrukturní projekty v rámci Unie nebo o projekty v dosti problematických třetích zemích a průměrná prodleva 2,4 let by neměla být považována za obzvláště neobvyklou. Právní rámec ukládá příjemcům povinnost uchovávat příslušnou dokumentaci po určitou dobu po uzavření projektu. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | Zbývající závazky (spolu s nevypořádaným předběžným financováním) ve fondech ESI u VFR na období 2007–2013 zůstávají v některých členských státech vysoké a často přesahují 15 % celkových výdajů vládních institucí (body 2.19–2.21). |
| --- | --- |

2.43.

Zbývající závazky (spolu s nevypořádaným předběžným financováním) ve fondech ESI u VFR na období 2007–2013 zůstávají v některých členských státech vysoké a často přesahují 15 % celkových výdajů vládních institucí (body 2.19–2.21).

| 2.44. | Ve finančních nástrojích v režimu nepřímého řízení, pro jejichž správu je skupina EIB i nadále preferovanou finanční institucí, jsou drženy čím dál tím větší částky (bod 2.23). |
| --- | --- |

2.44.

Ve finančních nástrojích v režimu nepřímého řízení, pro jejichž správu je skupina EIB i nadále preferovanou finanční institucí, jsou drženy čím dál tím větší částky (bod 2.23).

| 2.45. | Nevyužité částky u finančních nástrojů v režimu sdíleného řízení zůstávají vysoké a jsou soustředěny v určitých členských státech (bod 2.31). |
| --- | --- |

2.45.

Nevyužité částky u finančních nástrojů v režimu sdíleného řízení zůstávají vysoké a jsou soustředěny v určitých členských státech (bod 2.31).

| 2.45. | Viz odpověď k bodu 2.31. |
| --- | --- |

2.45.

| 2.46. | Zřízení EFSI mělo dopad na zahájení programu CEF. Ačkoli to má vliv na předpoklady, z nichž Komise vycházela ve svém předběžném posouzení použití finančních nástrojů v rámci programu CEF, nebylo toto posouzení přehodnoceno. EFSI bude mít rovněž dopad na použití některých dalších finančních nástrojů (viz body 2.32–2.38). |
| --- | --- |

2.46.

Zřízení EFSI mělo dopad na zahájení programu CEF. Ačkoli to má vliv na předpoklady, z nichž Komise vycházela ve svém předběžném posouzení použití finančních nástrojů v rámci programu CEF, nebylo toto posouzení přehodnoceno. EFSI bude mít rovněž dopad na použití některých dalších finančních nástrojů (viz body 2.32–2.38).

| 2.46. | Přijetí EFSI nemělo vliv na celkové cíle CEF, avšak vytvořilo dodatečný mechanismus finanční pomoci EU, mimo jiné pro infrastrukturní projekty a zejména prostřednictvím dluhového financování. S ohledem na zřízení EFSI stanovil řídící výbor dluhového nástroje CEF na svém prvním zasedání hlavní zásady pro poskytování podpory z CEF a EFSI s cílem zvýšit jejich komplementaritu. Kromě toho se připravuje dodatek k předběžnému hodnocení CEF tak, aby zahrnovalo i) nejnovější analýzy týkající se možnosti zavést v odvětvích CEF kapitálový nástroj CEF a ii) vývoj na trhu po zřízení EFSI. Tento dodatek je třeba chápat jako doplnění předchozího předběžného hodnocení, a nikoli jako jeho revizi. Soulad dluhového nástroje CEF s ostatními iniciativami EU, včetně EFSI, bude posouzen v rámci přezkumu uvedeného nástroje v polovině období. |
| --- | --- |

2.46.

Doporučení

| 2.47. | Předkládáme tato doporučení: |
| --- | --- |

2.47.

Předkládáme tato doporučení:

| — | Doporučení 1: Komise by měla podniknout kroky ke snížení zbývajících závazků, a to například rychlejším rušením závazků k prostředkům, případně rychlejšími uzávěrkami programů na období 2007–2013, případně větším využíváním čistých oprav v oblasti soudržnosti, snížením objemu hotovosti ve svěřenecké správě a sestavením plánů a prognóz plateb v těch oblastech, kde jsou zbývající závazky a jiné závazky významné (viz body 2.5–2.9, 2.19 a 2.28). |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: Komise by měla podniknout kroky ke snížení zbývajících závazků, a to například rychlejším rušením závazků k prostředkům, případně rychlejšími uzávěrkami programů na období 2007–2013, případně větším využíváním čistých oprav v oblasti soudržnosti, snížením objemu hotovosti ve svěřenecké správě a sestavením plánů a prognóz plateb v těch oblastech, kde jsou zbývající závazky a jiné závazky významné (viz body 2.5–2.9, 2.19 a 2.28).

Komise toto doporučení přijímá.

Veškerá opatření přijatá Komisí ve vztahu k členským státům, včetně snahy snížit zbývající závazky a více využívat čisté opravy v oblasti soudržnosti, musí samozřejmě být v souladu s regulačním rámcem.

| — | Doporučení 2: Komise by měla připravit a zveřejnit každoročně aktualizovanou prognózu hotovostních toků, která by pokrývala období příštích sedmi až desíti let a zahrnovala rozpočtové stropy, platební potřeby, kapacitní omezení a potenciální rušení závazků k prostředkům (bod 2.10). |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: Komise by měla připravit a zveřejnit každoročně aktualizovanou prognózu hotovostních toků, která by pokrývala období příštích sedmi až desíti let a zahrnovala rozpočtové stropy, platební potřeby, kapacitní omezení a potenciální rušení závazků k prostředkům (bod 2.10).

Komise toto doporučení přijímá.

Prognóza na období po roce 2020 bude předložena v roce 2017 (podle bodu 9 interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení) a bude tvořit nedílnou součást návrhů Komise na VFR po roce 2020 (které mají být podle článku 25 nařízení o VFR předloženy před 1. lednem 2018).

Kromě toho Komise v rámci přezkumu VFR v polovině období představí střednědobou prognózu plateb, v níž posoudí udržitelnost současných stropů pro platby do konce stávajícího VFR.

| — | Doporučení 3: Komise by měla ve svém rozpočtovém a finančním řízení zohlednit kapacitní omezení v určitých členských státech, aby tak zajistila efektivní využívání prostředků (viz body 2.19–2.21). |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: Komise by měla ve svém rozpočtovém a finančním řízení zohlednit kapacitní omezení v určitých členských státech, aby tak zajistila efektivní využívání prostředků (viz body 2.19–2.21).

Komise toto doporučení přijímá v rámci vymezeném VFR a s příslušnými právními předpisy.

Komise již zřídila pracovní skupinu pro lepší plnění rozpočtu, jejímž úkolem je zlepšit čerpání z ESI fondů v některých členských státech a zároveň zajistit důsledné plnění požadavku legality a správnosti výdajů (viz také odpověď Komise k připomínkám 2.19 a 2.20). Komise je odhodlána zajistit, aby byly výsledky práce pracovní skupiny plně využity, a zaměří se na vytvoření proaktivního a cíleného přístupu k členským státům, aby podpořila čerpání finančních prostředků v rámci politiky soudržnosti v období 2014–2020.

| — | Doporučení 4: Komise by měla získat zpět nevyužité hotovostní zůstatky ve finančních nástrojích v režimu sdíleného řízení (viz bod 2.31) a rovněž zbývající nevyužité prostředky z finančních nástrojů v režimu nepřímého řízení z předcházejících VFR, pro něž již skončilo období způsobilosti (45). |
| --- | --- |

—

Doporučení 4: Komise by měla získat zpět nevyužité hotovostní zůstatky ve finančních nástrojích v režimu sdíleného řízení (viz bod 2.31) a rovněž zbývající nevyužité prostředky z finančních nástrojů v režimu nepřímého řízení z předcházejících VFR, pro něž již skončilo období způsobilosti (45).

Komise toto doporučení přijímá.

Pokud jde o finanční nástroje v režimu nepřímého řízení, Komise společně s EIF v listopadu 2015 dokončila postup pro „navracení a rušení prostředků EU“, který se týká převodu příjmů a splátek v souvislosti s mechanismem GIF do programů Horizont 2020 a COSME, a nyní jej realizuje. Tento postup bude doplněn kontrolními návštěvami EIF.

Pokud jde o sdílené řízení, veškeré nevyužité příděly prostředků v rámci finančních nástrojů budou při uzavření odečteny v souladu s právními předpisy pro programy v režimu sdíleného řízení.

| — | Doporučení 5: Komise by měla vzhledem ke zřízení EFSI přehodnotit posouzení hodnocení dluhového nástroje CEF a měla by zvážit dopad EFSI na další programy a finanční nástroje EU. |
| --- | --- |

—

Doporučení 5: Komise by měla vzhledem ke zřízení EFSI přehodnotit posouzení hodnocení dluhového nástroje CEF a měla by zvážit dopad EFSI na další programy a finanční nástroje EU.

Komise toto doporučení částečně přijímá.

Soulad dluhového nástroje CEF s ostatními iniciativami EU, včetně EFSI, bude posouzen v rámci přezkumu uvedeného nástroje v polovině období.

Připravuje se dodatek k předběžnému hodnocení CEF tak, aby zahrnovalo i) nejnovější analýzy týkající se možnosti zavést v odvětvích CEF kapitálový nástroj CEF a ii) vývoj na trhu po zřízení EFSI. Tento dodatek je třeba chápat jako doplnění předchozího předběžného hodnocení, a nikoli jako jeho revizi.

Skutečnost, že finanční nástroje CEF doplňují fond EFSI, vychází ze zásady, že financování z CEF se zaměřuje na inovativní, demonstrační a pilotní projekty a iniciativy způsobilé podle příslušných nařízení v odvětvích CEF, zatímco oblast působnosti a kritéria způsobilosti pro podporu z fondu EFSI jsou širší.

---

(1)  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884). Stropy uvedené v tomto bodě jsou v běžných cenách.

(2)  Částky se uvádějí v běžných cenách.

(3)  Podle článku 5 nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 Komise upraví směrem nahoru strop plateb daného roku o částku, která se rovná rozdílu mezi platbami a stropem plateb víceletého finančního rámce z předchozího roku. Tyto roční úpravy nesmí v roce 2018 přesáhnout maximální částku ve výši 7 miliard EUR, v roce 2019 částku 9 miliard EUR a v roce 2020 částku 10 miliard EUR (v cenách roku 2011).

(4)  Podle článku 14 nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 rozpětí pod stropy, které víceletý finanční rámec stanoví u prostředků na závazky pro roky 2014–2017, představuje celkové rozpětí víceletého finančního rámce pro závazky, jež má být k dispozici nad rámec stropů stanovených ve víceletém finančním rámci pro roky 2016 až 2020 pro cíle politiky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí.

(5)  Projev předsedy Evropského účetního dvora na zasedání výboru Evropského parlamentu pro rozpočtovou kontrolu (CONT) ze dne 10. listopadu 2015 (http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AR2014.aspx).

(6)  V roce 2015 vyplatila EIB v celé EU 57,4 miliardy EUR (statistická zpráva EIB za rok 2015, s. 2).

(7)  Nástroje EU kombinující zdroje financování ve vnější politice EU se doplňují s ostatními formami podpory. Tento mechanismus je založen na kombinování grantů EU s půjčkami či kapitálovými investicemi od veřejných i soukromých finančních institucí.

(8)  V roce 2015 bylo z ERF vyplaceno 3 088 milionů EUR.

(9)  Viz body 13–17 „Výroční zprávy Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2015“ v tomto Úředním věstníku.

(10)  Nařízením Rady (EU, Euratom) 2015/623 (Úř. věst. L 103, 22.4.2015, s. 1) bylo z roku 2014 do následujících let přesunuto celkem 21,1 miliardy EUR (2015: 16,5 miliardy EUR, 2016: 4,5 miliardy EUR, 2017: 0,1 miliardy EUR). Nezbytnou podmínkou tohoto převodu byl také opravný rozpočet č. 1 na rok 2015.

(11)  Přenosy prostředků umožňuje čl. 13 odst. 2 písm. a) finančního nařízení – nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1). (http://ec.europa.eu/budget/explained/glossary/glossary_en.cfm).

(12)  Účelově vázané příjmy jsou vyhrazeny na konkrétní činnosti. Účelově vázané příjmy pocházely především ze sankcí z oblasti zemědělství a jiných zpětně získaných prostředků a od třetích stran, včetně států ESVO a kandidátských zemí.

(13)  Z toho 19,1 miliardy EUR (33 miliard EUR v roce 2014) představují závazky vůči zemědělcům, které se obvykle zúčtovávají v prvních dvou měsících následujícího roku.

(14)  Výroční zpráva za rok 2014, bod 2.22, výroční zpráva za rok 2013, bod 1.50, výroční zpráva za rok 2012, bod 1.59.

(15)  Článek 17 finančního nařízení.

(16)  Nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013.

(17)  Ve znění sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o technických úpravách finančního rámce pro rok 2016 podle vývoje HND (COM(2015) 320 final).

(18)  Příloha 2.12 účetní závěrky. Neproplacené výkazy nákladů, u nichž Komise ověřila správnost a které v jejím účetním systému byly zaúčtovány jako připravené k proplacení, činily 3,3 miliardy EUR (2014, 1,3 miliardy EUR).

(19)  Ta se skládá z 23,1 miliardy EUR z období 2007–2013 a 9,6 miliardy EUR z období 2014–2020.

(20)  U výdajů na soudržnost určených na operační programy schválené podle víceletého finančního rámce 2007–2013 by se automatické rušení závazků mělo provádět podle pravidla N+2 v případě všech členských států kromě Chorvatska, Rumunska a Slovenska (u nichž platí pravidlo N+3).

(21)  K fondům ESI patří Evropský sociální fond (ESF), Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Fond soudržnosti (FS), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF). Ve víceletém finančním rámci na období 2007–2013 nebyly EZFRV a ENRF klasifikovány společně s fondy soudržnosti (ESF, EFRR a FS).

(22)  Včetně ročních opatření EZFRV, aby byla zajištěna srovnatelnost s fondy ESI běžného VFR.

(23)  Na Českou republiku, Španělsko, Itálii, Polsko a Rumunsko připadá 27,9 miliardy EUR ze 45,4 miliardy EUR nevyužitých závazků fondů ESI.

(24)  Zahrnuje jak zbývající příspěvek z VFR na období 2007–2013, tak roční splátky současného VFR na období 2014–2020.

(25)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/task-force-better-implementation

(26)  „Finanční nástroje“ jsou opatření, která mají „formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů ke sdílení rizik [...].“ Čl. 2 písm. p) finančního nařízení obsahující definice.

(27)  Evropská banka pro obnovu a rozvoj, Kreditanstalt für Wiederaufbau a Rozvojová banka Rady Evropy.

(28)  S EBRD pro „Finanční nástroj pro malé a střední podniky v Arménii“ (15 milionů EUR) a program „Ženy v podnikání v rámci Východního partnerství“ (5 milionů EUR) dne 29. prosince 2015.

(29)  Záruční mechanismus malých a středních podniků – SMEG 1998.

(30)  Iniciativa projektových dluhopisů (PBI) a nástroj pro úvěrové záruky za projekty v oblasti TEN-T (LGTT), které budou v roce 2016 sloučeny s dluhovým nástrojem CEF.

(31)  Program EU pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků.

(32)  EFRR – Evropský fond pro regionální rozvoj, EZFRV – Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova.

(33)  Skupina EIB zahrnuje Evropskou investiční banku a Evropský investiční fond.

(34)  Příspěvky do záručního fondu dosáhly ke konci roku 1,2 miliardy EUR, přičemž v roce 2015 došlo k nárůstu o 144 milionů EUR. Aby se dosáhlo cílové hodnoty 9 % celkových neuhrazených kapitálových závazků, byl v roce 2015 z rozpočtu EU přidělen dodatečný příspěvek 257 milionů EUR, splatný v roce 2016.

(35)  Viz bod 2.24 výroční zprávy za rok 2014.

(36)  V souladu s čl. 140 odst. 6 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.

(37)  Poslední dostupné údaje, které se vztahují ke konci roku 2014, uvádí zpráva Komise nazvaná „Shrnutí údajů o pokroku v oblasti financování a zavádění nástrojů finančního inženýrství vykazovaných řídicími orgány v souladu s čl. 67 odst. 2 písm. j) nařízení Rady (ES) č. 1083/2006“ ze září 2015.

(38)  Viz body 6.41 a 6.42 a body 29 až 45 zvláštní zprávy č. 19/2016 (Plnění rozpočtu EU prostřednictvím finančních nástrojů – ponaučení z programového období 2007–2013).

(39)  Zbytek připadá na Španělsko: 0,9 miliardy EUR (13 %), Řecko: 0,9 miliardy EUR (13 %), Spojené království: 0,5 miliardy EUR (7 %), Německo: 0,3 miliardy EUR (4 %) a ostatní členské státy: 1,2 miliardy EUR (18 %).

(40)  Čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) 2015/1017.

(41)  Příloha I nařízení o EFSI upravuje finanční prostředky přidělené na programy Horizont 2020 a Nástroj pro propojení Evropy.

(42)  Tato částka byla převedena z rozpočtových položek Nástroje pro propojení Evropy (790 milionů EUR), programu Horizont 2020 (70 milionů EUR) a programu ITER (490 milionů EUR).

(43)  Viz příloha 5.2.1 na s. 75 účetní závěrky.

(44)  55 milionů EUR pro operace v rámci InnovFin SMEG a 39 milionů EUR pro operace v rámci COSME LGF.

(45)  Viz body 6.46–6.52 naší výroční zprávy za rok 2014.

(46)  Zdroj: Roční účetní závěrka Evropské komise za rok 2015, tabulka 2.5 „Zprávy o plnění rozpočtu a příloh“.

(47)  Zdroj: Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení – 2015 – oddíl A.7.2.

(48)  Zbývající rozpočtové závazky nezahrnují částku 570 milionů EUR z dalších orgánů.

(49)  Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise.

(50)  Částka předběžného financování vyplaceného k 31. 12. 2015 vydělená platbami provedenými z rozpočtových prostředků příslušného roku.

(51)  Viz roční účetní závěrka Evropské komise za rok 2015, příloha 2.5.1.

(52)  Navíc k rozpočtu stanovenému v základním právním aktu budou na finanční nástroje v rámci COSME a programu Horizont 2020 přiděleny příspěvky představující příjmy a splátky z programu pro konkurenceschopnost a inovace a 7. rámcového programu.

(53)  Včetně příspěvku z programu EU Horizont 2020 na iniciativu pro malé a střední podniky.

(54)  Do konce roku 2015 nebyla uzavřena pověřovací dohoda.

Zdroj: SWD(2015) 206 final, pověřovací dohody a ABAC Workflow.

---

KAPITOLA 3

Rozpočet EU a dosahování výsledků

OBSAH

| Úvod | 3.1–3.5 |
| --- | --- |

| Část 1 – Program Horizont 2020 (2014–2020) | 3.6–3.59 |
| --- | --- |

| Oddíl 1 – Vazby mezi strategií Evropa 2020, novými prioritami Komise a programem Horizont 2020 ne vždy umožňují zaměřit se na výkonnost a je potřeba je vyjasnit | 3.7–3.21 |
| --- | --- |

| Oddíl 2 – Synergie a doplňkovost s fondy ESI a národními programy | 3.22–3.23 |
| --- | --- |

| Oddíl 3 – V koncepci programu Horizont 2020 chybí konzistentní důraz na výkonnost | 3.24–3.59 |
| --- | --- |

| Část 2 – Plánování a vykazování výkonnosti na úrovni generálních ředitelství: oblast „přírodní zdroje“ | 3.60–3.65 |
| --- | --- |

| Část 3 – výsledky auditů výkonnosti provedených účetním dvorem | 3.66–3.85 |
| --- | --- |

| Zvláštní zprávy za rok 2015 a další výstupy týkající se výkonnosti | 3.66–3.77 |
| --- | --- |

| Kontrola opatření přijatých v návaznosti na doporučení ze zvláštních zpráv | 3.78–3.85 |
| --- | --- |

| Závěry a doporučení | 3.86–3.95 |
| --- | --- |

| Závěry | 3.86–3.93 |
| --- | --- |

| Doporučení | 3.94–3.95 |
| --- | --- |

| Příloha 3.1 – | Zvláštní zprávy přijaté Účetním dvorem v roce 2015 |
| --- | --- |

Příloha 3.1 –

| Příloha 3.2 – | Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se problematiky výkonnosti |
| --- | --- |

Příloha 3.2 –

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 3.1. | Předmětem této kapitoly je výkonnost (viz
  rámeček 3.1
  ). Pokračujeme tak v tématu, které do svých výročních zpráv zahrnujeme od roku 2010, kdy se vždy v jedné kapitole věnujeme posouzení různých aspektů systémů, jež Komise zavedla s cílem zajistit, aby se finanční prostředky EU vynakládaly nejen v souladu s příslušnými právními předpisy, ale také dobrým způsobem. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

3.1.

Předmětem této kapitoly je výkonnost (viz
  rámeček 3.1
  ). Pokračujeme tak v tématu, které do svých výročních zpráv zahrnujeme od roku 2010, kdy se vždy v jedné kapitole věnujeme posouzení různých aspektů systémů, jež Komise zavedla s cílem zajistit, aby se finanční prostředky EU vynakládaly nejen v souladu s příslušnými právními předpisy, ale také dobrým způsobem.

| 3.2. | Od roku 2010 analyzujeme vlastní posouzení Komise v oblasti výkonnosti, které je součástí výročních zpráv o činnosti vybraných generálních ředitelství Komise, a provádíme také přezkoumání některých témat, o nichž pojednávaly zvláštní zprávy o auditu výkonnosti vydané v daném roce. Zkoumáme i další prvky výkonnosti, mezi něž patří plány řízení vybraných generálních ředitelství (GŘ) a zprávy, které předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě, včetně několika prvních „hodnotících zpráv“ Komise (1). |
| --- | --- |

3.2.

Od roku 2010 analyzujeme vlastní posouzení Komise v oblasti výkonnosti, které je součástí výročních zpráv o činnosti vybraných generálních ředitelství Komise, a provádíme také přezkoumání některých témat, o nichž pojednávaly zvláštní zprávy o auditu výkonnosti vydané v daném roce. Zkoumáme i další prvky výkonnosti, mezi něž patří plány řízení vybraných generálních ředitelství (GŘ) a zprávy, které předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě, včetně několika prvních „hodnotících zpráv“ Komise (1).

Rámeček 3.1 –   Výkonnost v EU

Výkonnost v EU se posuzuje na základě zásad řádného finančního řízení (hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti) (2) a zahrnuje:

| a) | vstupy – finanční a lidské zdroje a materiální, organizační a právní prostředky potřebné pro provádění určitého programu; |
| --- | --- |

a)

vstupy – finanční a lidské zdroje a materiální, organizační a právní prostředky potřebné pro provádění určitého programu;

| b) | výstupy – dosažené výsledky programu; |
| --- | --- |

b)

výstupy – dosažené výsledky programu;

| c) | výsledky – bezprostřední účinky programu na přímé adresáty nebo příjemce; |
| --- | --- |

c)

výsledky – bezprostřední účinky programu na přímé adresáty nebo příjemce;

| d) | dopady – dlouhodobé změny ve společnosti, jež lze – alespoň zčásti – přičíst vlivu opatření EU. |
| --- | --- |

d)

dopady – dlouhodobé změny ve společnosti, jež lze – alespoň zčásti – přičíst vlivu opatření EU.

| 3.3. | V odpovídající kapitole loňské výroční zprávy jsme se zaměřili zejména na dlouhodobou strategii EU „Evropa 2020“. Zkoumali jsme, jak EU tuto strategii monitoruje na rámcové úrovni a jaké o ní podává zprávy, a v případě evropských strukturálních a investičních fondů (3) (fondy ESI) jsme zjišťovali, jak se tato strategie odráží v dohodách o partnerství a v programech financování sjednaných mezi Komisí a členskými státy. Tomuto tématu se věnujeme i letos, přičemž tentokrát se soustředíme na výkonnost Komise v rámci programu Horizont 2020, což je program Komise pro výzkum a inovace a, jak uvidíme dále, také velmi významná položka rozpočtu EU. |
| --- | --- |

3.3.

V odpovídající kapitole loňské výroční zprávy jsme se zaměřili zejména na dlouhodobou strategii EU „Evropa 2020“. Zkoumali jsme, jak EU tuto strategii monitoruje na rámcové úrovni a jaké o ní podává zprávy, a v případě evropských strukturálních a investičních fondů (3) (fondy ESI) jsme zjišťovali, jak se tato strategie odráží v dohodách o partnerství a v programech financování sjednaných mezi Komisí a členskými státy. Tomuto tématu se věnujeme i letos, přičemž tentokrát se soustředíme na výkonnost Komise v rámci programu Horizont 2020, což je program Komise pro výzkum a inovace a, jak uvidíme dále, také velmi významná položka rozpočtu EU.

| 3.4. | Tato kapitola se tedy skládá ze tří částí. O výkonnosti programu Horizont 2020 pojednává první část. Zbývající dvě části se týkají témat, jimiž jsme se zabývali v předchozích letech: rozsahu, v jakém je výkonnost zahrnuta do hlavních dokumentů k ročnímu plánování a zpráv vypracovaných generálními řediteli Komise, a některých hlavních témat našich zvláštních zpráv za rok 2015 včetně opatření přijatých v návaznosti na vzorek doporučení z předchozích zvláštních zpráv a poprvé také odpovědí členských států na náš průzkum toho, jak postupují po obdržení našich doporučení. |
| --- | --- |

3.4.

Tato kapitola se tedy skládá ze tří částí. O výkonnosti programu Horizont 2020 pojednává první část. Zbývající dvě části se týkají témat, jimiž jsme se zabývali v předchozích letech: rozsahu, v jakém je výkonnost zahrnuta do hlavních dokumentů k ročnímu plánování a zpráv vypracovaných generálními řediteli Komise, a některých hlavních témat našich zvláštních zpráv za rok 2015 včetně opatření přijatých v návaznosti na vzorek doporučení z předchozích zvláštních zpráv a poprvé také odpovědí členských států na náš průzkum toho, jak postupují po obdržení našich doporučení.

| 3.5. | Ve výroční zprávě za rok 2014 jsme na základě informací, které předložila Komise, uvedli, že přezkum v polovině období týkající se strategie Evropa 2020, který měl být Radě k dispozici v březnu 2015, se opozdil na začátek roku 2016 (4). K červnu 2016 nám Komise sdělila, že tento přezkum byl dokončen, ale že žádný závěrečný dokument o přezkumu v polovině období nyní vydán nebude. V této kapitole se proto nemůžeme vyjádřit k tomu, jak byl proces přezkoumání proveden. Je však možné, že se k tomuto tématu vrátíme v budoucích zprávách. |
| --- | --- |

3.5.

Ve výroční zprávě za rok 2014 jsme na základě informací, které předložila Komise, uvedli, že přezkum v polovině období týkající se strategie Evropa 2020, který měl být Radě k dispozici v březnu 2015, se opozdil na začátek roku 2016 (4). K červnu 2016 nám Komise sdělila, že tento přezkum byl dokončen, ale že žádný závěrečný dokument o přezkumu v polovině období nyní vydán nebude. V této kapitole se proto nemůžeme vyjádřit k tomu, jak byl proces přezkoumání proveden. Je však možné, že se k tomuto tématu vrátíme v budoucích zprávách.

ČÁST 1 – PROGRAM HORIZONT 2020 (2014–2020)

| 3.6. | Naše analýza programu Horizont 2020 má tři složky. První se věnuje hlavním rysům programu a kontrole strategického rámce jeho fungování, zejména pak jeho vazeb na další strategie EU. Druhou složkou je posouzení výhod a potenciálních rizik propojování výzkumu a inovačních činností. Ve třetí složce analyzujeme, nakolik se v rámci programu Horizont 2020 klade důraz na výkonnost. |
| --- | --- |

3.6.

Naše analýza programu Horizont 2020 má tři složky. První se věnuje hlavním rysům programu a kontrole strategického rámce jeho fungování, zejména pak jeho vazeb na další strategie EU. Druhou složkou je posouzení výhod a potenciálních rizik propojování výzkumu a inovačních činností. Ve třetí složce analyzujeme, nakolik se v rámci programu Horizont 2020 klade důraz na výkonnost.

Oddíl 1 – Vazby mezi strategií Evropa 2020, novými prioritami Komise a programem Horizont 2020 ne vždy umožňují zaměřit se na výkonnost a je potřeba je vyjasnit

Evropa 2020 a Horizont 2020

| 3.7. | Evropa 2020 je desetiletou strategií Evropské unie pro zaměstnanost a růst. Byla zahájena v roce 2010 s cílem vytvořit podmínky pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Odpovědnost za realizaci strategie Evropa 2020 sdílí EU s 28 členskými státy. Každý z pěti hlavních cílů strategie (5) má proto v každém členském státě související vnitrostátní cíl, který zohledňuje okolnosti daného státu. |
| --- | --- |

3.7.

Evropa 2020 je desetiletou strategií Evropské unie pro zaměstnanost a růst. Byla zahájena v roce 2010 s cílem vytvořit podmínky pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Odpovědnost za realizaci strategie Evropa 2020 sdílí EU s 28 členskými státy. Každý z pěti hlavních cílů strategie (5) má proto v každém členském státě související vnitrostátní cíl, který zohledňuje okolnosti daného státu.

| 3.8. | Program Horizont 2020 má na období 2014–2020 rozpočet přibližně 75 miliard EUR. Jedná se program EU na podporu výzkumu a inovací, jehož obecným cílem je „přispět k vybudování společnosti a hospodářství založených na znalostech a inovacích v celé Unii“ (6). Podporuje strategii Evropa 2020 a také cíl EU vytvořit Evropský výzkumný prostor (7). Zároveň zastřešuje programy pro výzkum a inovace, které byly dříve samostatné (8). |
| --- | --- |

3.8.

Program Horizont 2020 má na období 2014–2020 rozpočet přibližně 75 miliard EUR. Jedná se program EU na podporu výzkumu a inovací, jehož obecným cílem je „přispět k vybudování společnosti a hospodářství založených na znalostech a inovacích v celé Unii“ (6). Podporuje strategii Evropa 2020 a také cíl EU vytvořit Evropský výzkumný prostor (7). Zároveň zastřešuje programy pro výzkum a inovace, které byly dříve samostatné (8).

| 3.9. | Finanční podpora má především podobu grantů, ale k dispozici jsou i jiné formy financování, např. finanční nástroje. Většinu výdajů v rámci programu Horizont 2020 řídí Komise buď samostatně, nebo prostřednictvím agentur a dalších subjektů. Příjemci programu Horizont 2020 jsou jednotlivci, týmy, univerzity, výzkumné ústavy, malé a střední podniky a větší společnosti, a to v rámci EU i mimo ni. Řada financovaných projektů jsou projekty spolupráce. |
| --- | --- |

3.9.

Finanční podpora má především podobu grantů, ale k dispozici jsou i jiné formy financování, např. finanční nástroje. Většinu výdajů v rámci programu Horizont 2020 řídí Komise buď samostatně, nebo prostřednictvím agentur a dalších subjektů. Příjemci programu Horizont 2020 jsou jednotlivci, týmy, univerzity, výzkumné ústavy, malé a střední podniky a větší společnosti, a to v rámci EU i mimo ni. Řada financovaných projektů jsou projekty spolupráce.

| 3.10. | Obrázek 3.2
  znázorňuje strukturu programu Horizont 2020. Obecný cíl je v ní zohledněn prostřednictvím tří priorit (1. vynikající věda, 2. vedoucí postavení v průmyslu a 3. společenské výzvy). Tyto priority se realizují prostřednictvím 14 „specifických cílů“, doplněných o hlavní rysy činností, které stanoví jejich vědecký a technologický obsah. Obecný cíl se dále dělí na dva specifické cíle („šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“), zatímco dva další subjekty (Společné výzkumné středisko a EIT) přispívají k realizaci obecného cíle a priorit plněním svých vlastních specifických cílů. Horizont 2020 zahrnuje také doplňková výzkumná opatření, jako je např. iniciativa „Rychlá cesta k inovacím“ na podporu inovačních činností v těsné návaznosti na trh. |
| --- | --- |

3.10.

Obrázek 3.2
  znázorňuje strukturu programu Horizont 2020. Obecný cíl je v ní zohledněn prostřednictvím tří priorit (1. vynikající věda, 2. vedoucí postavení v průmyslu a 3. společenské výzvy). Tyto priority se realizují prostřednictvím 14 „specifických cílů“, doplněných o hlavní rysy činností, které stanoví jejich vědecký a technologický obsah. Obecný cíl se dále dělí na dva specifické cíle („šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“), zatímco dva další subjekty (Společné výzkumné středisko a EIT) přispívají k realizaci obecného cíle a priorit plněním svých vlastních specifických cílů. Horizont 2020 zahrnuje také doplňková výzkumná opatření, jako je např. iniciativa „Rychlá cesta k inovacím“ na podporu inovačních činností v těsné návaznosti na trh.

Obrázek 3.2 –   Struktura programu Horizont 2020

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

Mezi programem Horizont 2020 a strategií Evropa 2020 existují rámcové vazby, ale je třeba je upevnit, aby umožňovaly klást větší důraz na výkonnost

| 3.11. | Právní předpisy stanoví pro Horizont 2020 tři ukazatele výkonnosti pro posuzování pokroku v plnění obecného cíle: |
| --- | --- |

3.11.

Právní předpisy stanoví pro Horizont 2020 tři ukazatele výkonnosti pro posuzování pokroku v plnění obecného cíle:

| a) | ukazatel intenzity výzkumu a vývoje, podle něhož by do roku 2020 měly investice v této oblasti představovat alespoň 3 % HDP – což se shoduje s jedním z pěti hlavních cílů strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

a)

ukazatel intenzity výzkumu a vývoje, podle něhož by do roku 2020 měly investice v této oblasti představovat alespoň 3 % HDP – což se shoduje s jedním z pěti hlavních cílů strategie Evropa 2020;

| b) | ukazatel hodnocení výsledků v oblasti inovací; |
| --- | --- |

b)

ukazatel hodnocení výsledků v oblasti inovací;

| c) | podíl výzkumných pracovníků v aktivním obyvatelstvu (9). Tento ukazatel nemá žádnou přímou vazbu na hlavní cíle Evropa 2020. |
| --- | --- |

c)

podíl výzkumných pracovníků v aktivním obyvatelstvu (9). Tento ukazatel nemá žádnou přímou vazbu na hlavní cíle Evropa 2020.

| 3.12. | Uvedený ukazatel 3 % měří objem prostředků věnovaných na výzkum a vývoj. Nebyl koncipován tak, aby měřil výstupy, výsledky nebo dopady. Do právních předpisů programu Horizont 2020 je poprvé zahrnut požadavek, aby soukromé prostředky (na rozdíl od veřejných) vložené do výzkumu a vývoje tvořily dvě třetiny hodnoty celkových investic (10). Pokud jde o tyto cíle, celkové investice v roce 2014 v Evropě se pohybovaly mírně nad 2 % HDP, přičemž podíl soukromých prostředků činil 64 %. Srovnatelné údaje v USA byly 2,8  % za rok 2012, v Japonsku to bylo 3,5  % a v Jižní Koreji 4,2  % (v obou zemích za rok 2013). |
| --- | --- |

3.12.

Uvedený ukazatel 3 % měří objem prostředků věnovaných na výzkum a vývoj. Nebyl koncipován tak, aby měřil výstupy, výsledky nebo dopady. Do právních předpisů programu Horizont 2020 je poprvé zahrnut požadavek, aby soukromé prostředky (na rozdíl od veřejných) vložené do výzkumu a vývoje tvořily dvě třetiny hodnoty celkových investic (10). Pokud jde o tyto cíle, celkové investice v roce 2014 v Evropě se pohybovaly mírně nad 2 % HDP, přičemž podíl soukromých prostředků činil 64 %. Srovnatelné údaje v USA byly 2,8  % za rok 2012, v Japonsku to bylo 3,5  % a v Jižní Koreji 4,2  % (v obou zemích za rok 2013).

| 3.12. | Ačkoliv ukazatel intenzity výzkumu a vývoje 3 % měří finanční prostředky věnované na výzkum a vývoj, zároveň odráží účinnost přijatých politických opatření vedoucích k podpoře základů špičkové vědy v členských státech a vytvoření lepších rámcových podmínek pro výzkum a inovace v soukromém sektoru. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Výdaje programu Horizont 2020 představují relativně malý příspěvek k dosažení tohoto cíle. Vždy se očekávalo, že většinu prostředků na tuto oblast poskytnou členské státy. V roce 2014, tedy prvním roce provádění programu, byly výdaje institucí EU v rámci Horizontu 2020 jen těsně pod 10 % celkových veřejných rozpočtů na výzkum a vývoj. Ve výroční zprávě za loňský rok jsme uvedli, že při splnění všech národních cílů pro výzkum a vývoj by celkové investice představovaly 2,6  % HDP do roku 2020, což je stále pod cílovými 3 % (11). |
| --- | --- |

3.13.

Výdaje programu Horizont 2020 představují relativně malý příspěvek k dosažení tohoto cíle. Vždy se očekávalo, že většinu prostředků na tuto oblast poskytnou členské státy. V roce 2014, tedy prvním roce provádění programu, byly výdaje institucí EU v rámci Horizontu 2020 jen těsně pod 10 % celkových veřejných rozpočtů na výzkum a vývoj. Ve výroční zprávě za loňský rok jsme uvedli, že při splnění všech národních cílů pro výzkum a vývoj by celkové investice představovaly 2,6  % HDP do roku 2020, což je stále pod cílovými 3 % (11).

| 3.13. | V oblasti vývoje, stejně tak jako v programu Horizont 2020, byly provedeny kroky vedoucí ke koordinaci a zlepšení investic členských států do výzkumu a inovací a rozvoji rámcových podmínek, které umožňují prosperitu inovací v soukromém sektoru (otevřené inovace). Pro účely dosažení významného pokroku ve smazávání rozdílů v inovacích mezi Evropskou unií a jejími hlavními konkurenty je toto zcela zásadní.

  Spolu s politikou změny klimatu zaměřenou na budoucnost a přetavením evropských silných stránek ve vědě a technologii do celosvětově vedoucí role (otevřenost světu) jsou klíčovými cíli politiky výzkumu také posilování dopadu a špičkové vědy prostřednictvím otevřenosti (otevřená věda) a jednotného digitálního trhu, začlenění digitálních technologií do zásadních společenských výzev, provádění rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti energetické unie.


  K pokroku směrem k dosažení 3 % cíle přispěly také investice do výzkumu a inovací z programů politiky soudržnosti z období let 2007–2013. Díky tematickému zacílení EFRR budou tyto příspěvky pokračovat také v programovém období 2014–2020 a dojde k posílení jejich dopadu a využití díky ex ante podmíněnosti „inteligentní specializace“ pro výzkum a inovace.


  Příspěvek programu Horizont 2020 k úspěchu strategie Evropa 2020 je posílen interakcí s dalšími činnostmi na evropské a vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

3.13.

Spolu s politikou změny klimatu zaměřenou na budoucnost a přetavením evropských silných stránek ve vědě a technologii do celosvětově vedoucí role (otevřenost světu) jsou klíčovými cíli politiky výzkumu také posilování dopadu a špičkové vědy prostřednictvím otevřenosti (otevřená věda) a jednotného digitálního trhu, začlenění digitálních technologií do zásadních společenských výzev, provádění rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti energetické unie.

K pokroku směrem k dosažení 3 % cíle přispěly také investice do výzkumu a inovací z programů politiky soudržnosti z období let 2007–2013. Díky tematickému zacílení EFRR budou tyto příspěvky pokračovat také v programovém období 2014–2020 a dojde k posílení jejich dopadu a využití díky ex ante podmíněnosti „inteligentní specializace“ pro výzkum a inovace.

Příspěvek programu Horizont 2020 k úspěchu strategie Evropa 2020 je posílen interakcí s dalšími činnostmi na evropské a vnitrostátní úrovni.

| 3.14. | Druhý ukazatel výkonnosti programu Horizont 2020, týkající se inovací, je složený ukazatel hodnocení výsledků. Původně byl vypracován pro stěžejní iniciativu strategie Evropa 2020 s názvem „Unie inovací“ (12). Zachycuje informace o čtyřech složkách: patentech, zaměstnanosti v oborech vyžadujících vysokou úroveň znalostí, konkurenceschopnosti zboží a služeb vyžadujících vysokou úroveň znalostí a zaměstnanosti v rychle rostoucích podnicích v inovačních odvětvích. Skupina pro výzkum složených ukazatelů (financovaná EU) upozornila na to, že takovéto ukazatele založené na dílčích ukazatelích bez společné směrodatné jednotky měření i konkrétní metody vážení, mají své výhody i nevýhody. Dávají sice obecný přehled, ale jsou-li chápány izolovaně, mohou zároveň vést ke zjednodušeným závěrům ohledně dané politiky; měly by se proto využívat v kombinaci s dílčími ukazateli. Komise vydala o tomto ukazateli a dílčích ukazatelích zprávu v březnu 2016 (13). |
| --- | --- |

3.14.

Druhý ukazatel výkonnosti programu Horizont 2020, týkající se inovací, je složený ukazatel hodnocení výsledků. Původně byl vypracován pro stěžejní iniciativu strategie Evropa 2020 s názvem „Unie inovací“ (12). Zachycuje informace o čtyřech složkách: patentech, zaměstnanosti v oborech vyžadujících vysokou úroveň znalostí, konkurenceschopnosti zboží a služeb vyžadujících vysokou úroveň znalostí a zaměstnanosti v rychle rostoucích podnicích v inovačních odvětvích. Skupina pro výzkum složených ukazatelů (financovaná EU) upozornila na to, že takovéto ukazatele založené na dílčích ukazatelích bez společné směrodatné jednotky měření i konkrétní metody vážení, mají své výhody i nevýhody. Dávají sice obecný přehled, ale jsou-li chápány izolovaně, mohou zároveň vést ke zjednodušeným závěrům ohledně dané politiky; měly by se proto využívat v kombinaci s dílčími ukazateli. Komise vydala o tomto ukazateli a dílčích ukazatelích zprávu v březnu 2016 (13).

| 3.15. | Výhodou ukazatele hodnocení výsledků v oblasti inovací je, že se zaměřuje na vytváření vhodných podmínek pro inovace a poskytuje měřítko pro posuzování pokroku inovačních činností na úrovni hospodářství EU. Má však také řadu nedostatků, které omezují jeho užitečnost pro sledování toho, nakolik program Horizont 2020 přispívá k plnění cílů strategie Evropa 2020: |
| --- | --- |

3.15.

Výhodou ukazatele hodnocení výsledků v oblasti inovací je, že se zaměřuje na vytváření vhodných podmínek pro inovace a poskytuje měřítko pro posuzování pokroku inovačních činností na úrovni hospodářství EU. Má však také řadu nedostatků, které omezují jeho užitečnost pro sledování toho, nakolik program Horizont 2020 přispívá k plnění cílů strategie Evropa 2020:

3.15

| — | Komise zatím nestanovila vyčíslitelný cíl, kterého je třeba dosáhnout do určitého data (14); |
| --- | --- |

—

Komise zatím nestanovila vyčíslitelný cíl, kterého je třeba dosáhnout do určitého data (14);

| — | Aby mohl vyčíslitelný cíl ovlivňovat vytváření politik a podporovat vývoj, musí být nastavený cíl konsenzuální, podložený důkazy a srovnáváním a musí být snadno srozumitelný a sdělitelný.


  U složených ukazatelů, jako je ukazatel výstupů v oblasti inovací, je to obtížné, protože souhrnná bilance, která je jejich výsledkem, je ze své podstaty abstraktní. Proto je běžné, že složené ukazatele nevykazují cílové hodnoty. Dalším příkladem tohoto případu je souhrnný rejstřík srovnávacího přehledu Unie inovací, který také nemá cílové hodnoty, ale má jednoznačný dopad na tvorbu politiky členských států.


  Navíc jsou u některých složených ukazatelů dostupné časové řady stále příliš krátké na to, aby bylo možné stanovit tendence jejich směřování a určit tak smysluplné cílové hodnoty (složka o podnikání s vysokým růstem byla založena na novém sběru údajů Eurostatu). Navíc by nastavení cílového hodnoty na evropské úrovni vyžadovalo srovnávání s výkonností v zemích mimo EU, což v době spuštění daného ukazatele nebylo možné. |
| --- | --- |

—

Aby mohl vyčíslitelný cíl ovlivňovat vytváření politik a podporovat vývoj, musí být nastavený cíl konsenzuální, podložený důkazy a srovnáváním a musí být snadno srozumitelný a sdělitelný.

U složených ukazatelů, jako je ukazatel výstupů v oblasti inovací, je to obtížné, protože souhrnná bilance, která je jejich výsledkem, je ze své podstaty abstraktní. Proto je běžné, že složené ukazatele nevykazují cílové hodnoty. Dalším příkladem tohoto případu je souhrnný rejstřík srovnávacího přehledu Unie inovací, který také nemá cílové hodnoty, ale má jednoznačný dopad na tvorbu politiky členských států.

Navíc jsou u některých složených ukazatelů dostupné časové řady stále příliš krátké na to, aby bylo možné stanovit tendence jejich směřování a určit tak smysluplné cílové hodnoty (složka o podnikání s vysokým růstem byla založena na novém sběru údajů Eurostatu). Navíc by nastavení cílového hodnoty na evropské úrovni vyžadovalo srovnávání s výkonností v zemích mimo EU, což v době spuštění daného ukazatele nebylo možné.

| — | Komise jej netransponovala do vnitrostátních cílů, aby tak zohlednila situaci jednotlivých členských států, jak to u ukazatelů měřících inovace doporučují odborníci v této oblasti (15). |
| --- | --- |

—

Komise jej netransponovala do vnitrostátních cílů, aby tak zohlednila situaci jednotlivých členských států, jak to u ukazatelů měřících inovace doporučují odborníci v této oblasti (15).

| — | Cíl intenzity výzkumu je stanoven členským státem a ukazatel výstupů v oblasti inovací jej doplňuje nastíněním situace okolo politik výstupů v oblasti inovací. Tyto rozličné prvky je třeba chápat souhrnně. |
| --- | --- |

—

Cíl intenzity výzkumu je stanoven členským státem a ukazatel výstupů v oblasti inovací jej doplňuje nastíněním situace okolo politik výstupů v oblasti inovací. Tyto rozličné prvky je třeba chápat souhrnně.

| 3.16. | Specifické cíle vymezené v programu Horizont 2020 představují další úroveň v hierarchii cílů, kde se stanoví vazby na strategii Evropa 2020. Největší část (38 %) rozpočtu programu Horizont 2020 je vyčleněna na prioritu „společenské výzvy“, která má řešit priority strategie Evropa 2020 v této oblasti politiky. |
| --- | --- |

3.16.

Specifické cíle vymezené v programu Horizont 2020 představují další úroveň v hierarchii cílů, kde se stanoví vazby na strategii Evropa 2020. Největší část (38 %) rozpočtu programu Horizont 2020 je vyčleněna na prioritu „společenské výzvy“, která má řešit priority strategie Evropa 2020 v této oblasti politiky.

| 3.17. | V mnoha případech se popis specifických cílů odvolává na stěžejní iniciativy, které mají tyto cíle podporovat. Přestože tyto cíle dávají užitečnou představu o obecném vztahu mezi programem Horizont 2020 a strategií Evropa 2020, na nižších úrovních již nejsou dále převedeny do konkrétnějších a operačních vazeb, na jejichž základě by bylo možné monitorovat a vykazovat přínos programu Horizont 2020 k jednotlivým stěžejním iniciativám, a tedy i strategii Evropa 2020. |
| --- | --- |

3.17.

V mnoha případech se popis specifických cílů odvolává na stěžejní iniciativy, které mají tyto cíle podporovat. Přestože tyto cíle dávají užitečnou představu o obecném vztahu mezi programem Horizont 2020 a strategií Evropa 2020, na nižších úrovních již nejsou dále převedeny do konkrétnějších a operačních vazeb, na jejichž základě by bylo možné monitorovat a vykazovat přínos programu Horizont 2020 k jednotlivým stěžejním iniciativám, a tedy i strategii Evropa 2020.

| 3.17. | Pro účely přípravy rozpočtu je v programovém prohlášení Horizont 2020 uveden roční příspěvek každé stěžejní iniciativy programu Horizont 2020, a to na základě metodiky vyvinuté při spuštění programu. |
| --- | --- |

3.17.

Je třeba více vyjasnit vazby mezi deseti politickými prioritami Komise a strategií Evropa 2020/programem Horizont 2020

| 3.18. | V roce 2013 byly v nařízení, kterým se zavádí program Horizont 2020, vymezeny priority a obecné a specifické cíle na období 2014–2020. Tyto priority a cíle byly vypracovány tak, aby byly v souladu se strategií Evropa 2020 a přispívaly k ní (16). Současná Komise určila koncem roku 2014 pro Komisi jako celek deset priorit na období 2014–2019 (17). Tyto priority sice kladou důraz na některé nové oblasti (např. dohodu o volném obchodu se Spojenými státy), ale zároveň se, jak by se dalo očekávat, do značné míry překrývají se stávající strategií Evropa 2020, včetně jejích hlavních cílů a stěžejních iniciativ. V obou se například ve velké míře objevuje téma zaměstnanosti a změny klimatu. Přestože se překrývají a doplňují, bylo obtížné stanovit, do jaké míry těchto deset politických priorit tvoří zcela nový přístup Komise nebo nový způsob, kterým Komise realizuje strategii Evropa 2020 v rámci své činnosti. |
| --- | --- |

3.18.

V roce 2013 byly v nařízení, kterým se zavádí program Horizont 2020, vymezeny priority a obecné a specifické cíle na období 2014–2020. Tyto priority a cíle byly vypracovány tak, aby byly v souladu se strategií Evropa 2020 a přispívaly k ní (16). Současná Komise určila koncem roku 2014 pro Komisi jako celek deset priorit na období 2014–2019 (17). Tyto priority sice kladou důraz na některé nové oblasti (např. dohodu o volném obchodu se Spojenými státy), ale zároveň se, jak by se dalo očekávat, do značné míry překrývají se stávající strategií Evropa 2020, včetně jejích hlavních cílů a stěžejních iniciativ. V obou se například ve velké míře objevuje téma zaměstnanosti a změny klimatu. Přestože se překrývají a doplňují, bylo obtížné stanovit, do jaké míry těchto deset politických priorit tvoří zcela nový přístup Komise nebo nový způsob, kterým Komise realizuje strategii Evropa 2020 v rámci své činnosti.

| 3.18. | Strategie Evropa 2020 je strategií růstu na desetiletí pro EU a na úrovni EU. V souladu se strategií Evropa 2020 poskytuje deset politických priorit Komise jasný a zacílený program/strategii pro činnosti Komise vedoucí ke strategii Evropa 2020, a tyto priority jsou plně v souladu s celkovými cíli strategie Evropa 2020. Současně poskytují jasnější a přesněji zaměřenou celkovou politickou strategii Komise, přičemž zohledňují aktuální vývoj. Například od založení strategie 2020 došlo v EU ke krizím státních dluhopisů, stoupajícím deficitům veřejných financí, válkám na Ukrajině a v Sýrii, masivnímu přílivu imigrantů a dohodě o klimatu na konferenci COP 21.

  Těchto deset politických priorit bylo také předloženo Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě v průběhu jmenování nové Komise. Tyto priority mají přednost jako cíle a ukazatele před cíli a ukazateli strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

3.18.

Těchto deset politických priorit bylo také předloženo Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě v průběhu jmenování nové Komise. Tyto priority mají přednost jako cíle a ukazatele před cíli a ukazateli strategie Evropa 2020.

| 3.19. | Je běžné, že strategické priority se při změně okolností také mění. Jak však upozornil útvar interního auditu Komise, přestože mají dané dvě strategie společný základ, Komise zatím nezmapovala, nakolik si vzájemně odpovídají. Domníváme se, že jelikož vztah mezi nimi nebyl vyjasněn, fungují vedle sebe a využívají se pro různé účely. |
| --- | --- |

3.19.

Je běžné, že strategické priority se při změně okolností také mění. Jak však upozornil útvar interního auditu Komise, přestože mají dané dvě strategie společný základ, Komise zatím nezmapovala, nakolik si vzájemně odpovídají. Domníváme se, že jelikož vztah mezi nimi nebyl vyjasněn, fungují vedle sebe a využívají se pro různé účely.

| 3.19. | Komise považuje své priority za jasnou a zacílenou politickou agendu Komise, která je v souladu se strategií Evropa 2020 pro Evropskou unii jako celek.

  Jako takové jsou přirozeně používány pro různé účely. Nicméně to neznamená, že jsou v jakémkoliv směru nekonzistentní nebo nesouvislé, naopak zcela se navzájem doplňují.


  Viz také odpověď Komise k bodu 3.18. |
| --- | --- |

3.19.

Jako takové jsou přirozeně používány pro různé účely. Nicméně to neznamená, že jsou v jakémkoliv směru nekonzistentní nebo nesouvislé, naopak zcela se navzájem doplňují.

Viz také odpověď Komise k bodu 3.18.

| — | Přidělování prostředků z rozpočtu EU na výdajové programy (jako je Horizont 2020) se mimo jiné odvozuje od toho, nakolik přispívají k hlavním cílům a stěžejním iniciativám strategie Evropa 2020. Monitorování a hodnocení výdajových programů navíc vychází z cílů koncipovaných tak, aby odrážely strategii Evropa 2020. |
| --- | --- |

—

Přidělování prostředků z rozpočtu EU na výdajové programy (jako je Horizont 2020) se mimo jiné odvozuje od toho, nakolik přispívají k hlavním cílům a stěžejním iniciativám strategie Evropa 2020. Monitorování a hodnocení výdajových programů navíc vychází z cílů koncipovaných tak, aby odrážely strategii Evropa 2020.

| — | V souvislosti s programem Horizont 2020 bylo toto provedeno v prvních pracovních programech pro období 2014–2015. Ve zbývající části programu budou pracovní programy a rozpočet pro jednotlivé prvky pracovního programu stále silněji ovlivňovány politickými prioritami stanovenými současnou Komisí v reakci na nově se formující politické, ekonomické a technologické prostředí. |
| --- | --- |

—

V souvislosti s programem Horizont 2020 bylo toto provedeno v prvních pracovních programech pro období 2014–2015. Ve zbývající části programu budou pracovní programy a rozpočet pro jednotlivé prvky pracovního programu stále silněji ovlivňovány politickými prioritami stanovenými současnou Komisí v reakci na nově se formující politické, ekonomické a technologické prostředí.

| — | Roční pracovní program Komise se nyní zaměřuje na deset politických priorit. Počínaje rokem 2016 Komise také zavedla nový postup strategického plánování, který vyžaduje, aby generální ředitelství vypracovávala pětileté strategické plány, rovněž založené na uvedených deseti prioritách. Tyto pětileté strategické plány budou východiskem pro přípravu ročních plánů řízení úkolů generálních ředitelství (včetně plnění výdajových programů, jako je Horizont 2020). Jelikož mají informace vykazované ve výročních zprávách o činnosti silnou vazbu na roční plány řízení, lze očekávat, že od roku 2016 budou výroční zprávy o činnosti odrážet především těchto deset politických priorit. |
| --- | --- |

—

Roční pracovní program Komise se nyní zaměřuje na deset politických priorit. Počínaje rokem 2016 Komise také zavedla nový postup strategického plánování, který vyžaduje, aby generální ředitelství vypracovávala pětileté strategické plány, rovněž založené na uvedených deseti prioritách. Tyto pětileté strategické plány budou východiskem pro přípravu ročních plánů řízení úkolů generálních ředitelství (včetně plnění výdajových programů, jako je Horizont 2020). Jelikož mají informace vykazované ve výročních zprávách o činnosti silnou vazbu na roční plány řízení, lze očekávat, že od roku 2016 budou výroční zprávy o činnosti odrážet především těchto deset politických priorit.

| — | Roční pracovní program Komise zahrnuje činnosti, které Komise provede za účelem zlepšení plnění politických priorit, a které přispějí k úspěchu strategie Evropa 2020.


  Nové víceleté strategické plány vytvořené pro každý útvar Komise jsou založeny na deseti politických prioritách vyjádřených jako obecné cíle. V rámci tohoto úkolu měla GŘ vysvětlit, jak jejich činnosti přispívají ke strategii Evropa 2020. Pro usnadnění tohoto úkolu se hlavní cíle strategie Evropa 2020 objevují jako ukazatele dopadu propojené s příslušnými obecnými cíli. Doprovodné roční plány řízení stanoví plánované výstupy pro každý útvar a způsob, jak tyto k daným cílům přispějí.


  Útvary Komise budou vykazovat své výsledky prostřednictvím svých výročních zpráv o činnosti, které budou odrážet strukturu strategických plánů a plánů řízení. Nicméně Komise bude i nadále vykazovat pokrok v dosahování cílů strategie Evropa 2020 v rámci procesu evropského semestru a bude také vykazovat příspěvek rozpočtu ke strategii Evropa 2020 ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti. |
| --- | --- |

—

Roční pracovní program Komise zahrnuje činnosti, které Komise provede za účelem zlepšení plnění politických priorit, a které přispějí k úspěchu strategie Evropa 2020.

Nové víceleté strategické plány vytvořené pro každý útvar Komise jsou založeny na deseti politických prioritách vyjádřených jako obecné cíle. V rámci tohoto úkolu měla GŘ vysvětlit, jak jejich činnosti přispívají ke strategii Evropa 2020. Pro usnadnění tohoto úkolu se hlavní cíle strategie Evropa 2020 objevují jako ukazatele dopadu propojené s příslušnými obecnými cíli. Doprovodné roční plány řízení stanoví plánované výstupy pro každý útvar a způsob, jak tyto k daným cílům přispějí.

Útvary Komise budou vykazovat své výsledky prostřednictvím svých výročních zpráv o činnosti, které budou odrážet strukturu strategických plánů a plánů řízení. Nicméně Komise bude i nadále vykazovat pokrok v dosahování cílů strategie Evropa 2020 v rámci procesu evropského semestru a bude také vykazovat příspěvek rozpočtu ke strategii Evropa 2020 ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti.

| 3.20. | U programu Horizont 2020 tak vznikla situace, kdy jeho právní rámec a rozpočtový příděl odrážejí strategii Evropa 2020, zatímco útvary Komise odpovědné za provádění programu přeorientovaly své strategické plánování a řídicí procesy na daných deset politických priorit. Například klíčové priority pracovních programů Horizontu 2020 na rok 2016 a 2017 jsou založeny na sedmi z deseti oblastí politiky, které si vytyčila nová Komise. Za těchto okolností není jasné, na jaké strategické cíle by se měl program Horizont 2020 zaměřit. GŘ RTD určilo čtyři politické priority, v nichž může toto generální ředitelství nějakým způsobem přispět (18). Předpokladem plnění těchto priorit je však přeorientovat úsilí oproti původnímu zaměření, stanovenému v právních předpisech programu Horizont 2020. |
| --- | --- |

3.20.

U programu Horizont 2020 tak vznikla situace, kdy jeho právní rámec a rozpočtový příděl odrážejí strategii Evropa 2020, zatímco útvary Komise odpovědné za provádění programu přeorientovaly své strategické plánování a řídicí procesy na daných deset politických priorit. Například klíčové priority pracovních programů Horizontu 2020 na rok 2016 a 2017 jsou založeny na sedmi z deseti oblastí politiky, které si vytyčila nová Komise. Za těchto okolností není jasné, na jaké strategické cíle by se měl program Horizont 2020 zaměřit. GŘ RTD určilo čtyři politické priority, v nichž může toto generální ředitelství nějakým způsobem přispět (18). Předpokladem plnění těchto priorit je však přeorientovat úsilí oproti původnímu zaměření, stanovenému v právních předpisech programu Horizont 2020.

| 3.20. | Komise se domnívá, že je zcela jasné, které cíle programu Horizont 2020 by měla sledovat. Jedná se o cíle strategie Evropa 2020, jak jsou stanoveny v právním základě. Těchto deset politických priorit se využívá k plánování postupu, jakým může Komise nejlépe pomáhat při dosahování priorit strategie Evropa 2020.

  Například plnění strategie jednotného digitálního trhu povede k aktualizaci priorit v pracovním programu 2017–2018 části informačních a komunikačních technologií programu Horizont 2020 v souladu jak se strategií Evropa 2020, tak prioritou Komise o jednotném digitálním trhu, a to v rámci flexibility dostupné v programu Horizont 2020. Příslušná sada opatření a iniciativ ze dne 18. dubna 2016 (balíček jednotného digitálního trhu) již toto vyrovnání s programem Horizont 2020 a prioritou jednotného digitálního trhu prokazuje. |
| --- | --- |

3.20.

Například plnění strategie jednotného digitálního trhu povede k aktualizaci priorit v pracovním programu 2017–2018 části informačních a komunikačních technologií programu Horizont 2020 v souladu jak se strategií Evropa 2020, tak prioritou Komise o jednotném digitálním trhu, a to v rámci flexibility dostupné v programu Horizont 2020. Příslušná sada opatření a iniciativ ze dne 18. dubna 2016 (balíček jednotného digitálního trhu) již toto vyrovnání s programem Horizont 2020 a prioritou jednotného digitálního trhu prokazuje.

| 3.21. | V loňské výroční zprávě jsme upozornili na to, že strategie Evropa 2020 není dostatečně sladěna se sedmiletým rozpočtovým cyklem EU (19). Stejná komplikace může ovlivnit i deset politických priorit, protože mandát současné Komise skončí v roce 2019, rok před konečným datem strategie Evropa 2020 a programu Horizont 2020. |
| --- | --- |

3.21.

V loňské výroční zprávě jsme upozornili na to, že strategie Evropa 2020 není dostatečně sladěna se sedmiletým rozpočtovým cyklem EU (19). Stejná komplikace může ovlivnit i deset politických priorit, protože mandát současné Komise skončí v roce 2019, rok před konečným datem strategie Evropa 2020 a programu Horizont 2020.

| 3.21. | Víceletý finanční rámec na období 2007–2013 nebyl možná zcela v souladu s obdobím pokrytým strategií Evropa 2020. Přesto Komise trvá na své pozici uvedené v odpovědi k bodům 3.7–3.11 a 3.87 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2014 uvádějící, že tato situace automaticky nenaznačuje nedostatečné sladění s celkovou strategií. Nadto spadá víceletý finanční rámec pro období 2014–2020 kompletně do období současné strategie Evropa 2020 a má stejné datum ukončení. Víceletý finanční rámec pro období 2014–2020 byl navržen s ohledem na důraz na plnění strategie Evropa 2020. Komise monitoruje a vykazuje příspěvky z rozpočtu EU na celkové cíle EU, a zejména na strategii Evropa 2020.

  Aktuální víceletý finanční rámec, program Horizont 2020 a strategie Evropa 2020 jsou zcela sladěny a mají společné datum ukončení v roce 2020. Tyto rámce nejsou dotčeny vypršením mandátu současné Komise v roce 2019. |
| --- | --- |

3.21.

Aktuální víceletý finanční rámec, program Horizont 2020 a strategie Evropa 2020 jsou zcela sladěny a mají společné datum ukončení v roce 2020. Tyto rámce nejsou dotčeny vypršením mandátu současné Komise v roce 2019.

Oddíl 2 – Synergie a doplňkovost s fondy ESI a národními programy

Omezené informace o synergiích s fondy ESI

| 3.22. | Jedním z hlavních cílů strategie Evropa 2020 a její Unie inovací je dokončit Evropský výzkumný prostor (EVP), umožňující volný pohyb výzkumných pracovníků, vědeckých poznatků a technologií. Rozpočet EU přispívá na cíl EVP prostřednictvím programu Horizont 2020 a fondů ESI. V tomto kontextu a v souladu s právními předpisy Komise počítala se systémem na podporu a vyhledávání synergií mezi programem Horizont 2020 a fondy ESI. Dobrým základem takového systému by byla klasifikace projektů v rámci Horizontu 2020 podle tematických cílů ESI spolu se zavedením konkrétních odkazů na potenciální synergie ve fázi jejich plánování a vykazování. Avšak v první monitorovací zprávě programu Horizont 2020 jsou informace o využití a dopadu synergií programu Horizont 2020 a fondů ESI omezené. Komise hodlá analyzovat dopad a synergické efekty mezi programem Horizont 2020 a fondy ESI při průběžném hodnocení programu Horizont 2020. |
| --- | --- |

3.22.

Jedním z hlavních cílů strategie Evropa 2020 a její Unie inovací je dokončit Evropský výzkumný prostor (EVP), umožňující volný pohyb výzkumných pracovníků, vědeckých poznatků a technologií. Rozpočet EU přispívá na cíl EVP prostřednictvím programu Horizont 2020 a fondů ESI. V tomto kontextu a v souladu s právními předpisy Komise počítala se systémem na podporu a vyhledávání synergií mezi programem Horizont 2020 a fondy ESI. Dobrým základem takového systému by byla klasifikace projektů v rámci Horizontu 2020 podle tematických cílů ESI spolu se zavedením konkrétních odkazů na potenciální synergie ve fázi jejich plánování a vykazování. Avšak v první monitorovací zprávě programu Horizont 2020 jsou informace o využití a dopadu synergií programu Horizont 2020 a fondů ESI omezené. Komise hodlá analyzovat dopad a synergické efekty mezi programem Horizont 2020 a fondy ESI při průběžném hodnocení programu Horizont 2020.

| 3.22. | Komise vytvořila regulační podmínky, které posílením koordinace a harmonizací příslušných právních rámců umožňují synergie mezi finančními prostředky. Nicméně provádění synergií vyžaduje neustálou snahu jak na straně orgánů odpovědných za program Horizont 2020, tak na straně úřadů členských států a regionů. V členských státech a regionech bylo vynaloženo značné úsilí, zejména v rámci vývoje strategií inteligentní specializace, směrem k vývoji politických opatření, která umožní provést různé typy synergií určených v pokynech Komise a zaměřit se na výzkum a inovace v oblastech, v nichž mají členské státy nebo regiony největší šanci dosáhnout špičkové úrovně s ohledem na konkurenceschopnost vědy a podnikání. Tyto oblasti také nabízí největší šanci k úspěchu ve výzvách k předkládání návrhů programu Horizont 2020.

  Souběžně vedle řízení programu Horizont 2020 jsou také prováděny rozsáhlé činnosti směřující k propagaci a vývoji synergií, například zavedením memoranda o porozumění mezi společnými podniky a iniciativou známky vysoké kvality, spuštěnou z popudu komisařů Moedase a Creţua v říjnu roku 2015. Této iniciativy se již účastní určitý počet regionů a členských států. Komise také provádí iniciativu „cesta ke špičkovému výzkumu“, čímž pomáhá 13 členským státům EU ve zlepšování jejich přístupu k programu Horizont 2020. |
| --- | --- |

3.22.

Souběžně vedle řízení programu Horizont 2020 jsou také prováděny rozsáhlé činnosti směřující k propagaci a vývoji synergií, například zavedením memoranda o porozumění mezi společnými podniky a iniciativou známky vysoké kvality, spuštěnou z popudu komisařů Moedase a Creţua v říjnu roku 2015. Této iniciativy se již účastní určitý počet regionů a členských států. Komise také provádí iniciativu „cesta ke špičkovému výzkumu“, čímž pomáhá 13 členským státům EU ve zlepšování jejich přístupu k programu Horizont 2020.

Příklady doplňkovosti mezi výzkumnými programy členských států a výzkumnými programy EU

| 3.23. | Právní předpisy k programu Horizont 2020 uznávají význam budování součinnosti a doplňkovosti mezi národními a evropskými programy pro výzkum a inovace (20).
  Rámeček 3.3
  obsahuje hlavní informace o naší spolupráci (21) s nejvyššími kontrolními institucemi (NKI) Bulharska a Portugalska: přestože se v některých oblastech národní a evropské výzkumné programy doplňují, naši partneři zjistili i několik problémů na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

3.23.

Právní předpisy k programu Horizont 2020 uznávají význam budování součinnosti a doplňkovosti mezi národními a evropskými programy pro výzkum a inovace (20).
  Rámeček 3.3
  obsahuje hlavní informace o naší spolupráci (21) s nejvyššími kontrolními institucemi (NKI) Bulharska a Portugalska: přestože se v některých oblastech národní a evropské výzkumné programy doplňují, naši partneři zjistili i několik problémů na vnitrostátní úrovni.

Rámeček 3.3 –   Příklady doplňkovosti s národními programy včetně určitých zjištěných nedostatků na vnitrostátní úrovni

Rámeček 3.3 –
     
  Příklad doplňkovosti s národními programy včetně určitých zjištěných nedostatků na národní úrovni

Bulharsko (podle auditu bulharského národního kontrolního úřadu (BNAO) zveřejněného v červenci 2016

Bulharsko (podle auditu bulharského národního kontrolního úřadu (BNAO) zveřejněného v červenci 2016)

Vztah mezi prioritami EU v kontextu strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, včetně programu Horizont 2020, a národními prioritami Bulharska je vyjádřen v osmi prioritách, které jsou definovány v národním programu rozvoje Bulharska do roku 2020 (NPR). Tři z těchto priorit se týkají vědy a inovací:

| — | zlepšit přístup ke vzdělávání a odborné přípravě a zvýšit jejich kvalitu a kvalitativní charakteristiky pracovní síly, |
| --- | --- |

—

zlepšit přístup ke vzdělávání a odborné přípravě a zvýšit jejich kvalitu a kvalitativní charakteristiky pracovní síly,

| — | podporovat inovace a investiční činnosti ke zvýšení konkurenceschopnosti hospodářství, |
| --- | --- |

—

podporovat inovace a investiční činnosti ke zvýšení konkurenceschopnosti hospodářství,

| — | energetická bezpečnost a vyšší účinnost energetických zdrojů, zejména pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

—

energetická bezpečnost a vyšší účinnost energetických zdrojů, zejména pro malé a střední podniky.

Kromě NPR, který je integrovaným dokumentem pro společenskohospodářský rozvoj Bulharska až do roku 2020, jsou cíle programu Horizont 2020 rovněž sladěny a rozděleny na operační cíle a plány v:

| — | národní strategii vědeckého výzkumu do roku 2020, která má podporovat vědecký rozvoj v Bulharsku a učinit z něj faktor rozvoje ekonomiky založené na znalostech a inovačních činnostech, |
| --- | --- |

—

národní strategii vědeckého výzkumu do roku 2020, která má podporovat vědecký rozvoj v Bulharsku a učinit z něj faktor rozvoje ekonomiky založené na znalostech a inovačních činnostech,

| — | inovační strategii pro inteligentní specializaci, jejímž strategickým cílem je, aby se Bulharsko přesunulo ze skupiny „zdrženliví inovátoři“ do skupiny „mírných inovátorů“ do roku 2020. |
| --- | --- |

—

inovační strategii pro inteligentní specializaci, jejímž strategickým cílem je, aby se Bulharsko přesunulo ze skupiny „zdrženliví inovátoři“ do skupiny „mírných inovátorů“ do roku 2020.

Národní strategie stanoví jako národní cíl zvýšit do roku 2020 podíl výdajů na výzkum a vývoj na 1,5  % HDP. Pro dosažení tohoto cíle jsou stanovena opatření a činnosti v akčních plánech, jejichž prostřednictvím se realizují národní strategické dokumenty. Podle zjištění BNAO však kvantitativní ukazatele výsledků ani roční cílové hodnoty pro činnosti související s programem Horizont 2020 nejsou do akčních plánů pro NPR zahrnuty. V akčním plánu pro národní strategii vědeckého výzkumu nebyly zohledněny ani kvantitativní ukazatele podle jednotlivých činností. BNAO rovněž zjistil, že v koordinaci a interakci mezi všemi účastníky programu Horizont 2020 existují jisté problémy na vnitrostátní úrovni a že zlepšení jejich vzájemné spolupráce by posílilo účast Bulharska v programu.

Komise aktivně Bulharsko podporuje jak prostřednictvím pilotního programu „cesta ke špičkovému výzkumu“ (viz výše), tak prostřednictvím nové iniciativy „zaostalé regiony“ (1), čímž dochází prováděním a vývojem bulharské strategie inteligentní specializace ke zlepšení jeho ekosystému inovací a účasti v programu Horizont 2020.

Evropská komise předložila v říjnu 2015 klíčová politická doporučení, která mají pomoci modernizovat odvětví výzkumu a inovací v Bulharsku. Jedná se o první případ, kdy členský stát EU dobrovolně využil nástroj na podporu politiky programu Horizont 2020, nový nástroj, který poskytuje vládám praktickou podporu při určování, provádění a hodnocení reforem potřebných k posílení kvality jejich struktur veřejného výzkumu a inovací.

Portugalsko (na základě specifických auditních činností portugalského účetního dvora (Tribunal de Contas) během prvního čtvrtletí 2016)

Hlavním národním strategickým dokumentem v oblasti výzkumu a inovací je strategie výzkumu a inovací pro inteligentní specializaci na období 2014–2020, která se časově kryje s programem Horizont 2020 a konečným datem strategie Evropa 2020. Jedna z jejích kapitol zahrnuje propojení mezi strategií Evropa 2020 a dohodou o partnerství s Portugalskem do roku 2020, která byla v oblasti výzkumu, vývoje a inovací podepsána mezi Portugalskem a Komisí a financuje se jak z prostředků politiky soudržnosti, tak programu Horizont 2020.

Portugalský účetní dvůr (Tribunal de Contas) uvedl, že strategie výzkumu a inovací pro inteligentní specializaci obsahuje dva scénáře vývoje ukazatele podílu HDP investovaného do výzkumu a vývoje: konzervativní scénář počítá s 2 % podílem do roku 2020, scénář „změna“ s 2,7  % do roku 2020. Zjistil také, že při srovnání se strategií Evropa 2020, ukazateli programu Horizont 2020 a Unie inovací se ukazatele národní strategie na některé záležitosti, jako je například pohlaví výzkumných pracovníků, příspěvek související s udržitelným rozvojem a změnou klimatu a účast malých a středních podniků, nezaměřují.

Portugalský účetní dvůr rovněž konstatoval, že některé ukazatele na vnitrostátní a evropské úrovni si jsou podobné (např. ty, které se zabývají vědeckými publikacemi a inovativními produkty nebo procesy), ale nelze je srovnávat například proto, že využívají různé jmenovatele.

Oddíl 3 – V koncepci programu Horizont 2020 chybí konzistentní důraz na výkonnost

| 3.24. | Měření výkonnosti v oblasti výzkumu je nevyhnutelně náročné. Výsledky a dopady výzkumu je vzhledem k jejich podstatě obtížné předvídat, zpravidla jsou spíše dlouhodobé povahy a často nejsou lineární. EU však přesto potřebuje získávat spolehlivé informace o vědeckém pokroku, produktivitě a kvalitě výzkumu, který financuje, aby mohla měřit vědeckou výkonnost a na základě toho přijímat dobrá rozhodnutí. Tuto potřebu zohledňuje rámcové nařízení programu Horizont 2020, v němž se uvádí, že „účinné řízení výkonnosti, včetně hodnocení a sledování, vyžaduje vytvoření konkrétních ukazatelů výkonnosti [...], které odpovídají příslušné hierarchii cílů a činností“ (22). |
| --- | --- |

3.24.

Měření výkonnosti v oblasti výzkumu je nevyhnutelně náročné. Výsledky a dopady výzkumu je vzhledem k jejich podstatě obtížné předvídat, zpravidla jsou spíše dlouhodobé povahy a často nejsou lineární. EU však přesto potřebuje získávat spolehlivé informace o vědeckém pokroku, produktivitě a kvalitě výzkumu, který financuje, aby mohla měřit vědeckou výkonnost a na základě toho přijímat dobrá rozhodnutí. Tuto potřebu zohledňuje rámcové nařízení programu Horizont 2020, v němž se uvádí, že „účinné řízení výkonnosti, včetně hodnocení a sledování, vyžaduje vytvoření konkrétních ukazatelů výkonnosti [...], které odpovídají příslušné hierarchii cílů a činností“ (22).

| 3.25. | V souvislosti s tím tento oddíl zkoumá, zda: |
| --- | --- |

3.25.

V souvislosti s tím tento oddíl zkoumá, zda:

| a) | se v procesu řízení grantů programu Horizont 2020 klade důraz na výkonnost, včetně jasné a fungující vazby na strategii Evropa 2020, |
| --- | --- |

a)

se v procesu řízení grantů programu Horizont 2020 klade důraz na výkonnost, včetně jasné a fungující vazby na strategii Evropa 2020,

| b) | koncepce systému monitorování a vykazování v rámci programu Horizont 2020 Komisi umožňuje sledovat výkonnost a podávat o ní zprávy, |
| --- | --- |

b)

koncepce systému monitorování a vykazování v rámci programu Horizont 2020 Komisi umožňuje sledovat výkonnost a podávat o ní zprávy,

| c) | Komise jednotně a správně využívá důležité základní pojmy spojené s monitorováním a vykazováním výkonnosti. |
| --- | --- |

c)

Komise jednotně a správně využívá důležité základní pojmy spojené s monitorováním a vykazováním výkonnosti.

Procesy řízení grantů nejsou úplně nastaveny tak, aby se zaměřovaly na výkonnost

| 3.26. | Abychom posoudili, zda řízení grantů v rámci programu Horizont 2020 klade patřičný důraz na výkonnost, zejména ve vztahu ke strategii Evropa 2020, zkoumali jsme koncepci právního rámce programu Horizont 2020, nakolik se pracovní program a výzvy zaměřují na výkonnost a u každého z pěti pracovních programů ve vzorku (23) jsme zkontrolovali jeden úspěšný návrh příjemců. |
| --- | --- |

3.26.

Abychom posoudili, zda řízení grantů v rámci programu Horizont 2020 klade patřičný důraz na výkonnost, zejména ve vztahu ke strategii Evropa 2020, zkoumali jsme koncepci právního rámce programu Horizont 2020, nakolik se pracovní program a výzvy zaměřují na výkonnost a u každého z pěti pracovních programů ve vzorku (23) jsme zkontrolovali jeden úspěšný návrh příjemců.

Právní rámec programu Horizont 2020 zavádí několik důležitých prvků řízení výkonnosti, ale jeho koncepce, zejména pokud jde o uplatňování ukazatelů výkonnosti, má nadále určité nedostatky

| 3.27. | Cíle a ukazatele schválené legislativním orgánem pro program Horizont 2020 představují skutečné zlepšení oproti předchozím rámcovým programům. Jak jsme již zaznamenali v minulosti, cíle stanovené v právních předpisech jsou někdy příliš obecné a definované na příliš vysoké úrovni na to, aby je vedení mohlo využít pro účely řízení (24). Je to případ i cílů programu Horizont 2020 na této rámcové úrovni – dokonce i ty, které jsou v nařízení označeny za specifické cíle, většinou nejsou ve skutečnosti zformulovány jako cíle, ale spíše jako výzvy a/nebo oblasti. Například specifickými cíli priority „společenské výzvy“ je: „zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky“ a „bezpečná, čistá a účinná energie“. V následujícím oddíle se zabýváme tím, do jaké míry vedení úspěšně převádí tyto rámcové cíle do cílů na nižší úrovni. |
| --- | --- |

3.27.

Cíle a ukazatele schválené legislativním orgánem pro program Horizont 2020 představují skutečné zlepšení oproti předchozím rámcovým programům. Jak jsme již zaznamenali v minulosti, cíle stanovené v právních předpisech jsou někdy příliš obecné a definované na příliš vysoké úrovni na to, aby je vedení mohlo využít pro účely řízení (24). Je to případ i cílů programu Horizont 2020 na této rámcové úrovni – dokonce i ty, které jsou v nařízení označeny za specifické cíle, většinou nejsou ve skutečnosti zformulovány jako cíle, ale spíše jako výzvy a/nebo oblasti. Například specifickými cíli priority „společenské výzvy“ je: „zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky“ a „bezpečná, čistá a účinná energie“. V následujícím oddíle se zabýváme tím, do jaké míry vedení úspěšně převádí tyto rámcové cíle do cílů na nižší úrovni.

| 3.27-3.28. | U programu Horizont 2020 bylo začlenění cílů do právního textu, k čemuž došlo poprvé, bezesporu krokem kupředu. Tento krok vedl k rozsáhlé debatě s legislativními orgány o cílech programu a ukazatelích, které mají být monitorovány. |
| --- | --- |

3.27-3.28.

| 3.28. | Právní předpisy programu Horizont 2020 obsahují vedle cílů programu také tři ukazatele výkonnosti pro posouzení pokroku při plnění obecného cíle, uvedené v bodě 3.10. O jednu úroveň níže v právním rámci se ve zvláštním programu (25) zavádějí další prvky, které jsou důležité z hlediska řízení výkonnosti. Stanoví se zde 18 klíčových ukazatelů pro posuzování výsledků a dopadů specifických cílů programu Horizont 2020 (26). Komise určila ještě dalších pět klíčových ukazatelů výkonnosti, čili dohromady se jedná o 23 ukazatelů (27). Začlenění ukazatelů výkonnosti do právních předpisů je pozitivním krokem. Zjistili jsme však několik nedostatků týkajících se programových ukazatelů, o čemž pojednáváme v následujících bodech. |
| --- | --- |

3.28.

Právní předpisy programu Horizont 2020 obsahují vedle cílů programu také tři ukazatele výkonnosti pro posouzení pokroku při plnění obecného cíle, uvedené v bodě 3.10. O jednu úroveň níže v právním rámci se ve zvláštním programu (25) zavádějí další prvky, které jsou důležité z hlediska řízení výkonnosti. Stanoví se zde 18 klíčových ukazatelů pro posuzování výsledků a dopadů specifických cílů programu Horizont 2020 (26). Komise určila ještě dalších pět klíčových ukazatelů výkonnosti, čili dohromady se jedná o 23 ukazatelů (27). Začlenění ukazatelů výkonnosti do právních předpisů je pozitivním krokem. Zjistili jsme však několik nedostatků týkajících se programových ukazatelů, o čemž pojednáváme v následujících bodech.

| 3.29. | Z těchto 23 klíčových ukazatelů výkonnosti více než polovina měří spíše vstup a výstup než výsledky a dopady (viz také
  rámeček 3.4
  ). Formulace některých ukazatelů je navíc nejasná, což bez dalšího vysvětlení ztěžuje jejich výklad. Jako příklad lze uvést „počet opatření institucionálních změn podpořených z programu“ nebo „počet pozorovatelných konkrétních dopadů na evropské politiky, které jsou výsledkem technické a vědecké podpory poskytované Společným výzkumných střediskem“ (28). |
| --- | --- |

3.29.

Z těchto 23 klíčových ukazatelů výkonnosti více než polovina měří spíše vstup a výstup než výsledky a dopady (viz také
  rámeček 3.4
  ). Formulace některých ukazatelů je navíc nejasná, což bez dalšího vysvětlení ztěžuje jejich výklad. Jako příklad lze uvést „počet opatření institucionálních změn podpořených z programu“ nebo „počet pozorovatelných konkrétních dopadů na evropské politiky, které jsou výsledkem technické a vědecké podpory poskytované Společným výzkumných střediskem“ (28).

| 3.29. | Ve formulacích, zejména v právních předpisech, se vždy mohou vyskytnout nejednoznačné body, takže často dochází k následným vyjasněním. Například, „počet výskytů hmatatelných konkrétních dopadů na evropské politiky v důsledku technické a vědecké podpory poskytované Společným výzkumným střediskem“ je blíže definován v informačním listu ukazatele, který obsahuje také odkazy na metodiku pro měření tohoto ukazatele. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | U třetího z klíčových ukazatelů výkonnosti programu Horizont 2020 Komise nevymezila výchozí, průběžné ani cílové hodnoty s tím, že tyto ukazatele představují „nový přístup“, a proto nelze žádné cíle stanovit, dokud nebudou k dispozici první výsledky, což by mělo být počátkem roku 2018. Výchozí i cílové hodnoty má stanoveno pouze pět z 23 klíčových ukazatelů výkonnosti programu Horizont 2020. Podle našeho názoru je v roce 2018 příliš pozdě na to, aby zjištěné hodnoty byly užitečné pro program, který trvá od roku 2014 do roku 2020. Tam, kde cíle nastaveny byly, jsou někdy málo ambiciózní. V některých případech jsou cíle stanoveny pod úrovní výsledků dosažených v rámci sedmého rámcového programu. V programových prohlášeních na rok 2015 jsme navíc u pěti ukazatelů programu Horizont 2020 (29) zjistili, že jejich cílové hodnoty byly nižší než ty výchozí. |
| --- | --- |

3.30.

U třetího z klíčových ukazatelů výkonnosti programu Horizont 2020 Komise nevymezila výchozí, průběžné ani cílové hodnoty s tím, že tyto ukazatele představují „nový přístup“, a proto nelze žádné cíle stanovit, dokud nebudou k dispozici první výsledky, což by mělo být počátkem roku 2018. Výchozí i cílové hodnoty má stanoveno pouze pět z 23 klíčových ukazatelů výkonnosti programu Horizont 2020. Podle našeho názoru je v roce 2018 příliš pozdě na to, aby zjištěné hodnoty byly užitečné pro program, který trvá od roku 2014 do roku 2020. Tam, kde cíle nastaveny byly, jsou někdy málo ambiciózní. V některých případech jsou cíle stanoveny pod úrovní výsledků dosažených v rámci sedmého rámcového programu. V programových prohlášeních na rok 2015 jsme navíc u pěti ukazatelů programu Horizont 2020 (29) zjistili, že jejich cílové hodnoty byly nižší než ty výchozí.

| 3.30. | Přestože legislativní finanční výkaz přiložený k návrhu Komise pro program Horizont 2020 obecně poskytl výchozí body a cíle pro dané ukazatele, byl v legislativním procesu zahrnut určitý počet nových ukazatelů, a pro tyto ukazatele nebyly k dispozici výchozí body, na nichž by se dal postavit odůvodněný cíl. Nastavení cíle bez příslušných podkladů může mít za následek, že tyto cíle nebudou relevantní a důvěryhodné (což jsou dvě z kritérií RACER).

  Jsou vysvětleny cíle programu Horizont 2020, které nedosahují výsledků sedmého rámcového programu. Například počet výzkumných pracovníků, kteří mají prostřednictvím podpory unie přístup k infrastruktuře výzkumu, se snížil, protože „bude upřednostněna nová nastupující infrastruktura a dojde k zaměření na nová společenství (začínající společenství), jejichž infrastruktura většinou neposkytuje tak široký přístup jako u vyspělých společenství“ (výroční zpráva GŘ pro výzkum a inovace, strana 33).


  V mnoha oblastech jsou cíle náročné a převyšují sedmý rámcový program, například účast malých a středních podniků, výdaje související se změnou klimatu, výdaje na obnovitelnou energii, čas potřebný k podepisování grantových dohod. |
| --- | --- |

3.30.

Jsou vysvětleny cíle programu Horizont 2020, které nedosahují výsledků sedmého rámcového programu. Například počet výzkumných pracovníků, kteří mají prostřednictvím podpory unie přístup k infrastruktuře výzkumu, se snížil, protože „bude upřednostněna nová nastupující infrastruktura a dojde k zaměření na nová společenství (začínající společenství), jejichž infrastruktura většinou neposkytuje tak široký přístup jako u vyspělých společenství“ (výroční zpráva GŘ pro výzkum a inovace, strana 33).

V mnoha oblastech jsou cíle náročné a převyšují sedmý rámcový program, například účast malých a středních podniků, výdaje související se změnou klimatu, výdaje na obnovitelnou energii, čas potřebný k podepisování grantových dohod.

| 3.31. | U několika ukazatelů nebudou k dispozici žádné směrodatné údaje pro účely vypracování zpráv dříve než v roce 2018 či 2019. U čtvrtiny klíčových ukazatelů výkonnosti programu Horizont 2020 se Komise domnívá, že nemá smysl vykazovat výsledky před rokem 2019, protože do té doby nebude dokončen dostatečný počet projektů. Tyto ukazatele sice mohou být užitečné pro hodnocení programu Horizont 2020 ex post, ale nejsou vhodné pro průběžná hodnocení nebo pro účely ročního monitorování před rokem 2018. Potvrdila to i monitorovací zpráva programu Horizont 2020 za rok 2014. |
| --- | --- |

3.31.

U několika ukazatelů nebudou k dispozici žádné směrodatné údaje pro účely vypracování zpráv dříve než v roce 2018 či 2019. U čtvrtiny klíčových ukazatelů výkonnosti programu Horizont 2020 se Komise domnívá, že nemá smysl vykazovat výsledky před rokem 2019, protože do té doby nebude dokončen dostatečný počet projektů. Tyto ukazatele sice mohou být užitečné pro hodnocení programu Horizont 2020 ex post, ale nejsou vhodné pro průběžná hodnocení nebo pro účely ročního monitorování před rokem 2018. Potvrdila to i monitorovací zpráva programu Horizont 2020 za rok 2014.

| 3.31. | Ve srovnání s jinými financovanými oblastmi může existovat značná časová prodleva mezi okamžikem uvolnění finančních prostředků na výzkum a okamžikem, kdy daný výzkum vytvoří určité výstupy, a okamžikem, kdy tyto výstupy vyprodukují výsledky (během doby průběhu projektu a po ní). Například v době hodnocení sedmého rámcového programu ex post zveřejněného v lednu 2016 (tedy dva roky po ukončení sedmého rámcového programu) stále probíhala více než polovina projektů sedmého rámcového programu.

  Z tohoto důvodu bude Komise pokračovat v podávání zpráv o výsledcích sedmého rámcového programu v patřičné části monitorovacích zpráv programu Horizont 2020. Navíc bude průběžné hodnocení programu 2020 obsahovat hodnocení dlouhodobých dopadů předchozích rámcových programů.


  Tento přístup bude průběžně pokračovat a zmírňovat následky tohoto problému. |
| --- | --- |

3.31.

Z tohoto důvodu bude Komise pokračovat v podávání zpráv o výsledcích sedmého rámcového programu v patřičné části monitorovacích zpráv programu Horizont 2020. Navíc bude průběžné hodnocení programu 2020 obsahovat hodnocení dlouhodobých dopadů předchozích rámcových programů.

Tento přístup bude průběžně pokračovat a zmírňovat následky tohoto problému.

| 3.32. | Praktický příklad problémů způsobených špatným používáním ukazatelů je uveden v naší zvláštní zprávě o EIT. Zjistili jsme, že hlavní ukazatele této organizace se nadále soustředily na vstupy nebo výstupy místo na výsledky nebo dopady, a dospěli jsme k závěru, že posoudit výkonnost EIT od zahájení činnosti v roce 2010 je obtížné. Chyběly spolehlivé a relevantní postupy vykazování informací a monitorování a jen málo dopadů bylo viditelných (30). |
| --- | --- |

3.32.

Praktický příklad problémů způsobených špatným používáním ukazatelů je uveden v naší zvláštní zprávě o EIT. Zjistili jsme, že hlavní ukazatele této organizace se nadále soustředily na vstupy nebo výstupy místo na výsledky nebo dopady, a dospěli jsme k závěru, že posoudit výkonnost EIT od zahájení činnosti v roce 2010 je obtížné. Chyběly spolehlivé a relevantní postupy vykazování informací a monitorování a jen málo dopadů bylo viditelných (30).

| 3.32. | Jak bylo uvedeno v odpovědi Komise a EIT na zvláštní zprávu č. 4/2016, provede EIT komplexní analýzu pro porovnání znalostních a inovačních společenství založenou na několika faktorech, a ne pouze na klíčových výkonnostních ukazatelích. Provedení těchto plánů činnosti znalostních a inovačních společenství se hodnotí prostřednictvím vyčíslitelných výkonnostních ukazatelů a prostřednictvím kvalitativních přezkoumání provedených vnějšími odborníky a personálem EIT. Nadto provádí EIT také monitorování v terénu a tematické přezkoumání činností znalostních a inovačních společenství. Tyto nástroje, souhrnně vzato, poskytují obraz poskytující dobré informace o rozdílech mezi znalostními a inovačními společenstvími. |
| --- | --- |

3.32.

Na úrovni pracovních programů a výzev chybí dostatečný důraz na výkonnost

| 3.33. | Pracovní programy a související výzvy jsou určujícím faktorem ve fungování programu Horizont 2020. Dávají Komisi příležitost převést obecné a specifické cíle programu Horizont 2020 stanovené na vyšší úrovni do cílů na nižší úrovni, které by byly užitečné pro řízení provozní výkonnosti. |
| --- | --- |

3.33.

Pracovní programy a související výzvy jsou určujícím faktorem ve fungování programu Horizont 2020. Dávají Komisi příležitost převést obecné a specifické cíle programu Horizont 2020 stanovené na vyšší úrovni do cílů na nižší úrovni, které by byly užitečné pro řízení provozní výkonnosti.

| 3.34. | Komise na základě zvláštního programu vypracovává dvouleté pracovní programy, které rozvíjejí specifické cíle a očekávaný dopad, a stanoví možnosti financování na základě výzev k předkládání návrhů: 15 miliard EUR na období 2014–2015 a 14,5  miliardy EUR na období 2016–2017. „Hlavní“ pracovní program Horizontu 2020 věnuje každému specifickému cíli zvláštního programu jednu část. Doplněn je o samostatné pracovní programy pro ERV (roční program), Společné výzkumné středisko (dvouleté programy) a EIT (tříletý program rozdělený podle jednotlivých let). |
| --- | --- |

3.34.

Komise na základě zvláštního programu vypracovává dvouleté pracovní programy, které rozvíjejí specifické cíle a očekávaný dopad, a stanoví možnosti financování na základě výzev k předkládání návrhů: 15 miliard EUR na období 2014–2015 a 14,5  miliardy EUR na období 2016–2017. „Hlavní“ pracovní program Horizontu 2020 věnuje každému specifickému cíli zvláštního programu jednu část. Doplněn je o samostatné pracovní programy pro ERV (roční program), Společné výzkumné středisko (dvouleté programy) a EIT (tříletý program rozdělený podle jednotlivých let).

| 3.34. | Od doby, kdy Účetní dvůr podával své připomínky, zavedla Komise proces strategického plánování, který probíhal před dokončením pracovních programů pro období 2016–2017. Jedná se o strategické přezkoumávání priorit a potřeb, prováděné spolu s členskými státy a dalšími zúčastněnými subjekty, a účelem je zajištění propojení mezi konkrétními cíli programu Horizont 2020 a pracovními programy, které tyto cíle provádí. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Právní předpisy programu Horizont 2020 byly přijaty krátce před zahájením jeho realizace, což omezilo rozsah strategického plánování. Na strategii Evropa 2020, „Unii inovací“ a další hlavní iniciativy odkazuje celkový strategický rámec pracovního programu na období 2014–2015, ale tyto odkazy zůstávají všeobecné, nesystematické a neobjasňují, jak jednotlivé pracovní programy přispějí k plnění konkrétních strategických cílů. Proces strategického plánování pro období 2016–2017 se zlepšil a byl zdokumentován v zastřešujícím dokumentu o strategickém plánování a souvisejících analýzách. |
| --- | --- |

3.35.

Právní předpisy programu Horizont 2020 byly přijaty krátce před zahájením jeho realizace, což omezilo rozsah strategického plánování. Na strategii Evropa 2020, „Unii inovací“ a další hlavní iniciativy odkazuje celkový strategický rámec pracovního programu na období 2014–2015, ale tyto odkazy zůstávají všeobecné, nesystematické a neobjasňují, jak jednotlivé pracovní programy přispějí k plnění konkrétních strategických cílů. Proces strategického plánování pro období 2016–2017 se zlepšil a byl zdokumentován v zastřešujícím dokumentu o strategickém plánování a souvisejících analýzách.

| 3.35. | Příprava právních předpisů programu Horizont 2020 byla doplněna paralelní přípravou pracovních programů pro období 2014–2015. U konkrétních cílů programu Horizont 2020 existovalo jasné propojení s danou částí pracovního programu. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | U všech pracovních programů, které jsme zkoumali, se cíle shodují se specifickými cíli definovanými ve zvláštním programu. V pracovních programech ve vzorku však nejsou cíle stanovené na vyšší úrovni v právních předpisech převedeny do operačních cílů, které lze monitorovat a vykazovat: cíle tří z pěti pracovních programů mají naprosto stejné znění jako v právních předpisech a žádný nesplňuje kritéria SMART (31). Pro tyto cíle nebyly stanoveny ukazatele s cílovými a průběžnými hodnotami. Operační cíle a relevantní ukazatele by usnadnily klást požadovaný důraz na výkonnost nebo monitorování a vykazování výkonnosti na úrovni pracovního programu. |
| --- | --- |

3.36.

U všech pracovních programů, které jsme zkoumali, se cíle shodují se specifickými cíli definovanými ve zvláštním programu. V pracovních programech ve vzorku však nejsou cíle stanovené na vyšší úrovni v právních předpisech převedeny do operačních cílů, které lze monitorovat a vykazovat: cíle tří z pěti pracovních programů mají naprosto stejné znění jako v právních předpisech a žádný nesplňuje kritéria SMART (31). Pro tyto cíle nebyly stanoveny ukazatele s cílovými a průběžnými hodnotami. Operační cíle a relevantní ukazatele by usnadnily klást požadovaný důraz na výkonnost nebo monitorování a vykazování výkonnosti na úrovni pracovního programu.

| 3.36-3.38. | Souhlasíme s tím, že „očekávaný dopad“ uvedený v pracovních programech je možné zlepšit, a k tomu již došlo v pracovních programech pro období 2016–2017.

  Nicméně primárním zaměřením pracovního programu je poskytovat uchazečům nezbytné informace pro přípravu vysoce kvalitních návrhů.


  Pracovní programy nemusí určovat své příspěvky k cílům strategie Evropa 2020. Místo toho by měly být propojeny s konkrétními cíli programu Horizont 2020, tyto cíle byly vytvořeny tak, aby byly v souladu se strategií Evropa 2020.


  Výkonnost bude nejdříve posuzována prostřednictvím ukazatelů stanovených v právních předpisech. To je jasně uvedeno v článku 5 právního předpisu programu Horizont 2020.


  „První soubor příslušných ukazatelů výkonnosti posuzujících pokrok při dosahování obecného cíle je uveden v (příloha k právnímu předpisu)“.


  Tento soubor bude primárním zdrojem informací, na základě kterého se bude posuzovat výkonnost. |
| --- | --- |

3.36-3.38.

Nicméně primárním zaměřením pracovního programu je poskytovat uchazečům nezbytné informace pro přípravu vysoce kvalitních návrhů.

Pracovní programy nemusí určovat své příspěvky k cílům strategie Evropa 2020. Místo toho by měly být propojeny s konkrétními cíli programu Horizont 2020, tyto cíle byly vytvořeny tak, aby byly v souladu se strategií Evropa 2020.

Výkonnost bude nejdříve posuzována prostřednictvím ukazatelů stanovených v právních předpisech. To je jasně uvedeno v článku 5 právního předpisu programu Horizont 2020.

„První soubor příslušných ukazatelů výkonnosti posuzujících pokrok při dosahování obecného cíle je uveden v (příloha k právnímu předpisu)“.

Tento soubor bude primárním zdrojem informací, na základě kterého se bude posuzovat výkonnost.

| 3.37. | Každý pracovní program počítá s výzvami k předkládání návrhů, které odpovídají hlavním rysům činností specifického cíle (s vědeckou a technologickou náplní). Ve výzvách k předkládání návrhů ve vzorku jsou definovány cíle, které odpovídají cílům pracovního programu i konkrétním hlavním rysům činností, je-li to relevantní (32). Přestože cíle výzev jsou celkově konkrétnější než cíle pracovního programu, nesplňují kritéria SMART. Kromě cílů má každá výzva také část věnovanou očekávanému dopadu. Očekávané dopady jsou však málokdy vyčísleny a zpravidla nezahrnují ukazatele. Pro Komisi proto bude obtížné hodnotit úspěšnost výzev, jelikož jí k tomu chybí operační cíle a ukazatele s cílovými hodnotami. |
| --- | --- |

3.37.

Každý pracovní program počítá s výzvami k předkládání návrhů, které odpovídají hlavním rysům činností specifického cíle (s vědeckou a technologickou náplní). Ve výzvách k předkládání návrhů ve vzorku jsou definovány cíle, které odpovídají cílům pracovního programu i konkrétním hlavním rysům činností, je-li to relevantní (32). Přestože cíle výzev jsou celkově konkrétnější než cíle pracovního programu, nesplňují kritéria SMART. Kromě cílů má každá výzva také část věnovanou očekávanému dopadu. Očekávané dopady jsou však málokdy vyčísleny a zpravidla nezahrnují ukazatele. Pro Komisi proto bude obtížné hodnotit úspěšnost výzev, jelikož jí k tomu chybí operační cíle a ukazatele s cílovými hodnotami.

| 3.38. | V pracovních programech ve vzorku se nepojednává o tom, jak z dlouhodobého hlediska přispějí ke strategickým cílům, přestože podle pokynů k pracovním programům by tomu tak mělo být. Žádný z příkladů, které jsme analyzovali, nevysvětluje, jak pracovní program přispívá k dosažení specifických cílů Evropa 2020; v jednom případě cíl programu uvádí, že podporované činnosti souvisejí s jednou ze stěžejních iniciativ, ale už neupřesňuje jak. |
| --- | --- |

3.38.

V pracovních programech ve vzorku se nepojednává o tom, jak z dlouhodobého hlediska přispějí ke strategickým cílům, přestože podle pokynů k pracovním programům by tomu tak mělo být. Žádný z příkladů, které jsme analyzovali, nevysvětluje, jak pracovní program přispívá k dosažení specifických cílů Evropa 2020; v jednom případě cíl programu uvádí, že podporované činnosti souvisejí s jednou ze stěžejních iniciativ, ale už neupřesňuje jak.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Návrhy, hodnocení a grantové dohody se zaměřují na výkonnost, ale mají i nedostatky, jež mohou vést k problémům při posuzování výkonnosti

| 3.39. | V rámci výzev musí žadatelé předložit návrhy financování. Komise návrhy vyhodnotí a s žadateli, které k financování vybere, podepíše dohodu o poskytnutí grantu. V tomto oddíle posuzujeme důraz na výkonnost v těchto etapách procesu řízení. |
| --- | --- |

3.39.

V rámci výzev musí žadatelé předložit návrhy financování. Komise návrhy vyhodnotí a s žadateli, které k financování vybere, podepíše dohodu o poskytnutí grantu. V tomto oddíle posuzujeme důraz na výkonnost v těchto etapách procesu řízení.

Hodnocení návrhů

| 3.40. | Návrhy jsou zpravidla hodnoceny odborníky jménem Komise na základě kritérií excelence, dopadu a kvality a efektivity provádění (33). S výjimkou ERV, která uplatňuje pouze kritérium excelence, byly všechny návrhy příjemců, které jsme kontrolovali, strukturovány podle těchto tří hodnoticích kritérií, přičemž dopad měl váhu alespoň stejně vysokou jako ostatní dvě kritéria. Kvalita tohoto hodnocení však závisí na kvalitě očekávaných dopadů uvedených ve výzvách zveřejněných Komisí. |
| --- | --- |

3.40.

Návrhy jsou zpravidla hodnoceny odborníky jménem Komise na základě kritérií excelence, dopadu a kvality a efektivity provádění (33). S výjimkou ERV, která uplatňuje pouze kritérium excelence, byly všechny návrhy příjemců, které jsme kontrolovali, strukturovány podle těchto tří hodnoticích kritérií, přičemž dopad měl váhu alespoň stejně vysokou jako ostatní dvě kritéria. Kvalita tohoto hodnocení však závisí na kvalitě očekávaných dopadů uvedených ve výzvách zveřejněných Komisí.

| 3.41. | Pokud jde o kritérium excelence, v šablonách návrhů je uvedeno, jak by se měly definovat cíle. Ve třech z pěti šablon návrhů ve vzorku se od žadatelů vyžadovalo, aby definovali cíle SMART a vysvětlili, jak souvisejí s tématem příslušného pracovního programu. Cíle těchto tří návrhů jsou celkově SMART. U dalších dvou návrhů, které se týkají ERV a akcí Marie Curie-Skłodowska, však návrhy ve vzorku cíle SMART neobsahovaly, protože u nich takový požadavek stanoven nebyl. |
| --- | --- |

3.41.

Pokud jde o kritérium excelence, v šablonách návrhů je uvedeno, jak by se měly definovat cíle. Ve třech z pěti šablon návrhů ve vzorku se od žadatelů vyžadovalo, aby definovali cíle SMART a vysvětlili, jak souvisejí s tématem příslušného pracovního programu. Cíle těchto tří návrhů jsou celkově SMART. U dalších dvou návrhů, které se týkají ERV a akcí Marie Curie-Skłodowska, však návrhy ve vzorku cíle SMART neobsahovaly, protože u nich takový požadavek stanoven nebyl.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

Grantové dohody

| 3.42. | Grantové dohody jsou hlavním způsobem přidělování prostředků programu Horizont 2020 na splnění cílů programu. V grantových dohodách ve vzorku byly použity stejné cíle jako v návrzích. |
| --- | --- |

3.42.

Grantové dohody jsou hlavním způsobem přidělování prostředků programu Horizont 2020 na splnění cílů programu. V grantových dohodách ve vzorku byly použity stejné cíle jako v návrzích.

| 3.43. | Grantové dohody obsahují oddíl „Základní informace a výsledky“. Výsledky se rozumí „jakékoliv hmotné a nehmotné výstupy akcí“, jak je definují pravidla účasti (34). Tyto dohody mají důležité ustanovení, podle něhož musí příjemci podávat Komisi informace za účelem shromáždění klíčových ukazatelů výkonnosti programu Horizont 2020; údaje předložené na této úrovni jsou proto důležitým zdrojem informací o výkonnosti programu. Na problémy s posuzováním výkonnosti na vyšší úrovni (pracovní programy a výzvy) jsme poukázali v předchozích bodech. |
| --- | --- |

3.43.

Grantové dohody obsahují oddíl „Základní informace a výsledky“. Výsledky se rozumí „jakékoliv hmotné a nehmotné výstupy akcí“, jak je definují pravidla účasti (34). Tyto dohody mají důležité ustanovení, podle něhož musí příjemci podávat Komisi informace za účelem shromáždění klíčových ukazatelů výkonnosti programu Horizont 2020; údaje předložené na této úrovni jsou proto důležitým zdrojem informací o výkonnosti programu. Na problémy s posuzováním výkonnosti na vyšší úrovni (pracovní programy a výzvy) jsme poukázali v předchozích bodech.

| 3.43. | Viz odpovědi Komise k bodům 3.36 až 3.38. Aby bylo možné posoudit výkonnost, mohou být a budou shromážděny informace o ukazatelích uvedených v právním základě. |
| --- | --- |

3.43.

Koncepce systému monitorování a vykazování programu Horizont 2020 omezuje schopnost Komise sledovat a vykazovat výkonnost

| 3.44. | Tento oddíl se soustředí na systém monitorování a vykazování v rámci programu Horizont 2020. Zjišťovali jsme, zda: |
| --- | --- |

3.44.

Tento oddíl se soustředí na systém monitorování a vykazování v rámci programu Horizont 2020. Zjišťovali jsme, zda:

| a) | stávající systém umožňuje Komisi monitorovat a vykazovat výdaje na výzkum a vývoj odděleně od výdajů na inovace, |
| --- | --- |

a)

stávající systém umožňuje Komisi monitorovat a vykazovat výdaje na výzkum a vývoj odděleně od výdajů na inovace,

| b) | lze vykázat přínos programu Horizont 2020 ke strategii Evropa 2020; |
| --- | --- |

b)

lze vykázat přínos programu Horizont 2020 ke strategii Evropa 2020;

| c) | Komise bude moci hodnotit program v průběhu doby jeho trvání. |
| --- | --- |

c)

Komise bude moci hodnotit program v průběhu doby jeho trvání.

Výdaje na výzkum nejsou monitorovány odděleně od výdajů na inovace

| 3.45. | Horizont 2020 slučuje dříve samostatné nástroje financování pro výzkum a inovace do jednoho společného strategického rámce (35). V souladu s tímto přístupem Horizont 2020 zastřešuje části rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace týkající se inovací a EIT (36). |
| --- | --- |

3.45.

Horizont 2020 slučuje dříve samostatné nástroje financování pro výzkum a inovace do jednoho společného strategického rámce (35). V souladu s tímto přístupem Horizont 2020 zastřešuje části rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace týkající se inovací a EIT (36).

| 3.46. | V minulosti jsme upozornili na to, že navrhované právní předpisy pro Horizont 2020 neobsahují jasnou definici inovací a že pokud nebude nějak omezen rozsah inovačních činností, které lze financovat, existuje riziko, že financování bude rozmělněno mezi velké množství inovačních projektů (37). Podle našeho názoru toto riziko přetrvává. Rámcový program a zvláštní program pro Horizont 2020 nestanoví jasná kritéria umožňující rozlišovat mezi „výzkumem“ a „inovacemi“ (38) nebo monitorovat a vykazovat výkonnost u těchto okruhů zvlášť. |
| --- | --- |

3.46.

V minulosti jsme upozornili na to, že navrhované právní předpisy pro Horizont 2020 neobsahují jasnou definici inovací a že pokud nebude nějak omezen rozsah inovačních činností, které lze financovat, existuje riziko, že financování bude rozmělněno mezi velké množství inovačních projektů (37). Podle našeho názoru toto riziko přetrvává. Rámcový program a zvláštní program pro Horizont 2020 nestanoví jasná kritéria umožňující rozlišovat mezi „výzkumem“ a „inovacemi“ (38) nebo monitorovat a vykazovat výkonnost u těchto okruhů zvlášť.

| 3.46-3.47. | Jedním z hlavních cílů programu Horizont 2020, stanovených na začátku diskuze o tomto rámcovém programu, bylo zúžit dělení mezi výzkumem a inovacemi. Právní předpisy neuvádí samostatné definice výzkumu a inovací, namísto toho stanoví, že:

  „Činnostmi výzkumu a inovací se rozumí celá škála činností v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací, včetně podpory mezinárodní spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, šíření a optimalizace výsledků a podněcování odborné přípravy a mobility výzkumných pracovníků v Unii“.


  Komise se domnívá, že rozlišování mezi činnostmi výzkumu a činnostmi inovací není nutné, nemá prokázanou přidanou hodnotu a může dokonce nabourávat snahy o zužování rozdílu mezi výzkumem a inovacemi v Evropě. |
| --- | --- |

3.46-3.47.

„Činnostmi výzkumu a inovací se rozumí celá škála činností v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací, včetně podpory mezinárodní spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, šíření a optimalizace výsledků a podněcování odborné přípravy a mobility výzkumných pracovníků v Unii“.

Komise se domnívá, že rozlišování mezi činnostmi výzkumu a činnostmi inovací není nutné, nemá prokázanou přidanou hodnotu a může dokonce nabourávat snahy o zužování rozdílu mezi výzkumem a inovacemi v Evropě.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 3.47. | EU přijala pro ukazatel intenzity výzkumu a vývoje hlavní cíl 3 %. Ne všechny inovační činnosti financované z programu Horizont 2020 spadají do definice výzkumu a vývoje pro účely tohoto cíle (39). Ve skutečnosti program Horizont 2020 zahrnuje činnosti, které jsou zvlášť zaměřené na podporu inovací (40) na rozdíl od výzkumu a vývoje, a nejsou tudíž v rámci tohoto 3 % cíle zohledněny. |
| --- | --- |

3.47.

EU přijala pro ukazatel intenzity výzkumu a vývoje hlavní cíl 3 %. Ne všechny inovační činnosti financované z programu Horizont 2020 spadají do definice výzkumu a vývoje pro účely tohoto cíle (39). Ve skutečnosti program Horizont 2020 zahrnuje činnosti, které jsou zvlášť zaměřené na podporu inovací (40) na rozdíl od výzkumu a vývoje, a nejsou tudíž v rámci tohoto 3 % cíle zohledněny.

Příspěvek programu Horizont 2020 ke strategii Evropa 2020 je sice v rozpočtu stanoven, ale nebude směrodatně vykazován nejméně do roku 2018

| 3.48. | Programová prohlášení, v nichž se v rámci rozpočtového postupu zdůvodňují provozní výdaje, poskytují informace o vazbách mezi výdajovými programy a strategií Evropa 2020 tak, že uvádějí hlavní cíle, jichž je třeba dosáhnout, a odhady finančního příspěvku programů ke stěžejním iniciativám. Financování strategie Evropa 2020 z rozpočtu EU se proto vypočítává na základě odhadovaného finančního příspěvku výdajových programů ke stěžejním iniciativám v programových prohlášeních. |
| --- | --- |

3.48.

Programová prohlášení, v nichž se v rámci rozpočtového postupu zdůvodňují provozní výdaje, poskytují informace o vazbách mezi výdajovými programy a strategií Evropa 2020 tak, že uvádějí hlavní cíle, jichž je třeba dosáhnout, a odhady finančního příspěvku programů ke stěžejním iniciativám. Financování strategie Evropa 2020 z rozpočtu EU se proto vypočítává na základě odhadovaného finančního příspěvku výdajových programů ke stěžejním iniciativám v programových prohlášeních.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 3.49. | Pokud jde o rozpočtový proces, více než 90 % rozpočtu Horizontu 2020 na rok 2015 má prostřednictvím programových prohlášení vazbu na jednotlivé stěžejní iniciativy. Téměř polovina této částky (4,3  miliardy EUR z 9,5  miliardy EUR) byla přidělena na akce související se stěžejní iniciativou „Unie inovací“. |
| --- | --- |

3.49.

Pokud jde o rozpočtový proces, více než 90 % rozpočtu Horizontu 2020 na rok 2015 má prostřednictvím programových prohlášení vazbu na jednotlivé stěžejní iniciativy. Téměř polovina této částky (4,3  miliardy EUR z 9,5  miliardy EUR) byla přidělena na akce související se stěžejní iniciativou „Unie inovací“.

| 3.50. | Přestože jsou v rámci rozpočtového procesu stanoveny vazby mezi programem Horizont 2020 a strategií Evropa 2020, neodrážejí se ve vykazování výkonnosti programu Horizont 2020. Právní předpisy Horizontu 2020 vyžadují, aby se monitorovaly také informace o průřezových otázkách, jednou z nichž je příspěvek ke všem relevantním stěžejním iniciativám strategie Evropa 2020 (41). Výroční monitorovací zpráva programu Horizont 2020 za rok 2014 (zveřejněná v dubnu 2016) se však tím, jak Horizont 2020 přispěl ke stěžejním iniciativám, nezabývá. Vazby mezi programem Horizont 2020 a strategií Evropa 2020 se budou posuzovat až v průběžné hodnotící zprávě programu Horizont 2020, která se očekává v roce 2017. Žádná z hodnoticích zpráv Komise z posledních let, požadovaná podle článku 318 SFEU, nepřinesla o této otázce užitečné informace. |
| --- | --- |

3.50.

Přestože jsou v rámci rozpočtového procesu stanoveny vazby mezi programem Horizont 2020 a strategií Evropa 2020, neodrážejí se ve vykazování výkonnosti programu Horizont 2020. Právní předpisy Horizontu 2020 vyžadují, aby se monitorovaly také informace o průřezových otázkách, jednou z nichž je příspěvek ke všem relevantním stěžejním iniciativám strategie Evropa 2020 (41). Výroční monitorovací zpráva programu Horizont 2020 za rok 2014 (zveřejněná v dubnu 2016) se však tím, jak Horizont 2020 přispěl ke stěžejním iniciativám, nezabývá. Vazby mezi programem Horizont 2020 a strategií Evropa 2020 se budou posuzovat až v průběžné hodnotící zprávě programu Horizont 2020, která se očekává v roce 2017. Žádná z hodnoticích zpráv Komise z posledních let, požadovaná podle článku 318 SFEU, nepřinesla o této otázce užitečné informace.

| 3.50. | Propojení mezi programem Horizont 2020 a strategií Evropa 2020 bude důkladně posouzeno v průběžném hodnocení programu Horizont 2020. Průběžné hodnocení programu Horizont 2020 také posoudí problém pákového efektu.

  Komise se domnívá, že článek 31 nařízení, kterým se zavádí program Horizont 2020, který stanoví rozsah výroční monitorovací zprávy, nevyžaduje, aby se tato zabývala příspěvkem programu Horizont 2020 do stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Tato monitorovací zpráva je pouze zprávou o provádění programu Horizont 2020.


  Podle článku 32 nařízení, kterým se zavádí program Horizont 2020, bude příspěvek programu Horizont 2020 k cílům strategie Evropa 2020 zohledněn v průběžném hodnocení programu Horizont 2020.


  Hodnotící zprávy Komise podle článku 318 Smlouvy o fungování EU mohou podávat zprávu o příspěvku programu Horizont 2020 ke strategii Evropa 2020 pouze tehdy, jsou-li k dispozici informace po průběžném hodnocení. |
| --- | --- |

3.50.

Komise se domnívá, že článek 31 nařízení, kterým se zavádí program Horizont 2020, který stanoví rozsah výroční monitorovací zprávy, nevyžaduje, aby se tato zabývala příspěvkem programu Horizont 2020 do stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Tato monitorovací zpráva je pouze zprávou o provádění programu Horizont 2020.

Podle článku 32 nařízení, kterým se zavádí program Horizont 2020, bude příspěvek programu Horizont 2020 k cílům strategie Evropa 2020 zohledněn v průběžném hodnocení programu Horizont 2020.

Hodnotící zprávy Komise podle článku 318 Smlouvy o fungování EU mohou podávat zprávu o příspěvku programu Horizont 2020 ke strategii Evropa 2020 pouze tehdy, jsou-li k dispozici informace po průběžném hodnocení.

Určité přirozené problémy při hodnocení 7.RP ex post se mohou vyskytnout i u programu Horizont 2020

| 3.51. | Načasovat hodnocení výzkumných rámcových programů je přirozeně obtížné. Rámcový program pro Horizont 2020 uvádí, že hodnocení by se měla provádět „dostatečně včas, aby mohla být využita v rozhodovacím procesu“. Splnit tento požadavek je v oblasti výzkumu těžké, protože může trvat řadu let, než se objeví výsledky a dopady. Právní předpisy však stanoví pro různá hodnocení časové lhůty: průběžné hodnocení se vyžaduje zpravidla ve čtvrtém roce sedmiletého rámcového programu (2017 v případě Horizontu 2020) a v hodnoceních ex post dva až tři roky po ukončení programu (2023). Cílem těchto lhůt je sice podpořit rozhodovací proces, ale jsou spojeny s rizikem, že hodnocení odpovídajícím způsobem nezachytí výsledky a dopady programů. |
| --- | --- |

3.51.

Načasovat hodnocení výzkumných rámcových programů je přirozeně obtížné. Rámcový program pro Horizont 2020 uvádí, že hodnocení by se měla provádět „dostatečně včas, aby mohla být využita v rozhodovacím procesu“. Splnit tento požadavek je v oblasti výzkumu těžké, protože může trvat řadu let, než se objeví výsledky a dopady. Právní předpisy však stanoví pro různá hodnocení časové lhůty: průběžné hodnocení se vyžaduje zpravidla ve čtvrtém roce sedmiletého rámcového programu (2017 v případě Horizontu 2020) a v hodnoceních ex post dva až tři roky po ukončení programu (2023). Cílem těchto lhůt je sice podpořit rozhodovací proces, ale jsou spojeny s rizikem, že hodnocení odpovídajícím způsobem nezachytí výsledky a dopady programů.

| 3.51-3.53. | Komise si je vědoma obtíží spojených s poskytováním smysluplného hodnocení během pevně daného sedmiletého rámce pro každý rámcový program. Proto bude průběžné hodnocení programu Horizont 2020 obsahovat aktualizované posouzení výkonnosti sedmého rámcového programu. Tím by mělo dojít ke zmírnění určených problémů.

  Komise si je dále vědoma nutnosti vyvážit na jedné straně potřebu poskytovat včasné vstupy pro nové právní předpisy a na druhé straně potřebu vyhodnocovat dlouhodobé dopady přidané hodnoty výdajů na výzkum. Tato situace se odráží v právních předpisech.


  Komise souhlasí s tím, že průběžné hodnocení výzkumného rámcového programu bude čelit přirozeným problémům jak v oblasti výstupů, tak v oblasti dostupnosti údajů. Nicméně ponechání tohoto problému na pozdější dobu může pozdržet získávání důležitých poznatků, které mohou být jednoznačně posouzeny ve fázi průběžného hodnocení.


  To se odráží v právních předpisech, protože několik konkrétních částí z čl. 32 odst. 3, kterými se má průběžné hodnocení zabývat, může být posouzeno v relativně brzké fázi programu, posouzeno bude například:







  — | zapojení účastníků, kteří mají k dispozici špičkové výzkumné infrastruktury nebo mají zkušenosti s využíváním celkových nákladů v rámci sedmého rámcového programu; |
| --- | --- | --- |

3.51-3.53.

Komise si je dále vědoma nutnosti vyvážit na jedné straně potřebu poskytovat včasné vstupy pro nové právní předpisy a na druhé straně potřebu vyhodnocovat dlouhodobé dopady přidané hodnoty výdajů na výzkum. Tato situace se odráží v právních předpisech.

Komise souhlasí s tím, že průběžné hodnocení výzkumného rámcového programu bude čelit přirozeným problémům jak v oblasti výstupů, tak v oblasti dostupnosti údajů. Nicméně ponechání tohoto problému na pozdější dobu může pozdržet získávání důležitých poznatků, které mohou být jednoznačně posouzeny ve fázi průběžného hodnocení.

To se odráží v právních předpisech, protože několik konkrétních částí z čl. 32 odst. 3, kterými se má průběžné hodnocení zabývat, může být posouzeno v relativně brzké fázi programu, posouzeno bude například:

—

zapojení účastníků, kteří mají k dispozici špičkové výzkumné infrastruktury nebo mají zkušenosti s využíváním celkových nákladů v rámci sedmého rámcového programu;

| — | zjednodušení pro účastníky, kteří mají k dispozici špičkové výzkumné infrastruktury nebo mají zkušenosti s využíváním celkových nákladů v rámci sedmého rámcového programu; |
| --- | --- |

—

zjednodušení pro účastníky, kteří mají k dispozici špičkové výzkumné infrastruktury nebo mají zkušenosti s využíváním celkových nákladů v rámci sedmého rámcového programu;

| — | rozsah využití dalších odměn pro zaměstnance podle článku 27 nařízení (EU) č. 1290/2013. |
| --- | --- |

—

rozsah využití dalších odměn pro zaměstnance podle článku 27 nařízení (EU) č. 1290/2013.

Komise se proto domnívá, že právní předpisy a postupy hodnocení v co největší míře snižují přirozené obtíže, které Účetní dvůr identifikoval.

| 3.52. | Hodnocení 7.RP ex post (2007–2013) bylo dokončeno koncem roku 2015, kdy více než polovina projektů 7. RP stále probíhala, a dva roky po přijetí nástupnického programu Horizont 2020. Na tomto hodnocení se podepsalo zpoždění řady projektů 7. RP a to, že povinnost příjemců podávat zprávy ukončením projektů skončila. Navíc údaje k některým ukazatelům výkonnosti 7. RP se přestaly shromažďovat v roce 2013, kdy skončilo sedmileté rámcové období. |
| --- | --- |

3.52.

Hodnocení 7.RP ex post (2007–2013) bylo dokončeno koncem roku 2015, kdy více než polovina projektů 7. RP stále probíhala, a dva roky po přijetí nástupnického programu Horizont 2020. Na tomto hodnocení se podepsalo zpoždění řady projektů 7. RP a to, že povinnost příjemců podávat zprávy ukončením projektů skončila. Navíc údaje k některým ukazatelům výkonnosti 7. RP se přestaly shromažďovat v roce 2013, kdy skončilo sedmileté rámcové období.

| 3.53. | Průběžné hodnocení programu Horizont 2020, naplánované na rok 2017, se bude potýkat s omezeními, protože u několika ukazatelů výkonnosti nebudou k dispozici žádné směrodatné výsledky (viz výše bod 3.31). Celkové hodnocení programu Horizont 2020 bude pravděpodobně ovlivněno jednak nedostatky, které byly zjištěny ve vykazování výsledků výzev a pracovních programů (kde shromážděné údaje z projektů nelze sloučit, aby se získala zpětná vazba o výzvách a pracovních programech – viz body 3.33 –3.38), a jednak problémy Komise při shromažďování informací o výkonnosti od příjemců po ukončení projektů. Komise může provádět hodnocení dopadu po skončení projektů, ale v případech, které jsme kontrolovali, jsme nezjistili, že by se od příjemců požadovaly informace po uzavření projektů. |
| --- | --- |

3.53.

Průběžné hodnocení programu Horizont 2020, naplánované na rok 2017, se bude potýkat s omezeními, protože u několika ukazatelů výkonnosti nebudou k dispozici žádné směrodatné výsledky (viz výše bod 3.31). Celkové hodnocení programu Horizont 2020 bude pravděpodobně ovlivněno jednak nedostatky, které byly zjištěny ve vykazování výsledků výzev a pracovních programů (kde shromážděné údaje z projektů nelze sloučit, aby se získala zpětná vazba o výzvách a pracovních programech – viz body 3.33 –3.38), a jednak problémy Komise při shromažďování informací o výkonnosti od příjemců po ukončení projektů. Komise může provádět hodnocení dopadu po skončení projektů, ale v případech, které jsme kontrolovali, jsme nezjistili, že by se od příjemců požadovaly informace po uzavření projektů.

| 3.53. | Komise může pro účely hodnocení 23 ukazatelů stanovených v právním základu informace slučovat, a to je základem výkonnostního rámce, jak je stanoveno v článku 5 nařízení o programu Horizont 2020:

  „První soubor příslušných ukazatelů výkonnosti posuzujících pokrok při dosahování obecného cíle je uveden v (příloha k právnímu předpisu)“. |
| --- | --- |

3.53.

„První soubor příslušných ukazatelů výkonnosti posuzujících pokrok při dosahování obecného cíle je uveden v (příloha k právnímu předpisu)“.

Komise ne vždy uplatňuje klíčové pojmy výkonnosti jednotně, což s sebou nese riziko oslabení systému řízení výkonnosti

| 3.54. | Rámeček 3.1
  uvádí různé způsoby, jak opatření EU mohou vést k přínosům: „výstupům“, „výsledkům“ a „dopadům“. „Efekt“ zahrnuje jak výsledky, tak dopady. Tyto pojmy se v Komisi využívají v rámci systému monitorování a vykazování výkonnosti pro definování cílů a ukazatelů. Jakékoliv nesrovnalosti nebo nedostatky ve způsobu, jakým jsou tyto pojmy použity, vedou k riziku oslabení systému řízení výkonnosti. |
| --- | --- |

3.54.

Rámeček 3.1
  uvádí různé způsoby, jak opatření EU mohou vést k přínosům: „výstupům“, „výsledkům“ a „dopadům“. „Efekt“ zahrnuje jak výsledky, tak dopady. Tyto pojmy se v Komisi využívají v rámci systému monitorování a vykazování výkonnosti pro definování cílů a ukazatelů. Jakékoliv nesrovnalosti nebo nedostatky ve způsobu, jakým jsou tyto pojmy použity, vedou k riziku oslabení systému řízení výkonnosti.

| 3.55. | Komise dané pojmy vesměs používá v souladu s těmito definicemi (42). Nicméně v programu Horizont 2020 se v pravidlech účasti příjemců definují výsledky jako „jakékoli hmotné či nehmotné výstupy akce, jako jsou údaje, znalosti nebo informace, obsažené v akci“. Tato definice by se normálně vztahovala spíše na „výstupy“ než „výsledky“. |
| --- | --- |

3.55.

Komise dané pojmy vesměs používá v souladu s těmito definicemi (42). Nicméně v programu Horizont 2020 se v pravidlech účasti příjemců definují výsledky jako „jakékoli hmotné či nehmotné výstupy akce, jako jsou údaje, znalosti nebo informace, obsažené v akci“. Tato definice by se normálně vztahovala spíše na „výstupy“ než „výsledky“.

| 3.55-3.57. | Přijetí nařízení o programu Horizont 2020 (prosinec 2013) předcházelo vypracování pokynů pro zlepšování právní úpravy (květen 2015). To vedlo k několika nesrovnalostem, na které Účetní dvůr upozornil. Od přijetí pokynů pro zlepšování právní úpravy se při monitorování a hodnocení výkonnosti programu Horizont 2020 důsledně používá terminologie související se zlepšováním právní úpravy. |
| --- | --- |

3.55-3.57.

| 3.56. | Další nesrovnalostí v uplatňování pojmů u programu Horizont 2020 je skutečnost, že podle právních předpisů by jednotlivé pracovní programy, které jsou hybnou silou programu Horizont 2020, měly zahrnovat „očekávané výsledky“ (43), zatímco kritériem uvedeným v pravidlech účasti (44) jsou „dopady“. Komise však v pracovních programech a výzvách k předkládání návrhů hovoří o „očekávaných dopadech“. |
| --- | --- |

3.56.

Další nesrovnalostí v uplatňování pojmů u programu Horizont 2020 je skutečnost, že podle právních předpisů by jednotlivé pracovní programy, které jsou hybnou silou programu Horizont 2020, měly zahrnovat „očekávané výsledky“ (43), zatímco kritériem uvedeným v pravidlech účasti (44) jsou „dopady“. Komise však v pracovních programech a výzvách k předkládání návrhů hovoří o „očekávaných dopadech“.

| 3.57. | Výsledky měří okamžité dopady, které lze přímo přičíst vlivu akce, a jsou proto mnohem vhodnější jako kritérium pro výběr projektů než dopady, které jsou dlouhodobější a mají zahrnovat prvky, které nelze řešit na úrovni projektů. |
| --- | --- |

3.57.

Výsledky měří okamžité dopady, které lze přímo přičíst vlivu akce, a jsou proto mnohem vhodnější jako kritérium pro výběr projektů než dopady, které jsou dlouhodobější a mají zahrnovat prvky, které nelze řešit na úrovni projektů.

| 3.58. | Náš vzorek pěti probíhajících projektů v rámci Horizontu 2020 ukazuje, že „očekávaný dopad“ měl v různých výzvách odlišný výklad. Od jednoho příjemce (v rámci režimu pro malé a střední podniky) se vyžadovalo, aby předložil tržní analýzu a podnikatelský plán. Tyto dokumenty byly součástí návrhu a byly analyzovány hodnotiteli z hlediska dopadu. Jiný příjemce vypracoval krátký kvalitativní popis vazeb mezi projektem a různými očekávanými dopady, jako např. „více inovačních příležitostí pro poskytovatele služeb, včetně malých a středních podniků a veřejných správ“. Třetí příjemce popsal výhody nového léčebného protokolu, který by byl k dispozici jako výsledek projektu, a potvrdil, že výsledky by měly přispívat k dopadu definovanému v příslušné výzvě. Různé výklady „očekávaného dopadu“ ve výzvách a různé způsoby, jimiž příjemci odůvodňovali svůj přínos, představují riziko, že výkonnost projektů nebude z hlediska celkových cílů výzev a pracovních programů odpovídajícím způsobem posouzena. |
| --- | --- |

3.58.

Náš vzorek pěti probíhajících projektů v rámci Horizontu 2020 ukazuje, že „očekávaný dopad“ měl v různých výzvách odlišný výklad. Od jednoho příjemce (v rámci režimu pro malé a střední podniky) se vyžadovalo, aby předložil tržní analýzu a podnikatelský plán. Tyto dokumenty byly součástí návrhu a byly analyzovány hodnotiteli z hlediska dopadu. Jiný příjemce vypracoval krátký kvalitativní popis vazeb mezi projektem a různými očekávanými dopady, jako např. „více inovačních příležitostí pro poskytovatele služeb, včetně malých a středních podniků a veřejných správ“. Třetí příjemce popsal výhody nového léčebného protokolu, který by byl k dispozici jako výsledek projektu, a potvrdil, že výsledky by měly přispívat k dopadu definovanému v příslušné výzvě. Různé výklady „očekávaného dopadu“ ve výzvách a různé způsoby, jimiž příjemci odůvodňovali svůj přínos, představují riziko, že výkonnost projektů nebude z hlediska celkových cílů výzev a pracovních programů odpovídajícím způsobem posouzena.

| 3.58. | Potřeba posílit zprávy o očekávaných dopadech byla vyhodnocena jako problém pro druhý rámcový program a došlo ke zlepšení stávajících pokynů. Kvalitní proces hodnocení zajistí, že budou vybrány nejlepší projekty.

  Co se týče příjemce, který měl předkládat analýzu trhu a obchodní plán, toto platí pro program malých a středních podniků a analýza trhu a obchodní plán jsou podmínkami udělení grantu.


  Program Horizont 2020 klade důraz na inovace a dlouhodobé dopady. Proto byl ve výzvách v předkládání návrhů použit termín „očekávané dopady“ a během hodnocení je posuzován. Použití slova „výsledky“ v právním předpisu je důsledkem toho, že právní předpis programu Horizont 2020 předcházel pokynům pro zlepšování právní úpravy.


  Příspěvek projektů k různým oblastem je hodnocen s využitím celé škály ukazatelů stanovených v právních předpisech programu Horizont 2020 a dalších dokumentech. A tyto ukazatele jsou pouze jedním zdrojem informací. Pro monitorování a hodnocení výkonnosti využívá Komise širokou škálu údajů (např. za použití externích studií, průzkumů, případových studií, srovnávacích analýz atd.) |
| --- | --- |

3.58.

Co se týče příjemce, který měl předkládat analýzu trhu a obchodní plán, toto platí pro program malých a středních podniků a analýza trhu a obchodní plán jsou podmínkami udělení grantu.

Program Horizont 2020 klade důraz na inovace a dlouhodobé dopady. Proto byl ve výzvách v předkládání návrhů použit termín „očekávané dopady“ a během hodnocení je posuzován. Použití slova „výsledky“ v právním předpisu je důsledkem toho, že právní předpis programu Horizont 2020 předcházel pokynům pro zlepšování právní úpravy.

Příspěvek projektů k různým oblastem je hodnocen s využitím celé škály ukazatelů stanovených v právních předpisech programu Horizont 2020 a dalších dokumentech. A tyto ukazatele jsou pouze jedním zdrojem informací. Pro monitorování a hodnocení výkonnosti využívá Komise širokou škálu údajů (např. za použití externích studií, průzkumů, případových studií, srovnávacích analýz atd.)

| 3.59. | Nedostatečná jasnost Komise v této oblasti vede také k tomu, že některé ukazatele popisovaly výsledek nebo že ukazatele dopadu byly ve skutečnosti zaměřeny na vstup a výstup, což omezovalo možnost Komise posoudit výkonnost. Příklady toho, jak se některá rizika naplnila, viz
  rámeček 3.4
  . |
| --- | --- |

3.59.

Nedostatečná jasnost Komise v této oblasti vede také k tomu, že některé ukazatele popisovaly výsledek nebo že ukazatele dopadu byly ve skutečnosti zaměřeny na vstup a výstup, což omezovalo možnost Komise posoudit výkonnost. Příklady toho, jak se některá rizika naplnila, viz
  rámeček 3.4
  .

| 3.59. | Ukazatele stanovené v nařízení pokrývají vstupy, výstupy, výsledky a dopady. Komise se domnívá, že monitorování těchto ukazatelů, podpořené hodnocením, poskytne dobrý základ, na němž bude možné posoudit výkonnost. |
| --- | --- |

3.59.

Rámeček 3.4 –   Nejednotné využití ukazatelů

Jak je uvedeno v bodě 3.28, program Horizont 2020 má 23 klíčových ukazatelů výkonnosti „pro posuzování výsledků a dopadu specifických cílů Horizontu 2020“. Sedm z těchto ukazatelů je spojeno s publikacemi, např. „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích – počet publikací ve spolupráci veřejného a soukromého sektoru“. Dosahování výstupů, jako je tento, může být sice platným cílem programu, ovšem takové ukazatele týkající se publikací neměří výsledky ani dopady.

Dále další čtyři ukazatele se týkají spíše vstupů než výsledků nebo dopadu. Jako příklady lze uvést „přístup k rizikovému financování – celkové investice mobilizované prostřednictvím dluhového financování a investic rizikového kapitálu“ a „podíl celkových prostředků na energetické výzvy přidělených na následující výzkumné činnosti: obnovitelná energie, energetická účinnosti pro konečné uživatele, inteligentní sítě a činnosti v oblasti skladování energie“.

O této záležitosti jsme informovali také v kapitole 3 loňské výroční zprávy v kontextu fondů ESI (45).

Rámeček 3.4 –
     
  Nekonzistentní využití ukazatelů

Pokyny Komise pro zlepšování právní úpravy stanovily standardní definice těchto pojmů a tyto definice budou nyní konzistentně používány.

Ačkoli publikační činnost jako taková představuje výstupy, Komise se domnívá, že v určitých případech může představovat ukazatele výsledků, například publikační činnost v recenzovaných časopisech.

Komise se domnívá, že její výkonnostní rámec, a zejména ukazatele používané pro program Horizont 2020, poskytují dostatečnou rovnováhu mezi různými typy ukazatelů. V rámci této rovnováhy je možné použít řadu ukazatelů, což zajistí, že jsou adekvátně vyhodnoceny různé priority.

ČÁST 2 – PLÁNOVÁNÍ A VYKAZOVÁNÍ VÝKONNOSTI NA ÚROVNI GENERÁLNÍCH ŘEDITELSTVÍ: OBLAST „PŘÍRODNÍ ZDROJE“

| 3.60. | Tato část této kapitoly se týká vykazování výkonnosti na úrovni generálních ředitelství Komise. Zkoumali jsme programová prohlášení za rok 2015 (46), plány řízení (47) a výroční zprávy o činnosti (48) čtyř generálních ředitelství (49) na základě požadavků stanovených ve finančním nařízení, standardů vnitřní kontroly Komise a jejích vnitřních pokynů týkajících se plánů řízení a výročních plánů o činnosti. |
| --- | --- |

3.60.

Tato část této kapitoly se týká vykazování výkonnosti na úrovni generálních ředitelství Komise. Zkoumali jsme programová prohlášení za rok 2015 (46), plány řízení (47) a výroční zprávy o činnosti (48) čtyř generálních ředitelství (49) na základě požadavků stanovených ve finančním nařízení, standardů vnitřní kontroly Komise a jejích vnitřních pokynů týkajících se plánů řízení a výročních plánů o činnosti.

| 3.61. | Podle pokynů Komise k plánům řízení na rok 2015 by generální ředitelství měla vytvořit obecné cíle s ukazateli dopadu (dlouhodobé) a specifické cíle s ukazateli výsledků (krátkodobé/střednědobé). Podle finančního nařízení by cíle generálních ředitelství měly být „SMART“ (50) (tj. konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené). |
| --- | --- |

3.61.

Podle pokynů Komise k plánům řízení na rok 2015 by generální ředitelství měla vytvořit obecné cíle s ukazateli dopadu (dlouhodobé) a specifické cíle s ukazateli výsledků (krátkodobé/střednědobé). Podle finančního nařízení by cíle generálních ředitelství měly být „SMART“ (50) (tj. konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené).

| 3.62. | V návaznosti na naše připomínky z předchozích let k jiným generálním ředitelstvím jsme zjistili, že u všech čtyř kontrolovaných GŘ bylo mnoho cílů (obecných i specifických) v plánech řízení a výročních zprávách o činnosti přímo převzato z politických nebo legislativních dokumentů, takže byly příliš rámcové na to, aby mohly být k užitku jako nástroje řízení (viz
  rámeček 3.5
  ). |
| --- | --- |

3.62.

V návaznosti na naše připomínky z předchozích let k jiným generálním ředitelstvím jsme zjistili, že u všech čtyř kontrolovaných GŘ bylo mnoho cílů (obecných i specifických) v plánech řízení a výročních zprávách o činnosti přímo převzato z politických nebo legislativních dokumentů, takže byly příliš rámcové na to, aby mohly být k užitku jako nástroje řízení (viz
  rámeček 3.5
  ).

| 3.62. | Od připomínek Účetního dvora týkajících se plánů řízení pro rok 2015 zavedla Komise změny cyklu strategického plánování a programování, zejména za účelem poskytnutí jasnějšího rámce pro odpovědnost Komise a její služby. S tímto novým přístupem budou plánovací dokumenty z roku 2016 zjednodušeny a zaměřeny na priority Komise a pravomoci generálních ředitelství, což jim umožní stanovit priority a předložit ucelený přehled výkonností s jasným rozlišením mezi přisouzením (u výsledků a výstupů, které jsou přímým důsledkem činnosti služeb Komise) a příspěvkem (situace, kdy činnost služeb Komise hraje roli v dosažení daného výsledku nebo dopadu) k politice EU na vysoké úrovni a výsledkům výdajových programů.

  Strategický plán představí nový přístup přenášející důraz z krátkodobého plánování na dlouhodobou strategickou perspektivu, což umožní generálním ředitelstvím sladit své konkrétní cíle s dlouhodobými cíli definovanými Komisí. Výstupy operačních plánů pro každé generální ředitelství na nadcházející rok jsou uvedeny v plánu řízení. |
| --- | --- |

3.62.

Strategický plán představí nový přístup přenášející důraz z krátkodobého plánování na dlouhodobou strategickou perspektivu, což umožní generálním ředitelstvím sladit své konkrétní cíle s dlouhodobými cíli definovanými Komisí. Výstupy operačních plánů pro každé generální ředitelství na nadcházející rok jsou uvedeny v plánu řízení.

Rámeček 3.5 –   Příklady cílů nevhodných pro účely řízení

GŘ CLIMA: Cíl „zajistit investice pro záležitosti týkající se klimatu“ není konkrétní, protože neudává objem potřebných investic, a není časově vymezený, protože nestanoví lhůtu pro jeho dosažení.

DG ENV: „Přeměnit EU na zelené a konkurenceschopné hospodářství účinně využívající zdroje“ je nastaven jako konkrétní cíl. Nedefinuje přesně, co který pojem znamená, ani nestanoví, jak cíle dosáhnout.

Rámeček 3.5 –
     
  Příklady cílů, které nejsou vhodné pro účely řízení

GŘ CLIMA – Objem a časová lhůta jsou definovány jako cíle a měřicí ukazatele se jednoznačně týkají programu LIFE v období 2014–2020 (podprogram pro oblast klimatu).

GŘ ENV – Komise poznamenává, že způsob, jakým má být cíle dosaženo, je stanoven na stránkách 9 a 10 strategického plánu pro období 2016–2020 generálního ředitelství pro životní prostředí a ukazatele pro měření pokroku jsou stanoveny na stránkách 19 až 21 stejného dokumentu.

| 3.63. | Celkově jsme zkoumali 19 cílů, z nichž pouze čtyři splňovaly všechna kritéria SMART. Tento výsledek je podobný našim zjištěním v předchozích letech. Ačkoli kontrolované cíle byly relevantní pro oblast politik, v níž daná generální ředitelství působí, ukazatele k daným cílům v mnoha případech vyčerpávajícím způsobem neměří všechny aspekty na vhodné úrovni. |
| --- | --- |

3.63.

Celkově jsme zkoumali 19 cílů, z nichž pouze čtyři splňovaly všechna kritéria SMART. Tento výsledek je podobný našim zjištěním v předchozích letech. Ačkoli kontrolované cíle byly relevantní pro oblast politik, v níž daná generální ředitelství působí, ukazatele k daným cílům v mnoha případech vyčerpávajícím způsobem neměří všechny aspekty na vhodné úrovni.

| 3.64. | Výběr ukazatelů by měl být založen například na relevantnosti, měřitelnosti a dostupnosti včasných a spolehlivých údajů o výkonnosti. Ukazatele by měly v nejvyšší možné míře splňovat kritéria RACER (51). Ukazatele měřící efekty, na něž mají generální ředitelství omezený vliv, by měly být doplněny jinými, které měří přímo činnosti generálních ředitelství. |
| --- | --- |

3.64.

Výběr ukazatelů by měl být založen například na relevantnosti, měřitelnosti a dostupnosti včasných a spolehlivých údajů o výkonnosti. Ukazatele by měly v nejvyšší možné míře splňovat kritéria RACER (51). Ukazatele měřící efekty, na něž mají generální ředitelství omezený vliv, by měly být doplněny jinými, které měří přímo činnosti generálních ředitelství.

| 3.65. | Všechna čtyři generální ředitelství mají ke každému cíli stanoven alespoň jeden ukazatel výkonnosti, který má řídícím pracovníkům napomoci s monitorováním, vyhodnocováním a vykazováním výsledků. Z přezkoumávaných 58 ukazatelů v těchto generálních ředitelstvích splňovalo všechna kritéria RACER 28 ukazatelů. V porovnání se stavem, který jsme uváděli v předchozích letech, se jedná o zlepšení. Podobně jako v předchozích letech jsme ovšem u ukazatelů zjistili určité nedostatky (viz
  rámeček 3.6
  ). |
| --- | --- |

3.65.

Všechna čtyři generální ředitelství mají ke každému cíli stanoven alespoň jeden ukazatel výkonnosti, který má řídícím pracovníkům napomoci s monitorováním, vyhodnocováním a vykazováním výsledků. Z přezkoumávaných 58 ukazatelů v těchto generálních ředitelstvích splňovalo všechna kritéria RACER 28 ukazatelů. V porovnání se stavem, který jsme uváděli v předchozích letech, se jedná o zlepšení. Podobně jako v předchozích letech jsme ovšem u ukazatelů zjistili určité nedostatky (viz
  rámeček 3.6
  ).

Rámeček 3.6 –   Příklad problémů s ukazateli

Ukazatele prezentované jako ukazatele výsledků byly ve skutečnosti orientovány na vstupy, např. „celkové investice do výroby obnovitelné energie“ v GŘ AGRI – tento ukazatel měří činnost přímo realizovanou danou intervencí místo toho, aby se zaměřoval na zvýšení obnovitelné energie prostřednictvím investice.

Rámeček 3.6 –
     
  Příklad problémů s ukazateli

Tento ukazatel zohledňuje nejen vstupy EZFRV, ale také národní a soukromé příspěvky k operacím. Proto poskytuje údaje o spouštěcích dopadech příspěvků EU/jednotlivých zemí na příspěvky soukromé u operací přímo zaměřených na cíl obnovitelné energie. Vyčíslitelný cíl pro rok 2023 je stanoven ex ante členskými státy na základě analýzy potřeb programové oblasti a má být dosažen prostřednictvím konzistentní strategie. Navíc, a to především, je tento ukazatel doplněn ukazatelem výsledků „obnovitelná energie vyrobená z podporovaných projektů“, který budou hodnotitelé měřit v letech 2017, 2019 a při hodnocení ex post (2024). Společně poskytnou tyto dva ukazatele kompletní obrázek o dosažených výsledcích.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ČÁST 3 – VÝSLEDKY AUDITŮ VÝKONNOSTI PROVEDENÝCH ÚČETNÍM DVOREM

Zvláštní zprávy za rok 2015 a další výstupy týkající se výkonnosti

| 3.66. | V našich zvláštních zprávách se zkoumá, zda jsou u výdajů Evropské unie uplatňovány zásady řádného finančního řízení. V rámci své strategie na období 2013–2017 (52) každoročně stanovíme několik priorit, na které se hodláme zaměřit (53). Témata pro zvláštní zprávy vybíráme na základě celé škály kritérií, jako je například objem příjmů či výdajů v dané oblasti, rizika pro řádné finanční řízení a míra zájmu zainteresovaných stran. V roce 2015 jsme přijali (54) 25 zvláštních zpráv, jejichž seznam je uveden v 
  příloze 3.1
  . |
| --- | --- |

3.66.

V našich zvláštních zprávách se zkoumá, zda jsou u výdajů Evropské unie uplatňovány zásady řádného finančního řízení. V rámci své strategie na období 2013–2017 (52) každoročně stanovíme několik priorit, na které se hodláme zaměřit (53). Témata pro zvláštní zprávy vybíráme na základě celé škály kritérií, jako je například objem příjmů či výdajů v dané oblasti, rizika pro řádné finanční řízení a míra zájmu zainteresovaných stran. V roce 2015 jsme přijali (54) 25 zvláštních zpráv, jejichž seznam je uveden v 
  příloze 3.1
  .

| 3.67. | Náš přístup k auditu výkonnosti se přirozeně vyvíjí a odráží měnící se okolnosti, v nichž EU funguje. V této výroční zprávě upozorňujeme na některé způsoby, jimiž naše zvláštní zprávy za rok 2015 zohledňují tyto změny: vypracovali jsme sérii zpráv, které zkoumají různé aspekty finanční krize, sérii zpráv o chronickém problému nezaměstnanosti mladých lidí a také zprávy o vývoji v oblasti změny klimatu a životního prostředí. |
| --- | --- |

3.67.

Náš přístup k auditu výkonnosti se přirozeně vyvíjí a odráží měnící se okolnosti, v nichž EU funguje. V této výroční zprávě upozorňujeme na některé způsoby, jimiž naše zvláštní zprávy za rok 2015 zohledňují tyto změny: vypracovali jsme sérii zpráv, které zkoumají různé aspekty finanční krize, sérii zpráv o chronickém problému nezaměstnanosti mladých lidí a také zprávy o vývoji v oblasti změny klimatu a životního prostředí.

Reakce EU na finanční krizi

| 3.68. | Finanční krize a později krize státního dluhu, která nastala v období 2007–2008, má pro Evropu a členské státy EU dalekosáhlé důsledky a Unie jako celek na ně reagovala řadou opatření (55). |
| --- | --- |

3.68.

Finanční krize a později krize státního dluhu, která nastala v období 2007–2008, má pro Evropu a členské státy EU dalekosáhlé důsledky a Unie jako celek na ně reagovala řadou opatření (55).

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 3.69. | V roce 2015 jsme zveřejnili na toto téma tři zprávy. Naše zpráva o finanční pomoci zemím, které se potýkají s obtížemi, je komplexní analýzou toho, jak Komise řídila finanční pomoc poskytovanou pěti členským státům: Maďarsku, Lotyšsku, Rumunsku, Irsku a Portugalsku (56). Dospěli jsme k celé řadě závěrů a upozornili jsme na skutečnost, že určité varovné signály před krizí zůstaly v Komisi bez povšimnutí, v důsledku čehož Komise nebyla připravena, když začaly přicházet žádosti o finanční pomoc. Výkonnost Komise při mobilizaci zdrojů na řešení krize byla smíšená, přestože Komise byla celkově úspěšná, pokud jde o emise dluhopisů jménem EU k pokrytí potřeb financování. Dopad opatření Komise byl takový, že členské státy většinou splnily své cíle v oblasti deficitu a zpravidla pokračovaly v reformách, které programové podmínky odstartovaly. Předložili jsme devět doporučení, která se týkají všech aspektů této záležitosti. |
| --- | --- |

3.69.

V roce 2015 jsme zveřejnili na toto téma tři zprávy. Naše zpráva o finanční pomoci zemím, které se potýkají s obtížemi, je komplexní analýzou toho, jak Komise řídila finanční pomoc poskytovanou pěti členským státům: Maďarsku, Lotyšsku, Rumunsku, Irsku a Portugalsku (56). Dospěli jsme k celé řadě závěrů a upozornili jsme na skutečnost, že určité varovné signály před krizí zůstaly v Komisi bez povšimnutí, v důsledku čehož Komise nebyla připravena, když začaly přicházet žádosti o finanční pomoc. Výkonnost Komise při mobilizaci zdrojů na řešení krize byla smíšená, přestože Komise byla celkově úspěšná, pokud jde o emise dluhopisů jménem EU k pokrytí potřeb financování. Dopad opatření Komise byl takový, že členské státy většinou splnily své cíle v oblasti deficitu a zpravidla pokračovaly v reformách, které programové podmínky odstartovaly. Předložili jsme devět doporučení, která se týkají všech aspektů této záležitosti.

| 3.69. | Rozsah a povaha globální finanční krize z let 2007–2008 byly naprosto bezprecedentní. Krize ukázala, že rámec pro dozor ne zcela vyhovoval při určování rizik u základních fiskálních situací v dobách nebývalých finančních krizí. To upozornilo na potřebu širšího přístupu k dozoru v bankovním sektoru a na širší makroekonomické úrovni. Ve chvíli, kdy si země žádaly o pomoc, probíhalo zákulisní monitorování zhoršující se situace a Komise byla v těsném kontaktu s vnitrostátními orgány. Reakce na krizi byla okamžitá a komplexní. Přes akutní nedostatek pracovních zdrojů a náročný proces osvojování si znalostí byla Komise úspěšná v rychlém plnění všech svých nových programových povinností, a to nejen ve vydávání dluhopisů pro účely plnění finančních potřeb ve všech případech. To Účetní dvůr ocenil, což znamená, že se jedná o úspěch. Všechny programy dosáhly svých stěžejních ekonomických cílů. Doporučení auditu se u řízení programů Komisí zaměřují na procesní hledisko, hledisko přijímání rozhodnutí a hledisko vedení záznamů a Komise přijala, nebo částečně přijala, všechna doporučení. |
| --- | --- |

3.69.

| 3.70. | Řecko bylo jedním z členských států nejvíce spojovaných s finanční krizí. Vydali jsme proto zprávu zvlášť zaměřenou na podporu, kterou Komise Řecku poskytla na realizaci finanční reformy (57). Dospěli jsme k názoru, že „pracovní skupina pro Řecko“, kterou Komise zřídila jako útvar pro poskytnutí této podpory, celkově naplnila svůj mandát při poskytování pomoci v souladu s požadavky řeckých ekonomických ozdravných programů. Pokud jde o vliv skupiny na pokrok reforem, objevily se však nedostatky a výsledky byly smíšené. |
| --- | --- |

3.70.

Řecko bylo jedním z členských států nejvíce spojovaných s finanční krizí. Vydali jsme proto zprávu zvlášť zaměřenou na podporu, kterou Komise Řecku poskytla na realizaci finanční reformy (57). Dospěli jsme k názoru, že „pracovní skupina pro Řecko“, kterou Komise zřídila jako útvar pro poskytnutí této podpory, celkově naplnila svůj mandát při poskytování pomoci v souladu s požadavky řeckých ekonomických ozdravných programů. Pokud jde o vliv skupiny na pokrok reforem, objevily se však nedostatky a výsledky byly smíšené.

| 3.70. | Komise uznává, že dopad technické pomoci na celkový pokrok reforem byl smíšený. Na tuto situaci je třeba nahlížet v širším politickém kontextu s přihlédnutím k rozdělení pravomocí mezi členské státy a orgány Evropské unie. Provádění (strukturálních) reforem bylo a zůstává v odpovědnosti řeckých úřadů, a současně byla řeckým úřadům v případě žádosti k dispozici pro poradenství/pomoc „pracovní skupina pro Řecko“. |
| --- | --- |

3.70.

| 3.71. | Role ratingových agentur nabyla v důsledku krize na významu, což vedlo ke zřízení Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) v roce 2011. Naše zpráva o dohledu EU nad ratingovými agenturami (58) byla proto důležitým příspěvkem k účinnějšímu řízení v této oblasti. Dospěli jsme k závěru, že orgán ESMA v krátké době položil dobrý základ pro plnění své dohledové role, ale že stále zůstává prostor pro zlepšení, například pokud jde o vyjasnění metodických kritérií a přiměřenosti uveřejňovaných souhrnných statistických údajů a kontrol prováděných v souvislosti s údaji, které se hlásí do online archivu orgánu ESMA. |
| --- | --- |

3.71.

Role ratingových agentur nabyla v důsledku krize na významu, což vedlo ke zřízení Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) v roce 2011. Naše zpráva o dohledu EU nad ratingovými agenturami (58) byla proto důležitým příspěvkem k účinnějšímu řízení v této oblasti. Dospěli jsme k závěru, že orgán ESMA v krátké době položil dobrý základ pro plnění své dohledové role, ale že stále zůstává prostor pro zlepšení, například pokud jde o vyjasnění metodických kritérií a přiměřenosti uveřejňovaných souhrnných statistických údajů a kontrol prováděných v souvislosti s údaji, které se hlásí do online archivu orgánu ESMA.

Nezaměstnanost mladých lidí

| 3.72. | Chronická nezaměstnanost mladých lidí je velkým problémem řady členských států a patřila k tématům, která jsme určili za prioritu naší práce v roce 2015. V roce 2013 Rada v reakci na toto téma doporučila členským státům zavést „záruku pro mladé lidi“, která by kombinovala financování EU s vnitrostátním financováním. V rámci této záruky by mladí lidé měli do čtyř měsíců od doby, kdy ukončí své vzdělání nebo ztratí zaměstnání, najít nabídku „kvalitního“ zaměstnání nebo školení, které jim pomůže najít si práci v budoucnu. V naší zprávě týkající se tohoto tématu (59) jsme zjistili, že Komise včas poskytovala členským státům vhodnou podporu se zřízením systémů záruk, ale upozornili jsme na možná rizika, která by mohla ovlivnit úspěšnost systémů: přiměřenost celkového financování, jak definovat kvalitní nabídku a způsob, jakým Komise monitoruje a vykazuje výsledky. |
| --- | --- |

3.72.

Chronická nezaměstnanost mladých lidí je velkým problémem řady členských států a patřila k tématům, která jsme určili za prioritu naší práce v roce 2015. V roce 2013 Rada v reakci na toto téma doporučila členským státům zavést „záruku pro mladé lidi“, která by kombinovala financování EU s vnitrostátním financováním. V rámci této záruky by mladí lidé měli do čtyř měsíců od doby, kdy ukončí své vzdělání nebo ztratí zaměstnání, najít nabídku „kvalitního“ zaměstnání nebo školení, které jim pomůže najít si práci v budoucnu. V naší zprávě týkající se tohoto tématu (59) jsme zjistili, že Komise včas poskytovala členským státům vhodnou podporu se zřízením systémů záruk, ale upozornili jsme na možná rizika, která by mohla ovlivnit úspěšnost systémů: přiměřenost celkového financování, jak definovat kvalitní nabídku a způsob, jakým Komise monitoruje a vykazuje výsledky.

| 3.72. | S ohledem na tři možná rizika, která mohou ovlivnit úspěch systému záruk pro mladé lidi, uvedená Účetním dvorem, je komise téhož názoru a současně upozorňuje na to, že:






  — | investice do systému záruk pro mladé lidi jsou pro EU nezbytné za účelem zachování budoucího růstového potenciálu. Již nyní je k dispozici značná finanční podpora EU, ale aby se mohl systém záruk pro mladé lidi stát skutečností, musí členské státy ve svých vnitrostátních rozpočtech upřednostnit opatření pro zaměstnanost mladých lidí; |
| --- | --- | --- |

3.72.

—

investice do systému záruk pro mladé lidi jsou pro EU nezbytné za účelem zachování budoucího růstového potenciálu. Již nyní je k dispozici značná finanční podpora EU, ale aby se mohl systém záruk pro mladé lidi stát skutečností, musí členské státy ve svých vnitrostátních rozpočtech upřednostnit opatření pro zaměstnanost mladých lidí;

| — | „kvalita“ je základním prvkem pro provádění systému záruk pro mladé lidi. Komise bude dále podporovat důraz na „kvalitní“ nabídky a bude členským státům poskytovat další podporu; |
| --- | --- |

—

„kvalita“ je základním prvkem pro provádění systému záruk pro mladé lidi. Komise bude dále podporovat důraz na „kvalitní“ nabídky a bude členským státům poskytovat další podporu;

| — | pro účely definování společného monitorovacího rámce byl nutný zdlouhavý proces hledání shody. Monitorovací činnost poskytne Komisi podklady pro hodnocení provádění systému záruk pro mladé lidi v rámci příštích evropských semestrů a pro zprávu za rok 2016 o provádění programů určených Evropskému parlamentu a Radě prostřednictvím vhodných kanálů. |
| --- | --- |

—

pro účely definování společného monitorovacího rámce byl nutný zdlouhavý proces hledání shody. Monitorovací činnost poskytne Komisi podklady pro hodnocení provádění systému záruk pro mladé lidi v rámci příštích evropských semestrů a pro zprávu za rok 2016 o provádění programů určených Evropskému parlamentu a Radě prostřednictvím vhodných kanálů.

| 3.73. | Posléze jsme se v roce 2015 k tématu této zprávy vrátili ve zprávě zabývající se podporou Komise pro akční týmy pro mladé lidi (60), což je iniciativa, která sdružuje vnitrostátní odborníky a odborníky Komise v osmi členských státech s nejvyšší mírou nezaměstnanosti mladých (61). Dospěli jsme k závěru, že účinnost poradenské podpory, kterou Komise poskytovala členským státům v souvislosti s iniciativou „Akční týmy pro mladé lidi“, byla omezena mírou a kvalitou informací, které Komise měla k dispozici o tom, jak stávající opatření ESF nebo vnitrostátní opatření pro nezaměstnané mladé lidi fungují v praxi. Komise se navíc při posuzování změn operačních programů navržených členskými státy zaměřila především na rozpočtová hlediska, nikoliv na to, zda prostředky ESF byly využity tím nejlepším způsobem. |
| --- | --- |

3.73.

Posléze jsme se v roce 2015 k tématu této zprávy vrátili ve zprávě zabývající se podporou Komise pro akční týmy pro mladé lidi (60), což je iniciativa, která sdružuje vnitrostátní odborníky a odborníky Komise v osmi členských státech s nejvyšší mírou nezaměstnanosti mladých (61). Dospěli jsme k závěru, že účinnost poradenské podpory, kterou Komise poskytovala členským státům v souvislosti s iniciativou „Akční týmy pro mladé lidi“, byla omezena mírou a kvalitou informací, které Komise měla k dispozici o tom, jak stávající opatření ESF nebo vnitrostátní opatření pro nezaměstnané mladé lidi fungují v praxi. Komise se navíc při posuzování změn operačních programů navržených členskými státy zaměřila především na rozpočtová hlediska, nikoliv na to, zda prostředky ESF byly využity tím nejlepším způsobem.

| 3.73. | Komise aktivně využila všech jí dostupných nástrojů v rámci platného právního rámce, aby dosáhla cílů iniciativy akčních týmů pro mladé lidi a podávala o nich zprávy.

  Podle názoru Komise splnila iniciativa ATML politická očekávání, která Evropská rada stanovila ve svých závěrech ze zasedání dne 30. ledna 2012. Hlavním cílem společných akčních týmů pro mladé lidi, včasné iniciativy ad hoc, byla mobilizace nástrojů EU a vnitrostátních nástrojů, včetně strukturálních fondů, a projednání politických reforem, které budou zahrnuty do plánů zaměstnanosti mladých osob. Týmy měly „vyburcovat k akci“ zvýšením informovanosti na nejvyšší politické úrovni, upozorněním na naléhavost problému a posílením řízení, přičemž neměly být vytvořeny dodatečné správní a/nebo právní postupy. |
| --- | --- |

3.73.

Podle názoru Komise splnila iniciativa ATML politická očekávání, která Evropská rada stanovila ve svých závěrech ze zasedání dne 30. ledna 2012. Hlavním cílem společných akčních týmů pro mladé lidi, včasné iniciativy ad hoc, byla mobilizace nástrojů EU a vnitrostátních nástrojů, včetně strukturálních fondů, a projednání politických reforem, které budou zahrnuty do plánů zaměstnanosti mladých osob. Týmy měly „vyburcovat k akci“ zvýšením informovanosti na nejvyšší politické úrovni, upozorněním na naléhavost problému a posílením řízení, přičemž neměly být vytvořeny dodatečné správní a/nebo právní postupy.

Životní prostředí, energetika a klimatické změny

| 3.74. | Životní prostředí a změna klimatu spolu se svými dopady na politiky EU v řadě dalších oblastí, jako je zemědělství a energetika, je jednou z globálních výzev, na které se zaměřujeme v naší strategii 2013–2017. Proto jsme v naší zvláštní zprávě o čistírnách městských odpadních vod v povodí Dunaje financovaných EU zkoumali, zda podpora EU pomáhala členským státům dosáhnout cílů v oblasti politiky odpadních vod (62), neboť jde o klíčový prvek úspěšné environmentální politiky. Dospěli jsme k závěru, že finanční podpora EU sice při pokroku v oblasti odvádění odpadních vod a jejich čištění hrála důležitou úlohu, ale ke splnění příslušných lhůt to nestačilo. |
| --- | --- |

3.74.

Životní prostředí a změna klimatu spolu se svými dopady na politiky EU v řadě dalších oblastí, jako je zemědělství a energetika, je jednou z globálních výzev, na které se zaměřujeme v naší strategii 2013–2017. Proto jsme v naší zvláštní zprávě o čistírnách městských odpadních vod v povodí Dunaje financovaných EU zkoumali, zda podpora EU pomáhala členským státům dosáhnout cílů v oblasti politiky odpadních vod (62), neboť jde o klíčový prvek úspěšné environmentální politiky. Dospěli jsme k závěru, že finanční podpora EU sice při pokroku v oblasti odvádění odpadních vod a jejich čištění hrála důležitou úlohu, ale ke splnění příslušných lhůt to nestačilo.

| 3.75. | Jiná zpráva vydaná později v roce 2015 se rovněž zabývala různými hledisky kvality vody v povodí Dunaje: pokrok týchž čtyř členských států při plnění rámcové směrnice o vodě (63), jejímž hlavním cílem od roku 2000 bylo dosáhnout dobré kvality vody do roku 2015 (s některými možnými výjimkami). Dospěli jsme k závěru, že provádění opatření spolufinancovaných EU nevedlo k velkému zlepšení kvality vod. Zavedení plánů povodí jako nástroje integrovaného vodohospodářství bylo sice skutečně jednou ze silných stránek směrnice, ale v praxi měly plány členských států nedostatky, zejména při identifikaci faktorů znečištění a stanovování nápravných opatření. |
| --- | --- |

3.75.

Jiná zpráva vydaná později v roce 2015 se rovněž zabývala různými hledisky kvality vody v povodí Dunaje: pokrok týchž čtyř členských států při plnění rámcové směrnice o vodě (63), jejímž hlavním cílem od roku 2000 bylo dosáhnout dobré kvality vody do roku 2015 (s některými možnými výjimkami). Dospěli jsme k závěru, že provádění opatření spolufinancovaných EU nevedlo k velkému zlepšení kvality vod. Zavedení plánů povodí jako nástroje integrovaného vodohospodářství bylo sice skutečně jednou ze silných stránek směrnice, ale v praxi měly plány členských států nedostatky, zejména při identifikaci faktorů znečištění a stanovování nápravných opatření.

| 3.76. | Pokud jde o další témata, prověřovali jsme systém EU pro obchodování s emisemi (ETS) (64). Tento systém je základním pilířem politiky EU v boji proti změně klimatu a jeho účelem je omezit emise skleníkových plynů nákladově efektivním a ekonomicky účinným způsobem. Dospěli jsme k závěru, že řízení tohoto systému ze strany Komise a členských států nebylo ve všech ohledech vyhovující. Řízení komplikovaly určité problémy týkající se spolehlivosti rámce na ochranu integrity systému, jako absence dohledu nad trhem s povolenkami, a dále po první přípravné fázi významné nedostatky při provádění druhé fáze systému v období 2008–2012. |
| --- | --- |

3.76.

Pokud jde o další témata, prověřovali jsme systém EU pro obchodování s emisemi (ETS) (64). Tento systém je základním pilířem politiky EU v boji proti změně klimatu a jeho účelem je omezit emise skleníkových plynů nákladově efektivním a ekonomicky účinným způsobem. Dospěli jsme k závěru, že řízení tohoto systému ze strany Komise a členských států nebylo ve všech ohledech vyhovující. Řízení komplikovaly určité problémy týkající se spolehlivosti rámce na ochranu integrity systému, jako absence dohledu nad trhem s povolenkami, a dále po první přípravné fázi významné nedostatky při provádění druhé fáze systému v období 2008–2012.

| 3.76. | Komise je zavázána pokračovat ve zlepšování systému EU pro obchodování s emisemi a bude řešit nedostatky, na které auditoři upozornili. Členské státy provedou řadu doporučení.

  Mnoho připomínek Evropského účetního dvora bylo charakteristických pro období 2008–2012 (fáze 2) a z větší části byly tyto vyřešeny v současných pravidlech pro období 2013–2020 (fáze 3).


  Od vypracování auditní zprávy byl předložen nový legislativní návrh týkající se systému pro obchodování s emisemi (65) (provádění cílů pro období do roku 2030 v oblasti klimatu a energetiky po závěrech Evropské rady z října 2014). |
| --- | --- |

3.76.

Mnoho připomínek Evropského účetního dvora bylo charakteristických pro období 2008–2012 (fáze 2) a z větší části byly tyto vyřešeny v současných pravidlech pro období 2013–2020 (fáze 3).

Od vypracování auditní zprávy byl předložen nový legislativní návrh týkající se systému pro obchodování s emisemi (65) (provádění cílů pro období do roku 2030 v oblasti klimatu a energetiky po závěrech Evropské rady z října 2014).

| 3.77. | Zveřejnili jsme také zprávu o bezpečnosti dodávek energie a rozvoji vnitřního trhu s energií v EU (66). Zjistili jsme, že cíle EU dokončit vnitřní trh s energií do roku 2014 nebylo dosaženo. Energetická infrastruktura v Evropě obecně není vhodně koncipována pro plně integrované trhy, a proto v současné době účinně nezajišťuje bezpečnost dodávek energie. Finanční podpora z rozpočtu EU v oblasti energetické infrastruktury přispívá k vnitřnímu trhu s energií a k bezpečnosti dodávek energie jen v omezené míře. |
| --- | --- |

3.77.

Zveřejnili jsme také zprávu o bezpečnosti dodávek energie a rozvoji vnitřního trhu s energií v EU (66). Zjistili jsme, že cíle EU dokončit vnitřní trh s energií do roku 2014 nebylo dosaženo. Energetická infrastruktura v Evropě obecně není vhodně koncipována pro plně integrované trhy, a proto v současné době účinně nezajišťuje bezpečnost dodávek energie. Finanční podpora z rozpočtu EU v oblasti energetické infrastruktury přispívá k vnitřnímu trhu s energií a k bezpečnosti dodávek energie jen v omezené míře.

| 3.77. | Komise přijímá konkrétní kroky vedoucí k odstranění zbývajících tržních překážek na vnitřním trhu s energií, zejména prostřednictvím rámců regionálních spolupráce začleňujících různé členské státy, a v kontextu přípravy svojí iniciativy o uspořádání trhu. S ohledem na infrastrukturu upozorňujeme, že:






  a) | podle předpokladu bude energetickou infrastrukturu financovat trh, tj. tarify uživatelů schválené nezávislým regulačním orgánem; finanční podpora z rozpočtu EU by tedy měla být spíše výjimkou než pravidlem; |
| --- | --- | --- |

3.77.

a)

podle předpokladu bude energetickou infrastrukturu financovat trh, tj. tarify uživatelů schválené nezávislým regulačním orgánem; finanční podpora z rozpočtu EU by tedy měla být spíše výjimkou než pravidlem;

| b) | v případech, kdy byla finanční podpora přidělena, bylo značně posíleno zabezpečení dodávek. Dobrý příkladem jsou pobaltské státy, v nichž podpora klíčových projektů jak z programu EEPR, tak nástroje pro propojení Evropy, nejen posílila zabezpečení dodávek elektřiny, ale pomohla také sbližování velkoobchodních cen. |
| --- | --- |

b)

v případech, kdy byla finanční podpora přidělena, bylo značně posíleno zabezpečení dodávek. Dobrý příkladem jsou pobaltské státy, v nichž podpora klíčových projektů jak z programu EEPR, tak nástroje pro propojení Evropy, nejen posílila zabezpečení dodávek elektřiny, ale pomohla také sbližování velkoobchodních cen.

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na doporučení ze zvláštních zpráv

| 3.78. | Sledování následných opatření přijatých v souvislosti s našimi auditními zprávami je nezbytnou součástí cyklu vyvozování odpovědnosti a pomáhá podporovat Komisi a členské státy v realizaci auditních doporučení. |
| --- | --- |

3.78.

Sledování následných opatření přijatých v souvislosti s našimi auditními zprávami je nezbytnou součástí cyklu vyvozování odpovědnosti a pomáhá podporovat Komisi a členské státy v realizaci auditních doporučení.

| 3.79. | Ve své zvláštní zprávě vydané v roce 2016 o kontrole opatření přijatých v návaznosti na doporučení ze zvláštních zpráv z roku 2014 (67) jsme předložili řadu doporučení s návrhem, aby Komise sladila svou praxi s příslušnými standardy vnitřní kontroly. Komise tato doporučení přijala a souhlasila s přijetím nápravných opatření. |
| --- | --- |

3.79.

Ve své zvláštní zprávě vydané v roce 2016 o kontrole opatření přijatých v návaznosti na doporučení ze zvláštních zpráv z roku 2014 (67) jsme předložili řadu doporučení s návrhem, aby Komise sladila svou praxi s příslušnými standardy vnitřní kontroly. Komise tato doporučení přijala a souhlasila s přijetím nápravných opatření.

| 3.79-3.80. | Komise se zavázala, že zajistí, aby doporučení, která Účetní dvůr předložil ve svých zvláštních zprávách a Komise je přijala, byla systematicky realizována a jejich realizace kontrolována.

  Komise se domnívá, že její kontrolní opatření jsou v souladu s mezinárodními standardy kontroly a osvědčenými postupy.


  Komise se však zavázala řešit další problémy týkající se systému a postupů pro následná opatření v návaznosti na udělení absolutoria. |
| --- | --- |

3.79-3.80.

Komise se domnívá, že její kontrolní opatření jsou v souladu s mezinárodními standardy kontroly a osvědčenými postupy.

Komise se však zavázala řešit další problémy týkající se systému a postupů pro následná opatření v návaznosti na udělení absolutoria.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 3.80. | Posuzovali jsme, jakými následnými opatřeními Komise reagovala na vzorek 90 auditních doporučení z 11 našich zvláštních zpráv z období 2011–2012. Vzorek byl vybrán na základě řady kritérií (68). U 83 doporučení, která jsme mohli ověřit, jsme dospěli k závěru, že Komise plně realizovala 63 % z nich, 26 % realizovala ve většině ohledů, 10 % v některých ohledech a 1 % nebyla realizována. |
| --- | --- |

3.80.

Posuzovali jsme, jakými následnými opatřeními Komise reagovala na vzorek 90 auditních doporučení z 11 našich zvláštních zpráv z období 2011–2012. Vzorek byl vybrán na základě řady kritérií (68). U 83 doporučení, která jsme mohli ověřit, jsme dospěli k závěru, že Komise plně realizovala 63 % z nich, 26 % realizovala ve většině ohledů, 10 % v některých ohledech a 1 % nebyla realizována.

| 3.81. | Přestože je Komise naším hlavním kontrolovaným subjektem, často zjišťujeme, že řada záležitostí by mohla být nejlépe vyřešena orgány členských států nebo ve spolupráci s Komisí, protože většina výdajů EU spadá do sdíleného řízení s členskými státy. Ve svých zvláštních zprávách někdy také vydáváme doporučení určená členským státům obecně. Stejně tak můžeme doporučení adresovat přímo jednotlivým členským státům, i když to se stává málokdy (69). |
| --- | --- |

3.81.

Přestože je Komise naším hlavním kontrolovaným subjektem, často zjišťujeme, že řada záležitostí by mohla být nejlépe vyřešena orgány členských států nebo ve spolupráci s Komisí, protože většina výdajů EU spadá do sdíleného řízení s členskými státy. Ve svých zvláštních zprávách někdy také vydáváme doporučení určená členským státům obecně. Stejně tak můžeme doporučení adresovat přímo jednotlivým členským státům, i když to se stává málokdy (69).

Doporučení se členským státům oznamují, ale kvalita formálních následných opatření je různá

| 3.82. | U doporučení určených členským státům obecně máme pět možností, jak jim svá sdělení předložit (viz
  obrázek 3.7
  ). Zaprvé každá zpráva se zasílá nejvyšší kontrolní instituci (hlavní vnitrostátní kontrolní orgán). Zprávy se také předkládají Radě ke zvážení v rámci postupu udílení absolutoria a příležitostně také prostřednictvím prezentací pracovním skupinám Rady. Naše výroční zpráva o činnosti (která obsahuje detaily z našich zvláštních zpráv) se rovněž zasílá parlamentům každého členského státu a jednotliví členové Účetního dvora mohou na konkrétní zprávy upozornit národní parlamenty nebo jejich výbory během jednání s národním parlamentem. Naše doporučení se členským státům předávají rovněž prostřednictvím pokynů Komise a školení. |
| --- | --- |

3.82.

U doporučení určených členským státům obecně máme pět možností, jak jim svá sdělení předložit (viz
  obrázek 3.7
  ). Zaprvé každá zpráva se zasílá nejvyšší kontrolní instituci (hlavní vnitrostátní kontrolní orgán). Zprávy se také předkládají Radě ke zvážení v rámci postupu udílení absolutoria a příležitostně také prostřednictvím prezentací pracovním skupinám Rady. Naše výroční zpráva o činnosti (která obsahuje detaily z našich zvláštních zpráv) se rovněž zasílá parlamentům každého členského státu a jednotliví členové Účetního dvora mohou na konkrétní zprávy upozornit národní parlamenty nebo jejich výbory během jednání s národním parlamentem. Naše doporučení se členským státům předávají rovněž prostřednictvím pokynů Komise a školení.

Obrázek 3.7 –   Sdělování zjištění členským státům

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 3.83. | Prozatím však máme relativně málo informací o dopadu tohoto úsilí o komunikaci v členských státech. Proto jsme v platebních agenturách, na ministerstvech a v NKI členských států provedli průzkum o následných opatření přijatých v návaznosti na naše doporučení (70). Dotazník vyplnila také čtyři generální ředitelství Komise. |
| --- | --- |

3.83.

Prozatím však máme relativně málo informací o dopadu tohoto úsilí o komunikaci v členských státech. Proto jsme v platebních agenturách, na ministerstvech a v NKI členských států provedli průzkum o následných opatření přijatých v návaznosti na naše doporučení (70). Dotazník vyplnila také čtyři generální ředitelství Komise.

| 3.84. | Potvrdilo se tak, že naše doporučení se skutečně dostanou až na úroveň členských států, přičemž dotazník doložil, že naše sdělení byla obdržena z jednoho nebo více uvedených komunikačních kanálů. Z hlediska dopadu 80 % respondentů uvedlo, že má alespoň „určité povědomí“ o našich zprávách na úrovni členských států. Avšak pouze 13 % respondentů odpovědělo, že v jejich členském státě existuje koordinovaný proces přijímání opatření v návaznosti na všechna naše doporučení. Pokud jde o přijatá následná opatření, 38 % dotazovaných uvedlo, že se přijímají jen u určitých témat, a 49 % uvedlo, že v tomto směru neexistuje žádný formální postup. Přesto některé členské státy poskytly konkrétní příklady začlenění našich doporučení do vnitrostátních politik a praxe, zejména v oblasti přírodních zdrojů (viz
  rámeček 3.8
  ). |
| --- | --- |

3.84.

Potvrdilo se tak, že naše doporučení se skutečně dostanou až na úroveň členských států, přičemž dotazník doložil, že naše sdělení byla obdržena z jednoho nebo více uvedených komunikačních kanálů. Z hlediska dopadu 80 % respondentů uvedlo, že má alespoň „určité povědomí“ o našich zprávách na úrovni členských států. Avšak pouze 13 % respondentů odpovědělo, že v jejich členském státě existuje koordinovaný proces přijímání opatření v návaznosti na všechna naše doporučení. Pokud jde o přijatá následná opatření, 38 % dotazovaných uvedlo, že se přijímají jen u určitých témat, a 49 % uvedlo, že v tomto směru neexistuje žádný formální postup. Přesto některé členské státy poskytly konkrétní příklady začlenění našich doporučení do vnitrostátních politik a praxe, zejména v oblasti přírodních zdrojů (viz
  rámeček 3.8
  ).

Rámeček 3.8 –   Příklady osvěty a komunikace na úrovni členského státu

Ve zprávě „Nákladová efektivita podpory EU na rozvoj venkova určené pro neproduktivní investice v zemědělství“ (71) jsme doporučili, aby členské státy zavedly postupy zajišťující, aby náklady na podporu neproduktivních investic nepřekračovaly náklady na podobné druhy zboží, služeb či stavebních prací na trhu. Konkrétně by členské státy měly definovat vhodné referenční hodnoty a/nebo referenční náklady, s nimiž se budou náklady NPI v rámci správních kontrol členských států systematicky srovnávat. V reakci na toto doporučení jeden členský stát zavedl standardní ceny za řízení výsadby živých plotů.

Pro šíření doporučení Účetního dvora zpřístupňuje řídicí orgán jednoho členského státu zjištění Účetního dvora na své intranetové stránce věnované plnění programu rozvoje venkova, kde jsou zastoupeny všechny prováděcí subjekty a platební agentury.

V jednom členském státě ministerstvo zemědělství prostřednictvím souhrnné zprávy informuje platební agenturu, a je-li to potřeba, i ostatní zainteresované strany o našich hlavních zjištěních a doporučeních a celou zprávu uvádí v příloze.

Zdroj: vybrané odpovědi z průzkumu mezi NKI a platebními agenturami.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 3.85. | Tento průzkum ukazuje, že na úrovni členských států existuje přiměřené povědomí o našich doporučeních plynoucích z auditů výkonnosti. V tom, jaká jsou v návaznosti na ně přijímána formální opatření, jsou však velké rozdíly a k dispozici je jen málo důkazů o tom, k jakým změnám vnitrostátních politik a postupů v důsledku našich doporučení došlo. Je zřejmé, že způsoby, jak rozvíjet a distribuovat naše doporučení tak, aby měla maximální dopad na úrovni členských států, lze zlepšit. Na podzim roku 2016 Účetní dvůr vyzve kontaktní výbor, útvary Komise a Radu ke konzultaci o možných dalších opatřeních v členských státech v návaznosti na doporučení. |
| --- | --- |

3.85.

Tento průzkum ukazuje, že na úrovni členských států existuje přiměřené povědomí o našich doporučeních plynoucích z auditů výkonnosti. V tom, jaká jsou v návaznosti na ně přijímána formální opatření, jsou však velké rozdíly a k dispozici je jen málo důkazů o tom, k jakým změnám vnitrostátních politik a postupů v důsledku našich doporučení došlo. Je zřejmé, že způsoby, jak rozvíjet a distribuovat naše doporučení tak, aby měla maximální dopad na úrovni členských států, lze zlepšit. Na podzim roku 2016 Účetní dvůr vyzve kontaktní výbor, útvary Komise a Radu ke konzultaci o možných dalších opatřeních v členských státech v návaznosti na doporučení.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 3.86. | Horizont 2020 je ambiciózní program širokého zaměření, v němž jsou poprvé sloučeny dříve samostatné programy v oblasti výzkumu a inovací a který se vyznačuje důrazem na „společenské výzvy“. Mezi programem Horizont 2020 a hlavní strategií EU Evropa 2020 existují vazby na rámcové úrovni: dva ze tří ukazatelů programu Horizont 2020 jsou také ukazateli na rámcové úrovni strategie Evropa 2020. Tyto ukazatele však mají z hlediska sledování příspěvku programu Horizont 2020 ke strategii Evropa 2020 omezené využití (viz body 3.7 –3.17). |
| --- | --- |

3.86.

Horizont 2020 je ambiciózní program širokého zaměření, v němž jsou poprvé sloučeny dříve samostatné programy v oblasti výzkumu a inovací a který se vyznačuje důrazem na „společenské výzvy“. Mezi programem Horizont 2020 a hlavní strategií EU Evropa 2020 existují vazby na rámcové úrovni: dva ze tří ukazatelů programu Horizont 2020 jsou také ukazateli na rámcové úrovni strategie Evropa 2020. Tyto ukazatele však mají z hlediska sledování příspěvku programu Horizont 2020 ke strategii Evropa 2020 omezené využití (viz body 3.7 –3.17).

| 3.86. | Přestože Komise souhlasí, že se musí nadále zlepšovat, domnívá se, že její výkonnostní rámec již zaznamenává příspěvky programu Horizont 2020 a strategie Evropa 2020.

  Vysvětlení je k dispozici pod rámečkem 3.1 a v bodě 3.13.


  Rozpočet EU představuje v Evropě pouze malou část celkových výdajů na výzkum a inovace, a tak sám o sobě může k dosažení cílů strategie Evropa 2020 přispět jen malým dílem. Pokrok směrem ke strategii Evropa 2020 závisí na široké škále činností na úrovni EU a vnitrostátní úrovni, které nepředstavují pouze výdaje, a v nichž hrají členské státy základní roli.


  Příspěvek programu Horizont 2020 k úspěchu strategie Evropa 2020 je posílen interakcí s dalšími činnostmi na evropské a vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

3.86.

Vysvětlení je k dispozici pod rámečkem 3.1 a v bodě 3.13.

Rozpočet EU představuje v Evropě pouze malou část celkových výdajů na výzkum a inovace, a tak sám o sobě může k dosažení cílů strategie Evropa 2020 přispět jen malým dílem. Pokrok směrem ke strategii Evropa 2020 závisí na široké škále činností na úrovni EU a vnitrostátní úrovni, které nepředstavují pouze výdaje, a v nichž hrají členské státy základní roli.

Příspěvek programu Horizont 2020 k úspěchu strategie Evropa 2020 je posílen interakcí s dalšími činnostmi na evropské a vnitrostátní úrovni.

| 3.87. | Je třeba více vyjasnit vazby mezi deseti politickými prioritami Komise a strategií Evropa 2020/programem Horizont 2020. Tyto politické priority jsou odlišné od priorit strategie Evropa 2020, ale do jisté míry se překrývají. Není jasné, se kterým souborem priorit se má program Horizont 2020 nyní sladit, pokud jde o plánování, monitorování a vykazování. Existuje riziko, že se to týká i dalších oblastí činnosti EU (viz body 3.18–3.21). |
| --- | --- |

3.87.

Je třeba více vyjasnit vazby mezi deseti politickými prioritami Komise a strategií Evropa 2020/programem Horizont 2020. Tyto politické priority jsou odlišné od priorit strategie Evropa 2020, ale do jisté míry se překrývají. Není jasné, se kterým souborem priorit se má program Horizont 2020 nyní sladit, pokud jde o plánování, monitorování a vykazování. Existuje riziko, že se to týká i dalších oblastí činnosti EU (viz body 3.18–3.21).

| 3.87. | Politické priority Junckerovy Komise poskytují rámec pro vlastní příspěvek Komise k dosahování strategie Evropa 2020, která je ve společné odpovědnosti Unie a členských států. Tyto politické priority pomáhají Komisi v provádění finančních programů, ale jedná se o činnost zcela se doplňující se strategií Evropa 2020 a v souladu se základním právním rámcem programu Horizont 2020, který se nezměnil. |
| --- | --- |

3.87.

| 3.88. | Klíčovým faktorem úspěchu programu Horizont 2020 jsou účinné synergie a doplňkovost mezi vnitrostátními a evropskými programy pro výzkum a inovace. Naši partneři z nejvyšších kontrolních institucí Bulharska a Portugalska zjistili, že přestože v jejich státech se některé oblasti doplňují, na vnitrostátní úrovni existují i určité problémy (viz body 3.22 a 3.23). |
| --- | --- |

3.88.

Klíčovým faktorem úspěchu programu Horizont 2020 jsou účinné synergie a doplňkovost mezi vnitrostátními a evropskými programy pro výzkum a inovace. Naši partneři z nejvyšších kontrolních institucí Bulharska a Portugalska zjistili, že přestože v jejich státech se některé oblasti doplňují, na vnitrostátní úrovni existují i určité problémy (viz body 3.22 a 3.23).

| 3.89. | Právní rámec programu Horizont 2020 zavádí několik důležitých prvků řízení výkonnosti, jako jsou cíle a klíčové ukazatele výkonnosti. Jedná se o vítaný vývoj. Rámec však potřebuje dále rozpracovat; je třeba nastavit některé výchozí, průběžné a cílové hodnoty, některé cíle by měly být přehodnoceny tak, aby byly dostatečně ambiciózní; na některých ukazatelích se podepisuje nedostatek informací. Cíle definované v právních předpisech jsou ze své podstaty rámcové, nejsou však prostřednictvím pracovních programů a výzev promítnuty do cílů na nižší úrovni, které by byly užitečné pro řízení provozní výkonnosti. Komise nevyužívá pracovní programy a související výzvy v rámci programu Horizont 2020 k tomu, aby zvýšila důraz na výkonnost (viz body 3.27–3.38). |
| --- | --- |

3.89.

Právní rámec programu Horizont 2020 zavádí několik důležitých prvků řízení výkonnosti, jako jsou cíle a klíčové ukazatele výkonnosti. Jedná se o vítaný vývoj. Rámec však potřebuje dále rozpracovat; je třeba nastavit některé výchozí, průběžné a cílové hodnoty, některé cíle by měly být přehodnoceny tak, aby byly dostatečně ambiciózní; na některých ukazatelích se podepisuje nedostatek informací. Cíle definované v právních předpisech jsou ze své podstaty rámcové, nejsou však prostřednictvím pracovních programů a výzev promítnuty do cílů na nižší úrovni, které by byly užitečné pro řízení provozní výkonnosti. Komise nevyužívá pracovní programy a související výzvy v rámci programu Horizont 2020 k tomu, aby zvýšila důraz na výkonnost (viz body 3.27–3.38).

| 3.89. | Během schvalování právních předpisů programu Horizont 2020 byl výkonnostní rámec prodiskutován s legislativními orgány, a tyto právní předpisy jej také stanoví. Tento rámec obsahuje množství ukazatelů, které budou monitorovány v průběhu programu, v průběžných hodnoceních a hodnoceních ex post. Tento jednoznačný rámec je vylepšenou verzí předchozích rámcových programů.

  Pomocí tohoto výkonnostního rámce budou posouzeny výsledky a dopady pracovních programů, obecněji programu Horizont 2020.


  Dlouhodobá povaha výzkumu, časový rámec přípravy právních předpisů a překážky v oblasti dostupnosti některých údajů představují výzvy pro dokončení výkonnostního rámce a Komise souhlasí s tím, že je třeba neustále se zlepšovat. |
| --- | --- |

3.89.

Pomocí tohoto výkonnostního rámce budou posouzeny výsledky a dopady pracovních programů, obecněji programu Horizont 2020.

Dlouhodobá povaha výzkumu, časový rámec přípravy právních předpisů a překážky v oblasti dostupnosti některých údajů představují výzvy pro dokončení výkonnostního rámce a Komise souhlasí s tím, že je třeba neustále se zlepšovat.

| 3.90. | Cíle návrhů a grantových dohod, které jsme kontrolovali, byly zpravidla SMART, pokud to Komise vyžadovala. S výjimkou ERV uplatňující kritérium excelence se v procesu hodnocení návrhů kladl důraz na výkonnost. V grantových dohodách se od příjemců vyžaduje, aby Komisi předkládali informace pro potřeby agregování klíčových ukazatelů výkonnosti programu Horizont 2020. Používání širšího pojmu „očekávaný dopad“ místo „očekávaný výsledek“ však zvyšuje riziko, že informace poskytnuté v této souvislosti budou příliš obecné a nebude je možné přímo přiřadit k opatření financovanému z programu Horizont 2020, což může ztížit posouzení výkonnosti (viz body 3.39–3.43). |
| --- | --- |

3.90.

Cíle návrhů a grantových dohod, které jsme kontrolovali, byly zpravidla SMART, pokud to Komise vyžadovala. S výjimkou ERV uplatňující kritérium excelence se v procesu hodnocení návrhů kladl důraz na výkonnost. V grantových dohodách se od příjemců vyžaduje, aby Komisi předkládali informace pro potřeby agregování klíčových ukazatelů výkonnosti programu Horizont 2020. Používání širšího pojmu „očekávaný dopad“ místo „očekávaný výsledek“ však zvyšuje riziko, že informace poskytnuté v této souvislosti budou příliš obecné a nebude je možné přímo přiřadit k opatření financovanému z programu Horizont 2020, což může ztížit posouzení výkonnosti (viz body 3.39–3.43).

| 3.90. | Použití výrazu „očekávaný dopad“ raději než výrazu „výsledek“ je důsledkem toho, že právní předpisy programu Horizont 2020 předchází pokynům pro zlepšování právní úpravy. Při zvažování, které projety podpoří, se Komise snaží posoudit očekávané dopady projektů. Tato činnost nebude ovlivňovat monitorování ukazatelů, které byly stanoveny v právním předpisu, a které jsou základem výkonnostního rámce. |
| --- | --- |

3.90.

| 3.91. | Nedostatky v koncepci systému monitorování a vykazování programu Horizont 2020 znamenají, že Komise má omezenou možnost monitorovat výkonnost programu a podávat o ní zprávy: |
| --- | --- |

3.91.

Nedostatky v koncepci systému monitorování a vykazování programu Horizont 2020 znamenají, že Komise má omezenou možnost monitorovat výkonnost programu a podávat o ní zprávy:

| 3.91. | Komise se domnívá, že systém monitorování a vykazování programu Horizont 2020 je v porovnání se sedmým rámcovým programem obrovským zlepšením. Byly stanoveny jasné cíle a výkonnostní rámec, kompletně prodiskutován se zúčastněnými subjekty a legislativními orgány, byl v právním základě pevně zakotven.

  Komise si je vědoma některých zbývajících nedostatků a pracuje na jejich nápravě: |
| --- | --- |

3.91.

Komise si je vědoma některých zbývajících nedostatků a pracuje na jejich nápravě:

| a) | Stávající systém neumožňuje Komisi monitorovat a vykazovat v rámci programu Horizont 2020 výdaje a výkonnost jednotlivých složek výzkumu a vývoje a inovací odděleně (viz body 3.45–3.47). |
| --- | --- |

a)

Stávající systém neumožňuje Komisi monitorovat a vykazovat v rámci programu Horizont 2020 výdaje a výkonnost jednotlivých složek výzkumu a vývoje a inovací odděleně (viz body 3.45–3.47).

| a) | Komise se nedomnívá, že výdaje na výzkum a inovace je třeba vykazovat zvlášť, nevyžadují to právní předpisy a je to v rozporu s úsilím probíhajícím v rámci programu Horizont 2020 k překonání rozdílů mezi výzkumem a inovacemi. |
| --- | --- |

a)

Komise se nedomnívá, že výdaje na výzkum a inovace je třeba vykazovat zvlášť, nevyžadují to právní předpisy a je to v rozporu s úsilím probíhajícím v rámci programu Horizont 2020 k překonání rozdílů mezi výzkumem a inovacemi.

| b) | Příspěvek programu Horizont 2020 ke strategii Evropa 2020 je náležitě zakotven v rozpočtovém postupu. Nicméně o příspěvku programu Horizont 2020 ke strategii Evropa 2020 zatím nebyly předloženy žádné směrodatné informace (viz body 3.48–3.50). |
| --- | --- |

b)

Příspěvek programu Horizont 2020 ke strategii Evropa 2020 je náležitě zakotven v rozpočtovém postupu. Nicméně o příspěvku programu Horizont 2020 ke strategii Evropa 2020 zatím nebyly předloženy žádné směrodatné informace (viz body 3.48–3.50).

| b) | Právní předpisy vyžadují vykazování příspěvku programu Horizont 2020 ke strategii Evropa 2020 v průběžném hodnocení programu a k tomuto hodnocení dojde v roce 2017. Z povahy výzkumného cyklu vyplývá, že než bude možné smysluplně vykázat příspěvek ke strategii Evropa 2020, musí uplynout určitá doba. |
| --- | --- |

b)

Právní předpisy vyžadují vykazování příspěvku programu Horizont 2020 ke strategii Evropa 2020 v průběžném hodnocení programu a k tomuto hodnocení dojde v roce 2017. Z povahy výzkumného cyklu vyplývá, že než bude možné smysluplně vykázat příspěvek ke strategii Evropa 2020, musí uplynout určitá doba.

| c) | Systém monitorování a vykazování programu Horizont 2020 se ve srovnání se sedmým rámcovým programem zlepšil, ale ve shromažďování informací o programu Horizont 2020 přetrvávají nedostatky. Existuje riziko, že problémy při hodnocení 7.RP ex post mohou přetrvat i u programu Horizont 2020 (viz body 3.51–3.53). |
| --- | --- |

c)

Systém monitorování a vykazování programu Horizont 2020 se ve srovnání se sedmým rámcovým programem zlepšil, ale ve shromažďování informací o programu Horizont 2020 přetrvávají nedostatky. Existuje riziko, že problémy při hodnocení 7.RP ex post mohou přetrvat i u programu Horizont 2020 (viz body 3.51–3.53).

| c) | Komise souhlasí s tím, že se systém monitorování a vykazování programu Horizont 2020 v porovnání se sedmým rámcovým programem zlepšil. Byly stanoveny jasné cíle a výkonnostní rámec, kompletně prodiskutován se zúčastněnými subjekty a legislativními orgány, byl v právním základě pevně zakotven. |
| --- | --- |

c)

Komise souhlasí s tím, že se systém monitorování a vykazování programu Horizont 2020 v porovnání se sedmým rámcovým programem zlepšil. Byly stanoveny jasné cíle a výkonnostní rámec, kompletně prodiskutován se zúčastněnými subjekty a legislativními orgány, byl v právním základě pevně zakotven.

Komise se domnívá, že jednala ve směru překonání problémů určených v systému hodnocení sedmého rámcového programu.

| 3.92. | Při posuzování výkonnosti patří k základním pojmům různé typy přínosů, které mohou být výsledkem veřejného opatření: vstupy, výstupy, výsledky a dopady. Přestože Komise definovala, jak by se tyto pojmy měly používat, ne vždy se těchto definic drží. Problémem je zejména zjevně libovolné používání pojmu „výsledek“ a „dopad“ při transponování právních předpisů do jednotlivých pracovních programů (viz body 3.54–3.59). |
| --- | --- |

3.92.

Při posuzování výkonnosti patří k základním pojmům různé typy přínosů, které mohou být výsledkem veřejného opatření: vstupy, výstupy, výsledky a dopady. Přestože Komise definovala, jak by se tyto pojmy měly používat, ne vždy se těchto definic drží. Problémem je zejména zjevně libovolné používání pojmu „výsledek“ a „dopad“ při transponování právních předpisů do jednotlivých pracovních programů (viz body 3.54–3.59).

| 3.92. | Přijetí nařízení o programu Horizont 2020 (prosinec 2013) předcházelo vypracování pokynů pro zlepšování právní úpravy (květen 2015). To vedlo k několika nesrovnalostem, na které Účetní dvůr upozornil. Od přijetí pokynů pro zlepšování právní úpravy se při monitorování a hodnocení výkonnosti programu Horizont 2020 konzistentně využívá terminologie související se zlepšováním právní úpravy. |
| --- | --- |

3.92.

| 3.93. | U skupiny generálních ředitelství v oblasti přírodních zdrojů jsme zjistili, že v plánech řízení a výročních zprávách o činnosti byla řada cílů převzata přímo z dokumentů týkajících se dané politiky nebo z právních předpisů, a byly proto pro účely řízení na příliš obecné úrovni. Zaznamenali jsme pokrok u ukazatelů použitých pro měření výkonnosti, ale přetrvávají zde určité nedostatky (viz body 3.60–3.65). |
| --- | --- |

3.93.

U skupiny generálních ředitelství v oblasti přírodních zdrojů jsme zjistili, že v plánech řízení a výročních zprávách o činnosti byla řada cílů převzata přímo z dokumentů týkajících se dané politiky nebo z právních předpisů, a byly proto pro účely řízení na příliš obecné úrovni. Zaznamenali jsme pokrok u ukazatelů použitých pro měření výkonnosti, ale přetrvávají zde určité nedostatky (viz body 3.60–3.65).

| 3.93. | Od připomínek Účetního dvora týkajících se plánů řízení pro rok 2015 zavedla Komise změny cyklu strategického plánování a programování, zejména za účelem poskytnutí jasnějšího rámce pro odpovědnost Komise a její služby. S tímto novým přístupem budou plánovací dokumenty od roku 2016 zjednodušeny a zaměřeny na priority Komise a pravomoci generálních ředitelství, což jim umožní stanovit priority a předložit ucelený přehled výkonností s jasným rozlišením mezi přisouzením (u výsledků a výstupů, které jsou přímým důsledkem činnosti služeb Komise) a příspěvkem (situace, kdy činnost služeb Komise hraje roli v dosažení daného výsledku nebo dopadu) u politiky EU na vysoké úrovni a výsledků výdajových programů.

  Strategický plán představí nový přístup přenášející důraz z krátkodobého plánování na dlouhodobou strategickou perspektivu, což umožní generálním ředitelstvím sladit své konkrétní cíle s dlouhodobými cíli definovanými Komisí. Výstupy operačních plánů na nadcházející rok jsou uvedeny v plánu řízení. |
| --- | --- |

3.93.

Strategický plán představí nový přístup přenášející důraz z krátkodobého plánování na dlouhodobou strategickou perspektivu, což umožní generálním ředitelstvím sladit své konkrétní cíle s dlouhodobými cíli definovanými Komisí. Výstupy operačních plánů na nadcházející rok jsou uvedeny v plánu řízení.

Doporučení

| 3.94. | Příloha 3.2
  uvádí výsledky našeho přezkumu pokroku při plnění doporučení, která byla předložena v předchozích výročních zprávách. Ve výročních zprávách za roky 2012 a 2013 jsme předložili pět doporučení. Z těchto doporučení byla dvě realizována v některých ohledech a tři nebyla realizována. |
| --- | --- |

3.94.

Příloha 3.2
  uvádí výsledky našeho přezkumu pokroku při plnění doporučení, která byla předložena v předchozích výročních zprávách. Ve výročních zprávách za roky 2012 a 2013 jsme předložili pět doporučení. Z těchto doporučení byla dvě realizována v některých ohledech a tři nebyla realizována.

| 3.95. | Naše doporučení na rok 2015 jsou následující: |
| --- | --- |

3.95.

Naše doporučení na rok 2015 jsou následující:

| — | Doporučení 1: Operační cíle

  Komise by měla převést rámcové cíle stanovené v právních předpisech programu Horizont 2020 do podoby operačních cílů na úrovni pracovních programů, aby mohly být prostřednictvím posuzování výkonnosti pracovních programů a výzev účinně využity ke zvyšování výkonnosti. |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: Operační cíle

Komise by měla převést rámcové cíle stanovené v právních předpisech programu Horizont 2020 do podoby operačních cílů na úrovni pracovních programů, aby mohly být prostřednictvím posuzování výkonnosti pracovních programů a výzev účinně využity ke zvyšování výkonnosti.

Komise toto doporučení přijímá.

Přestože je celkový výkonnostní rámec jasně stanoven, Komise bere na vědomí poznámky učiněné Účetním dvorem, které budou kompletně zohledněny v probíhající práci na zlepšení pracovních programů, včetně její role ve vykazování založeném na výkonnosti.

| — | Doporučení 2: Je potřeba dále vyjasnit jednotlivé strategie

  Komise by měla prostřednictvím například procesu strategického plánování a vykazování (2016–2020) více vyjasnit vazby mezi strategií Evropa 2020 (2010–2020), víceletým finančním rámcem (2014–2020) a prioritami Komise (2015–2019). Posílilo by to mechanismy monitorování a vykazování a umožnilo Komisi účinně vykazovat, jak rozpočet EU přispívá k plnění cílů Evropa 2020. |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: Je potřeba dále vyjasnit jednotlivé strategie

Komise by měla prostřednictvím například procesu strategického plánování a vykazování (2016–2020) více vyjasnit vazby mezi strategií Evropa 2020 (2010–2020), víceletým finančním rámcem (2014–2020) a prioritami Komise (2015–2019). Posílilo by to mechanismy monitorování a vykazování a umožnilo Komisi účinně vykazovat, jak rozpočet EU přispívá k plnění cílů Evropa 2020.

Komise toto doporučení přijímá.

Politické priority Komise jsou jasně definovány politickými pokyny předsedy Junckera. Poskytují plán činnosti Komise, který je zcela konzistentní a v souladu se strategií Evropa 2020, což je dlouhodobá strategie růstu Evropy. Rozdíly v rozsahu mezi prioritami a strategií Evropa 2020 odráží povinnost Komise reagovat na výzvy, které se objevily nebo se dostaly do popředí od vypracování strategie Evropa 2020, jako je například migrace.

Od roku 2016 a na základě strategických plánů poskytnutých každým útvarem Komise budou výroční zprávy o činnosti každého útvaru Komise, stejně jako výroční zprávy o řízení a výkonnosti Komise, vysvětlovat konkrétní cíle a přispívat tak k politickým prioritám, a dále budou tyto vyjasňovat propojení se strategií Evropa 2020.

| — | Doporučení 3: Používání jednotné terminologie

  Komise by měla u všech svých činností používat pojmy vstup, výstup, výsledek a dopad jednotně v souladu se svými pokyny pro zlepšování právní úpravy. |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: Používání jednotné terminologie

Komise by měla u všech svých činností používat pojmy vstup, výstup, výsledek a dopad jednotně v souladu se svými pokyny pro zlepšování právní úpravy.

Komise toto doporučení přijímá.

Přijetí různých nařízení pro období let 2014–2020 víceletého finančního programu předcházelo vypracování pokynů ke zlepšování právní úpravy (květen 2015). Navíc je obsah těchto nařízení výsledkem politických jednání mezi společnými normotvůrci. To vedlo k několika nesrovnalostem, na které Účetní dvůr upozornil. Od přijetí pokynů ke zlepšování právní úpravy by se při monitorování a hodnocení výkonnosti všech programů měla konzistentně využívat terminologie související se zlepšováním právní úpravy. Nicméně konzistentní používání pojmů napříč právními předpisy nemusí být v krátkodobém horizontu možné.

S ohledem na vnitřní výkonnostní rámec Komise stanovila Komise prostřednictvím stávajících pokynů poskytnutých všech útvarům konzistentní definice a metodiky. Tyto definice jsou stejné jako definice obsažené v pokynech ke zlepšování právní úpravy.

---

(1)  Požadovaných podle článku 318 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

(2)  Článek 27 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, zrušený článkem 30 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1), článek 30 (vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2013).

(3)  Fondy ESI zahrnují Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní a rybářský fond.

(4)  Výroční zpráva za rok 2014, bod 3.29.

(5)  Jedná se o těchto pět hlavních cílů: 1. zaměstnanost (zaměstnat 75 % osob ve věkové kategorii 20–64 let); 2. výzkum a vývoj (investovat do výzkumu a vývoje 3 % HND Evropské unie); 3. změna klimatu a energetická udržitelnost (snížit emise skleníkových plynů oproti stavu v roce 1990 o 20 %, případně až o 30 %, pokud k tomu budou vhodné podmínky, zvýšit podíl energie z obnovitelných zdrojů na 20 % a o 20 % zvýšit energetickou účinnost); 4. vzdělávání (snížit míru nedokončení studia pod 10 % a ve věkové kategorii 30–34 let dosáhnout nejméně 40 % podílu osob s dokončeným terciárním vzděláním); 5. boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení (snížit nejméně o 20 milionů počet lidí, kteří žijí v chudobě a sociálním vyloučení nebo kteří žijí na pokraji chudoby a sociální vyloučení jim hrozí).

(6)  Právní základ programu Horizont 2020 existuje na několika úrovních. Článek 182 SFEU vymezuje víceletý rámcový program pro výzkum a zvláštní programy a nástroje politiky EU v oblasti výzkumu a vývoje. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 20,12, 20. 12. 2013, s. 104) vymezuje obecné a specifické cíle programu Horizont 2020, stanovuje priority, hlavní rysy činností a celkovou finanční částku. Rozhodnutí Rady 2013/743/EU ze dne 3. prosince 2013 o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020), a o zrušení rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 965) definuje specifické cíle a hlavní rysy činností. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje nařízení (ES) č. 1906/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 81), stanoví postupy udělování grantů, pravidla financování a šíření výsledků.

(7)  Článek 179 SFEU.

(8)  Vedle bývalého sedmého rámcového programu (7.RP), programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu a některých činností Společného výzkumného střediska (interního vědeckého útvaru Komise), které již byly sloučeny, zahrnuje také inovační aspekty programu pro konkurenceschopnost a inovace a příspěvek EU k Evropskému inovačnímu a technologickému institutu.

(9)  Příloha I nařízení (EU) č. 1291/2013.

(10)  Nařízení (EU) č. 1291/2013, 3. bod odůvodnění. V březnu 2002 Rada na svém zasedání v Barceloně stanovila cíl zvýšit průměrnou míru investic do výzkumu z 1,9 % HDP na 3 % HDP, z toho by dvě třetiny měl financovat soukromý sektor.

(11)  Výroční zpráva za rok 2014, bod 3.17 písm. b).

(12)  COM(2013) 624 final/2 ze dne 13. září 2013, sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, „Hodnocení výsledků v oblasti inovací v Evropě: na cestě k novému ukazateli“.

(13)  Zpráva Science, Research and Innovation Performance of the EU 2016, A contribution to the open innovation, open science, open to the world agenda: 2016 (Výkonnost vědy, výzkumu a inovací v EU v roce 2016, Příspěvek k dosažení cíle otevřené inovace, otevřené vědy a otevřenosti světu: 2016).

(14)  Plán řízení GŘ pro výzkum a inovace (RTD) na rok 2015 uvádí, že cíl „bude definován v pozdější fázi na základě pokroku jednotlivých členských států s ohledem na celek ukazatele a jeho čtyři složky“, s. 6.

(15)  Elements for the setting-up of headline indicators for innovation in support of the Europe 2020 strategy Report of the High Level Panel on the measurement of „Innovation“ (Prvky stanovení hlavních ukazatelů v oblasti inovací na podporu strategie Evropa 2020, Zpráva skupiny odborníků na vysoké úrovni o měření inovací). Brusel, 30. září 2010, s. 6) uvádí: „Charakteristiky jsou následující: 7. Rozložitelnost. Ukazatele a možné cíle by mělo být být možné převést (nemechanicky) na cíle pro jednotlivé členské státy“.

(16)  Články 4 a 5 nařízení (EU) č. 1291/2013.

(17)  Jedná se o těchto deset politických priorit nastíněných předsedou Komise dne 12. listopadu 2014: „zaměstnanost, růst a investice“, „jednotný digitální trh“, „energetická unie a klima“, „vnitřní trh“, „hlubší a spravedlivější hospodářská a měnová unie“, „vyvážená dohoda o volném obchodu mezi EU a USA“, „spravedlnost a základní práva“, „migrace“, „silnější globální hráč“ a „demokratická změna“.

(18)  „Zaměstnanost, růst a investice“, „jednotný digitální trh“, „energetická unie a klima“ a „silnější globální hráč“.

(19)  Výroční zpráva za rok 2014, body 3.7–3.11, 3.87 a doporučení 1.

(20)  Článek 13 nařízení (EU, Euratom) č. 1291/2013.

(21)  Tato spolupráce spočívala ve sdělování hlavních zjištění v předem dohodnutých oblastech auditu, přičemž samotnou auditní práci prováděla a zjištění přijímala každá instituce zvlášť podle vlastních postupů.

(1)  http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/ris3-in-lagging-regions

(22)  Viz 46. bod odůvodnění nařízení (EU) č. 1291/2013.

(23)  Pracovní program ERV na rok 2014; pracovní program akcí Marie Curie-Skłodowska na období 2014–2015; pracovní program IKT na období 2014–2015; pracovní program nástroje MSP na období 2014–2015 a pracovní program pro zdraví, demografickou změnu a dobré životní podmínky 2014–2015.

(24)  Výroční zpráva za rok 2014, bod 3.72.

(25)  Rozhodnutí 2013/743/EU.

(26)  Příloha II „Výkonnostní ukazatele“ rozhodnutí 2013/743/EU.

(27)  Dalších 51 ukazatelů uvádí brožura Komise „Ukazatele pro program Horizont 2020“, vydaná v roce 2015 (https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/news/horizon-2020-indicators-assessing-results-and-impact-horizon).

(28)  Obdobné příklady existují i mezi ukazateli pro monitorování průřezových otázek programu Horizont 2020, jako je například podíl účastníků z třetích zemí v programu Horizont 2020, kde se údaj pohybuje mezi 2 % a 5,9 % v závislosti na tom, jak jsou definovány „třetí země“.

(29)  Počet výzkumných pracovníků, kteří mají přístup k výzkumné infrastruktuře díky podpoře Unie, publikace v renomovaných recenzovaných časopisech v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek, publikace v renomovaných recenzovaných časopisech v oblasti bezpečnosti potravin, publikace v renomovaných recenzovaných časopisech v oblasti klimatických opatření, účinného využívání zdrojů a surovin, počet výskytů pozorovatelných konkrétních dopadů na evropské politiky, které jsou výsledkem technické a vědecké podpory poskytované společným výzkumných střediskem.

(30)  Zvláštní zpráva č. 4/2016 „Evropský inovační a technologický institut musí upravit své realizační mechanismy a některé prvky své koncepce, aby dosáhl očekávaného dopadu“, body 54 a 109 (http://eca.europa.eu).

(31)  Konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené.

(32)  Vzhledem k povaze tohoto programu ERV nestanoví hlavní rysy činností.

(33)  Článek 15 nařízení (EU, Euratom) č. 1290/2013.

(34)  Čl. 2 odst. 1 (19) nařízení (EU) č. 1290/2013.

(35)  COM(2010) 700 v konečném znění ze dne 19. října 2010, sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů a vnitrostátním parlamentům, „Přezkum rozpočtu EU“, s. 8 a COM(2011) 500 v konečném znění ze dne 29. června 2011, sdělení Komise sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, „Rozpočet – Evropa 2020“, část I, s. 10. Viz také body odůvodnění 4, 5, 7, 10 nařízení (EU) č. 1291/2013.

(36)  Program pro podnikání a inovace, Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií, program Inteligentní energie pro Evropu.

(37)  Stanovisko č. 6/2012 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020), body 37 a 38 (http://eca.europa.eu).

(38)  Hranice mezi výzkumem a inovacemi není vždy jednoznačná. Komise k jejich rozlišení využívá příručku Frascati Manual 2015 – Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development (Příručka Frascati 2015 – Pokyny pro shromažďování a vykazování údajů o výzkumu a experimentálním vývoji“ (http://www.oecd.org) a Oslo Manual: Guidelines for Collecting and Interpreting Innovation data 2005 (Příručku z Oslo: pokyny ke sběru a interpretaci údajů o inovacích 2005) (http://www.oecd-ilibrary.org).

(39)  Výzkum a experimentální rozvoj obnášejí tvůrčí a systematickou práci, jejímž účelem je zvýšit objem znalostí, včetně znalostí o člověku, kultuře a společnosti, a využít těchto znalostí k navržení jejich nového uplatnění. Existují tři typy výzkumu a vývoje: základní výzkum, aplikovaný výzkum a experimentální vývoj. Experimentální vývoj je systematická práce, která vychází z poznatků výzkumu a praktických zkušeností, a vytváří další poznatky, jež se využívají pro tvorbu nových výrobků nebo procesů nebo ke zlepšení stávajících výrobků nebo procesů (Příručka Frascati 2015, body 2.5, 2.24 a 2.32).

(40)  Příkladem inovací financovaných z programu Horizont 2020 je „zavádění inovací na trh“ a „uplatnění objevu na trhu, které vedou k provedení a uvedení myšlenek na trh“ (bod odůvodnění č. 12 a příloha I, oddíl 2.I rozhodnutí 2013/743/EU) a také obchodní využití činností v oblasti vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací podporovaných EIT (bod odůvodnění 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 z 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut).

(41)  Články 31 a 14 nařízení (EU) č. 1291/2013.

(42)  Viz například pracovní dokument útvarů Komise SWD(2015) 111 final ze dne 19. května 2015„Pokyny pro zlepšování právní úpravy“. Výjimkou je oblast vnějších akcí, kde se „výsledek“ používá jako zastřešující pojem pro výstup, efekt a dopad, a „efekt“ je definován jako „změna, která je vyvolaná intervencí a která obvykle souvisí s jejími cíli“ – definice, kterou Komise zpravidla používá pro „výsledky“.

(43)  Viz čl. 5, šestý odstavec rozhodnutí 2013/743/EU.

(44)  Čl. 15 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1290/2013.

(45)  Výroční zpráva za rok 2014, body 3.49–3.56.

(46)  COM(2014) 300 final ze dne 24. června 2014, „Návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2015“. Programová prohlášení zahrnují pro každý výdajový program cíle s ukazateli a cílovými hodnotami, které by se měly uplatnit v plánech řízení a výročních zprávách o činnosti GŘ.

(47)  Každé GŘ připravuje roční plán řízení s cílem převést svou dlouhodobou strategii do obecných a konkrétních cílů a naplánovat a řídit své činnosti tak, aby jich bylo dosaženo.

(48)  Výroční zpráva o činnosti je zpráva o řízení, která informuje o plnění hlavních cílů politik a o provádění hlavních činností. Pro účely této kapitoly se zabýváme částí 1 výročních zpráv o činnosti, která pojednává o dosažených výsledcích a o tom, do jaké míry měly výsledky zamýšlený dopad.

(49)  GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova (AGRI), GŘ pro oblast klimatu (CLIMA), GŘ pro životní prostředí (ENV) GŘ pro námořní záležitosti a rybolov (MARE).

(50)  Čl. 30 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002

(51)  Relevantní, akceptované, důvěryhodné, snadné a robustní: „Část III: Přílohy k pokynům pro hodnocení dopadu“ (Evropská komise, 15. ledna 2009 http:/ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/iag_2009_annex_en.pdf).

(52)  Dostupné na naší internetové stránce http://eca.europa.eu.

(53)  Viz například priority na rok 2016 na adrese http://www.eca.europa.eu/en/Pages/home_wp2016.aspx.

(54)  Přijmout zprávu znamená schválit ji ke zveřejnění.

(55)  Viz situační zpráva Účetního dvora „Jak co nejlépe využívat prostředky EU: situační zpráva o rizicích finančního řízení rozpočtu EU“, body 9 – 11 (http://eca.europa.eu).

(56)  Zvláštní zpráva č. 18/2015, „Finanční pomoc poskytovaná zemím, které se potýkají s obtížemi“ (http://eca.europa.eu).

(57)  Zvláštní zpráva č. 19/2015, „Je nutno věnovat více pozornosti výsledkům, aby se poskytování technické pomoci Řecku zlepšilo“ (http://eca.europa.eu).

(58)  Zvláštní zpráva č. 22/2015, „Dohled EU nad ratingovými agenturami: dobře nastavený, dosud však ne plně účinný“ (http://eca.europa.eu).

(59)  Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 3/2015 „Systém záruk pro mladé lidi: první kroky jsou za námi, ale rizika související s jeho uplatňováním na nás teprve čekají“ (http://eca.europa.eu).

(60)  Zvláštní zpráva č. 17/2015, „Podpora Komise pro akční týmy pro mladé lidi: bylo dosaženo přesměrování prostředků ESF, avšak s nedostatečným zaměřením na výsledky“ (http://eca.europa.eu).

(61)  Irsko, Řecko, Španělsko, Itálie, Lotyšsko, Litva, Portugalsko a Slovensko.

(62)  Zvláštní zpráva č. 2/2015 „Financování EU určené na čistírny městských odpadních vod v povodí Dunaje: Je třeba vyvinout další úsilí, aby členské státy mohly splnit cíle politiky EU v oblasti odpadních vod“ (http://eca.europa.eu). Audit se zaměřil na čtyři členské státy v povodí Dunaje: Českou republiku, Maďarsko, Rumunsko a Slovensko.

(63)  Zvláštní zpráva č. 23/2015: „Kvalita vod v povodí Dunaje: provádění rámcové směrnice o vodě zaznamenalo určitý pokrok, ještě však není dovršeno“ (http://eca.europa.eu).

(64)  Zvláštní zpráva č. 6/2015, „Integrita a provádění EU ETS“ (http://eca.europa.eu).

(65)  Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem posílení nákladově efektivních způsobů snižování emisí a investic do nízkouhlíkových technologií, předložený Komisi dne 15. července 2015.

(66)  Zvláštní zpráva č. 16/2015: „Zlepšení bezpečnosti dodávek energie rozvíjením vnitřního trhu s energií: je zapotřebí většího úsilí“ (http://eca.europa.eu).

(67)  Zvláštní zpráva č. 2/2016, „Zpráva o kontrole za rok 2014 týkající se opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávy Evropského účetního dvora“ (http://eca.europa.eu).

(68)  Zprávy se vybírají na základě těchto kritérií: ještě v souvislosti s nimi neproběhla kontrola následných opatření, jsou stále relevantní a od zveřejnění zprávy uplynuly alespoň dva roky.

(69)  Členské státy, které jsou kontrolovány v rámci vzorku jednotlivých auditů výkonnosti, dostávají od Účetního dvora kromě doporučení ve zprávách také pouze jim určenou a nezveřejňovanou zprávu o tom, co jsme zjistili. Tyto zprávy tady nejsou zohledněny.

(70)  Dotazník byl zaslán vzorku 76 respondentů, z nichž 56 zaslalo konečné odpovědi, což je 74 %.

(71)  Zvláštní zpráva č. 20/2015, „Nákladová efektivita podpory EU na rozvoj venkova určené pro neproduktivní investice v zemědělství“ (http://eca.europa.eu).

PŘÍLOHA 3.1

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVY PŘIJATÉ EVROPSKÝM ÚČETNÍM DVOREM V ROCE 2015

| — | č. 1/2015 „Vnitrozemská vodní doprava v Evropě: od roku 2001 se významně nezvýšil podíl tohoto způsobu dopravy ani se nezlepšila splavnost“ |
| --- | --- |

—

č. 1/2015 „Vnitrozemská vodní doprava v Evropě: od roku 2001 se významně nezvýšil podíl tohoto způsobu dopravy ani se nezlepšila splavnost“

| — | č. 2/2015 „Financování EU určené na čistírny městských odpadních vod v povodí Dunaje: Je třeba vyvinout další úsilí, aby členské státy mohly splnit cíle politiky EU v oblasti odpadních vod“ |
| --- | --- |

—

č. 2/2015 „Financování EU určené na čistírny městských odpadních vod v povodí Dunaje: Je třeba vyvinout další úsilí, aby členské státy mohly splnit cíle politiky EU v oblasti odpadních vod“

| — | č. 3/2015 „Systém záruk pro mladé lidi: první kroky jsou za námi, ale rizika související s jeho uplatňováním na nás teprve čekají“ |
| --- | --- |

—

č. 3/2015 „Systém záruk pro mladé lidi: první kroky jsou za námi, ale rizika související s jeho uplatňováním na nás teprve čekají“

| — | č. 4/2015 „Technická pomoc: jaký je její příspěvek v oblasti zemědělství a rozvoje venkova?“ |
| --- | --- |

—

č. 4/2015 „Technická pomoc: jaký je její příspěvek v oblasti zemědělství a rozvoje venkova?“

| — | č. 5/2015 „Jsou finanční nástroje úspěšným a slibným nástrojem v oblasti rozvoje venkova?“ |
| --- | --- |

—

č. 5/2015 „Jsou finanční nástroje úspěšným a slibným nástrojem v oblasti rozvoje venkova?“

| — | č. 6/2015 „Integrita a provádění EU ETS“ |
| --- | --- |

—

č. 6/2015 „Integrita a provádění EU ETS“

| — | č. 7/2015 „Policejní mise EU v Afghánistánu: smíšené výsledky“ |
| --- | --- |

—

č. 7/2015 „Policejní mise EU v Afghánistánu: smíšené výsledky“

| — | č. 8/2015 „Řeší finanční podpora z EU vhodným způsobem potřeby mikropodnikatelů?“ |
| --- | --- |

—

č. 8/2015 „Řeší finanční podpora z EU vhodným způsobem potřeby mikropodnikatelů?“

| — | č. 9/2015 „Podpora, kterou EU poskytuje na boj proti mučení a za zrušení trestu smrti“ |
| --- | --- |

—

č. 9/2015 „Podpora, kterou EU poskytuje na boj proti mučení a za zrušení trestu smrti“

| — | č. 10/2015 „Snaha o řešení problémů v oblasti zadávání veřejných zakázek v rámci výdajů EU na politiku soudržnosti by měla zesílit“ |
| --- | --- |

—

č. 10/2015 „Snaha o řešení problémů v oblasti zadávání veřejných zakázek v rámci výdajů EU na politiku soudržnosti by měla zesílit“

| — | č. 11/2015 „Řídí Komise dohody o partnerství v oblasti rybolovu řádně?“ |
| --- | --- |

—

č. 11/2015 „Řídí Komise dohody o partnerství v oblasti rybolovu řádně?“

| — | č. 12/2015 „Prioritu EU spočívající v podpoře venkovského hospodářství založeného na znalostech ovlivnilo nekvalitní řízení opatření v oblasti předávání znalostí a poradenství“ |
| --- | --- |

—

č. 12/2015 „Prioritu EU spočívající v podpoře venkovského hospodářství založeného na znalostech ovlivnilo nekvalitní řízení opatření v oblasti předávání znalostí a poradenství“

| — | č. 13/2015 „Podpora EU zemím produkujícím dřevo v rámci akčního plánu FLEGT“ |
| --- | --- |

—

č. 13/2015 „Podpora EU zemím produkujícím dřevo v rámci akčního plánu FLEGT“

| — | č. 14/2015 „Investiční facilita AKT: vytváří přidanou hodnotu?“ |
| --- | --- |

—

č. 14/2015 „Investiční facilita AKT: vytváří přidanou hodnotu?“

| — | č. 15/2015 „Podpora poskytovaná z nástroje AKT–EU pro energetiku na obnovitelnou energii ve východní Africe“ |
| --- | --- |

—

č. 15/2015 „Podpora poskytovaná z nástroje AKT–EU pro energetiku na obnovitelnou energii ve východní Africe“

| — | č. 16/2015 „Zlepšení bezpečnosti dodávek energie rozvíjením vnitřního trhu s energií: je zapotřebí většího úsilí“ |
| --- | --- |

—

č. 16/2015 „Zlepšení bezpečnosti dodávek energie rozvíjením vnitřního trhu s energií: je zapotřebí většího úsilí“

| — | č. 17/2015 „Podpora Komise pro akční týmy pro mladé lidi: finanční prostředky ESF byly přesměrovány, ale důraz na výsledky je nedostatečný“ |
| --- | --- |

—

č. 17/2015 „Podpora Komise pro akční týmy pro mladé lidi: finanční prostředky ESF byly přesměrovány, ale důraz na výsledky je nedostatečný“

| — | č. 18/2015 „Finanční pomoc poskytovaná zemím, které se potýkají s obtížemi“ |
| --- | --- |

—

č. 18/2015 „Finanční pomoc poskytovaná zemím, které se potýkají s obtížemi“

| — | č. 19/2015 „Je nutno věnovat více pozornosti výsledkům, aby se poskytování technické pomoci Řecku zlepšilo“ |
| --- | --- |

—

č. 19/2015 „Je nutno věnovat více pozornosti výsledkům, aby se poskytování technické pomoci Řecku zlepšilo“

| — | č. 20/2015 „Nákladová efektivita podpory EU na rozvoj venkova určené pro neproduktivní investice v zemědělství“ |
| --- | --- |

—

č. 20/2015 „Nákladová efektivita podpory EU na rozvoj venkova určené pro neproduktivní investice v zemědělství“

| — | č. 21/2015 „Přezkum rizik, která souvisí s přístupem k činnosti EU v oblasti rozvoje a spolupráce zaměřeným na výsledky“ |
| --- | --- |

—

č. 21/2015 „Přezkum rizik, která souvisí s přístupem k činnosti EU v oblasti rozvoje a spolupráce zaměřeným na výsledky“

| — | č. 22/2015 „Dohled EU nad ratingovými agenturami: dobře nastavený, dosud však ne plně účinný“ |
| --- | --- |

—

č. 22/2015 „Dohled EU nad ratingovými agenturami: dobře nastavený, dosud však ne plně účinný“

| — | č. 23/2015 „Kvalita vod v povodí Dunaje: provádění rámcové směrnice o vodě zaznamenalo určitý pokrok, ještě však není dovršeno“ |
| --- | --- |

—

č. 23/2015 „Kvalita vod v povodí Dunaje: provádění rámcové směrnice o vodě zaznamenalo určitý pokrok, ještě však není dovršeno“

| — | č. 24/2015 „Boj s podvody v oblasti DPH: jsou nutná další opatření“ |
| --- | --- |

—

č. 24/2015 „Boj s podvody v oblasti DPH: jsou nutná další opatření“

| — | č. 25/2015 „Podpora EU pro infrastrukturu venkova: potenciál pro dosažení významně vyšší efektivnosti nákladů“ |
| --- | --- |

—

č. 25/2015 „Podpora EU pro infrastrukturu venkova: potenciál pro dosažení významně vyšší efektivnosti nákladů“

PŘÍLOHA 3.2

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROBLEMATIKY VÝKONNOSTI

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Není relevantní | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2013 | Doporučení 1:

  Na základě přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2013 Účetní dvůr doporučuje, aby Komise při nejbližší budoucí revizi finančního nařízení racionalizovala svůj rámec pro vykazování výkonnosti. | | | | X | | | Komise zdůrazňuje, že přezkoumání stále probíhá. |
| Doporučení 2:

  Na základě přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2013 Účetní dvůr doporučuje, aby Komise do hodnotící zprávy zařadila shrnující popis, v němž by se soustředily všechny dostupné informace o pokroku při plnění cílů strategie Evropa 2020, aby měl čtenář jasný přehled o dosažených výsledcích. | | | X | | | | Komise se nepřetržitě snaží zlepšit své vykazování pokroku směrem k cílům strategie Evropa 2020 ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti, a dále také v kontextu semestru EU. |
| Doporučení 3:

  Na základě přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2013 Účetní dvůr doporučuje, aby Komise dále vyvíjela svůj systém pro řízení a vykazování výkonnosti, aby mohla ve výročních prohlášeních generálních ředitelů o věrohodnosti převzít odpovědnost za řádné finanční řízení i za to, nakolik prostředky z rozpočtu EU přispěly k dosažení výsledků politik. | | | | X | | | Komise toto doporučení nepřijala. |
| 2012 | Doporučení 1:

  Komise a normotvůrce by měli zajistit, aby v nadcházejícím programovém období (2014–2020) byl kladen důraz na výkonnost. To vyžaduje, aby byl v odvětvových nařízeních nebo jiným závazným způsobem stanoven omezený počet dostatečně konkrétních cílů s příslušnými ukazateli, očekávanými výsledky a dopady. | | | X | | | | Komise se domnívá, že zaměření na výkonnost bylo v legislativním rámci pro období 2014–2020 značně posíleno. |
| Doporučení 2:

  Komise by měla zajistit, aby existovalo jasné propojení mezi činnostmi jednotlivých GŘ a stanovenými cíli. Při určování těchto cílů by každé GŘ mělo brát v úvahu příslušný způsob řízení (je-li to relevantní) a také svou roli a úkoly. | | | | X | | | Komise toto doporučení nepřijala. |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora

Odpověď Komise

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Není relevantní

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2013

Doporučení 1:

Na základě přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2013 Účetní dvůr doporučuje, aby Komise při nejbližší budoucí revizi finančního nařízení racionalizovala svůj rámec pro vykazování výkonnosti.

X

Komise zdůrazňuje, že přezkoumání stále probíhá.

Doporučení 2:

Na základě přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2013 Účetní dvůr doporučuje, aby Komise do hodnotící zprávy zařadila shrnující popis, v němž by se soustředily všechny dostupné informace o pokroku při plnění cílů strategie Evropa 2020, aby měl čtenář jasný přehled o dosažených výsledcích.

X

Komise se nepřetržitě snaží zlepšit své vykazování pokroku směrem k cílům strategie Evropa 2020 ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti, a dále také v kontextu semestru EU.

Doporučení 3:

Na základě přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2013 Účetní dvůr doporučuje, aby Komise dále vyvíjela svůj systém pro řízení a vykazování výkonnosti, aby mohla ve výročních prohlášeních generálních ředitelů o věrohodnosti převzít odpovědnost za řádné finanční řízení i za to, nakolik prostředky z rozpočtu EU přispěly k dosažení výsledků politik.

X

Komise toto doporučení nepřijala.

2012

Doporučení 1:

Komise a normotvůrce by měli zajistit, aby v nadcházejícím programovém období (2014–2020) byl kladen důraz na výkonnost. To vyžaduje, aby byl v odvětvových nařízeních nebo jiným závazným způsobem stanoven omezený počet dostatečně konkrétních cílů s příslušnými ukazateli, očekávanými výsledky a dopady.

X

Komise se domnívá, že zaměření na výkonnost bylo v legislativním rámci pro období 2014–2020 značně posíleno.

Doporučení 2:

Komise by měla zajistit, aby existovalo jasné propojení mezi činnostmi jednotlivých GŘ a stanovenými cíli. Při určování těchto cílů by každé GŘ mělo brát v úvahu příslušný způsob řízení (je-li to relevantní) a také svou roli a úkoly.

X

Komise toto doporučení nepřijala.

---

KAPITOLA 4

Příjmy

OBSAH

| Úvod | 4.1–4.5 |
| --- | --- |

| Stručný popis příjmů | 4.2–4.4 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 4.5 |
| --- | --- |

| Správnost operací | 4.6 |
| --- | --- |

| Prověřování výročních zpráv o činnosti a dalších prvků systémů vnitřní kontroly | 4.7–4.21 |
| --- | --- |

| Zůstatky a úpravy HND a DPH odrážejí aktualizované údaje členských států o HND a DPH a práci provedenou v souvislosti s výhradami | 4.8 |
| --- | --- |

| Komise zrušila značný počet výhrad k HND | 4.9–4.12 |
| --- | --- |

| Počet výhrad týkajících se vlastních zdrojů odvozených z DPH se snížil | 4.13 |
| --- | --- |

| Členské státy by stále mohly zlepšit řízení tradičních vlastních zdrojů | 4.14–4.19 |
| --- | --- |

| Výpočty příspěvků EHP/ESVO a opravných mechanismů obsahovaly menší chyby | 4.20 |
| --- | --- |

| Výroční zprávy o činnosti poskytují věrné posouzení | 4.21 |
| --- | --- |

| Závěry a doporučení | 4.22–4.24 |
| --- | --- |

| Závěry za rok 2015 | 4.22 |
| --- | --- |

| Doporučení | 4.23–4.24 |
| --- | --- |

| Příloha 4.1 – | Výsledky testování operací u příjmů |
| --- | --- |

Příloha 4.1 –

| Příloha 4.2 – | Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se příjmů |
| --- | --- |

Příloha 4.2 –

| Příloha 4.3 – | Počet nevyřízených výhrad týkajících se HND, DPH a otevřených případů TVZ podle jednotlivých členských států k 31. prosinci 2015 |
| --- | --- |

Příloha 4.3 –

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 4.1. | V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se příjmů, které zahrnují vlastní zdroje a ostatní příjmy. Hlavní informace o příjmech za rok 2015 uvádí
  obrázek 4.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

4.1.

V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se příjmů, které zahrnují vlastní zdroje a ostatní příjmy. Hlavní informace o příjmech za rok 2015 uvádí
  obrázek 4.1
  .

Obrázek 4.1 –   Příjmy – Hlavní informace za rok 2015

(v mld. EUR)

Image

Zdroj: konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2015.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Stručný popis příjmů

| 4.2. | Většina příjmů pochází z vlastních zdrojů (90 %) (1), tj. příspěvků od členských států (2), a dělí se do tří kategorií: |
| --- | --- |

4.2.

Většina příjmů pochází z vlastních zdrojů (90 %) (1), tj. příspěvků od členských států (2), a dělí se do tří kategorií:

| — | Vlastní zdroje odvozené z hrubého národního důchodu (HND) (64 % příjmů) jsou výsledkem uplatnění jednotné sazby na HND členských států. Výpočet příspěvků členských států je založen na prognóze údajů o HND (3). Po zohlednění všech ostatních zdrojů příjmů se vlastní zdroj odvozený z HND používá k vyrovnání rozpočtu EU (4). Hlavním rizikem je možnost, že výchozí statistické údaje nejsou sestaveny v souladu s pravidly EU nebo že je Komise při výpočtu příspěvků členských států, včetně zůstatků a úprav, nezpracuje v souladu s těmito pravidly. Dalším rizikem je, že Komise při kontrolách údajů členských států o HND nezjistí případný nesoulad s pravidly EU. |
| --- | --- |

—

Vlastní zdroje odvozené z hrubého národního důchodu (HND) (64 % příjmů) jsou výsledkem uplatnění jednotné sazby na HND členských států. Výpočet příspěvků členských států je založen na prognóze údajů o HND (3). Po zohlednění všech ostatních zdrojů příjmů se vlastní zdroj odvozený z HND používá k vyrovnání rozpočtu EU (4). Hlavním rizikem je možnost, že výchozí statistické údaje nejsou sestaveny v souladu s pravidly EU nebo že je Komise při výpočtu příspěvků členských států, včetně zůstatků a úprav, nezpracuje v souladu s těmito pravidly. Dalším rizikem je, že Komise při kontrolách údajů členských států o HND nezjistí případný nesoulad s pravidly EU.

| — | Vlastní zdroje odvozené z daně z přidané hodnoty (DPH) (13 %) jsou stanoveny na základě uplatnění jednotné sazby na pomyslně harmonizovaný vyměřovací základ DPH členských států. Hlavní rizika souvisejí s úplností a správností informací poskytovaných členskými státy, správností výpočtů Komise, pokud jde o splatné příspěvky, a včasností plateb členských států. |
| --- | --- |

—

Vlastní zdroje odvozené z daně z přidané hodnoty (DPH) (13 %) jsou stanoveny na základě uplatnění jednotné sazby na pomyslně harmonizovaný vyměřovací základ DPH členských států. Hlavní rizika souvisejí s úplností a správností informací poskytovaných členskými státy, správností výpočtů Komise, pokud jde o splatné příspěvky, a včasností plateb členských států.

| — | Tradiční vlastní zdroje (TVZ) (13 %) jsou dovozní cla a dávky z výroby cukru. Stanovují je a vybírají členské státy. Tři čtvrtiny jdou do rozpočtu EU a zbývající čtvrtinu si členské státy ponechávají na úhradu nákladů na výběr. Hlavní rizika v oblasti TVZ jsou spojena s úplností, správností a včasným zpřístupněním cel a dávek z cukru Unii. |
| --- | --- |

—

Tradiční vlastní zdroje (TVZ) (13 %) jsou dovozní cla a dávky z výroby cukru. Stanovují je a vybírají členské státy. Tři čtvrtiny jdou do rozpočtu EU a zbývající čtvrtinu si členské státy ponechávají na úhradu nákladů na výběr. Hlavní rizika v oblasti TVZ jsou spojena s úplností, správností a včasným zpřístupněním cel a dávek z cukru Unii.

| 4.3. | K hlavním rizikům v případě ostatních příjmů patří správa pokut Komisí a chyby ve výpočtu příspěvků v souvislosti s dohodami Unie a ostatními dohodami a opravnými mechanismy pro rozpočtové nevyváženosti. |
| --- | --- |

4.3.

K hlavním rizikům v případě ostatních příjmů patří správa pokut Komisí a chyby ve výpočtu příspěvků v souvislosti s dohodami Unie a ostatními dohodami a opravnými mechanismy pro rozpočtové nevyváženosti.

| 4.4. | Dne 26. května 2014 Rada formálně schválila nový legislativní balíček týkající se vlastních zdrojů. Až jej členské státy ratifikují, vstoupí v platnost se zpětnou účinností od 1. ledna 2014. Ratifikační proces a následný výpočet zpětného dopadu na výši příspěvků budeme sledovat (5). |
| --- | --- |

4.4.

Dne 26. května 2014 Rada formálně schválila nový legislativní balíček týkající se vlastních zdrojů. Až jej členské státy ratifikují, vstoupí v platnost se zpětnou účinností od 1. ledna 2014. Ratifikační proces a následný výpočet zpětného dopadu na výši příspěvků budeme sledovat (5).

Rozsah a koncepce auditu

| 4.5. | Hlavní prvky naší koncepce a metodiky auditu jsou popsány v 
  příloze 1.1
  . V případě auditu příjmů je třeba brát v úvahu následující specifika:






  a) | Kontrolovali jsme tyto systémy:






  i) | systémy Komise, které zajišťují, aby údaje o HND členských států byly vhodné jako základ pro účely vlastních zdrojů (včetně zrušení výhrad), a systémy Komise pro výpočet a výběr příspěvků vlastních zdrojů (6) odvozených z HND a částek HND; |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.

Hlavní prvky naší koncepce a metodiky auditu jsou popsány v 
  příloze 1.1
  . V případě auditu příjmů je třeba brát v úvahu následující specifika:

a)

Kontrolovali jsme tyto systémy:

i)

systémy Komise, které zajišťují, aby údaje o HND členských států byly vhodné jako základ pro účely vlastních zdrojů (včetně zrušení výhrad), a systémy Komise pro výpočet a výběr příspěvků vlastních zdrojů (6) odvozených z HND a částek HND;

| ii) | systémy Komise, které zajišťují, aby vlastní zdroje odvozené z DPH a zůstatky DPH byly správně vypočteny a vybrány (7); |
| --- | --- |

ii)

systémy Komise, které zajišťují, aby vlastní zdroje odvozené z DPH a zůstatky DPH byly správně vypočteny a vybrány (7);

| iii) | systémy Komise pro TVZ včetně jejího monitorování auditů, které členské státy provádějí po propuštění zboží; |
| --- | --- |

iii)

systémy Komise pro TVZ včetně jejího monitorování auditů, které členské státy provádějí po propuštění zboží;

| iv) | účetní systémy (8) pro TVZ ve třech vybraných členských státech (Francie, Itálie a Litva) (9) a prověrka jejich systémů pro audity po propuštění zboží; |
| --- | --- |

iv)

účetní systémy (8) pro TVZ ve třech vybraných členských státech (Francie, Itálie a Litva) (9) a prověrka jejich systémů pro audity po propuštění zboží;

| v) | správu pokut a sankcí prováděnou Komisí podle hlavy 7 rozpočtu EU; |
| --- | --- |

v)

správu pokut a sankcí prováděnou Komisí podle hlavy 7 rozpočtu EU;

| vi) | výpočet příspěvků Evropského hospodářského prostoru (EHP)/Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) provedený Komisí; |
| --- | --- |

vi)

výpočet příspěvků Evropského hospodářského prostoru (EHP)/Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) provedený Komisí;

| vii) | výpočet opravných mechanismů prováděný Komisí (10). |
| --- | --- |

vii)

výpočet opravných mechanismů prováděný Komisí (10).

| b) | Zkoumali jsme vzorek 55 inkasních příkazů Komise (11). Vzorek je sestaven tak, aby v něm byly zastoupeny všechny zdroje příjmů. |
| --- | --- |

b)

Zkoumali jsme vzorek 55 inkasních příkazů Komise (11). Vzorek je sestaven tak, aby v něm byly zastoupeny všechny zdroje příjmů.

| c) | Posuzovali jsme výroční zprávy o činnosti Generálního ředitelství Komise pro rozpočet (GŘ BUDG) a Eurostatu. |
| --- | --- |

c)

Posuzovali jsme výroční zprávy o činnosti Generálního ředitelství Komise pro rozpočet (GŘ BUDG) a Eurostatu.

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 4.6. | Výsledky testování operací jsou shrnuty v 
  příloze 4.1
  . Žádná z 55 zkoumaných operací nebyla zatížena chybami.






  — | Ve výpočtu příspěvků členských států na základě jejich údajů o DPH a HND ani v platbách těchto příspěvků jsme nezjistili žádné chyby. |
| --- | --- | --- |

4.6.

Výsledky testování operací jsou shrnuty v 
  příloze 4.1
  . Žádná z 55 zkoumaných operací nebyla zatížena chybami.

—

Ve výpočtu příspěvků členských států na základě jejich údajů o DPH a HND ani v platbách těchto příspěvků jsme nezjistili žádné chyby.

| — | Zjistili jsme, že inkasní příkazy vydané Komisí obecně odpovídají výkazům TVZ, jež zaslaly členské státy. |
| --- | --- |

—

Zjistili jsme, že inkasní příkazy vydané Komisí obecně odpovídají výkazům TVZ, jež zaslaly členské státy.

| — | Ve výpočtech či platbách ostatních příjmových operací nebyly zjištěny žádné chyby. |
| --- | --- |

—

Ve výpočtech či platbách ostatních příjmových operací nebyly zjištěny žádné chyby.

PROVĚŘOVÁNÍ VÝROČNÍCH ZPRÁV O ČINNOSTI A DALŠÍCH PRVKŮ SYSTÉMŮ VNITŘNÍ KONTROLY

| 4.7. | Jak je vysvětleno v bodě 4.5, zkontrolovali jsme vybrané systémy. Tento oddíl uvádí podrobná zjištění, na jejichž základě nevyjadřujeme k příjmům výhradu, ale předkládáme doporučení, jak výpočet a výběr příjmů dále zlepšit. |
| --- | --- |

4.7.

Jak je vysvětleno v bodě 4.5, zkontrolovali jsme vybrané systémy. Tento oddíl uvádí podrobná zjištění, na jejichž základě nevyjadřujeme k příjmům výhradu, ale předkládáme doporučení, jak výpočet a výběr příjmů dále zlepšit.

Zůstatky a úpravy HND a DPH odrážejí aktualizované údaje členských států o HND a DPH a práci provedenou v souvislosti s výhradami

| 4.8. | Každý rok jsou členské státy povinny aktualizovat své údaje o HND a DPH za roky, které je možno měnit (čtyři roky), nebo vyřešit otázky, jež jsou předmětem výhrady (12). Komise na základě těchto informací přepočítá příspěvky členských států odvozené od HND a DPH (zůstatky a úpravy DPH a HND). Značná část výrazných oprav příspěvků členských států vypočtených v roce 2014 (9 813 milionů EUR) byla výsledkem práce související s výhradami k HND (13), a Komise proto většinu těchto výhrad v roce 2015 zrušila. |
| --- | --- |

4.8.

Každý rok jsou členské státy povinny aktualizovat své údaje o HND a DPH za roky, které je možno měnit (čtyři roky), nebo vyřešit otázky, jež jsou předmětem výhrady (12). Komise na základě těchto informací přepočítá příspěvky členských států odvozené od HND a DPH (zůstatky a úpravy DPH a HND). Značná část výrazných oprav příspěvků členských států vypočtených v roce 2014 (9 813 milionů EUR) byla výsledkem práce související s výhradami k HND (13), a Komise proto většinu těchto výhrad v roce 2015 zrušila.

Komise zrušila značný počet výhrad k HND

| 4.9. | K HND mohou být vyjádřeny obecné nebo konkrétní výhrady. Obecná výhrada se vztahuje na všechny prvky sestavování HND. Konkrétní výhrada se vztahuje na jednotlivé prvky HND a může se týkat operací (14), může být průřezová (15) nebo se může týkat procesů (16).
  Obrázek 4.2
  ukazuje vývoj v počtu výhrad ke konci roku. Obsahuje také informace týkající se TVZ a DPH, o nichž se pojednává dále v této kapitole. Podrobné informace o situaci na konci roku 2015 lze nalézt v 
  příloze 4.3
  . |
| --- | --- |

4.9.

K HND mohou být vyjádřeny obecné nebo konkrétní výhrady. Obecná výhrada se vztahuje na všechny prvky sestavování HND. Konkrétní výhrada se vztahuje na jednotlivé prvky HND a může se týkat operací (14), může být průřezová (15) nebo se může týkat procesů (16).
  Obrázek 4.2
  ukazuje vývoj v počtu výhrad ke konci roku. Obsahuje také informace týkající se TVZ a DPH, o nichž se pojednává dále v této kapitole. Podrobné informace o situaci na konci roku 2015 lze nalézt v 
  příloze 4.3
  .

Obrázek 4.2 –   Vývoj v počtu výhrad k HND, výhrad k DPH a otevřených případů v oblasti TVZ ke konci roku

Image

Výhrady k HND týkající se jednotlivých procesů (viz bod 4.11) a obecné výhrady (viz bod 4.12) nejsou do celkového údaje o HND zahrnuty.

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

Počet výhrad k operacím a průřezových výhrad se výrazně snížil

| 4.10. | Během roku 2015 Komise zrušila 184 výhrad (67 k operacím a 117 průřezových), včetně dlouhodobě nevyřešené výhrady k HNP týkající se operací v Řecku v období 1995–2001 (17). V analyzovaném vzorku zrušených výhrad jsme nezjistili žádné závažné problémy. Na konci roku 2015 bylo v platnosti 55 výhrad, které se týkaly jednotlivých prvků v údajích sestavených členskými státy (viz
  obrázek 4.2
  ), z nichž 39 byly výhrady týkající se operací a 16 průřezové výhrady. |
| --- | --- |

4.10.

Během roku 2015 Komise zrušila 184 výhrad (67 k operacím a 117 průřezových), včetně dlouhodobě nevyřešené výhrady k HNP týkající se operací v Řecku v období 1995–2001 (17). V analyzovaném vzorku zrušených výhrad jsme nezjistili žádné závažné problémy. Na konci roku 2015 bylo v platnosti 55 výhrad, které se týkaly jednotlivých prvků v údajích sestavených členskými státy (viz
  obrázek 4.2
  ), z nichž 39 byly výhrady týkající se operací a 16 průřezové výhrady.

| 4.10. | Ověřování HND a rušení výhrad přikládá Komise velký význam. Tým, který se v Eurostatu zaměřuje na HND, byl proto v první polovině roku 2015 posílen o několik dočasně přemístěných zaměstnanců. Počet pracovníků se tak ke konci roku téměř zdvojnásobil.

  Množství nevyřízených výhrad se během prvních měsíců roku 2016 dále snížilo. |
| --- | --- |

4.10.

Množství nevyřízených výhrad se během prvních měsíců roku 2016 dále snížilo.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Platnost výhrad týkajících se procesů byla prodloužena

| 4.11. | V souvislosti se sestavováním údajů členských států o HND za rok 2010 Komise prodloužila platnost 27 výhrad týkajících se procesů, aby tak byl zahrnut rok 2011. Jednalo se o jediné výhrady vyjádřené v roce 2015. Důvodem k jejich vyjádření bylo umožnit Komisi provést kontrolu (18) údajů vypracovaných podle Evropského systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (ESA 2010) (19). |
| --- | --- |

4.11.

V souvislosti se sestavováním údajů členských států o HND za rok 2010 Komise prodloužila platnost 27 výhrad týkajících se procesů, aby tak byl zahrnut rok 2011. Jednalo se o jediné výhrady vyjádřené v roce 2015. Důvodem k jejich vyjádření bylo umožnit Komisi provést kontrolu (18) údajů vypracovaných podle Evropského systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (ESA 2010) (19).

K řeckým údajům o HND týkajícím se let 2008 a 2009 stále existují obecné výhrady

| 4.12. | Jediné obecné výhrady v platnosti na konci roku 2015 se týkaly údajů o řeckém HND za roky 2008 a 2009. Přestože byly v souvislosti s těmito výhradami podniknuty jisté kroky, výhrady nebyly zrušeny. Během roku 2015 však Komise nadále pečlivě sledovala problémy se sestavováním řeckých národních účtů a ponechala v platnosti program technické pomoci, který byl zřízen v roce 2014 s cílem vytvořit nezávislý a posílený národní statistický úřad. Díky těmto krokům se spolehlivost řeckých údajů o HND zvyšuje. To je důležité, protože kvalita těchto údajů může mít dopad na jednotlivé příspěvky všech členských států na vlastní zdroje odvozené z HND (viz poznámka pod čarou č. 4). |
| --- | --- |

4.12.

Jediné obecné výhrady v platnosti na konci roku 2015 se týkaly údajů o řeckém HND za roky 2008 a 2009. Přestože byly v souvislosti s těmito výhradami podniknuty jisté kroky, výhrady nebyly zrušeny. Během roku 2015 však Komise nadále pečlivě sledovala problémy se sestavováním řeckých národních účtů a ponechala v platnosti program technické pomoci, který byl zřízen v roce 2014 s cílem vytvořit nezávislý a posílený národní statistický úřad. Díky těmto krokům se spolehlivost řeckých údajů o HND zvyšuje. To je důležité, protože kvalita těchto údajů může mít dopad na jednotlivé příspěvky všech členských států na vlastní zdroje odvozené z HND (viz poznámka pod čarou č. 4).

Počet výhrad týkajících se vlastních zdrojů odvozených z DPH se snížil

| 4.13. | Na konci roku bylo v platnosti celkem 85 výhrad ve srovnání se 101 výhradami v roce 2014 (viz
  obrázek 4.2
  ), z nichž 69 vyjádřila Komise a 16 členské státy. Ze 69 výhrad vyjádřených Komisí se 15 týkalo porušení směrnice o DPH (20) (např. osvobození od DPH u zboží nebo činností, na které se daňové osvobození vztahovat nemá). Počet dlouhodobě nevyřízených výhrad (21) vyjádřených Komisí se snížil z deseti na šest. |
| --- | --- |

4.13.

Na konci roku bylo v platnosti celkem 85 výhrad ve srovnání se 101 výhradami v roce 2014 (viz
  obrázek 4.2
  ), z nichž 69 vyjádřila Komise a 16 členské státy. Ze 69 výhrad vyjádřených Komisí se 15 týkalo porušení směrnice o DPH (20) (např. osvobození od DPH u zboží nebo činností, na které se daňové osvobození vztahovat nemá). Počet dlouhodobě nevyřízených výhrad (21) vyjádřených Komisí se snížil z deseti na šest.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

Členské státy by stále mohly zlepšit řízení tradičních vlastních zdrojů

Audity po propuštění zboží jsou důležitým nástrojem ochrany finančních zájmů EU...

| 4.14. | Celní orgány mohou kontrolovat obchodní dokumenty a údaje týkající se zboží poté, co toto zboží bylo dovezeno a propuštěno do volného oběhu v EU (22). Tyto kontroly, k nimž patří audity prováděné po propuštění zboží (23), se nazývají kontroly po propuštění zboží. Měly by být založeny na analýzách rizik podle kritérií vytvořených na vnitrostátní úrovni, na úrovni EU a případně na mezinárodní úrovni (24). |
| --- | --- |

4.14.

Celní orgány mohou kontrolovat obchodní dokumenty a údaje týkající se zboží poté, co toto zboží bylo dovezeno a propuštěno do volného oběhu v EU (22). Tyto kontroly, k nimž patří audity prováděné po propuštění zboží (23), se nazývají kontroly po propuštění zboží. Měly by být založeny na analýzách rizik podle kritérií vytvořených na vnitrostátní úrovni, na úrovni EU a případně na mezinárodní úrovni (24).

| 4.14. | V souladu se svou strategií a akčním plánem pro řízení rizik v oblasti cel bude Komise i nadále spolupracovat s členskými státy, aby se zajistilo, že kontroly (včetně kontrol po propuštění zboží) budou účinné a založené na analýze rizik. V této souvislosti budou zejména ještě více rozpracována společná unijní kritéria rizik a unijní normy pro finanční rizika. |
| --- | --- |

4.14.

... ale stále nedošlo k harmonizaci, což má vliv na výsledky

| 4.15. | Jak bylo uvedeno ve výročních zprávách z minulých let (25), zjistili jsme nedostatky v identifikaci, výběru a inspekci dovozců kontrolovaných členskými státy. Například v Itálii výběr auditů po propuštění zboží zpravidla vychází z charakteristik jednotlivých operací a nikoliv z profilu společností, jak Komise doporučuje v průvodci celním auditem. |
| --- | --- |

4.15.

Jak bylo uvedeno ve výročních zprávách z minulých let (25), zjistili jsme nedostatky v identifikaci, výběru a inspekci dovozců kontrolovaných členskými státy. Například v Itálii výběr auditů po propuštění zboží zpravidla vychází z charakteristik jednotlivých operací a nikoliv z profilu společností, jak Komise doporučuje v průvodci celním auditem.

| 4.15. | Komise při svých inspekcích pravidelně prověřuje kontroly po propuštění zboží (včetně auditů prováděných členskými státy) a vybízí státy, aby při provádění těchto kontrol/auditů využívaly Průvodce celním auditem. Zjištěnými skutečnostmi se bude zabývat v rámci pravidelného následného sledování výsledků, které vyplývají z auditů Účetního dvora a jejích vlastních inspekcí.

  Viz odpověď Komise k bodu 4.14. |
| --- | --- |

4.15.

Viz odpověď Komise k bodu 4.14.

| 4.16. | V kvalitě, rozsahu a výsledcích auditů po propuštění zboží ve třech navštívených členských státech byly výrazné rozdíly. Zvláštním případem je Francie, kde je v případě auditu po propuštění zboží možné informovat dlužníka o celním dluhu i více než tři roky od jeho vzniku. Tento přístup se liší od ostatních členských států, protože podle francouzské legislativy jsou audity vždy spojeny s „prevencí a postihováním porušování celních předpisů“, a mohou proto vést k zahájení trestního řízení. Francouzské orgány proto při auditech po propuštění zboží přerušují tříletou promlčecí dobu (26). |
| --- | --- |

4.16.

V kvalitě, rozsahu a výsledcích auditů po propuštění zboží ve třech navštívených členských státech byly výrazné rozdíly. Zvláštním případem je Francie, kde je v případě auditu po propuštění zboží možné informovat dlužníka o celním dluhu i více než tři roky od jeho vzniku. Tento přístup se liší od ostatních členských států, protože podle francouzské legislativy jsou audity vždy spojeny s „prevencí a postihováním porušování celních předpisů“, a mohou proto vést k zahájení trestního řízení. Francouzské orgány proto při auditech po propuštění zboží přerušují tříletou promlčecí dobu (26).

| 4.16. | Třebaže pro rozdílný rozsah a rozdílné výsledky auditů po propuštění zboží prováděných v jednotlivých členských státech může existovat přijatelné opodstatnění, bude Komise při svých inspekcích v členských státech dále prověřovat skutečnosti, na něž v souvislosti s vnitrostátními audity po propuštění zboží poukázal Účetní dvůr. Členské státy mají přístup k Průvodci celním auditem, který sice používat nemusí, ale při provádění kontrol po propuštění zboží by jim měl sloužit jako vodítko. Podle celních předpisů EU platí pro informování o celním dluhu tříletá lhůta. Výjimkou jsou případy, jež by mohly vést k zahájení trestního řízení. Zda by určitý případ mohl k takovému řízení vést, určují jednotlivé členské státy různě. Po přijetí a uplatnění návrhu směrnice o právním rámci Unie, který se týká porušení celních předpisů a sankcí, (COM(2013) 884 final) by měla být otázka soustavného používání čl. 221 odst. 4 celního kodexu Společenství (aktuálně čl. 103 odst. 2 celního kodexu Unie) ze strany některých členských států vyřešena. |
| --- | --- |

4.16.

V některých členských státech je stále potřeba zlepšit správu účtů A a B

| 4.17. | Každý členský stát zasílá Komisi měsíční výpis stanovených cel a dávek z cukru (výpis z „účtů A“) a čtvrtletní výpis stanovených cel a dávek z cukru, které do účtů A nebyly zahrnuty (výpis z tzv. „účtů B“) (27). |
| --- | --- |

4.17.

Každý členský stát zasílá Komisi měsíční výpis stanovených cel a dávek z cukru (výpis z „účtů A“) a čtvrtletní výpis stanovených cel a dávek z cukru, které do účtů A nebyly zahrnuty (výpis z tzv. „účtů B“) (27).

| 4.18. | Komise zjistila ve správě účtů B nedostatky v 17 z 22 navštívených členských států. Stejně jako v předchozích letech jsme zjistili neefektivní postupy při správě účtů B (28). Dobré postupy jsme zaznamenali v Litvě, přestože se ne vždy dařilo získat zpět dlužné částky (viz
  rámeček 4.3
  ). V Itálii je potřeba vyřešit určité systematické nedostatky. Italské úřady nebyly s to potvrdit, že všechny vybrané částky byly z účtů B zahrnuty do správného výkazu účtů A. Podobné nesrovnalosti mezi výkazy účtů A a B zjistila Komise ve dvou dalších členských státech (Belgie a Francie). Tyto nedostatky neměly vliv na spolehlivost celkových částek vykázaných v konsolidované účetní závěrce Evropské unie. |
| --- | --- |

4.18.

Komise zjistila ve správě účtů B nedostatky v 17 z 22 navštívených členských států. Stejně jako v předchozích letech jsme zjistili neefektivní postupy při správě účtů B (28). Dobré postupy jsme zaznamenali v Litvě, přestože se ne vždy dařilo získat zpět dlužné částky (viz
  rámeček 4.3
  ). V Itálii je potřeba vyřešit určité systematické nedostatky. Italské úřady nebyly s to potvrdit, že všechny vybrané částky byly z účtů B zahrnuty do správného výkazu účtů A. Podobné nesrovnalosti mezi výkazy účtů A a B zjistila Komise ve dvou dalších členských státech (Belgie a Francie). Tyto nedostatky neměly vliv na spolehlivost celkových částek vykázaných v konsolidované účetní závěrce Evropské unie.

| 4.18. | Komise při každé inspekci v členských státech systematicky prověřuje správu účtu B, a pokud zjistí nedostatky, žádá od států jejich nápravu. Útvary Komise problém s nesrovnalostmi mezi účty A a B opět nadnesly na zasedání Poradního výboru pro vlastní zdroje (ACOR) v prosinci 2015 a členské státy, jejichž výkazy účtů A a B vykazovaly nesrovnalosti i nadále, byly vyzvány, aby předložily plán k jejich odstranění (včetně příslušného harmonogramu) a aby prováděly rutinní kontroly, jež budou bránit opakování daných nesrovnalostí v budoucnu. |
| --- | --- |

4.18.

Rámeček 4.3 – Chybí účinný nástroj pro vymáhání dluhů od společností registrovaných mimo EU nebo od občanů nečlenských zemí EU

V případě společností registrovaných mimo EU nebo občanů nečlenských zemí EU neexistuje žádný účinný nástroj pro vymáhání dlužných pohledávek.

V šesti z 24 případů ve vzorku v Litvě byli dlužníci ze zemí mimo EU: občané Ruska, Běloruska nebo Ukrajiny a společnosti registrované v Turecku a na Britských Panenských ostrovech. Přestože litevské celní orgány provedly všechny postupy pro vymožení dluhu v rámci hranic EU, v analyzovaných případech se dlužné částky nepodařilo získat zpět.

Dále ve čtyřech z 15 odepsaných případů (29), které byly vybrány k analýze v členských státech, úřady nemohly vymáhat dluh kvůli tomu, že dlužníci byli usazeni ve Švýcarsku, na Ukrajině nebo v Rusku.

Rámeček 4.3 – Chybí účinný nástroj pro vymáhání dluhů od společností registrovaných mimo EU nebo od občanů nečlenských zemí EU

Komise se domnívá, že další nástroje k zajištění vymáhání dluhů v situacích, jež prověřoval Účetní dvůr, nabízí celní kodex Unie vstoupivší v platnost dne 1. května 2016. Tento kodex totiž rozšiřuje používání povinných záruk a stanoví také nepovinné záruky a jmenování společně odpovědných celních zástupců se sídlem v EU.

Počet otevřených případů je nadále vysoký

| 4.19. | Může se stát, že na základě inspekcí Komise v členských státech budou vnitrostátní orgány muset kvůli nesouladu s celními pravidly EU přijmout opatření. Jedná se o tzv. otevřené případy. Tyto otevřené případy mají malý potenciální finanční dopad. Na konci roku 2015 zůstávalo otevřených celkem 325 případů (viz
  obrázek 4.2
  ) (30). |
| --- | --- |

4.19.

Může se stát, že na základě inspekcí Komise v členských státech budou vnitrostátní orgány muset kvůli nesouladu s celními pravidly EU přijmout opatření. Jedná se o tzv. otevřené případy. Tyto otevřené případy mají malý potenciální finanční dopad. Na konci roku 2015 zůstávalo otevřených celkem 325 případů (viz
  obrázek 4.2
  ) (30).

| 4.19. | Útvary Komise se „otevřenými případy“ včas a rychle zabývají. Případ uzavřou, jen pokud jsou přesvědčeny, že byla přijata odpovídající opatření k řešení daného problému, a pokud byly odvedeny veškeré splatné tradiční vlastní zdroje (v příslušných případech i s úroky). Vyřešení složitých případů (např. tam, kde je zapotřebí změna vnitrostátních právních předpisů či pokynů, organizační nebo informatické změny ve vnitrostátních útvarech nebo řízení o nesplnění povinnosti) si však žádá čas. Z 325 bodů, jež Účetní dvůr uvádí jako otevřené na konci roku 2015, má potenciální finanční dopad pouze 199. |
| --- | --- |

4.19.

Výpočty příspěvků EHP/ESVO a opravných mechanismů obsahovaly menší chyby

| 4.20. | Zjistili jsme několik menších chyb ve dvou oblastech: |
| --- | --- |

4.20.

Zjistili jsme několik menších chyb ve dvou oblastech:

4.20

| a) | ve výpočtu příspěvků EHP/ESVO provedeném Komisí v roce 2015; |
| --- | --- |

a)

ve výpočtu příspěvků EHP/ESVO provedeném Komisí v roce 2015;

| b) | ve výpočtu opravných mechanismů provedeném Komisí v roce 2015. |
| --- | --- |

b)

ve výpočtu opravných mechanismů provedeném Komisí v roce 2015.

| b) | Komise přijala opatření, aby se její kontroly zlepšily a aby se předešlo chybám, které Účetní dvůr zjistil. Například byly zavedeny nové kontrolní seznamy, vylepšily se postupy pro přípravu vstupů a posíleny byly také dvojí kontroly dokumentů, zejména co se týče používaných vstupů. Kromě toho byl rovněž vypracován podrobnější popis výpočtů, který bude nově zapojeným pracovníkům sloužit jako lepší vodítko. |
| --- | --- |

b)

Komise přijala opatření, aby se její kontroly zlepšily a aby se předešlo chybám, které Účetní dvůr zjistil. Například byly zavedeny nové kontrolní seznamy, vylepšily se postupy pro přípravu vstupů a posíleny byly také dvojí kontroly dokumentů, zejména co se týče používaných vstupů. Kromě toho byl rovněž vypracován podrobnější popis výpočtů, který bude nově zapojeným pracovníkům sloužit jako lepší vodítko.

Tyto chyby byly výsledkem nesprávného výpočetního vzorce a vstupních údajů ze zastaralých databází. Nejedná se o významné (materiální) chyby (31), ale svědčí o tom, že stávající systémy pro provádění a přezkoumávání těchto výpočtů je potřeba zlepšit.

Výroční zprávy o činnosti poskytují věrné posouzení

| 4.21. | GŘ BUDG a Eurostat ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2015 podávají věrné posouzení finančního řízení, pokud jde o legalitu a správnost operací souvisejících s vlastními zdroji a dalšími příjmy. Poskytnuté informace potvrzují naše připomínky a závěry. |
| --- | --- |

4.21.

GŘ BUDG a Eurostat ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2015 podávají věrné posouzení finančního řízení, pokud jde o legalitu a správnost operací souvisejících s vlastními zdroji a dalšími příjmy. Poskytnuté informace potvrzují naše připomínky a závěry.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry za rok 2015

| 4.22. | Z důkazních informací celkově vyplývá, že příjmy nejsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. Konkrétně, pokud jde o příjmy:






  — | zkoumané systémy u vlastních zdrojů odvozených z HND a DPH jsme vyhodnotili jako účinné, |
| --- | --- | --- |

4.22.

Z důkazních informací celkově vyplývá, že příjmy nejsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. Konkrétně, pokud jde o příjmy:

—

zkoumané systémy u vlastních zdrojů odvozených z HND a DPH jsme vyhodnotili jako účinné,

| — | zkoumané systémy u TVZ jsme vyhodnotili celkově jako účinné. Hlavní vnitřní kontroly v navštívených členských státech jsou vyhodnoceny jako částečně účinné, |
| --- | --- |

—

zkoumané systémy u TVZ jsme vyhodnotili celkově jako účinné. Hlavní vnitřní kontroly v navštívených členských státech jsou vyhodnoceny jako částečně účinné,

| — | v testovaných operacích jsme nezjistili žádné chyby. |
| --- | --- |

—

v testovaných operacích jsme nezjistili žádné chyby.

Doporučení

| 4.23. | Příloha 4.2
  uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let. Ve výročních zprávách za rok 2012 a 2013 jsme předložili sedm doporučení. Z těchto doporučení byla čtyři realizována ve většině ohledů a tři v některých ohledech. |
| --- | --- |

4.23.

Příloha 4.2
  uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let. Ve výročních zprávách za rok 2012 a 2013 jsme předložili sedm doporučení. Z těchto doporučení byla čtyři realizována ve většině ohledů a tři v některých ohledech.

| 4.24. | Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2015 doporučujeme, aby Komise: |
| --- | --- |

4.24.

Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2015 doporučujeme, aby Komise:

Tradiční vlastní zdroje

| — | Doporučení 1: učinila nezbytná opatření, aby se k hospodářským subjektům přistupovalo ve všech členských státech obdobně, pokud jde o promlčení oznámení o dluhu na základě auditů po propuštění zboží; |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: učinila nezbytná opatření, aby se k hospodářským subjektům přistupovalo ve všech členských státech obdobně, pokud jde o promlčení oznámení o dluhu na základě auditů po propuštění zboží;

Komise doporučení částečně přijímá. Domnívá se, že připomínkami Účetního dvora se zabývá její návrh směrnice o právním rámci Unie, který se týká porušení celních předpisů a sankcí, (COM(2013) 884 final) a že po přijetí a uplatnění tohoto návrhu by se měla situace zlepšit. Výsledek však závisí na rozhodnutí legislativního orgánu.

| — | Doporučení 2: poskytla členským státům pokyny k tomu, jak zlepšit správu položek na účtech B; |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: poskytla členským státům pokyny k tomu, jak zlepšit správu položek na účtech B;

Komise doporučení přijímá. Pokyny ke správě účtu B jsou vnitrostátním orgánům při inspekcích v členských státech poskytovány pravidelně. Útvary Komise při nich rovněž prosazují uplatňování osvědčených postupů.

| — | Doporučení 3: zajistila, aby členské státy správně vykazovaly a zpřístupňovaly částky shromážděné na účtech B; |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: zajistila, aby členské státy správně vykazovaly a zpřístupňovaly částky shromážděné na účtech B;

Komise doporučení přijímá. Bude i nadále zajišťovat, aby členské státy správně vykazovaly a zpřístupňovaly částky získané z účtů B.

| — | Doporučení 4: v co největší možné míře pomohla členským státům s vymáháním celních dluhů u dlužníků, kteří nejsou usazeni v členském státě EU. |
| --- | --- |

—

Doporučení 4: v co největší možné míře pomohla členským státům s vymáháním celních dluhů u dlužníků, kteří nejsou usazeni v členském státě EU.

Komise doporučení přijímá. Komise v náležitou dobu přezkoumá a posoudí, do jaké míry je nový celní kodex Unie účinný při řešení problémů zjištěných Účetním dvorem.

Viz rovněž odpověď Komise na rámeček 4.3.

Výpočty příspěvků EHP/ESVO a opravných mechanismů

| — | Doporučení 5: zlepšila kontroly výpočtů příspěvků EHP/ESVO a opravných mechanismů. |
| --- | --- |

—

Doporučení 5: zlepšila kontroly výpočtů příspěvků EHP/ESVO a opravných mechanismů.

Komise doporučení přijímá. Za účelem zlepšení kontrol již zdokonalila a posílila příslušné postupy a kontrolní seznamy.

---

(1)  Platná právní úprava je dána rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (rozhodnutí o vlastních zdrojích) (Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17) a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1), naposledy pozměněné nařízením (EU, Euratom) č. 1377/2014 (Úř. věst. L 367, 23.12.2014, s. 14).

(2)  V rozhodnutí o vlastních zdrojích byla stanovena snížení platná pro některé členské státy a jejich příspěvky odvozené z HND a z DPH na období 2007–2013. Jakmile bude nový legislativní balíček ratifikován (viz bod 4.4), některé členské státy budou moci se zpětnou účinností uplatňovat snížení na období 2014–2020. Kromě toho byla v rozhodnutí o vlastních zdrojích stanovena oprava rozpočtových nevyvážeností, která je poskytována jednomu členskému státu. Tato oprava v roce 2015 stále platila a její platnost je zachována i v novém legislativním balíčku.

(3)  Tyto údaje schvaluje Komise a členské státy na zasedání poradního výboru pro vlastní zdroje.

(4)  Případné podhodnocení (či nadhodnocení) HND konkrétních členských států sice celkové vlastní zdroje odvozené z HND neovlivňuje, avšak v jeho důsledku se do doby, než jsou údaje o HND opraveny, zvyšují (či snižují) příspěvky ostatních členských států.

(5)  Příspěvky členských států budou přepočteny s ohledem na následující skutečnosti:

| — | na tři členské státy se bude vztahovat snížená sazba DPH ve výši 0,15 %, |
| --- | --- |

—

na tři členské státy se bude vztahovat snížená sazba DPH ve výši 0,15 %,

| — | pro čtyři členské státy bude uplatněno paušální snížení plateb založených na HND, |
| --- | --- |

—

pro čtyři členské státy bude uplatněno paušální snížení plateb založených na HND,

| — | podíl vybraných částek tradičních vlastních zdrojů, které si členské státy ponechávají, se sníží na 20 % (ze současných 25 %), |
| --- | --- |

—

podíl vybraných částek tradičních vlastních zdrojů, které si členské státy ponechávají, se sníží na 20 % (ze současných 25 %),

| — | HND pro účely vlastních zdrojů se bude počítat podle ESA 2010 (v současnosti ESA 95). |
| --- | --- |

—

HND pro účely vlastních zdrojů se bude počítat podle ESA 2010 (v současnosti ESA 95).

(6)  Východiskem našeho auditu byly odsouhlasené prognózy údajů o HND. Ke kvalitě údajů, na nichž se Komise dohodla s členskými státy, se nemůžeme vyjadřovat.

(7)  Vycházeli jsme z harmonizovaného základu pro DPH připraveného členskými státy. Statistiky a údaje poskytnuté členskými státy jsme při auditu netestovali přímo. Viz také zvláštní zpráva č. 24/2015 „Boj s podvody v oblasti DPH: jsou nutná další opatření“ (http://eca.europa.eu).

(8)  Východiskem našeho auditu byly údaje v účetních systémech navštívených členských států pro účtování o TVZ. Nemohli jsme zahrnout neproclené dovozy a dovozy, které unikly celnímu dohledu.

(9)  Tyto tři členské státy byly vybrány kvůli výraznému objemu svých příspěvků do tradičních vlastních zdrojů a s ohledem na rotační přístup.

(10)  Článek 4 rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.

(11)  Inkasní příkaz je dokument, v němž Komise zaznamenává částky, které jsou splatné v její prospěch.

(12)  Tyto údaje mohou být po dobu minimálně čtyř let revidovány a po uplynutí této doby jsou promlčeny, pokud k nim nejsou vyjádřeny výhrady. Výhrada je nástrojem, který umožňuje změnit rozporovaný prvek v údajích o HND a DPH, jež předložily členské státy, i po uplynutí čtyřleté lhůty stanovené právními předpisy.

(13)  Viz výroční zpráva za rok 2014, body 4.6–4.13.

(14)  Tyto výhrady se vztahují na konkrétní operaci HND v některém členském státě.

(15)  Průřezové výhrady se vztahují na konkrétní operaci ve všech členských státech.

(16)  Používají se tehdy, když se jedná o určitou fázi procesu, viz bod 4.11.

(17)  Hrubý národní produkt (HNP) byl souhrnným ukazatelem národních účtů, který se používal do roku 2001.

(18)  Tato kontrola musí vycházet ze soupisů k HND. Soupis je podrobné vysvětlení členského státu o zdrojích a metodách použitých pro výpočet odhadu HND. Na jeho základě Eurostat posuzuje kvalitu a úplnost údajů o HND v kontextu HND pro účely vlastních zdrojů.

(19)  ESA 2010 je nejnovější mezinárodně kompatibilní účetní rámec EU pro systematický a podrobný popis hospodářství. Byl zaveden v září 2014.

(20)  Směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1).

(21)  Dlouhodobě nevyřízené výhrady definujeme jako výhrady, které jsou alespoň deset let staré, tj. výhrady, jež se týkají roku 2006 a předchozích let, a jež byly ke konci roku 2015 stále v platnosti.

(22)  Článek 78 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1).

(23)  „Audit po propuštění zboží je metodou kontrolování hospodářských subjektů prověřením jejich účtů, záznamů a systémů.“Zdroj: Průvodce celním auditem.

(24)  Článek 13 odst. 2 celního kodexu Společenství.

(25)  Viz výroční zpráva za rok 2014, bod 4.19, výroční zpráva za rok 2013, bod 2.14, a výroční zpráva za rok 2012, bod 2.31.

(26)  Čl. 221 odst. 4 celního kodexu Společenství uvádí, že „vznikne-li celní dluh v důsledku činu, který byl v době, kdy byl spáchán, trestný, může být výše dluhu sdělena dlužníkovi za podmínek stanovených platnými předpisy i po uplynutí tříleté lhůty zmíněné v odstavci 3“.

(27)  Pokud zůstávají cla a dávky neuhrazeny a nebyly zajištěny nebo jsou zajištěny, ale byly rozporovány, mohou členské státy zpřístupnění těchto zdrojů pozdržet, a to tak, že je zapíší na tyto oddělené účty.

(28)  Viz výroční zpráva za rok 2014, bod 4.22, výroční zpráva za rok 2013, bod 2.16, a výroční zpráva za rok 2012, bod 2.32 a 2.33.

(29)  Případy, které byly Komisí přijaty při uplatnění článku 17 nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, které zprošťují členské státy povinnosti poskytnout Komisi částky odpovídající stanoveným nárokům, se ukázaly nevymahatelné. Na tyto čtyři případy odepsaných částek připadá 11 milionů EUR, které jsou nevymahatelné.

(30)  44 případů bylo otevřeno více než pět let. Nejstarší ze stále otevřených případů jsou z roku 2002 a týkají se Německa, Řecka a Portugalska.

(31)  Nadhodnocení ve výši 2,9 milionu EUR z celkem 5 635,2 milionu EUR (méně než 0,1 %) ve výpočtu opravného mechanismu a přeplatek 3,7 milionu EUR z celkových 425,8 milionu EUR (0,9 %) členů EHP/ESVO.

PŘÍLOHA 4.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ U PŘÍJMŮ

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| |
| Celkový počet operací: | 55 | 55 |
| |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| | | |
| Odhadovaná míra chyb | 0,0  % | 0,0  % |
| | | |
| | Horní hranice míry chyb | 0,0  % | |
| | Dolní hranice míry chyb | 0,0  % | |

2015

2014

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací:

55

55

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Odhadovaná míra chyb

0,0  %

0,0  %

Horní hranice míry chyb

0,0  %

Dolní hranice míry chyb

0,0  %

PŘÍLOHA 4.2

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE PŘÍJMŮ

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Není relevantní | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2013 | Komise by měla vyzvat členské státy k tomu, aby vyjasnily metodiky, které uplatňují pro sestavení údajů v oblasti nezjištěné ekonomiky, a měla by podporovat harmonizaci mezi členskými státy v této oblasti. | X | | | | | | |
| Komise by měla zavést a úzce monitorovat podrobný akční plán s jasnými průběžnými cíli řešení problémů v sestavování národních účtů Řecka. | | X | | | | | Stávající statistický akční plán pro Řecko (JOSGAP) bude doplněn o specifický plán pro národní účty v průběhu roku 2016. |
| Komise by měla zavést minimální standardy pro analýzu rizik pro účely auditů po propuštění zboží, včetně využívání informací v existující databázi dovozů, s cílem umožnit členským státům lépe se zaměřit na rizikové dovozce. | | X | | | | | Komise doporučení přijala. Nová verze Průvodce celním auditem (2014) stanoví ukazatele rizik pro audit po propuštění zboží. Plánují se změny ve stávající databázi dovozu, avšak plný provoz lze čekat až od roku 2018.


  Modernizace stávajícího systému dohledu Surveillance 2 na Surveillance 3 závisí na provedení celního kodexu Unie (aktu v přenesené pravomoci a prováděcího aktu) a provádí se s přihlédnutím k pracovnímu programu pro tento kodex (prováděcí rozhodnutí Komise 2014/255/EU). |
| Komise by měla podporovat členské státy v uplatňování stávajících pokynů a monitorovat je, pokud jde o provádění auditů po propuštění zboží. | | | X | | | | Komise doporučení přijala. Podle stávajícího právního rámce spadá provádění kontrol do kompetence členských států. Kromě toho bude Komise v průběhu svých inspekcí provedených celních kontrol podporovat členské státy v tom, aby používaly stávající pokyny, a v případě, že v provádění auditů po propuštění zboží zjistí nedostatky, požádá členské státy o přijetí nápravných opatření. Komise připomíná, že revidovaný Průvodce celním auditem byl schválen v březnu 2014.


  Komise se domnívá, že toto doporučení plně provádí. V doporučení je však zmiňován i kontinuální proces, o který Komise stále usiluje.


  Členské státy bude i nadále vybízet k používání stávajících pokynů. |
| 2013 a 2012 | Komise by měla podporovat členské státy v tom, aby správně využívaly účty A a B a zajistily, aby tyto účty byly prokazatelně úplné a správné (*). | | X | | | | | Komise tak činila dosud a bude tak činit i nadále. Při inspekcích bude stále prověřovat, jak jsou účty A a B používány, a bude po členských státech požadovat, aby zajistily jejich úplnost a správnost. |
| 2012 | Komise by měla přezkoumat svůj kontrolní rámec pro ověřování údajů o HND, provést strukturovanou a formalizovanou analýzu nákladů a přínosů a hloubkové ověření významných (materiálních) a rizikových složek HND, omezit využití obecných výhrad a nastavit kritéria významnosti (materiality) pro vyjadřování výhrad. | | X | | | | | V dubnu 2016 zveřejnila Komise své plány pro nadcházející ověřovací cyklus. Jejich součástí jsou podrobné posouzení rizik, analýza nákladů a přínosů a mnoho dalších záležitostí, na něž Účetní dvůr poukázal v posledních letech. Zlepšení týkající se organizace výhrad a významnosti již byla provedena. |
| Komise by měla podporovat členské státy při posilování celního dohledu s cílem maximalizovat inkasovanou částku TVZ. | | X | | | | | Komise tak činila dosud a bude tak činit i nadále. Komise bude během svých pravidelných inspekcí tradičních vlastních zdrojů nadále ověřovat, zda členské státy zavedly k ochraně finančních zájmů EU v oblasti těchto zdrojů náležité kontrolní rámce. |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora

Odpověď Komise

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Není relevantní

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2013

Komise by měla vyzvat členské státy k tomu, aby vyjasnily metodiky, které uplatňují pro sestavení údajů v oblasti nezjištěné ekonomiky, a měla by podporovat harmonizaci mezi členskými státy v této oblasti.

X

Komise by měla zavést a úzce monitorovat podrobný akční plán s jasnými průběžnými cíli řešení problémů v sestavování národních účtů Řecka.

X

Stávající statistický akční plán pro Řecko (JOSGAP) bude doplněn o specifický plán pro národní účty v průběhu roku 2016.

Komise by měla zavést minimální standardy pro analýzu rizik pro účely auditů po propuštění zboží, včetně využívání informací v existující databázi dovozů, s cílem umožnit členským státům lépe se zaměřit na rizikové dovozce.

X

Komise doporučení přijala. Nová verze Průvodce celním auditem (2014) stanoví ukazatele rizik pro audit po propuštění zboží. Plánují se změny ve stávající databázi dovozu, avšak plný provoz lze čekat až od roku 2018.

Modernizace stávajícího systému dohledu Surveillance 2 na Surveillance 3 závisí na provedení celního kodexu Unie (aktu v přenesené pravomoci a prováděcího aktu) a provádí se s přihlédnutím k pracovnímu programu pro tento kodex (prováděcí rozhodnutí Komise 2014/255/EU).

Komise by měla podporovat členské státy v uplatňování stávajících pokynů a monitorovat je, pokud jde o provádění auditů po propuštění zboží.

X

Komise doporučení přijala. Podle stávajícího právního rámce spadá provádění kontrol do kompetence členských států. Kromě toho bude Komise v průběhu svých inspekcí provedených celních kontrol podporovat členské státy v tom, aby používaly stávající pokyny, a v případě, že v provádění auditů po propuštění zboží zjistí nedostatky, požádá členské státy o přijetí nápravných opatření. Komise připomíná, že revidovaný Průvodce celním auditem byl schválen v březnu 2014.

Komise se domnívá, že toto doporučení plně provádí. V doporučení je však zmiňován i kontinuální proces, o který Komise stále usiluje.

Členské státy bude i nadále vybízet k používání stávajících pokynů.

2013 a 2012

Komise by měla podporovat členské státy v tom, aby správně využívaly účty A a B a zajistily, aby tyto účty byly prokazatelně úplné a správné (*).

X

Komise tak činila dosud a bude tak činit i nadále. Při inspekcích bude stále prověřovat, jak jsou účty A a B používány, a bude po členských státech požadovat, aby zajistily jejich úplnost a správnost.

2012

Komise by měla přezkoumat svůj kontrolní rámec pro ověřování údajů o HND, provést strukturovanou a formalizovanou analýzu nákladů a přínosů a hloubkové ověření významných (materiálních) a rizikových složek HND, omezit využití obecných výhrad a nastavit kritéria významnosti (materiality) pro vyjadřování výhrad.

X

V dubnu 2016 zveřejnila Komise své plány pro nadcházející ověřovací cyklus. Jejich součástí jsou podrobné posouzení rizik, analýza nákladů a přínosů a mnoho dalších záležitostí, na něž Účetní dvůr poukázal v posledních letech. Zlepšení týkající se organizace výhrad a významnosti již byla provedena.

Komise by měla podporovat členské státy při posilování celního dohledu s cílem maximalizovat inkasovanou částku TVZ.

X

Komise tak činila dosud a bude tak činit i nadále. Komise bude během svých pravidelných inspekcí tradičních vlastních zdrojů nadále ověřovat, zda členské státy zavedly k ochraně finančních zájmů EU v oblasti těchto zdrojů náležité kontrolní rámce.

---

(*)  Komise používání účtů A a B každoročně kontroluje. Jelikož však problém přetrvává, je třeba vyvíjet další úsilí.

PŘÍLOHA 4.3

POČET NEVYŘÍZENÝCH VÝHRAD TÝKAJÍCÍCH SE HND, DPH A OTEVŘENÝCH PŘÍPADŮ TVZ PODLE JEDNOTLIVÝCH ČLENSKÝCH STÁTŮ K 31. PROSINCI 2015

| Členský stát | Výhrady k HND (stav k 31. 12. 2015) | Výhrady k DPH (stav k 31. 12. 2015) | Otevřené případy týkající se TVZ (stav k 31. 12. 2015) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgie | 1 | 4 | 22 |
| Bulharsko | 1 | 2 | 4 |
| Česká republika | 0 | 0 | 3 |
| Dánsko | 0 | 3 | 16 |
| Německo | 1 | 4 | 8 |
| Estonsko | 0 | 1 | 3 |
| Irsko | 1 | 6 | 8 |
| Řecko | 12 | 7 | 28 |
| Španělsko | 0 | 2 | 18 |
| Francie | 1 | 3 | 38 |
| Chorvatsko | 0 | 0 | 3 |
| Itálie | 0 | 4 | 12 |
| Kypr | 0 | 0 | 6 |
| Lotyšsko | 12 | 1 | 2 |
| Litva | 0 | 0 | 3 |
| Lucembursko | 0 | 3 | 1 |
| Maďarsko | 1 | 1 | 9 |
| Malta | 1 | 0 | 4 |
| Nizozemsko | 0 | 11 | 48 |
| Rakousko | 0 | 4 | 5 |
| Polsko | 11 | 4 | 7 |
| Portugalsko | 0 | 2 | 13 |
| Rumunsko | 12 | 3 | 16 |
| Slovinsko | 0 | 0 | 4 |
| Slovensko | 0 | 0 | 3 |
| Finsko | 0 | 7 | 10 |
| Švédsko | 0 | 3 | 8 |
| Spojené království | 1 | 10 | 23 |
| CELKEM K 31. 12. 2015 | 55 | 85 | 325 |
| CELKEM K 31. 12. 2014 | 239 | 101 | 348 |
| V tabulce nejsou zahrnuty průřezové zvláštní výhrady.

  Zdroj: Evropský účetní dvůr. |

Členský stát

Výhrady k HND (stav k 31. 12. 2015)

Výhrady k DPH (stav k 31. 12. 2015)

Otevřené případy týkající se TVZ (stav k 31. 12. 2015)

Belgie

1

4

22

Bulharsko

1

2

4

Česká republika

0

0

3

Dánsko

0

3

16

Německo

1

4

8

Estonsko

0

1

3

Irsko

1

6

8

Řecko

12

7

28

Španělsko

0

2

18

Francie

1

3

38

Chorvatsko

0

0

3

Itálie

0

4

12

Kypr

0

0

6

Lotyšsko

12

1

2

Litva

0

0

3

Lucembursko

0

3

1

Maďarsko

1

1

9

Malta

1

0

4

Nizozemsko

0

11

48

Rakousko

0

4

5

Polsko

11

4

7

Portugalsko

0

2

13

Rumunsko

12

3

16

Slovinsko

0

0

4

Slovensko

0

0

3

Finsko

0

7

10

Švédsko

0

3

8

Spojené království

1

10

23

CELKEM K 31. 12. 2015

55

85

325

CELKEM K 31. 12. 2014

239

101

348

V tabulce nejsou zahrnuty průřezové zvláštní výhrady.

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

---

KAPITOLA 5

„Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“

OBSAH

| Úvod | 5.1–5.5 |
| --- | --- |

| Stručná charakteristika „Konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost“ | 5.2–5.4 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 5.5 |
| --- | --- |

| Správnost operací | 5.6–5.16 |
| --- | --- |

| Většina chyb souvisí s nadhodnocenými osobními a nepřímými náklady | 5.11–5.15 |
| --- | --- |

| Porušování pravidel pro zadávání zakázek | 5.16 |
| --- | --- |

| Prověřování výročních zpráv o činnosti | 5.17–5.20 |
| --- | --- |

| Výroční zprávy Komise o činnosti potvrzují naše zjištění a závěry | 5.17–5.20 |
| --- | --- |

| Prověrka vybraných systémů řízení a kontroly | 5.21–5.34 |
| --- | --- |

| Společné středisko podpory pro výdaje na výzkum a inovace | 5.21–5.34 |
| --- | --- |

| Společný auditní útvar | 5.24–5.26 |
| --- | --- |

| Provádění výsledků auditu ex post sedmého rámcového programu pro výzkum | 5.27–5.31 |
| --- | --- |

| Strategie pro audity ex post programu Horizont 2020 | 5.32–5.34 |
| --- | --- |

| Závěry a doporučení | 5.35–5.38 |
| --- | --- |

| Závěr za rok 2015 | 5.35–5.36 |
| --- | --- |

| Doporučení | 5.37–5.38 |
| --- | --- |

| Příloha 5.1 – | Výsledky testování operací v oblasti „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ |
| --- | --- |

Příloha 5.1 –

| Příloha 5.2 – | Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se oblasti „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ |
| --- | --- |

Příloha 5.2 –

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 5.1. | V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se oblasti „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“. Hlavní informace o příslušných činnostech a výdajích za rok 2015 uvádí
  obrázek 5.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

5.1.

V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se oblasti „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“. Hlavní informace o příslušných činnostech a výdajích za rok 2015 uvádí
  obrázek 5.1
  .

Stručná charakteristika „Konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost“

| 5.2. | Cílem výdajů je zlepšovat výzkum a inovace, posilovat vzdělávací systémy a podporovat zaměstnanost, zajišťovat jednotný digitální trh, podporovat obnovitelnou energii a energetickou účinnost, modernizovat dopravu a zlepšovat podnikatelské prostředí, zejména pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

5.2.

Cílem výdajů je zlepšovat výzkum a inovace, posilovat vzdělávací systémy a podporovat zaměstnanost, zajišťovat jednotný digitální trh, podporovat obnovitelnou energii a energetickou účinnost, modernizovat dopravu a zlepšovat podnikatelské prostředí, zejména pro malé a střední podniky.

| 5.3. | Na výzkum a inovace připadá 62 % výdajů prováděných prostřednictvím sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj 2007–2013 („sedmý rámcový program pro výzkum“) a programu Horizont 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace 2014–2020 („Horizont 2020“). K dalším významným výdajovým nástrojům patří: program celoživotního učení a Erasmus+ v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu; vesmírné programy Galileo, EGNOS a Copernicus; program transevropské dopravní sítě, který poskytuje financování na rozvoj dopravní infrastruktury; evropský energetický program pro hospodářské oživení, z něhož se podporují projekty v energetice, a nástroj pro propojení Evropy, který podporuje rozvoj sítí v dopravě, telekomunikacích a energetice. |
| --- | --- |

5.3.

Na výzkum a inovace připadá 62 % výdajů prováděných prostřednictvím sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj 2007–2013 („sedmý rámcový program pro výzkum“) a programu Horizont 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace 2014–2020 („Horizont 2020“). K dalším významným výdajovým nástrojům patří: program celoživotního učení a Erasmus+ v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu; vesmírné programy Galileo, EGNOS a Copernicus; program transevropské dopravní sítě, který poskytuje financování na rozvoj dopravní infrastruktury; evropský energetický program pro hospodářské oživení, z něhož se podporují projekty v energetice, a nástroj pro propojení Evropy, který podporuje rozvoj sítí v dopravě, telekomunikacích a energetice.

| 5.4. | Téměř 90 % výdajů má podobu grantů pro soukromé nebo veřejné příjemce účastnící se projektů. Komise vyplácí zálohy po podpisu grantové dohody nebo rozhodnutí o financování. Po odečtení záloh proplácí příjemcům vykázané náklady, které jsou spolufinancovány EU. Hlavním rizikem z hlediska správnosti operací je, že příjemci vykážou nezpůsobilé náklady a že Komise takovéto náklady před proplacením neodhalí a nezajistí nápravu. |
| --- | --- |

5.4.

Téměř 90 % výdajů má podobu grantů pro soukromé nebo veřejné příjemce účastnící se projektů. Komise vyplácí zálohy po podpisu grantové dohody nebo rozhodnutí o financování. Po odečtení záloh proplácí příjemcům vykázané náklady, které jsou spolufinancovány EU. Hlavním rizikem z hlediska správnosti operací je, že příjemci vykážou nezpůsobilé náklady a že Komise takovéto náklady před proplacením neodhalí a nezajistí nápravu.

Obrázek 5.1 –   Podokruh víceletého finančního rámce 1.a – „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ – hlavní informace za rok 2015

(v mld. EUR)

Image

| Platby za rok celkem | 16,8 |
| --- | --- |
| - zálohy
   (12) | 9,5 |
| + zúčtování záloh
   (12) | 7,2 |
| | |
| Kontrolovaný základní soubor celkem | 14,5 |

Platby za rok celkem

16,8

- zálohy
   (12)

9,5

- zúčtování záloh
   (12)

7,2

Kontrolovaný základní soubor celkem

14,5

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Rozsah a koncepce auditu

| 5.5. | Hlavní prvky naší koncepce a metodiky auditu jsou popsány v 
  příloze 1.1
  . V případě auditu „Konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost“ je třeba brát v úvahu následující specifika: |
| --- | --- |

5.5.

Hlavní prvky naší koncepce a metodiky auditu jsou popsány v 
  příloze 1.1
  . V případě auditu „Konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost“ je třeba brát v úvahu následující specifika:

| a) | Zkontrolovali jsme vzorek 150 operací, který je vymezen v 
  příloze 1.1
  , bodu 7. Vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní za rozpětí výdajů spadajících pod příslušný podokruh víceletého finančního rámce. Sestával z 88 operací z oblasti výzkumu a inovací, 18 operací z oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu a 44 operací týkajících se jiných programů a činností. |
| --- | --- |

a)

Zkontrolovali jsme vzorek 150 operací, který je vymezen v 
  příloze 1.1
  , bodu 7. Vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní za rozpětí výdajů spadajících pod příslušný podokruh víceletého finančního rámce. Sestával z 88 operací z oblasti výzkumu a inovací, 18 operací z oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu a 44 operací týkajících se jiných programů a činností.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| b) | U nových programů, jako je Horizont 2020 a Erasmus+, měly téměř všechny platby podobu záloh, které jsou ze vzorku vyňaty. Při testování operací jsme se soustředili především na platby na projekty spadající do programů na období 2007–2013, zejména na sedmý rámcový program pro výzkum a program celoživotního učení) |
| --- | --- |

b)

U nových programů, jako je Horizont 2020 a Erasmus+, měly téměř všechny platby podobu záloh, které jsou ze vzorku vyňaty. Při testování operací jsme se soustředili především na platby na projekty spadající do programů na období 2007–2013, zejména na sedmý rámcový program pro výzkum a program celoživotního učení)

| c) | Posuzovali jsme výroční zprávy o činnosti Generálního ředitelství pro výzkum a inovace (GŘ RTD), Generální ředitelství pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky (GŘ GROW) a Generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu (GŘ EAC). |
| --- | --- |

c)

Posuzovali jsme výroční zprávy o činnosti Generálního ředitelství pro výzkum a inovace (GŘ RTD), Generální ředitelství pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky (GŘ GROW) a Generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu (GŘ EAC).

| d) | Prověřovali jsme zřízení společného střediska podpory pro řízení výdajů na výzkum a inovace Komisí a realizaci strategií Komise pro audit ex post u sedmého rámcového programu pro výzkumu a programu Horizont 2020. |
| --- | --- |

d)

Prověřovali jsme zřízení společného střediska podpory pro řízení výdajů na výzkum a inovace Komisí a realizaci strategií Komise pro audit ex post u sedmého rámcového programu pro výzkumu a programu Horizont 2020.

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 5.6. | Výsledky testování operací jsou shrnuty v 
  příloze 5.1
  . Ze 150 operací, které jsme kontrolovali, bylo 72 (48 %) zatíženo chybami. Na základě 38 chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb 4,4  % (1). |
| --- | --- |

5.6.

Výsledky testování operací jsou shrnuty v 
  příloze 5.1
  . Ze 150 operací, které jsme kontrolovali, bylo 72 (48 %) zatíženo chybami. Na základě 38 chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb 4,4  % (1).

| 5.6. | Míra chyb vykázaná Účetním dvorem je jedním z ukazatelů účinnosti vynakládání výdajů EU. Komise však má víceletou kontrolní strategii. V jejím rámci její útvary odhadují míru zbytkových chyb, v níž se odráží zpětné získávání prostředků, finanční opravy a účinky všech jejich kontrol a auditů během celé doby provádění programu. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Obrázek 5.2
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílely na námi odhadované míře chyb v roce 2015. |
| --- | --- |

5.7.

Obrázek 5.2
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílely na námi odhadované míře chyb v roce 2015.

| 5.7. | U projektů v oblasti výzkumu a inovací představují většinu nákladů projektu osobní náklady a nepřímé náklady. S cílem zohlednit různorodou strukturu nákladů v evropské výzkumné obci bylo přijato vědomé politické rozhodnutí, aby byly tyto kategorie nákladů hrazeny na základě skutečných, a ne jednotkových nákladů či paušálních sazeb. To je důvodem náchylnosti těchto nákladů k chybám, jak lze vidět v grafu.

  Program Horizont 2020 byl navržen tak, aby pokud možno reagoval na tyto zdroje chyb zavedením řady zjednodušení – viz bod 5.12 níže. |
| --- | --- |

5.7.

Program Horizont 2020 byl navržen tak, aby pokud možno reagoval na tyto zdroje chyb zavedením řady zjednodušení – viz bod 5.12 níže.

Obrázek 5.2 –   „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ – rozdělení odhadované míry chyb

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 5.8. | U 10 z 38 operací, u nichž byla zjištěna vyčíslitelná chyba, jsme vykázali chyby přesahující 20 % kontrolovaných položek. Na těchto 10 případů (9 ze sedmého rámcového programu pro výzkumu a jeden z programu pro konkurenceschopnost a inovace na období (2007–2013) připadá 77 % celkové odhadované míry chyb v oblasti „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ v roce 2015. |
| --- | --- |

5.8.

U 10 z 38 operací, u nichž byla zjištěna vyčíslitelná chyba, jsme vykázali chyby přesahující 20 % kontrolovaných položek. Na těchto 10 případů (9 ze sedmého rámcového programu pro výzkumu a jeden z programu pro konkurenceschopnost a inovace na období (2007–2013) připadá 77 % celkové odhadované míry chyb v oblasti „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ v roce 2015.

| 5.9. | U výdajů na výzkum a inovace je typ a výskyt zjištěných chyb obdobný jako u chyb, které jsme zjistili v průběhu fungování sedmého rámcového programu pro výzkum. Oproti přecházejícím letům jsme zjistili méně vyčíslitelných chyb v platbách na ostatní programy a činnosti. |
| --- | --- |

5.9.

U výdajů na výzkum a inovace je typ a výskyt zjištěných chyb obdobný jako u chyb, které jsme zjistili v průběhu fungování sedmého rámcového programu pro výzkum. Oproti přecházejícím letům jsme zjistili méně vyčíslitelných chyb v platbách na ostatní programy a činnosti.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 5.10. | V 16 případech vyčíslitelných chyb měli Komise, vnitrostátní orgány nebo nezávislí auditoři (2) dostatek informací k tomu, aby těmto chybám předešli nebo je odhalili a napravili ještě před jejich schválením. Pokud by všechny tyto informace byly využity k tomu, aby se těmto chybám předešlo, byly odhaleny nebo napraveny, odhadovaná míra chyb u této kapitoly by byla o 0,6 procentního bodu nižší. |
| --- | --- |

5.10.

V 16 případech vyčíslitelných chyb měli Komise, vnitrostátní orgány nebo nezávislí auditoři (2) dostatek informací k tomu, aby těmto chybám předešli nebo je odhalili a napravili ještě před jejich schválením. Pokud by všechny tyto informace byly využity k tomu, aby se těmto chybám předešlo, byly odhaleny nebo napraveny, odhadovaná míra chyb u této kapitoly by byla o 0,6 procentního bodu nižší.

| 5.10. | Komise má spolehlivý systém kontrol ex ante, používající mj. detailní automatické kontrolní seznamy, písemné pokyny a průběžná školení. Zlepšovat tento systém, aniž by to znamenalo vytváření dodatečné administrativní zátěže pro příjemce, a přitom zajišťovat, aby byly platby výzkumným pracovníkům prováděny bezodkladně, je úkolem, který je třeba plnit neustále. Zjištění Účetního dvora byla a budou využita pro další zlepšení kontrol ex ante.

  Pokud jde o nezávislé účetní auditory osvědčující žádosti o proplacení nákladů, které představují 15 ze 16 případů zmíněných Účetním dvorem, jedná se o známý problém, o němž se hovořilo již v předchozích zprávách. V rámci opatření navazujících na doporučení Účetního dvora uspořádala Komise řadu setkání zacílených na příjemce a nezávislé auditory provádějící osvědčování (> 300) s cílem zvýšit informovanost o nejběžnějších chybách. Kromě toho byla auditorům provádějícím osvědčování, kteří se dopustili chyb, poskytnuta zpětná vazba, jakož i didaktičtější vzor osvědčení o auditu poskytovaných v rámci programu Horizont 2020. V případě výzkumu se odhaduje, že ve srovnání s neověřenými žádostmi o platbu sníží osvědčení o auditu míru chyb o 50 %. I když je třeba uznat, že tato osvědčení nezachytí každou chybu, jsou důležitým nástrojem ke snížení celkové míry chyb. |
| --- | --- |

5.10.

Pokud jde o nezávislé účetní auditory osvědčující žádosti o proplacení nákladů, které představují 15 ze 16 případů zmíněných Účetním dvorem, jedná se o známý problém, o němž se hovořilo již v předchozích zprávách. V rámci opatření navazujících na doporučení Účetního dvora uspořádala Komise řadu setkání zacílených na příjemce a nezávislé auditory provádějící osvědčování (> 300) s cílem zvýšit informovanost o nejběžnějších chybách. Kromě toho byla auditorům provádějícím osvědčování, kteří se dopustili chyb, poskytnuta zpětná vazba, jakož i didaktičtější vzor osvědčení o auditu poskytovaných v rámci programu Horizont 2020. V případě výzkumu se odhaduje, že ve srovnání s neověřenými žádostmi o platbu sníží osvědčení o auditu míru chyb o 50 %. I když je třeba uznat, že tato osvědčení nezachytí každou chybu, jsou důležitým nástrojem ke snížení celkové míry chyb.

Většina chyb souvisí s nadhodnocenými osobními a nepřímými náklady

| 5.11. | Většina vyčíslitelných chyb, které jsme zjistili (33 z 38), se týkala úhrad nezpůsobilých osobních a nepřímých nákladů vykázaných příjemci. Tyto chyby jsme nacházeli povětšinou, ale nikoliv výhradně u projektů sedmého rámcového programu pro výzkum (viz
  rámeček 5.3
  ). |
| --- | --- |

5.11.

Většina vyčíslitelných chyb, které jsme zjistili (33 z 38), se týkala úhrad nezpůsobilých osobních a nepřímých nákladů vykázaných příjemci. Tyto chyby jsme nacházeli povětšinou, ale nikoliv výhradně u projektů sedmého rámcového programu pro výzkum (viz
  rámeček 5.3
  ).

| 5.11. | Vlastní audity Komise také ukázaly, že druh a úroveň chyb zůstávají v důsledku složitých pravidel 7. RP stabilní. Jelikož však všechny smlouvy 7. RP již byly podepsány, není další změna právního rámce možná. V průběhu 7. RP se však Komise na základě stávajícího právního rámce pokusila tento systém zjednodušit, například opatřeními přijatými dne 24. ledna 2011 (rozhodnutí C(2011) 174).

  Program Horizont 2020 obsahuje radikální zjednodušení právního rámce, aby byla naplněna očekávání jak zúčastněných stran, tak legislativních orgánů, přičemž se zaměřuje zejména na osobní a nepřímé náklady jako hlavní zdroje chyb. |
| --- | --- |

5.11.

Program Horizont 2020 obsahuje radikální zjednodušení právního rámce, aby byla naplněna očekávání jak zúčastněných stran, tak legislativních orgánů, přičemž se zaměřuje zejména na osobní a nepřímé náklady jako hlavní zdroje chyb.

Rámeček 5.3 –   Příklady úhrad nezpůsobilých osobních nákladů

Prověřovali jsme výkaz výdajů ve výši 250 000  EUR od příjemce, který spolupracoval s osmi partnery na projektu rozvoje služeb v oblasti cloud computingu v rámci programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií, který spadá pod program „Konkurenceschopnost a inovace“ na období 2007–2013. Zjistili jsme, že osobní náklady účtované na projekt jsou nadhodnoceny, neboť se počítaly na základě standardního počtu pracovních hodin, který byl vyšší, než skutečný počet odpracovaných hodin. Mzdové náklady zahrnovaly i nezpůsobilé bonusové platby.

Obrázek 5.3 –
     
  Příklad úhrady nezpůsobilých osobních nákladů

Komise získá neoprávněně vyplacené částky zpět.

Předražování hodinových sazeb bylo způsobeno chybami ve výpočtu produktivních hodin. V programu Horizont 2020 byla pravidla pro tento výpočet zjednodušena, aby se tomuto druhu chyby zamezilo.

| 5.12. | Příčinou chyb zjištěných ve výkazech nákladů byla téměř ve všech případech mylná interpretace složitých pravidel způsobilosti nebo nesprávně vypočtené způsobilé náklady. Identifikovali jsme dva případy podezření z podvodu, kde se zdá, že příjemci způsobilé projektové náklady záměrně nadhodnocovali. |
| --- | --- |

5.12.

Příčinou chyb zjištěných ve výkazech nákladů byla téměř ve všech případech mylná interpretace složitých pravidel způsobilosti nebo nesprávně vypočtené způsobilé náklady. Identifikovali jsme dva případy podezření z podvodu, kde se zdá, že příjemci způsobilé projektové náklady záměrně nadhodnocovali.

| 5.12. | Vzhledem ke složitosti pravidel zavedla Komise do programu Horizont 2020 četná zjednodušení. Patří mezi ně:






  — | jedna sazba financování pro každou akci, určená ve výzvě k podávání návrhů, |
| --- | --- | --- |

5.12.

—

jedna sazba financování pro každou akci, určená ve výzvě k podávání návrhů,

| — | paušální sazba pro nepřímé náklady, |
| --- | --- |

—

paušální sazba pro nepřímé náklady,

| — | zjednodušené zaznamenávání času a větší využívání postupů příjemců, |
| --- | --- |

—

zjednodušené zaznamenávání času a větší využívání postupů příjemců,

| — | pružnější pravidla pro třetí strany a subdodávky, |
| --- | --- |

—

pružnější pravidla pro třetí strany a subdodávky,

| — | jednodušší a jasnější pravidla pro výpočet produktivních hodin (a tím i osobních nákladů). |
| --- | --- |

—

jednodušší a jasnější pravidla pro výpočet produktivních hodin (a tím i osobních nákladů).

Tam, kde to cíle politiky umožňují, byla zavedena ještě jednodušší pravidla a mechanismy. Granty Evropské rady pro výzkum a programu Marie Skłodowska Curie jsou jednoduché, z velké části se týkají veřejných subjektů, více využívají paušálních sazeb a jednorázových částek a většina z nich je určena pro jednotlivé příjemce. Tento fakt omezuje možnost nesprávného výkladu a míra chyb u těchto režimů je méně než 2 %.

| 5.13. | V případě osobních nákladů příjemci často nesprávně vypočetli hodinové sazby svých pracovníků účtované na projekt nebo nebyli schopni adekvátně doložit čas, který pracovníci práci na projektu skutečně věnovali. V pěti případech příjemci chybně vykázali využití externích konzultantů jako osobní náklady (viz
  rámeček 5.4
  ). |
| --- | --- |

5.13.

V případě osobních nákladů příjemci často nesprávně vypočetli hodinové sazby svých pracovníků účtované na projekt nebo nebyli schopni adekvátně doložit čas, který pracovníci práci na projektu skutečně věnovali. V pěti případech příjemci chybně vykázali využití externích konzultantů jako osobní náklady (viz
  rámeček 5.4
  ).

| 5.13. | Pravidla pro využití konzultantů způsobovala v 7. RP potíže. V programu Horizont 2020 došlo k jejich zjednodušení. |
| --- | --- |

5.13.

Rámeček 5.4 –   Příklady úhrad nezpůsobilých osobních nákladů

Prověřovali jsme výkaz nákladů ve výši 85 000  EUR od příjemce, jenž spolupracoval s 11 partnery na projektu sedmého rámcového programu pro výzkum, který se týkal vývoje systémů pro monitorování životního prostředí. Příjemce konzultanty najal na realizaci projektu. Zjistili jsme, že konzultanti nesplňovali kritéria, která byla kvalifikačním předpokladem pro interní poskytování konzultačních služeb, zejména s ohledem na skutečnost, že náklady na zaměstnání konzultantů byly výrazně vyšší než osobní náklady zaměstnanců příjemce stejné kategorie. Osobní náklady na jednoho ze zaměstnanců dále nebyly podložené žádnými důkazními informacemi.

Obrázek 5.4 –
     
  Příklad úhrady nezpůsobilých osobních nákladů

V programu Horizont 2020 byla zjednodušena pravidla pro konzultanty, aby se zamezilo tomuto druhu chyby nebo aby se tato chyba snížila.

| 5.14. | Pokud jde o nepřímé náklady, příjemci chybující ve vykazování skutečných nepřímých nákladů uplatnili nesprávnou metodiku nebo do výpočtu režijních nákladů projektů zahrnuli nezpůsobilé náklady (viz
  rámeček 5.5
  ). U příjemců vykazujících nepřímé náklady plošně jako procenta přímých nákladů může případná chyba v přímých nákladech vést k odpovídající chybě u nezpůsobilých nepřímých nákladů. |
| --- | --- |

5.14.

Pokud jde o nepřímé náklady, příjemci chybující ve vykazování skutečných nepřímých nákladů uplatnili nesprávnou metodiku nebo do výpočtu režijních nákladů projektů zahrnuli nezpůsobilé náklady (viz
  rámeček 5.5
  ). U příjemců vykazujících nepřímé náklady plošně jako procenta přímých nákladů může případná chyba v přímých nákladech vést k odpovídající chybě u nezpůsobilých nepřímých nákladů.

| 5.14. | Výpočet skutečných nepřímých nákladů je složitý a je pravidelným zdrojem chyb. Pravidla programu Horizont 2020 byla zjednodušena a ve všech případech bude platit paušální sazba režijních nákladů, čímž se těmto chybám předejde. |
| --- | --- |

5.14.

Rámeček 5.5 –   Příklady úhrady nezpůsobilých nepřímých nákladů

Prověřovali jsme výkaz nákladů ve výši 146 000  EUR od příjemce, který spolupracoval s 11 partnery na projektu sedmého rámcového programu pro výzkum, který se týkal vývoje zeměpisných manažerských informačních systémů. Zjistili jsme, že část osobních nákladů vykázaných příjemcem byla ve skutečnosti vynaložena na jiný projekt. Příjemce zahrnul do výpočtu nepřímých nákladů nezpůsobilé položky (osobní náklady nesouvisející se správní podporou, marketingové náklady, náklady na provoz kanceláře a cestovní náklady, které s výzkumnými činnostmi nesouvisely).

Obrázek 5.5 –
     
  Příklad úhrady nezpůsobilých nepřímých nákladů

Pokud jde o nepřímé náklady, příklad ukazuje složitost výpočtu skutečných nepřímých nákladů. To je důvod, proč program Horizont 2020 zavádí pro všechny projekty paušální sazbu režijních nákladů.

| 5.15. | Pravidla programu Horizont 2020 byla zjednodušena. V naší výroční zprávě za rok 2014 jsme upozornili na zvýšená rizika nesprávných plateb v případech, kdy výzkumníci dostávají odměny navíc (3) nebo účastníci využívají velkou výzkumnou infrastrukturu. Doporučujeme, aby Komise vyvinula vhodnou kontrolní strategii, včetně adekvátních kontrol nákladů vykázaných v souladu s těmito konkrétními kritérii způsobilosti (4). V rámci omezeného testování, které jsme provedli u programu Horizont 2020 (5) v roce 2015, jsme zjistili, že riziko související s dodatečnými odměnami skutečně v praxi vzniklo. |
| --- | --- |

5.15.

Pravidla programu Horizont 2020 byla zjednodušena. V naší výroční zprávě za rok 2014 jsme upozornili na zvýšená rizika nesprávných plateb v případech, kdy výzkumníci dostávají odměny navíc (3) nebo účastníci využívají velkou výzkumnou infrastrukturu. Doporučujeme, aby Komise vyvinula vhodnou kontrolní strategii, včetně adekvátních kontrol nákladů vykázaných v souladu s těmito konkrétními kritérii způsobilosti (4). V rámci omezeného testování, které jsme provedli u programu Horizont 2020 (5) v roce 2015, jsme zjistili, že riziko související s dodatečnými odměnami skutečně v praxi vzniklo.

| 5.15. | Komise vytvořila strategii pro audit programu Horizont 2020 a v souladu s doporučeními Účetního dvora vyvíjí také kontrolní strategie.

  Pokud jde o dodatečné odměny neziskových příjemců, Komise vypracovala pravidla, o kterých doufá, že naleznou rovnováhu mezi zjednodušením, jistotou a přiměřenou pomocí výzkumným pracovníkům při zajištění řádného finančního řízení. Připomínka Účetního dvora je v souladu s vlastní zkušeností Komise a společně se zúčastněnými organizacemi a členskými státy se aktivně hledají řešení. |
| --- | --- |

5.15.

Pokud jde o dodatečné odměny neziskových příjemců, Komise vypracovala pravidla, o kterých doufá, že naleznou rovnováhu mezi zjednodušením, jistotou a přiměřenou pomocí výzkumným pracovníkům při zajištění řádného finančního řízení. Připomínka Účetního dvora je v souladu s vlastní zkušeností Komise a společně se zúčastněnými organizacemi a členskými státy se aktivně hledají řešení.

Porušování pravidel pro zadávání zakázek

| 5.16. | Ačkoli jsme v deseti zkoumaných zadávacích řízeních zjistili šest chyb, dodržování pravidel pro zadávání zakázek se oproti minulému roku výrazně zlepšilo. V jednom případě jsme identifikovali závažné porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek, vykázané náklady na kontrolovanou zakázku byly proto nezpůsobilé. U zbývajících chyb se jednalo o případy nedodržení požadavků na poskytování a zveřejňování informací, nesprávného uplatnění výběrových kritérií a nedostatků v zadávací dokumentaci. Tyto procedurální chyby se nevyčíslují, a nepřispívají tedy k námi odhadované míře chyb. |
| --- | --- |

5.16.

Ačkoli jsme v deseti zkoumaných zadávacích řízeních zjistili šest chyb, dodržování pravidel pro zadávání zakázek se oproti minulému roku výrazně zlepšilo. V jednom případě jsme identifikovali závažné porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek, vykázané náklady na kontrolovanou zakázku byly proto nezpůsobilé. U zbývajících chyb se jednalo o případy nedodržení požadavků na poskytování a zveřejňování informací, nesprávného uplatnění výběrových kritérií a nedostatků v zadávací dokumentaci. Tyto procedurální chyby se nevyčíslují, a nepřispívají tedy k námi odhadované míře chyb.

PROVĚŘOVÁNÍ VÝROČNÍCH ZPRÁV O ČINNOSTI

Výroční zprávy Komise o činnosti potvrzují naše zjištění a závěry

| 5.17. | Prověřovali jsme výroční zprávy o činnosti GŘ RTD, GŘ GROW a GŘ EAC. Domníváme se, že ve vztahu ke správnosti operací zprávy obecně poskytují věrný obraz finančního řízení a že informace v nich uvedené ve většině ohledů potvrzují naše připomínky a závěry. Například výroční zpráva GŘ RTD o činnosti uvádí výhradu k platbám úhrad vykázaných nákladů spadajících pod sedmý rámcový program pro výzkum. |
| --- | --- |

5.17.

Prověřovali jsme výroční zprávy o činnosti GŘ RTD, GŘ GROW a GŘ EAC. Domníváme se, že ve vztahu ke správnosti operací zprávy obecně poskytují věrný obraz finančního řízení a že informace v nich uvedené ve většině ohledů potvrzují naše připomínky a závěry. Například výroční zpráva GŘ RTD o činnosti uvádí výhradu k platbám úhrad vykázaných nákladů spadajících pod sedmý rámcový program pro výzkum.

| 5.18. | GŘ RTD a GŘ GROW vydaly dvě nové výhrady k platbám, u nichž podle svého odhadu předpokládají, že míra zbytkových chyb (míra chyb, jež s ukončením programu zůstanou nezjištěny a neopraveny) přesáhne 2 %. |
| --- | --- |

5.18.

GŘ RTD a GŘ GROW vydaly dvě nové výhrady k platbám, u nichž podle svého odhadu předpokládají, že míra zbytkových chyb (míra chyb, jež s ukončením programu zůstanou nezjištěny a neopraveny) přesáhne 2 %.

| 5.19. | GŘ RTD vydalo výhradu k proplacení vykázaných nákladů Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, neboť míra zbytkových byla odhadnuta na přibližně 3 %. GŘ GROW vydalo výhradu k platbám úhrad vykázaných nákladů rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace na období (2007–2013), kde byla míra zbytkových chyb odhadnuta na 6,1  %. |
| --- | --- |

5.19.

GŘ RTD vydalo výhradu k proplacení vykázaných nákladů Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, neboť míra zbytkových byla odhadnuta na přibližně 3 %. GŘ GROW vydalo výhradu k platbám úhrad vykázaných nákladů rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace na období (2007–2013), kde byla míra zbytkových chyb odhadnuta na 6,1  %.

| 5.20. | Hlavní příčinou chyb jak u Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, tak u rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace na období (2007–2013) je složitost podmínek způsobilosti a skutečnost, že podmínky způsobilosti jsou obdobné, ale nikoliv zcela shodné jako v případě sedmého rámcového programu pro výzkum: příjemci chybují, když při výpočtu vykazovaných nákladů používají pravidla platná pro sedmý rámcový program. |
| --- | --- |

5.20.

Hlavní příčinou chyb jak u Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, tak u rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace na období (2007–2013) je složitost podmínek způsobilosti a skutečnost, že podmínky způsobilosti jsou obdobné, ale nikoliv zcela shodné jako v případě sedmého rámcového programu pro výzkum: příjemci chybují, když při výpočtu vykazovaných nákladů používají pravidla platná pro sedmý rámcový program.

| 5.20. | Pravidla pro Výzkumný fond pro uhlí a ocel, malý nezávislý režim v rámci Generálního ředitelství pro výzkum a inovace (výdaje ve výši 44 milionů EUR v roce 2015), jsou harmonizována s pravidly hlavního rámcového programu, kdekoli je to možné. |
| --- | --- |

5.20.

PROVĚRKA VYBRANÝCH SYSTÉMŮ ŘÍZENÍ A KONTROLY

Společné středisko podpory pro výdaje na výzkum a inovace

| 5.21. | Odpovědnost za výdaje na výzkum a inovace sdílí řada prováděcích subjektů: osm generálních ředitelství Komise, sedm společných podniků, čtyři výkonné agentury, jedna decentralizovaná agentura a několik mezinárodních organizací, které pracují na základě pověřovacích dohod. |
| --- | --- |

5.21.

Odpovědnost za výdaje na výzkum a inovace sdílí řada prováděcích subjektů: osm generálních ředitelství Komise, sedm společných podniků, čtyři výkonné agentury, jedna decentralizovaná agentura a několik mezinárodních organizací, které pracují na základě pověřovacích dohod.

| 5.22. | Aby Komise zajistila efektivní a harmonizované provádění programu a s ohledem na naše doporučení (6), zřídila v lednu 2014 společné středisko podpory pro řízení programu Horizont 2020. Středisku sídlí v prostorách GŘ RTD a poskytuje společné služby v oblasti právní podpory, auditů ex post (prostřednictvím společného auditního útvaru), operací a systémů IT, podnikových procesů a programových informací a dat. |
| --- | --- |

5.22.

Aby Komise zajistila efektivní a harmonizované provádění programu a s ohledem na naše doporučení (6), zřídila v lednu 2014 společné středisko podpory pro řízení programu Horizont 2020. Středisku sídlí v prostorách GŘ RTD a poskytuje společné služby v oblasti právní podpory, auditů ex post (prostřednictvím společného auditního útvaru), operací a systémů IT, podnikových procesů a programových informací a dat.

| 5.23. | Společné středisko podpory je pozitivním krokem k zefektivnění systémů a operací IT, harmonizaci grantové správy a zajištění jednotného uplatňování pravidel programu Horizont 2020 různými prováděcími subjekty. Evropský inovační a technologický institut, který má spravovat přibližně 2,3  miliardy EUR, tj. 3 % rozpočtu programu Horizont 2020, není v současné době účastníkem tohoto řídicího a kontrolního rámce. |
| --- | --- |

5.23.

Společné středisko podpory je pozitivním krokem k zefektivnění systémů a operací IT, harmonizaci grantové správy a zajištění jednotného uplatňování pravidel programu Horizont 2020 různými prováděcími subjekty. Evropský inovační a technologický institut, který má spravovat přibližně 2,3  miliardy EUR, tj. 3 % rozpočtu programu Horizont 2020, není v současné době účastníkem tohoto řídicího a kontrolního rámce.

Společný auditní útvar

| 5.24. | Pokud jde o výdaje na výzkum a inovace, Komise uznala nutnost snížit administrativní zátěž příjemců za současného zachování náležité rovnováhy mezi důvěrou a kontrolou. Omezila proto kontroly před platbami a snaží se získat většinu své jistoty prostřednictvím ex post auditů proplacených nákladů. Audity ex post provádí buď vlastní auditoři Komise ze společného auditního útvaru, nebo nezávislí auditoři jménem Komise a na základě rámcové smlouvy. |
| --- | --- |

5.24.

Pokud jde o výdaje na výzkum a inovace, Komise uznala nutnost snížit administrativní zátěž příjemců za současného zachování náležité rovnováhy mezi důvěrou a kontrolou. Omezila proto kontroly před platbami a snaží se získat většinu své jistoty prostřednictvím ex post auditů proplacených nákladů. Audity ex post provádí buď vlastní auditoři Komise ze společného auditního útvaru, nebo nezávislí auditoři jménem Komise a na základě rámcové smlouvy.

| 5.25. | I když byl společný auditní útvar zřízen jakou součást společného střediska podpory v lednu 2014, docházelo ke zpožděním při najímání zaměstnanců a většina nově přijatých pracovníků nastoupila do práce až koncem roku 2015. Nicméně cíle co do počtu zahájených auditů a počtu auditů zaměřených na zjišťování podvodů byly splněny. Provádění cíle, jež se týká počtu dokončených auditů, bylo mírně pod cílovou hodnotnou: bylo uzavřeno 456 auditů oproti plánovaným 473 auditům (96 %). |
| --- | --- |

5.25.

I když byl společný auditní útvar zřízen jakou součást společného střediska podpory v lednu 2014, docházelo ke zpožděním při najímání zaměstnanců a většina nově přijatých pracovníků nastoupila do práce až koncem roku 2015. Nicméně cíle co do počtu zahájených auditů a počtu auditů zaměřených na zjišťování podvodů byly splněny. Provádění cíle, jež se týká počtu dokončených auditů, bylo mírně pod cílovou hodnotnou: bylo uzavřeno 456 auditů oproti plánovaným 473 auditům (96 %).

| 5.26. | Různé prováděcí orgány jen obtížně nalézaly shodu v tom, jak provádět některá auditní doporučení týkající se zpětného získávání nezpůsobilých nákladů na projekty spadající pod sedmý rámcový program pro výzkum (7). Zvyšuje se tak riziko, že s příjemci nebude vždy zacházeno stejně, a vzrůstá právní nejistota. |
| --- | --- |

5.26.

Různé prováděcí orgány jen obtížně nalézaly shodu v tom, jak provádět některá auditní doporučení týkající se zpětného získávání nezpůsobilých nákladů na projekty spadající pod sedmý rámcový program pro výzkum (7). Zvyšuje se tak riziko, že s příjemci nebude vždy zacházeno stejně, a vzrůstá právní nejistota.

| 5.26. | V rámci programu Horizont 2020 probíhají jednání za účelem stanovení procesu k zajištění soustavnosti zpětného získávání prostředků, který by zároveň respektoval povinnosti schvalujících osob. Různé útvary, které se zabývají výzkumem, také souhlasily s koordinací procesu extrapolace za účelem zlepšení harmonizace sedmého rámcového programu. |
| --- | --- |

5.26.

Provádění výsledků auditu ex post sedmého rámcového programu pro výzkum

| 5.27. | Do konce roku 2015 zkontrolovala Komise proplacené náklady ve výši 2,5  miliardy EUR, tj. 8 % plateb z 30,9  miliardy EUR určených na sedmý rámcový program pro výzkum. Uzavřela 3 334 auditů z 4 116 , které si ve své auditní strategii (8), jež pokračuje až do roku 2016, naplánovala. Statisticky platnou míru chyb pro sedmý rámcový program pro výzkum vypočetla na 4,5  %. |
| --- | --- |

5.27.

Do konce roku 2015 zkontrolovala Komise proplacené náklady ve výši 2,5  miliardy EUR, tj. 8 % plateb z 30,9  miliardy EUR určených na sedmý rámcový program pro výzkum. Uzavřela 3 334 auditů z 4 116 , které si ve své auditní strategii (8), jež pokračuje až do roku 2016, naplánovala. Statisticky platnou míru chyb pro sedmý rámcový program pro výzkum vypočetla na 4,5  %.

| 5.28. | Na konci roku 2015 činily opravy po auditech Komise ex post v souhrnu 107 milionu EUR, z toho 79,4  milionu EUR bylo získáno zpět (74 %) (viz body 1.40–1.43). |
| --- | --- |

5.28.

Na konci roku 2015 činily opravy po auditech Komise ex post v souhrnu 107 milionu EUR, z toho 79,4  milionu EUR bylo získáno zpět (74 %) (viz body 1.40–1.43).

| 5.29. | V případech, kdy jsou zjištěny systematické chyby, uplatňuje Komise extrapolované opravy (9). Do konce roku 2015 provedla Komise 5 868 extrapolací ze 8 592 případů; míra plnění činila 68 % (oproti 74,9  % na konci roku 2014). |
| --- | --- |

5.29.

V případech, kdy jsou zjištěny systematické chyby, uplatňuje Komise extrapolované opravy (9). Do konce roku 2015 provedla Komise 5 868 extrapolací ze 8 592 případů; míra plnění činila 68 % (oproti 74,9  % na konci roku 2014).

| 5.29. | V této fázi sedmého rámcového programu se míra extrapolace považuje za uspokojivou. Na konci roku 2015 se tato míra snížila, neboť mnoho auditů bylo uzavřeno, ale extrapolace budou probíhat v roce 2016. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Po zohlednění chyb opravených na základě extrapolace výsledků auditu Komise spočetla, že míra zbytkových chyb sedmého rámcového programu pro výzkum činí 2,8  %. Jde o očekávanou míru chyb, jež zůstanou po provedení všech plateb daného programu nezjištěny a neopraveny. |
| --- | --- |

5.30.

Po zohlednění chyb opravených na základě extrapolace výsledků auditu Komise spočetla, že míra zbytkových chyb sedmého rámcového programu pro výzkum činí 2,8  %. Jde o očekávanou míru chyb, jež zůstanou po provedení všech plateb daného programu nezjištěny a neopraveny.

| 5.31. | S ohledem na víceletou povahu programu se domníváme, že strategie Komise pro audity ex post sedmého rámcového programu pro výzkum je vhodným základem pro výpočet míry zbytkových chyb u výdajů z tohoto programu. Počet uzavřených auditů ke konci roku 2015 odpovídal očekáváním. |
| --- | --- |

5.31.

S ohledem na víceletou povahu programu se domníváme, že strategie Komise pro audity ex post sedmého rámcového programu pro výzkum je vhodným základem pro výpočet míry zbytkových chyb u výdajů z tohoto programu. Počet uzavřených auditů ke konci roku 2015 odpovídal očekáváním.

Strategie pro audity ex post programu Horizont 2020

| 5.32. | V případě programu Horizont 2020 musí Komise zavést auditní strategii, která bude vycházet z auditu reprezentativního vzorku výdajů napříč programem jako celkem doplněného výběrem na základě posouzení rizik souvisejících s výdaji (10). Hlavním cílem je získat jistotu posouzením legality a správnosti plateb souvisejících s vykázanými výdaji a vytvořením přiměřeného odhadu míry zbytkových chyb po skončení programu. |
| --- | --- |

5.32.

V případě programu Horizont 2020 musí Komise zavést auditní strategii, která bude vycházet z auditu reprezentativního vzorku výdajů napříč programem jako celkem doplněného výběrem na základě posouzení rizik souvisejících s výdaji (10). Hlavním cílem je získat jistotu posouzením legality a správnosti plateb souvisejících s vykázanými výdaji a vytvořením přiměřeného odhadu míry zbytkových chyb po skončení programu.

| 5.33. | Komise schválila strategii pro audit ex post programu Horizont 2020 v prosinci 2015, včetně celkem 4 400 naplánovaných auditů (11). Vyjádřila záměr zkontrolovat podle této strategie maximálně sedm procent příjemců, aby se snížila jejich administrativní zátěž. |
| --- | --- |

5.33.

Komise schválila strategii pro audit ex post programu Horizont 2020 v prosinci 2015, včetně celkem 4 400 naplánovaných auditů (11). Vyjádřila záměr zkontrolovat podle této strategie maximálně sedm procent příjemců, aby se snížila jejich administrativní zátěž.

| 5.34. | Navzdory určitým zpožděním u rámcové smlouvy pro zadávání auditů externě auditů programu Horizont 2020 se má strategie začít uplatňovat podle plánu v roce 2016. |
| --- | --- |

5.34.

Navzdory určitým zpožděním u rámcové smlouvy pro zadávání auditů externě auditů programu Horizont 2020 se má strategie začít uplatňovat podle plánu v roce 2016.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěr za rok 2015

| 5.35. | Z důkazních informací celkově vyplývá, že výdaje na „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ jsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. |
| --- | --- |

5.35.

Z důkazních informací celkově vyplývá, že výdaje na „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ jsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb.

| 5.36. | V této oblasti podokruhu víceletého finančního rámce z testování operací vyplývá, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru činí 4,4  % (viz
  příloha 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.36.

V této oblasti podokruhu víceletého finančního rámce z testování operací vyplývá, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru činí 4,4  % (viz
  příloha 5.1
  ).

| 5.36. | Viz odpověď Komise k bodu 5.6. |
| --- | --- |

5.36.

Doporučení

| 5.37. | Příloha 5.2
  uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let. Ve výročních zprávách za rok 2012 a 2013 jsme předložili osm doporučení. Z toho jedno považujeme za irelevantní, jelikož jeho plnění je nutno posuzovat v horizontu několika let. Komise v plném rozsahu realizovala jedno doporučení a šest realizovala ve většině ohledů. |
| --- | --- |

5.37.

Příloha 5.2
  uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let. Ve výročních zprávách za rok 2012 a 2013 jsme předložili osm doporučení. Z toho jedno považujeme za irelevantní, jelikož jeho plnění je nutno posuzovat v horizontu několika let. Komise v plném rozsahu realizovala jedno doporučení a šest realizovala ve většině ohledů.

| 5.38. | Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2015 předkládáme tato doporučení: |
| --- | --- |

5.38.

Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2015 předkládáme tato doporučení:

| — | Doporučení 1: Komise, vnitrostátní orgány a nezávislí auditoři by měli využívat všech dostupných informací k tomu, aby chybám předcházeli, odhalovali je a napravovali ještě před proplacením nákladů (viz bod 5.10); |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: Komise, vnitrostátní orgány a nezávislí auditoři by měli využívat všech dostupných informací k tomu, aby chybám předcházeli, odhalovali je a napravovali ještě před proplacením nákladů (viz bod 5.10);

Komise toto doporučení přijímá.

Má spolehlivý systém kontrol ex ante, používající mj. detailní automatické kontrolní seznamy, písemné pokyny a průběžná školení. Zlepšovat tento systém, aniž by to znamenalo vytváření dodatečné administrativní zátěže pro příjemce, a přitom zajišťovat, aby byly platby výzkumným pracovníkům prováděny bezodkladně, je úkolem, který je třeba plnit neustále. Zjištění Účetního dvora byla a budou využita pro další zlepšení kontrol ex ante.

| — | Doporučení 2: Komise by měla vydat pokyny pro příjemce, v nichž pojedná o konkrétních rozdílech programu Horizont 2020 ve srovnání se sedmým rámcovým programem a podobnými programy (viz bod 5.15 a 5.20); |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: Komise by měla vydat pokyny pro příjemce, v nichž pojedná o konkrétních rozdílech programu Horizont 2020 ve srovnání se sedmým rámcovým programem a podobnými programy (viz bod 5.15 a 5.20);

Komise toto doporučení přijímá.

Již v této otázce poskytuje v několika směrech pokyny. Rozdíly mezi pravidly 7. RP a programu Horizont 2020 jsou konkrétně zdůrazněny v komentované vzorové grantové dohodě. V roce 2015 byla zahájena rozsáhlá informační kampaň o právních a finančních pravidlech programu Horizont 2020. V jejím rámci se v členských státech konalo 16 akcí. Těchto akcí se zúčastnilo 2 046 zástupců příjemců programu Horizont 2020 a auditorů vydávajících osvědčení. Pro rok 2016 se plánuje uspořádání dalších 14 takových akcí.

Pokyny ohledně právní a finanční problematiky, které často odkazují na rozdíly mezi pravidly 7. RP a programu Horizon 2020, poskytuje společné centrum podpory.

| — | Doporučení 3: Komise by měla vydat společné pokyny k výdajům na výzkum a inovace určené prováděcím orgánům, aby zajistila, že příjemcům se při uplatňování auditních doporučení o zpětném získání nezpůsobilých nákladů dostane rovného zacházení (viz bod 5.26); |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: Komise by měla vydat společné pokyny k výdajům na výzkum a inovace určené prováděcím orgánům, aby zajistila, že příjemcům se při uplatňování auditních doporučení o zpětném získání nezpůsobilých nákladů dostane rovného zacházení (viz bod 5.26);

Komise toto doporučení přijímá.

Různé útvary souhlasily s procesem extrapolace za účelem zlepšení harmonizace sedmého rámcového programu. V rámci programu Horizont 2020 probíhají jednání za účelem stanovení procesu, který by zajistil soustavnost v provádění auditů a který by zároveň respektoval povinnosti schvalujících osob.

| — | Doporučení 4: Komise by měla bedlivě monitorovat provádění extrapolovaných oprav v rámci auditů ex post prováděných u nákladů proplacených ze sedmého rámcového programu (viz bod 5.29). |
| --- | --- |

—

Doporučení 4: Komise by měla bedlivě monitorovat provádění extrapolovaných oprav v rámci auditů ex post prováděných u nákladů proplacených ze sedmého rámcového programu (viz bod 5.29).

Komise toto doporučení přijímá.

Pečlivě sleduje provádění případů extrapolace a v této fázi sedmého rámcového programu je s pokrokem spokojena. Na konci roku 2015 se míra provádění snížila, neboť mnoho auditů bylo uzavřeno, ale extrapolace budou probíhat v roce 2016.

---

(1)  Odhad míry chyb vypočítáváme na základě reprezentativního vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad. S 95 % mírou jistoty se domníváme, že odhadovaná míra chyb se v daném základním souboru pro rozpočtové roky 2014 a 2015 pohybuje nad 2 %.

(2)  V určitých případech, například u výkazů nákladů za projekty sedmého rámcového programu pro výzkum, u nichž příspěvek EU přesahuje 375 000 EUR, musí nezávislí auditoři osvědčit, že jsou vykázané náklady způsobilé.

(3)  Platby zaměstnancům nad rámec jejich obvyklé odměny (například za dodatečnou práci nebo konkrétní odbornosti), které u konkrétních projektů vedou k vyšší hodinové sazbě.

(4)  Viz výroční zpráva za rok 2014, body 5.14 a 5.35.

(5)  Součástí našeho vzorku pro testování operací byla i jedna položka z programu Horizont 2020.

(6)  Viz zvláštní zpráva č. 2/2013 „Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?“ (Úř. věst. C 267, 17.9.2013).

(7)  Tato připomínka vychází z výsledků prověrky společného střediska podpory provedené útvarem interního auditu v roce 2015.

(8)  Celkový počet plánovaných auditů se v roce 2015 zvýšil, aby bylo zajištěno dostatečné pokrytí výdajů ze sedmého rámcového programu pro výzkum.

(9)  Vztažení auditních výsledků systémové povahy na všechny projekty kontrolovaných příjemců.

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20. 12. 2013, s. 104).

(11)  U subjektů se specifickými grantovými dohodami, samostatného procesu udílení absolutoria nebo na základě žádosti společných podniků pro výzkum se budou provádět dodatečné audity.

(12)  V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 7).

Zdroj: konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2015.

PŘÍLOHA 5.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V OBLASTI „KONKURENCESCHOPNOST PRO RŮST A ZAMĚSTNANOST“

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| |
| Celkový počet operací: | 150 | 166 |
| |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| | | |
| Odhadovaná míra chyb | 4,4  % | 5,6  % |
| | | |
| | Horní hranice míry chyb | 6,7  % | |
| | Dolní hranice míry chyb | 2,0  % | |

2015

2014

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací:

150

166

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Odhadovaná míra chyb

4,4  %

5,6  %

Horní hranice míry chyb

6,7  %

Dolní hranice míry chyb

2,0  %

PŘÍLOHA 5.2

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE OBLASTI „KONKURENCESCHOPNOST PRO RŮST A ZAMĚSTNANOST“

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Není relevantní | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2013 | Komise by měla: | | | | | | | |
| Doporučení 1:
  rozšířit a zintenzívnit svou komunikační kampaň a zvýšit tak povědomí příjemců a nezávislých auditorů o pravidlech způsobilosti pro výdaje na výzkum ze 7.RP; | | X | | | | | Komunikační kampaň dosud oslovila více než 4 500 lidí. Komise bude v tomto úsilí pokračovat v kontextu poskytování pokynů pro program Horizont 2020 (viz doporučení 3).


  Při činnostech na zvyšování povědomí v oblasti výzkumu byli zaměstnanci Komise upozorněni na zvláštní rizika různých druhů příjemce. To se týká jak fáze plateb (7. RP), tak fáze uzavírání smluv (program Horizont 2020). U programu Horizont 2020 bude tento druh informací do informačních systémů používaných Komisí začleněn systematičtěji. Očekává se, že použitím různých rizikových faktorů bude vybráno 83 % auditů ex post v období 2012–2016. Strategie proti podvodům v oblasti výzkumu je dalším důležitým prvkem našich cílených kontrol zaměřených na riziko a založených na riziku. |
| Doporučení 2:
  v rámci skupiny politik provádět kontroly více na základě rizika s důrazem na vysoce rizikové příjemce (například u subjektů, které mají s financováním EU méně zkušeností) a snížit zátěž spojenou s kontrolami u méně rizikových příjemců; | | X | | | | | Viz výše (odpověď na doporučení 1). V oblasti politiky vzdělávání a kultury uplatňuje Komise činnosti zaměřené na riziko v následujících oblastech:








  a) | každoroční cyklus návštěv vnitrostátních orgánů a národních agentur zaměstnanci GŘ pro vzdělávání a kulturu za účelem dohledu; |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora

Odpověď Komise

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Není relevantní

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2013

Komise by měla:

Doporučení 1:

rozšířit a zintenzívnit svou komunikační kampaň a zvýšit tak povědomí příjemců a nezávislých auditorů o pravidlech způsobilosti pro výdaje na výzkum ze 7.RP;

X

Komunikační kampaň dosud oslovila více než 4 500 lidí. Komise bude v tomto úsilí pokračovat v kontextu poskytování pokynů pro program Horizont 2020 (viz doporučení 3).

Při činnostech na zvyšování povědomí v oblasti výzkumu byli zaměstnanci Komise upozorněni na zvláštní rizika různých druhů příjemce. To se týká jak fáze plateb (7. RP), tak fáze uzavírání smluv (program Horizont 2020). U programu Horizont 2020 bude tento druh informací do informačních systémů používaných Komisí začleněn systematičtěji. Očekává se, že použitím různých rizikových faktorů bude vybráno 83 % auditů ex post v období 2012–2016. Strategie proti podvodům v oblasti výzkumu je dalším důležitým prvkem našich cílených kontrol zaměřených na riziko a založených na riziku.

Doporučení 2:

v rámci skupiny politik provádět kontroly více na základě rizika s důrazem na vysoce rizikové příjemce (například u subjektů, které mají s financováním EU méně zkušeností) a snížit zátěž spojenou s kontrolami u méně rizikových příjemců;

X

Viz výše (odpověď na doporučení 1). V oblasti politiky vzdělávání a kultury uplatňuje Komise činnosti zaměřené na riziko v následujících oblastech:

a)

každoroční cyklus návštěv vnitrostátních orgánů a národních agentur zaměstnanci GŘ pro vzdělávání a kulturu za účelem dohledu;

| b) | minimální procentní podíly a minimální absolutní počty kontrol příjemců (primární kontroly), které mají být každoročně provedeny národními agenturami (typ režimu financování, složitost pravidel, struktura příjemců atd.); |
| --- | --- |

b)

minimální procentní podíly a minimální absolutní počty kontrol příjemců (primární kontroly), které mají být každoročně provedeny národními agenturami (typ režimu financování, složitost pravidel, struktura příjemců atd.);

| c) | řízení rizik národních agentur pro provádění cílených dodatečných kontrol příjemců nad rámec minimálního vyžadovaného počtu kontrol stanoveného Generálním ředitelstvím po vzdělávání a kulturu. |
| --- | --- |

c)

řízení rizik národních agentur pro provádění cílených dodatečných kontrol příjemců nad rámec minimálního vyžadovaného počtu kontrol stanoveného Generálním ředitelstvím po vzdělávání a kulturu.

2013

Doporučení 3:

u programů na výzkum a jiné vnitřní politiky na období 2014–2020 poskytovat příjemcům a řídicím orgánům včasné, jednotné a jasné pokyny ohledně změn v požadavcích na způsobilost a kontroly.

X

2012

Doporučení 1:

zintenzivnit své úsilí směřující k řešení chyb zjištěných u průběžných a konečných plateb a při zúčtování, zejména tím, že bude příjemcům a nezávislým auditorům připomínat pravidla způsobilosti a požadovat, aby příjemci zdůvodňovali všechny vykázané náklady.

X

Viz také odpověď Komise na doporučení 1 z roku 2013.

Doporučení 2:

připomínat koordinátorům projektů rámcových programů pro výzkum jejich povinnost bez zbytečného prodlení rozdělovat obdržené prostředky mezi ostatní projektové partnery.

X

Doporučení 3:

přezkoumat případy nedostatků, které Účetní dvůr zjistil v kontrolách ex ante, s cílem posoudit, zda je tyto kontroly nutno změnit.

X

Nedostatky, které různé zdroje (mj. Účetní dvůr) v kontrolách ex ante zjistily, řeší Komise trvale. Tento proces je nyní součástí funkčních postupů programu Horizont 2020.

Doporučení 4:

omezit zpoždění při realizaci auditů ex post a zvýšit míru plnění u případů extrapolace.

X

Komise trvale sleduje provádění svých auditních zpráv ex post. Informace o pokroku, kterého zde bylo dosaženo, jsou nadto obsaženy ve výročních zprávách o činnosti generálních ředitelství Komise.

2012

Doporučení 5:

posilovat systémy dohledu a kontroly CIP ICT-PSP.

X

Komise (GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie) přijala strategii auditu pro jinou než výzkumnou část výdajů generálního ředitelství, jejímž cílem je poskytovat ujištění generálnímu řediteli generálního ředitelství, pokud jde o řízení financování jiných než výzkumných činností.

V roce 2015 bylo spuštěno 92 nových auditů CIP ICT PSP. Celkem bylo uzavřeno 52 auditů, které se netýkaly výzkumu, přičemž pokrývaly částku 23,7 milionu EUR. Pokrok při provádění této strategie je sledován v měsíčních intervalech na schůzi k auditu rozpočtu a kontrole, jíž předsedá generální ředitel a účastní se jí zástupci všech ředitelství.

V roce 2012 byla přijata zjednodušující opatření určená vlastníkům malých a středních podniků. Nadto byla po vstupu nového finančního nařízení v platnost v roce 2013 revidována vzorová dohoda rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace tak, aby v ní byly zahrnuty jak extrapolace, tak třetí strany.

---

KAPITOLA 6

„Hospodářská, sociální a územní soudržnost“

OBSAH

| Úvod | 6.1–6.10 |
| --- | --- |

| Stručný popis okruhu „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ | 6.3–6.8 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 6.9–6.10 |
| --- | --- |

| Správnost operací | 6.11–6.36 |
| --- | --- |

| Prověrka finančních nástrojů v rámci sdíleného řízení | 6.37–6.46 |
| --- | --- |

| Prověrka prvků systémů vnitřní kontroly včetně výročních zpráv o činnosti | 6.47–6.71 |
| --- | --- |

| Posouzení dohledu, který Komise prováděla nad auditními orgány | 6.47–6.64 |
| --- | --- |

| Prověrka výročních zpráv Komise o činnosti | 6.65–6.71 |
| --- | --- |

| Závěry a doporučení | 6.72–6.76 |
| --- | --- |

| Závěr za rok 2015 | 6.72–6.74 |
| --- | --- |

| Doporučení | 6.75–6.76 |
| --- | --- |

| Posouzení výkonnosti projektů | 6.77–6.89 |
| --- | --- |

| Příloha 6.1 – | Výsledky testování operací v okruhu „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ |
| --- | --- |

Příloha 6.1 –

| Příloha 6.2 – | Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se okruhu „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ |
| --- | --- |

Příloha 6.2 –

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 6.1. | V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se „Hospodářské, sociální a územní soudržnosti“ (okruh víceletého finančního rámce 1.b). Hlavní informace o příslušných činnostech a výdajích za rok 2015 uvádí
  obrázek 6.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

6.1.

V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se „Hospodářské, sociální a územní soudržnosti“ (okruh víceletého finančního rámce 1.b). Hlavní informace o příslušných činnostech a výdajích za rok 2015 uvádí
  obrázek 6.1
  .

Obrázek 6.1 –   Okruh víceletého finančního rámce 1.b – hlavní informace za rok 2015

(v mld. EUR)

Image

| Platby za rok celkem | 51,2 |
| --- | --- |
| – zálohy
   (58)
   (59) | 9,1 |
| + zúčtování záloh
   (58) | 7,4 |
| + úhrady konečným příjemcům z finančních nástrojů ve sdíleném řízení | 2,1 |
| + zálohy využité konečnými příjemci projektů státní podpory | 2,3 |
| | |
| Kontrolovaný základní soubor celkem | 53,9 |

Platby za rok celkem

51,2

– zálohy
   (58)
   (59)

9,1

- zúčtování záloh
   (58)

7,4

- úhrady konečným příjemcům z finančních nástrojů ve sdíleném řízení

2,1

- zálohy využité konečnými příjemci projektů státní podpory

2,3

Kontrolovaný základní soubor celkem

53,9

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 6.2. | Více než 80 % plateb představovaly průběžné platby na operační programy (OP) v programovém období 2007–2013, jejichž období způsobilosti skončilo 31. prosince 2015. Zálohové platby na programové období 2014–2020 dosáhly přibližně 7,8  miliardy EUR (1). |
| --- | --- |

6.2.

Více než 80 % plateb představovaly průběžné platby na operační programy (OP) v programovém období 2007–2013, jejichž období způsobilosti skončilo 31. prosince 2015. Zálohové platby na programové období 2014–2020 dosáhly přibližně 7,8  miliardy EUR (1).

Stručný popis okruhu „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“

Cíle politik, nástroje a řízení výdajů

| 6.3. | Výdaje v okruhu víceletého finančního rámce 1.b „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ mají za cíl zmenšit rozdíly ve stupni rozvoje různých regionů, restrukturalizovat upadající průmyslové oblasti a podporovat přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci (2). Nástroje politik na posílení hospodářské a sociální soudržnosti jsou: |
| --- | --- |

6.3.

Výdaje v okruhu víceletého finančního rámce 1.b „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ mají za cíl zmenšit rozdíly ve stupni rozvoje různých regionů, restrukturalizovat upadající průmyslové oblasti a podporovat přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci (2). Nástroje politik na posílení hospodářské a sociální soudržnosti jsou:

| — | Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), jehož cílem je odstraňovat zásadní regionální rozdíly prostřednictvím finanční podpory určené na vytváření infrastruktury a produktivních investic do tvorby pracovních míst, především pro podniky, |
| --- | --- |

—

Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), jehož cílem je odstraňovat zásadní regionální rozdíly prostřednictvím finanční podpory určené na vytváření infrastruktury a produktivních investic do tvorby pracovních míst, především pro podniky,

| — | Fond soudržnosti (FS), z něhož se financují projekty v oblasti životního prostředí a dopravy v členských státech, jejichž HNP na obyvatele je nižší než 90 % průměru dosahovaného v EU (3), |
| --- | --- |

—

Fond soudržnosti (FS), z něhož se financují projekty v oblasti životního prostředí a dopravy v členských státech, jejichž HNP na obyvatele je nižší než 90 % průměru dosahovaného v EU (3),

| — | Evropský sociální fond (ESF), jehož cílem je zlepšovat situaci v oblasti zaměstnanosti a pracovních příležitostí (zejména opatřeními v oblasti odborné přípravy), podporovat vysokou míru zaměstnanosti a vytvářet větší počet lepších pracovních míst, |
| --- | --- |

—

Evropský sociální fond (ESF), jehož cílem je zlepšovat situaci v oblasti zaměstnanosti a pracovních příležitostí (zejména opatřeními v oblasti odborné přípravy), podporovat vysokou míru zaměstnanosti a vytvářet větší počet lepších pracovních míst,

| — | další nástroje/fondy jako např. evropský nástroj sousedství, který podporuje přeshraniční spolupráci a provádění politických iniciativ s cílem sblížit EU se sousedními zeměmi, a Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD), který zajišťuje materiální podporu s cílem pomoci obyvatelům skoncovat s chudobou. |
| --- | --- |

—

další nástroje/fondy jako např. evropský nástroj sousedství, který podporuje přeshraniční spolupráci a provádění politických iniciativ s cílem sblížit EU se sousedními zeměmi, a Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD), který zajišťuje materiální podporu s cílem pomoci obyvatelům skoncovat s chudobou.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 6.4. | EFRR, FS a ESF se řídí společnými pravidly s výhradou výjimek uvedených v konkrétním nařízení pro každý fond. Tyto fondy jsou prováděny prostřednictvím víceletých programů. Komise sdílí řízení s členskými státy. Komise na každé programové období schvaluje operační programy připravené členskými státy, prostřednictvím nichž se projekty financují (4). Projekty vybírají orgány členských států. Při provádění projektů vykazují příjemci náklady, které jim vznikly, příslušným vnitrostátním orgánům, které je pak osvědčují a vykazují Komisi. |
| --- | --- |

6.4.

EFRR, FS a ESF se řídí společnými pravidly s výhradou výjimek uvedených v konkrétním nařízení pro každý fond. Tyto fondy jsou prováděny prostřednictvím víceletých programů. Komise sdílí řízení s členskými státy. Komise na každé programové období schvaluje operační programy připravené členskými státy, prostřednictvím nichž se projekty financují (4). Projekty vybírají orgány členských států. Při provádění projektů vykazují příjemci náklady, které jim vznikly, příslušným vnitrostátním orgánům, které je pak osvědčují a vykazují Komisi.

Rizika pro správnost

| 6.5. | Pro výdaje v rámci EFRR/FS je hlavním rizikem to, že příjemci vykáží výdaje, které jsou podle vnitrostátních pravidel způsobilosti anebo podle méně početných ustanovení o způsobilosti, obsažených v nařízeních o strukturálních fondech EU, nezpůsobilé. Výdaje v rámci EFRR/FS se rovněž řídí obecně platnými pravidly vnitřního trhu EU (zejména pravidly pro zadávání veřejných zakázek a pro státní podporu). V předchozích letech představoval nesoulad s předpisy EU i vnitrostátními předpisy pro veřejné zakázky při zadávání zakázek hlavní riziko pro správnost výdajů EFRR a FS. |
| --- | --- |

6.5.

Pro výdaje v rámci EFRR/FS je hlavním rizikem to, že příjemci vykáží výdaje, které jsou podle vnitrostátních pravidel způsobilosti anebo podle méně početných ustanovení o způsobilosti, obsažených v nařízeních o strukturálních fondech EU, nezpůsobilé. Výdaje v rámci EFRR/FS se rovněž řídí obecně platnými pravidly vnitřního trhu EU (zejména pravidly pro zadávání veřejných zakázek a pro státní podporu). V předchozích letech představoval nesoulad s předpisy EU i vnitrostátními předpisy pro veřejné zakázky při zadávání zakázek hlavní riziko pro správnost výdajů EFRR a FS.

| 6.5. | Komise s tímto hodnocením souhlasí, jak je podrobně rozvedeno v pracovním dokumentu útvarů Komise (Analýza chyb v politice soudržnosti v letech 2006–2009 (SEC(2011) 1179 ze dne 5. října 2011)). Komise přijímá k zmírnění těchto rizik zvláštní opatření: například zevrubné pokyny a dodatečné školení pro řídicí orgány věnované zjištěným rizikům k zvýšení správní kapacity v těchto oblastech; audity zaměřené na nejrizikovější oblasti; včasné provádění finančních oprav, řízení o přerušení a pozastavení plateb. Tato preventivní a nápravná opatření byla prováděna společně s novými iniciativami v rámci celkového akčního plánu vypracovaného v roce 2013 s cílem zlepšit uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek, jak bylo Komisí politicky schváleno v prosinci 2015.

  Provádí se i další akční plán na podporu programových orgánů při uplatňování pravidel státní podpory, která byla v roce 2014 prostřednictvím pozměněného obecného nařízení o blokových výjimkách revidována a zjednodušena a blíže byla objasněna ve „sdělení o pojmu státní podpora“, které Komise zveřejnila v květnu 2016. |
| --- | --- |

6.5.

Provádí se i další akční plán na podporu programových orgánů při uplatňování pravidel státní podpory, která byla v roce 2014 prostřednictvím pozměněného obecného nařízení o blokových výjimkách revidována a zjednodušena a blíže byla objasněna ve „sdělení o pojmu státní podpora“, které Komise zveřejnila v květnu 2016.

| 6.6. | Hlavní rizika pro výdaje z ESF pak souvisí s nehmotnou povahou investic do lidského kapitálu a se skutečností, že partnery při realizaci projektů je často více menších subjektů. Tyto faktory mohou vést k tomu, že nejsou dodržena pravidla způsobilosti stanovená EU anebo členskými státy, a následně k tomu, že prostřednictvím zavedených systémů jsou schváleny nezpůsobilé náklady. |
| --- | --- |

6.6.

Hlavní rizika pro výdaje z ESF pak souvisí s nehmotnou povahou investic do lidského kapitálu a se skutečností, že partnery při realizaci projektů je často více menších subjektů. Tyto faktory mohou vést k tomu, že nejsou dodržena pravidla způsobilosti stanovená EU anebo členskými státy, a následně k tomu, že prostřednictvím zavedených systémů jsou schváleny nezpůsobilé náklady.

| 6.6. | Komise přijala za účelem zmírnění zjištěných rizik konkrétní opatření, k nimž patří zejména preventivní a nápravná opatření, jako jsou pokyny, školení, zjednodušování, důsledná politika přerušování a pozastavování plateb a v případě potřeby včasné provádění finančních oprav. Při řešení tohoto rizika se Komise také aktivně zasazuje o využívání zjednodušeného vykazování nákladů a trvá na tom, že je důležité, aby členské státy prováděly primární kontroly. Komise mimoto každoročně aktualizuje svůj plán auditu s cílem zabývat se nejvýznamnějšími zjištěnými riziky. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Při provádění operačních programů se orgány členských států potýkají s navzájem si konkurujícími prioritami. Výdaje musí být předmětem odpovídajících kontrol, jejichž cílem je zajistit správnost a řádné finanční řízení. Zároveň však existuje zájem, aby byly prostředky EU vyčerpány, což může být v praxi v rozporu s důsledným uplatňováním účinných kontrol, které mají zabránit tomu, aby se z rozpočtu EU proplácely nezpůsobilé výdaje. Tato otázka nabývá na významu, když se blíží konec období způsobilosti, neboť členským státům hrozí, že přijdou o nevyčerpaný podíl prostředků, které jim byly původně přiděleny (5). |
| --- | --- |

6.7.

Při provádění operačních programů se orgány členských států potýkají s navzájem si konkurujícími prioritami. Výdaje musí být předmětem odpovídajících kontrol, jejichž cílem je zajistit správnost a řádné finanční řízení. Zároveň však existuje zájem, aby byly prostředky EU vyčerpány, což může být v praxi v rozporu s důsledným uplatňováním účinných kontrol, které mají zabránit tomu, aby se z rozpočtu EU proplácely nezpůsobilé výdaje. Tato otázka nabývá na významu, když se blíží konec období způsobilosti, neboť členským státům hrozí, že přijdou o nevyčerpaný podíl prostředků, které jim byly původně přiděleny (5).

| 6.7. | Náležité kontroly musí zajistit správnost všech výdajů vykázaných během prováděcího období až do uzavření programů.

  Členské státy mají do 31. března 2017 předložit závěrečné doklady, které poskytnou dodatečnou jistotu. Komise přijala dne 20. března 2013 pokyny k uzavírání programů (rozhodnutí C(2013) 1573), které byly dne 30. dubna 2015 doplněny a aktualizovány. Útvary Komise uspořádaly pro členské státy semináře o uzavírání programů a aktualizovaly své metody posuzování rizik a následně i auditní strategii na období 2007–2013 s cílem zabývat se veškerými potenciálními riziky s ohledem na poslední část prováděcího období.


  Komise zřídila v osmi členských státech pracovní skupinu pro lepší provádění fondů politiky soudržnosti. Tato pracovní skupina zdůrazňuje důsledné plnění požadavku na legalitu a správnost výdajů a napomáhá dotčeným členským státům v procesu přípravy na uzavření programů. Stejný aktivní a cílený přístup se bude uplatňovat na podporu provádění programů členských států v období 2014–2020, a to s přihlédnutím k získaným poznatkům. |
| --- | --- |

6.7.

Členské státy mají do 31. března 2017 předložit závěrečné doklady, které poskytnou dodatečnou jistotu. Komise přijala dne 20. března 2013 pokyny k uzavírání programů (rozhodnutí C(2013) 1573), které byly dne 30. dubna 2015 doplněny a aktualizovány. Útvary Komise uspořádaly pro členské státy semináře o uzavírání programů a aktualizovaly své metody posuzování rizik a následně i auditní strategii na období 2007–2013 s cílem zabývat se veškerými potenciálními riziky s ohledem na poslední část prováděcího období.

Komise zřídila v osmi členských státech pracovní skupinu pro lepší provádění fondů politiky soudržnosti. Tato pracovní skupina zdůrazňuje důsledné plnění požadavku na legalitu a správnost výdajů a napomáhá dotčeným členským státům v procesu přípravy na uzavření programů. Stejný aktivní a cílený přístup se bude uplatňovat na podporu provádění programů členských států v období 2014–2020, a to s přihlédnutím k získaným poznatkům.

Komise v roce 2015 zavedla další zjednodušující opatření

| 6.8. | V červenci 2015 Komise zřídila skupinu nezávislých odborníků na vysoké úrovni pro otázky monitorování zjednodušení pro příjemce evropských strukturálních a investičních (ESI) fondů (6). Tato skupina byla pověřena následujícími úkoly: |
| --- | --- |

6.8.

V červenci 2015 Komise zřídila skupinu nezávislých odborníků na vysoké úrovni pro otázky monitorování zjednodušení pro příjemce evropských strukturálních a investičních (ESI) fondů (6). Tato skupina byla pověřena následujícími úkoly:

| — | posoudit, jak členské státy využívají příležitostí ke zjednodušení, včetně toho, jak realizují svůj závazek snížit administrativní zátěž pro příjemce, jak je stanoveno v jejich dohodách o partnerství pro fondy ESI na období 2014–2020, |
| --- | --- |

—

posoudit, jak členské státy využívají příležitostí ke zjednodušení, včetně toho, jak realizují svůj závazek snížit administrativní zátěž pro příjemce, jak je stanoveno v jejich dohodách o partnerství pro fondy ESI na období 2014–2020,

| — | analyzovat realizaci příležitostí ke zjednodušení v členských státech a v regionech, a to se zohledněním studie o využívání nových ustanovení o zjednodušení v rané fázi programového období 2014–2020 a o jejich dopadu na administrativní zátěž a náklady, |
| --- | --- |

—

analyzovat realizaci příležitostí ke zjednodušení v členských státech a v regionech, a to se zohledněním studie o využívání nových ustanovení o zjednodušení v rané fázi programového období 2014–2020 a o jejich dopadu na administrativní zátěž a náklady,

| — | určit osvědčené postupy v oblastech, které se týkají snižování administrativní zátěže pro příjemce. |
| --- | --- |

—

určit osvědčené postupy v oblastech, které se týkají snižování administrativní zátěže pro příjemce.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Rozsah a koncepce auditu

| 6.9. | Hlavní prvky naší koncepce a metodiky auditu jsou popsány v 
  příloze 1.1
  . V případě auditu týkajícího se hospodářské, sociální a územní soudržnosti je třeba brát v úvahu následující specifika: |
| --- | --- |

6.9.

Hlavní prvky naší koncepce a metodiky auditu jsou popsány v 
  příloze 1.1
  . V případě auditu týkajícího se hospodářské, sociální a územní soudržnosti je třeba brát v úvahu následující specifika:

| a) | Prověřovali jsme vzorek 223 operací (7), který je vymezen v 
  příloze 1.1
  , bodu 7. Vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní pro rozpětí výdajů spadajících do příslušného okruhu víceletého finančního rámce. V roce 2015 se vzorek skládal z operací z 15 členských států (8). |
| --- | --- |

a)

Prověřovali jsme vzorek 223 operací (7), který je vymezen v 
  příloze 1.1
  , bodu 7. Vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní pro rozpětí výdajů spadajících do příslušného okruhu víceletého finančního rámce. V roce 2015 se vzorek skládal z operací z 15 členských států (8).

| b) | U finančních nástrojů ve sdíleném řízení jsme též kontrolovali míru vyplácení prostředků (tj. podílu prostředků využitých na úrovni konečných příjemců). Vycházeli jsme při tom ze zpráv Komise o pokroku za rok 2014 a z přezkumu sedmi finančních nástrojů financovaných z EFRR v sedmi členských státech (9). |
| --- | --- |

b)

U finančních nástrojů ve sdíleném řízení jsme též kontrolovali míru vyplácení prostředků (tj. podílu prostředků využitých na úrovni konečných příjemců). Vycházeli jsme při tom ze zpráv Komise o pokroku za rok 2014 a z přezkumu sedmi finančních nástrojů financovaných z EFRR v sedmi členských státech (9).

| c) | Posuzovali jsme také další prvky systémů vnitřní kontroly a rovněž výroční zprávy o činnosti: |
| --- | --- |

c)

Posuzovali jsme také další prvky systémů vnitřní kontroly a rovněž výroční zprávy o činnosti:

| | i) | dohled Komise nad auditními orgány v 16 členských státech (10); |
| --- | --- | --- |

i)

dohled Komise nad auditními orgány v 16 členských státech (10);

| | ii) | výroční zprávy o činnosti zahrnovaly zprávu Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku a zprávu Generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování. |
| --- | --- | --- |

ii)

výroční zprávy o činnosti zahrnovaly zprávu Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku a zprávu Generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování.

| 6.10. | Kontrolovali jsme (již druhým rokem), zda a do jaké míry byl zaveden systém měření výkonnosti, který má umožnit posoudit, zda dokončené prověřované projekty dosáhly svých cílů pro výsledky a výstupy, jak jsou stanoveny ve schvalovacích dokumentech těchto projektů. Kontrolovali jsme také, zda tyto cíle byly v souladu s cíli operačních programů. Tato kontrola se týkala 149 z 223 kontrolovaných projektů, které byly v době auditu dokončeny. Výsledky kontroly jsou uvedeny v oddíle věnovaném hodnocení výkonnosti projektů. |
| --- | --- |

6.10.

Kontrolovali jsme (již druhým rokem), zda a do jaké míry byl zaveden systém měření výkonnosti, který má umožnit posoudit, zda dokončené prověřované projekty dosáhly svých cílů pro výsledky a výstupy, jak jsou stanoveny ve schvalovacích dokumentech těchto projektů. Kontrolovali jsme také, zda tyto cíle byly v souladu s cíli operačních programů. Tato kontrola se týkala 149 z 223 kontrolovaných projektů, které byly v době auditu dokončeny. Výsledky kontroly jsou uvedeny v oddíle věnovaném hodnocení výkonnosti projektů.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 6.11. | Výsledky testování operací jsou shrnuty v 
  příloze 6.1
  . Z 223 operací, které jsme kontrolovali, bylo 72 (32 %) zatíženo chybami. Na základě 33 chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb 5,2  % (11). |
| --- | --- |

6.11.

Výsledky testování operací jsou shrnuty v 
  příloze 6.1
  . Z 223 operací, které jsme kontrolovali, bylo 72 (32 %) zatíženo chybami. Na základě 33 chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb 5,2  % (11).

| 6.11. | Komise podotýká, že míra chyb udávaná Účetním dvorem představuje roční odhad zohledňující opravy projektových výdajů či proplacených úhrad, ve kterých byly zjištěny a zaznamenány chyby ještě před auditem Účetního dvora. Komise zdůrazňuje, že je vázána finančním nařízením, které v čl. 32 odst. 2 písm. e) stanoví, že by její systém vnitřní kontrol měl zajistit mimo jiné „náležité řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotčených plateb“. Komise bude i nadále plnit svou úlohu v oblasti dohledu, zejména prováděním finančních oprav a zpětným získáváním částek v rozsahu odpovídajícím výši zjištěných nesrovnalostí a nedostatků.

  Komise dále poznamenává, že vzhledem k víceletému charakteru řídicích a kontrolních systémů fungujících v rámci politiky soudržnosti mohou být chyby, které vznikly v roce 2015, opraveny až do ukončení programů a při jejich uzavření, jak je znázorněno v oddíle 2.4.3 příslušných výročních zpráv o činnosti GŘ pro regionální a městskou politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování za rok 2015.


  Komise uvádí, že odhadovaná míra chyb pro rok 2015 je v souladu s mírou chyb udávanou Účetním dvorem za posledních pět let. To potvrzuje, že míra chyb v programovém období 2007–2013 zůstává stabilní a je podstatně nižší než míry chyb vykázané v období 2000–2006. Tento vývoj je důsledkem zdokonaleného regulačního rámce zahrnujícího zjednodušení, posílené řídicí a kontrolní systémy a důslednou politiku Komise týkající se přerušení a pozastavení plateb, jakmile jsou zjištěny nedostatky, jak je uvedeno ve výročních zprávách o činnosti za rok 2015. Komise se bude i nadále zaměřovat na nejrizikovější programy a členské státy a v případě potřeby provádět nápravná opatření prostřednictvím důsledné politiky přerušení a pozastavení plateb až do ukončení programů a při jejich uzavření bude uplatňovat důsledné postupy, které umožní vyloučit jakékoli zbývající významné riziko neoprávněných výdajů.


  Komise rovněž uvádí, že se v porovnání s předchozími roky značně snížila i četnost chyb.


  V období 2014–2020 je schopnost Komise zajišťovat nápravu dále posílena, jelikož v případě odhalení závažných nedostatků může uplatňovat čisté finanční opravy, čímž se omezí možnost členských států použít finanční prostředky opětovně. To se pro členské státy stane významnou pobídkou k tomu, aby před potvrzením roční účetní závěrky předkládané Komisi samy odhalovaly a napravovaly závažné nesrovnalosti. |
| --- | --- |

6.11.

Komise dále poznamenává, že vzhledem k víceletému charakteru řídicích a kontrolních systémů fungujících v rámci politiky soudržnosti mohou být chyby, které vznikly v roce 2015, opraveny až do ukončení programů a při jejich uzavření, jak je znázorněno v oddíle 2.4.3 příslušných výročních zpráv o činnosti GŘ pro regionální a městskou politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování za rok 2015.

Komise uvádí, že odhadovaná míra chyb pro rok 2015 je v souladu s mírou chyb udávanou Účetním dvorem za posledních pět let. To potvrzuje, že míra chyb v programovém období 2007–2013 zůstává stabilní a je podstatně nižší než míry chyb vykázané v období 2000–2006. Tento vývoj je důsledkem zdokonaleného regulačního rámce zahrnujícího zjednodušení, posílené řídicí a kontrolní systémy a důslednou politiku Komise týkající se přerušení a pozastavení plateb, jakmile jsou zjištěny nedostatky, jak je uvedeno ve výročních zprávách o činnosti za rok 2015. Komise se bude i nadále zaměřovat na nejrizikovější programy a členské státy a v případě potřeby provádět nápravná opatření prostřednictvím důsledné politiky přerušení a pozastavení plateb až do ukončení programů a při jejich uzavření bude uplatňovat důsledné postupy, které umožní vyloučit jakékoli zbývající významné riziko neoprávněných výdajů.

Komise rovněž uvádí, že se v porovnání s předchozími roky značně snížila i četnost chyb.

V období 2014–2020 je schopnost Komise zajišťovat nápravu dále posílena, jelikož v případě odhalení závažných nedostatků může uplatňovat čisté finanční opravy, čímž se omezí možnost členských států použít finanční prostředky opětovně. To se pro členské státy stane významnou pobídkou k tomu, aby před potvrzením roční účetní závěrky předkládané Komisi samy odhalovaly a napravovaly závažné nesrovnalosti.

| 6.12. | Kapitola 1 obsahuje posouzení správnosti údajů týkajících se finančních oprav uvedených v dokumentu Finanční výkazy – diskuse a analýza v konsolidované účetní závěrce EU (viz body 1.37–1.43). V kapitole 1 výroční zprávy za rok 2012 bylo vysvětleno, jak se finanční opravy zohledňují při výpočtu odhadované míry chyb (12). |
| --- | --- |

6.12.

Kapitola 1 obsahuje posouzení správnosti údajů týkajících se finančních oprav uvedených v dokumentu Finanční výkazy – diskuse a analýza v konsolidované účetní závěrce EU (viz body 1.37–1.43). V kapitole 1 výroční zprávy za rok 2012 bylo vysvětleno, jak se finanční opravy zohledňují při výpočtu odhadované míry chyb (12).

| 6.12. | Komise bere na vědomí ochotu Účetního dvora zohlednit ve výpočtu odhadované míry chyb uplatněné finanční opravy. Tyto opravy jsou výsledkem schopnosti členských států zajišťovat v určitých případech nápravu samy – což je důležitý pilíř procesu získávání jistoty – nebo činnosti Komise v oblasti dohledu, k nimž může patřit uložení paušálních finančních oprav programům, pakliže se usuzuje, že závažné nedostatky a rizika přetrvávají.

  Komise odkazuje na své odpovědi k bodu 1.38. |
| --- | --- |

6.12.

Komise odkazuje na své odpovědi k bodu 1.38.

| 6.13. | Obrázek 6.2
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílely na námi odhadované míře chyb v roce 2015. |
| --- | --- |

6.13.

Obrázek 6.2
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílely na námi odhadované míře chyb v roce 2015.

Obrázek 6.2 –   „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ – rozdělení odhadované míry chyb

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 6.14. | Chyby týkající se hospodářské, sociální a územní soudržnosti spočívají zejména ve vykazování nezpůsobilých nákladů ze strany příjemců a ve výběru zcela nezpůsobilých projektů a dále pak v porušování pravidel EU i vnitrostátních pravidel pro zadávání veřejných zakázek a pravidel týkajících se státní podpory. |
| --- | --- |

6.14.

Chyby týkající se hospodářské, sociální a územní soudržnosti spočívají zejména ve vykazování nezpůsobilých nákladů ze strany příjemců a ve výběru zcela nezpůsobilých projektů a dále pak v porušování pravidel EU i vnitrostátních pravidel pro zadávání veřejných zakázek a pravidel týkajících se státní podpory.

| 6.15. | Za poslední čtyři roky jsme neobjevili žádné vyčíslitelné chyby v souvislosti s používáním zjednodušeného vykazování nákladů (13). U všech fondů v programovém období 2014–2020 jsou členské státy povinny uplatňovat zjednodušené vykazování nákladů u malých projektů pod 50 000  EUR, přičemž se mohou rozhodnout použít tento postup i u dalších projektů (14). |
| --- | --- |

6.15.

Za poslední čtyři roky jsme neobjevili žádné vyčíslitelné chyby v souvislosti s používáním zjednodušeného vykazování nákladů (13). U všech fondů v programovém období 2014–2020 jsou členské státy povinny uplatňovat zjednodušené vykazování nákladů u malých projektů pod 50 000  EUR, přičemž se mohou rozhodnout použít tento postup i u dalších projektů (14).

| 6.15. | Podle Komise hodnocení Účetního dvora potvrzuje, že zjednodušené vykazování nákladů je méně náchylné k chybám, a proto od zavedení zjednodušeného vykazování nákladů spolu s programovými orgány aktivně pracuje na postupném rozšiřování jeho využívání. To již vedlo k pozitivním výsledkům. Komise zjednodušené vykazování nákladů aktivně prosazuje i v programovém období 2014–2020, kdy bylo zjednodušené vykazování nákladů v nařízení o společných ustanoveních i v nařízení o ESF významně posíleno s cílem snížit administrativní zátěž uloženou oprávněným osobám, prosazovat orientaci na výsledky a dále snížit riziko chyb. Komise zamýšlí předložit v roce 2016 návrhy na rozšíření využívání zjednodušeného vykazování nákladů u všech ESI fondů v nařízení o společných ustanoveních.

  Kromě poskytnutí zevrubných pokynů k uplatňování zjednodušeného vykazování nákladů uskutečňuje GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování v současnosti v určitých prioritních členských státech, které v programovém období 2007–2013 zaznamenaly opakovaně vysoké míry chyb a dosud nevyužívají dostatečně zjednodušené vykazování nákladů, druhé kolo seminářů týkajících se zjednodušení. |
| --- | --- |

6.15.

Kromě poskytnutí zevrubných pokynů k uplatňování zjednodušeného vykazování nákladů uskutečňuje GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování v současnosti v určitých prioritních členských státech, které v programovém období 2007–2013 zaznamenaly opakovaně vysoké míry chyb a dosud nevyužívají dostatečně zjednodušené vykazování nákladů, druhé kolo seminářů týkajících se zjednodušení.

Nezpůsobilé výdaje

| 6.16. | Když vnitrostátní orgány předkládají Komisi výkazy nákladů, osvědčují, že tyto náklady vznikly v souladu s řadou konkrétních ustanovení, která jsou uvedena v nařízeních EU, vnitrostátních právních předpisech či pravidlech pro způsobilost, zvláštních pravidlech operačních programů, výzvách k vyjádření zájmu, rozhodnutích o schválení projektů ke spolufinancování či grantových dohodách. |
| --- | --- |

6.16.

Když vnitrostátní orgány předkládají Komisi výkazy nákladů, osvědčují, že tyto náklady vznikly v souladu s řadou konkrétních ustanovení, která jsou uvedena v nařízeních EU, vnitrostátních právních předpisech či pravidlech pro způsobilost, zvláštních pravidlech operačních programů, výzvách k vyjádření zájmu, rozhodnutích o schválení projektů ke spolufinancování či grantových dohodách.

| 6.17. | Nezpůsobilé výdaje jsou hlavním zdrojem chyb u EFRR/FS a ESF. Zjistili jsme, že nezpůsobilé náklady byly vykázány v 8 % kontrolovaných operací (viz
  rámeček 6.3
  ). Na tyto chyby připadá 55 % všech vyčíslitelných chyb a tvoří přibližně 2,4 procentního bodu odhadované míry chyb. |
| --- | --- |

6.17.

Nezpůsobilé výdaje jsou hlavním zdrojem chyb u EFRR/FS a ESF. Zjistili jsme, že nezpůsobilé náklady byly vykázány v 8 % kontrolovaných operací (viz
  rámeček 6.3
  ). Na tyto chyby připadá 55 % všech vyčíslitelných chyb a tvoří přibližně 2,4 procentního bodu odhadované míry chyb.

| 6.17. | Komise se bude zabývat všemi případy, které zjistil Účetní dvůr, a navrhne opatření, která bude považovat za nezbytná.

  Komise podotýká, že v některých případech jsou vnitrostátní nebo regionální pravidla, která platí pro výdaje financované z prostředků na politiku soudržnosti, přísnější než pravidla stanovená v právních předpisech EU nebo ve vnitrostátních právních předpisech pro podobné výdaje financované z vnitrostátních zdrojů. Tyto dodatečné požadavky lze považovat za jeden z příkladů zbytečné administrativní zátěže a složitosti, jimiž členské státy komplikují samy sobě i oprávněným osobám financování výdajů z prostředků politiky soudržnosti, jak je popsáno například ve zprávách o zbytečné složitosti pravidel (tzv. gold-plating) a jejich zjednodušování, které v roce 2013 vydalo Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování.


  Komise rovněž uvádí, že ke třem chybám došlo z toho důvodu, že vnitrostátní pravidla byla přísnější nebo složitější, než bylo nutné (gold-plating). Podle odhadů Komise přispěla porušení těchto vnitrostátních pravidel k míře chyb jedním procentním bodem. |
| --- | --- |

6.17.

Komise podotýká, že v některých případech jsou vnitrostátní nebo regionální pravidla, která platí pro výdaje financované z prostředků na politiku soudržnosti, přísnější než pravidla stanovená v právních předpisech EU nebo ve vnitrostátních právních předpisech pro podobné výdaje financované z vnitrostátních zdrojů. Tyto dodatečné požadavky lze považovat za jeden z příkladů zbytečné administrativní zátěže a složitosti, jimiž členské státy komplikují samy sobě i oprávněným osobám financování výdajů z prostředků politiky soudržnosti, jak je popsáno například ve zprávách o zbytečné složitosti pravidel (tzv. gold-plating) a jejich zjednodušování, které v roce 2013 vydalo Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování.

Komise rovněž uvádí, že ke třem chybám došlo z toho důvodu, že vnitrostátní pravidla byla přísnější nebo složitější, než bylo nutné (gold-plating). Podle odhadů Komise přispěla porušení těchto vnitrostátních pravidel k míře chyb jedním procentním bodem.

Rámeček 6.3 –   Příklady vykázaných nezpůsobilých nákladů

Vykázání nezpůsobilých nákladů: v rámci jednoho projektu EFRR ve Spojeném království se poskytuje finanční podpora malým a středním podnikům na poradenské služby, které mají pomoci s propagací a zlepšením jejich výrobků či služeb. Malým a středním podnikům byla však poskytnuta pouze část uděleného financování a přibližně 13 % prostředků si ponechal příjemce. Tyto prostředky nesplňují kritéria způsobilosti pro spolufinancování, neboť k výdajům nedošlo, nebyly zaplaceny a ani nebyly na účtech příjemce zaúčtovány jako náklady. V důsledku toho je část grantu nezpůsobilá pro spolufinancování.

Nezpůsobilé projekty

| 6.18. | Zjistili jsme, že u čtyř projektů EFRR nebyly splněny podmínky způsobilosti stanovené v nařízeních anebo vnitrostátních pravidlech způsobilosti. Na tyto projekty připadá 12 % všech vyčíslitelných chyb a tvoří přibližně 1,5 procentního bodu odhadované míry chyb (viz
  rámeček 6.4
  ). |
| --- | --- |

6.18.

Zjistili jsme, že u čtyř projektů EFRR nebyly splněny podmínky způsobilosti stanovené v nařízeních anebo vnitrostátních pravidlech způsobilosti. Na tyto projekty připadá 12 % všech vyčíslitelných chyb a tvoří přibližně 1,5 procentního bodu odhadované míry chyb (viz
  rámeček 6.4
  ).

| 6.18. | Komise se bude zabývat všemi případy, které zjistil Účetní dvůr, a navrhne opatření, která bude považovat za nezbytná. |
| --- | --- |

6.18.

Rámeček 6.4 –   Příklad nezpůsobilého projektu

Nezpůsobilý příjemce: U jednoho projektu EFRR v České republice se ve výzvě k předkládání návrhů uvádělo, že způsobilými uchazeči jsou pouze malé a střední podniky. Řídicí orgán na základě toho poskytl financování příjemci, u něhož však v době výběru projektu nebylo potvrzeno, že šlo o MSP.

V České republice a dále v Itálii a Polsku byly zjištěny i další nezpůsobilé projekty.

Porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek

| 6.19. | Pravidla pro zadávání veřejných zakázek představují klíčový nástroj hospodárného a účinného vynakládání veřejných prostředků a vytváření vnitřního trhu v rámci EU. |
| --- | --- |

6.19.

Pravidla pro zadávání veřejných zakázek představují klíčový nástroj hospodárného a účinného vynakládání veřejných prostředků a vytváření vnitřního trhu v rámci EU.

| 6.19-6.21. | Pravidla zadávání veřejných zakázek se netýkají výlučně politiky soudržnosti, nýbrž se vztahují na veškeré veřejné výdaje v členských státech. Nedodržování unijních či vnitrostátních pravidel zadávání veřejných zakázek je v průběhu let hlavním zdrojem chyb v této oblasti politiky, zvláště pak v případě regionální a městské politiky, což je dáno především typem spolufinancovaných projektů. Oproti minulým programovým obdobím proto Komise přijala různá preventivní a nápravná opatření, která by měla zjištěné nedostatky v této oblasti řešit.

  Akční plán pro zadávání veřejných zakázek, který vznikl v roce 2013 a politicky byl Komisí potvrzen v prosinci 2015, má za cíl zlepšit v členských státech za pomoci doplňujících preventivních opatření uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek.


  Jako součást právního rámce pro ESI fondy platného pro období 2014–2020 byly zavedeny rovněž předběžné podmínky pro účinné a účelné využívání finančních prostředků Unie, které zahrnují mimo jiné i systémy členských států pro zadávání veřejných zakázek. V případě nesplnění platných předběžných podmínek do konce roku 2016 může být rozhodnuto o pozastavení průběžných plateb (článek 19 nařízení (EU) č. 1303/13).


  Komise bude v souladu se svým rozhodnutím C(2013) 9527 final, „kterým se stanoví a schvalují pokyny ke stanovení finančních oprav, jež má Komise provést u výdajů financovaných Unií v rámci sdíleného řízení v případě nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek“, sledovat všechny chyby, na něž Účetní dvůr poukázal.


  Účinek směrnic o zadávání veřejných zakázek z roku 2014, které zavádějí zjednodušení, se začne v praxi projevovat po jejich provedení ve vnitrostátním právu (viz rovněž odpověď Komise k bodu 6.25). |
| --- | --- |

6.19-6.21.

Akční plán pro zadávání veřejných zakázek, který vznikl v roce 2013 a politicky byl Komisí potvrzen v prosinci 2015, má za cíl zlepšit v členských státech za pomoci doplňujících preventivních opatření uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek.

Jako součást právního rámce pro ESI fondy platného pro období 2014–2020 byly zavedeny rovněž předběžné podmínky pro účinné a účelné využívání finančních prostředků Unie, které zahrnují mimo jiné i systémy členských států pro zadávání veřejných zakázek. V případě nesplnění platných předběžných podmínek do konce roku 2016 může být rozhodnuto o pozastavení průběžných plateb (článek 19 nařízení (EU) č. 1303/13).

Komise bude v souladu se svým rozhodnutím C(2013) 9527 final, „kterým se stanoví a schvalují pokyny ke stanovení finančních oprav, jež má Komise provést u výdajů financovaných Unií v rámci sdíleného řízení v případě nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek“, sledovat všechny chyby, na něž Účetní dvůr poukázal.

Účinek směrnic o zadávání veřejných zakázek z roku 2014, které zavádějí zjednodušení, se začne v praxi projevovat po jejich provedení ve vnitrostátním právu (viz rovněž odpověď Komise k bodu 6.25).

| 6.20. | V roce 2015 jsme prověřili 140 zadávacích řízení na stavební práce a služby, které souvisely s výdaji na testované operace. Odhadovaná hodnota těchto veřejných zakázek činila přibližně 2,9  miliardy EUR (15). Naprostá většina z nich se týká projektů spolufinancovaných z operačních programů v rámci EFRR/FS (16). |
| --- | --- |

6.20.

V roce 2015 jsme prověřili 140 zadávacích řízení na stavební práce a služby, které souvisely s výdaji na testované operace. Odhadovaná hodnota těchto veřejných zakázek činila přibližně 2,9  miliardy EUR (15). Naprostá většina z nich se týká projektů spolufinancovaných z operačních programů v rámci EFRR/FS (16).

| 6.21. | Případy nesouladu s předpisy EU i vnitrostátními předpisy pro zadávání veřejných zakázek jsme zaznamenali ve 26 ze 140 kontrolovaných operací. Ve čtyřech případech (což je méně než loni) byl nesoulad s předpisy natolik závažný, že jsme byli schopni určit, že zakázka měla být udělena jinému uchazeči nebo že v důsledku zásadního omezení soutěže došlo k neoprávněnému přímému zadání zakázky. Tyto chyby jsme klasifikovali jako vyčíslitelné (17) (viz
  rámeček 6.5
  ). Připadá na ně 12 % všech vyčíslitelných chyb a tvoří přibližně 0,7 procentního bodu odhadované míry chyb. Pro odhad míry chyb jsme použili ustanovení směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2014, která byla méně přísná než ustanovení obsažená ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek z roku 2004 (tj. změny zakázek). |
| --- | --- |

6.21.

Případy nesouladu s předpisy EU i vnitrostátními předpisy pro zadávání veřejných zakázek jsme zaznamenali ve 26 ze 140 kontrolovaných operací. Ve čtyřech případech (což je méně než loni) byl nesoulad s předpisy natolik závažný, že jsme byli schopni určit, že zakázka měla být udělena jinému uchazeči nebo že v důsledku zásadního omezení soutěže došlo k neoprávněnému přímému zadání zakázky. Tyto chyby jsme klasifikovali jako vyčíslitelné (17) (viz
  rámeček 6.5
  ). Připadá na ně 12 % všech vyčíslitelných chyb a tvoří přibližně 0,7 procentního bodu odhadované míry chyb. Pro odhad míry chyb jsme použili ustanovení směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2014, která byla méně přísná než ustanovení obsažená ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek z roku 2004 (tj. změny zakázek).

Rámeček 6.5 –   Příklad závažného porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek

Zakázka na dodatečné práce byla udělena bez řádného zadávacího řízení: v projektu na výstavbu silnice v Německu v rámci EFRR byly stejnému zhotoviteli přímo zadány vícepráce představující více než 50 % hodnoty původní zakázky. To představuje porušení článku 31 směrnice o veřejných zakázkách 2004/18/ES.

V důsledku toho nejsou tyto náklady způsobilé pro spolufinancování EU. Podobné případy byly zjištěny u dalších projektů EFRR v Itálii a ve Spojeném království.

| 6.22. | Další chyby týkající se zadávacích řízení a postupů při zadávání zakázek byly zaznamenány u dalších 22 ze 140 kontrolovaných zadávacích řízení. Mezi tyto chyby patří případy nesprávného uplatnění výběrových kritérií, nedostatků v zadávací dokumentaci a nedodržení požadavků na poskytování a zveřejňování informací. Tyto chyby se na míře chyb, kterou jsme odhadli, nepodílejí (18). |
| --- | --- |

6.22.

Další chyby týkající se zadávacích řízení a postupů při zadávání zakázek byly zaznamenány u dalších 22 ze 140 kontrolovaných zadávacích řízení. Mezi tyto chyby patří případy nesprávného uplatnění výběrových kritérií, nedostatků v zadávací dokumentaci a nedodržení požadavků na poskytování a zveřejňování informací. Tyto chyby se na míře chyb, kterou jsme odhadli, nepodílejí (18).

| 6.22. | Komise se bude zabývat všemi případy, které zjistil Účetní dvůr, a navrhne opatření, která bude považovat za nezbytná. |
| --- | --- |

6.22.

| 6.23. | U dvou operací ve dvou členských státech vnitrostátní orgány našly závažné případy nesouladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek a na úrovni projektů uložily zvláštní finanční opravy (19). Tato nápravná opatření jsme zohlednili při výpočtu odhadované míry chyb, protože byla přijata ještě před oznámením konání našeho auditu. |
| --- | --- |

6.23.

U dvou operací ve dvou členských státech vnitrostátní orgány našly závažné případy nesouladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek a na úrovni projektů uložily zvláštní finanční opravy (19). Tato nápravná opatření jsme zohlednili při výpočtu odhadované míry chyb, protože byla přijata ještě před oznámením konání našeho auditu.

| 6.23. | Komise podotýká, že některé programové orgány ve zmíněných členských státech již přijaly náležitá nápravná opatření, a oceňuje, že to Soudní dvůr zohlednil ve vyčíslení chyb. Cílem akčního plánu Komise zmíněného v odpovědi k bodům 6.19 až 6.21 je častější uplatňování těchto nápravných opatření z vlastní iniciativy členských států. |
| --- | --- |

6.23.

| 6.24. | Rada Evropské unie a Evropský parlament přijaly 26. února 2014 tři směrnice, jejichž cílem je zjednodušit postupy při zadávání veřejných zakázek a zvýšit jejich flexibilitu. Členské státy EU měly čas do dubna 2016, aby transponovaly nová pravidla do vnitrostátního práva (s výjimkou pravidel o elektronickém zadávání zakázek, kde byla lhůta stanovena na říjen 2018) (20). V květnu 2016 Komise zaslala 20 z 28 členských států formální oznámení, v němž je upozornila, že lhůta pro splnění uvedené povinnosti jim už uplynula (21). Pokud členské státy ani poté nesplní povinnost provést tyto směrnice ve vnitrostátním právu, Komise může v souladu s článkem 258 SFEU zahájit řízení o nesplnění povinnosti, které může vést k uložení pokut příslušným členským státům. |
| --- | --- |

6.24.

Rada Evropské unie a Evropský parlament přijaly 26. února 2014 tři směrnice, jejichž cílem je zjednodušit postupy při zadávání veřejných zakázek a zvýšit jejich flexibilitu. Členské státy EU měly čas do dubna 2016, aby transponovaly nová pravidla do vnitrostátního práva (s výjimkou pravidel o elektronickém zadávání zakázek, kde byla lhůta stanovena na říjen 2018) (20). V květnu 2016 Komise zaslala 20 z 28 členských států formální oznámení, v němž je upozornila, že lhůta pro splnění uvedené povinnosti jim už uplynula (21). Pokud členské státy ani poté nesplní povinnost provést tyto směrnice ve vnitrostátním právu, Komise může v souladu s článkem 258 SFEU zahájit řízení o nesplnění povinnosti, které může vést k uložení pokut příslušným členským státům.

| 6.24. | Komise podrobně sleduje stav provedení ve vnitrostátním právu členských států.

  Ke dni 30. června 2016 mělo šestnáct členských států dosud provést směrnici o zadávání veřejných zakázek (2014/24/EU), zatímco devatenáct mělo provést směrnici o udělování koncesí (2014/23/EU) a sedmnáct směrnici o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (2014/25/EU). |
| --- | --- |

6.24.

Ke dni 30. června 2016 mělo šestnáct členských států dosud provést směrnici o zadávání veřejných zakázek (2014/24/EU), zatímco devatenáct mělo provést směrnici o udělování koncesí (2014/23/EU) a sedmnáct směrnici o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (2014/25/EU).

| 6.25. | Zveřejnili jsme také zvláštní zprávu o opatřeních přijatých členskými státy a Komisí na řešení problému s chybami v zadávání veřejných zakázek v oblasti hospodářské, sociální a územní soudržnosti (22). |
| --- | --- |

6.25.

Zveřejnili jsme také zvláštní zprávu o opatřeních přijatých členskými státy a Komisí na řešení problému s chybami v zadávání veřejných zakázek v oblasti hospodářské, sociální a územní soudržnosti (22).

| 6.25. | Komise přijala všechna doporučení, která Účetní dvůr uvedl ve své zvláštní zprávě, a provádí doporučená opatření. Komise odkazuje na své odpovědi k bodům 6.7 až 6.15 a 6.19. |
| --- | --- |

6.25.

Porušení pravidel pro státní podporu

| 6.26. | Státní podpora je v zásadě neslučitelná s vnitřním trhem, protože může narušit obchod mezi členskými státy (23). Z tohoto pravidla však existují určité výjimky. |
| --- | --- |

6.26.

Státní podpora je v zásadě neslučitelná s vnitřním trhem, protože může narušit obchod mezi členskými státy (23). Z tohoto pravidla však existují určité výjimky.

| 6.27. | Pravidla EU v oblasti státní podpory prosazuje přímo Komise. Členské státy musí Komisi oznámit všechny případy státní podpory (poskytnuté buď prostřednictvím určitého režimu pomoci, nebo na jednotlivé projekty) s výjimkou projektů pod stropem „de minimis“ (24) nebo projektů, na které se vztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách (25). U všech oznámených případů vypracovává Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž stanovisko k tomu, zda je podpora slučitelná s vnitřním trhem. ESF je méně náchylný k porušování pravidel pro státní podporu, neboť na jeho projekty se velmi často vztahuje pravidlo „de minimis“. |
| --- | --- |

6.27.

Pravidla EU v oblasti státní podpory prosazuje přímo Komise. Členské státy musí Komisi oznámit všechny případy státní podpory (poskytnuté buď prostřednictvím určitého režimu pomoci, nebo na jednotlivé projekty) s výjimkou projektů pod stropem „de minimis“ (24) nebo projektů, na které se vztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách (25). U všech oznámených případů vypracovává Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž stanovisko k tomu, zda je podpora slučitelná s vnitřním trhem. ESF je méně náchylný k porušování pravidel pro státní podporu, neboť na jeho projekty se velmi často vztahuje pravidlo „de minimis“.

| 6.27. | V případě oznámení státní podpory Komise posuzuje, zda podpora představuje státní podporu, a je-li tomu tak, zda je tato podpora slučitelná s vnitřním trhem. Výsledek tohoto posouzení pak vede k rozhodnutí Komise. |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Tento rok jsme zjistili, že pravidla EU pro poskytování státní podpory byla porušena u sedmi projektů EFRR/FS v pěti členských státech (26). Tam, kde bylo potřeba, jsme si vyžádali a získali předběžné posouzení Generálního ředitelství pro konkurenceschopnost. Při klasifikaci chyb se zohledňovalo toto posouzení a judikatura Evropského soudního dvora. |
| --- | --- |

6.28.

Tento rok jsme zjistili, že pravidla EU pro poskytování státní podpory byla porušena u sedmi projektů EFRR/FS v pěti členských státech (26). Tam, kde bylo potřeba, jsme si vyžádali a získali předběžné posouzení Generálního ředitelství pro konkurenceschopnost. Při klasifikaci chyb se zohledňovalo toto posouzení a judikatura Evropského soudního dvora.

| 6.28-6.29. | Komise se bude zabývat všemi případy, které zjistil Účetní dvůr, a navrhne opatření, která bude považovat za nezbytná. |
| --- | --- |

6.28-6.29.

| 6.29. | U tří z těchto projektů se domníváme, že podle pravidel pro státní podporu měly tyto projekty získat méně veřejných prostředků EU anebo členského státu nebo neměly získat žádné. Hlavním důvodem nesouladu s pravidly státní podpory jsou nadměrné limity intenzity podpory. Tyto vyčíslitelné chyby tvoří přibližně 0,3 procentního bodu odhadované míry chyb (viz
  rámeček 6.6
  ). Pro odhad míry chyb v této kategorii jsme použili obecné nařízení o blokových výjimkách z roku 2014 (27). |
| --- | --- |

6.29.

U tří z těchto projektů se domníváme, že podle pravidel pro státní podporu měly tyto projekty získat méně veřejných prostředků EU anebo členského státu nebo neměly získat žádné. Hlavním důvodem nesouladu s pravidly státní podpory jsou nadměrné limity intenzity podpory. Tyto vyčíslitelné chyby tvoří přibližně 0,3 procentního bodu odhadované míry chyb (viz
  rámeček 6.6
  ). Pro odhad míry chyb v této kategorii jsme použili obecné nařízení o blokových výjimkách z roku 2014 (27).

Rámeček 6.6 –   Příklad projektu, který porušoval pravidla pro státní podporu

Překročení limitu intenzity podpory: U projektu v Polsku, který se týkal výstavby přístavní infrastruktury, výše finanční podpory překročila maximum, které povolují pravidla pro státní podporu pro tento typ projektů.

Další případy byly zjištěny u dalších projektů EFRR v Lotyšsku a ve Spojeném království.

| 6.30. | Zveřejnili jsme rovněž zvláštní zprávu o úsilí Komise a členských států při předcházení, zjišťování a opravách porušení pravidel pro státní podporu v oblasti soudržnosti (28). |
| --- | --- |

6.30.

Zveřejnili jsme rovněž zvláštní zprávu o úsilí Komise a členských států při předcházení, zjišťování a opravách porušení pravidel pro státní podporu v oblasti soudržnosti (28).

| 6.30. | Komise odkazuje na své odpovědi k připomínkám a doporučením, jež Účetní dvůr uvedl ve zmíněné zvláštní zprávě, a přijatými doporučeními se bude zabývat. |
| --- | --- |

6.30.

Daň z přidané hodnoty vykázaná veřejnými orgány

| 6.31. | Daň z přidané hodnoty (DPH) je nepřímá daň v EU z domácí spotřeby zboží a služeb vybíraná v každé fázi produkčního řetězce a hrazená konečným spotřebitelem. Podle právních předpisů EU není vratná DPH způsobilá pro spolufinancování v rámci EFRR/FS a ESF (29). Nevratnou DPH tak pro spolufinancování vykázat lze. |
| --- | --- |

6.31.

Daň z přidané hodnoty (DPH) je nepřímá daň v EU z domácí spotřeby zboží a služeb vybíraná v každé fázi produkčního řetězce a hrazená konečným spotřebitelem. Podle právních předpisů EU není vratná DPH způsobilá pro spolufinancování v rámci EFRR/FS a ESF (29). Nevratnou DPH tak pro spolufinancování vykázat lze.

| 6.31. | Právní předpisy pro politiku soudržnosti, které Účetní dvůr zmiňuje, jsou výsledkem politické volby společných normotvůrců. Tyto předpisy jsou celkově sladěny s běžnými zásadami týkajícími se způsobilosti DPH u grantů v ostatních politikách EU, zejména v rámci přímého řízení. |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | V případech, kde veřejné orgány DPH nevykazují, a tudíž nežádají o její vrácení, interpretovala Komise i členské státy nařízení tak, že nařízení povolují, aby DPH byla způsobilým nákladem. Rozlišení mezi vratnou a nevratnou DPH v nařízeních je však zdrojem nejasností. |
| --- | --- |

6.32.

V případech, kde veřejné orgány DPH nevykazují, a tudíž nežádají o její vrácení, interpretovala Komise i členské státy nařízení tak, že nařízení povolují, aby DPH byla způsobilým nákladem. Rozlišení mezi vratnou a nevratnou DPH v nařízeních je však zdrojem nejasností.

| 6.32-6.33. | Komise se v zásadě spoléhá na hodnocení členského státu, pokud jde o postavení oprávněné osoby jakožto plátce či neplátce DPH. Jak však potvrdil Soudní dvůr v roce 2012, pojem vratná DPH nevyplývá pouze z formálního přezkoumání postavení oprávněné osoby jako plátce/neplátce DPH.

  Komise hodlá poskytnout členským státům pro stávající programové období 2014–2020 vysvětlení v tomto ohledu.


  Komise se bude zabývat všemi případy, které Účetní dvůr zjistil. |
| --- | --- |

6.32-6.33.

Komise hodlá poskytnout členským státům pro stávající programové období 2014–2020 vysvětlení v tomto ohledu.

Komise se bude zabývat všemi případy, které Účetní dvůr zjistil.

| 6.33. | Soudní dvůr například v roce 2012 rozhodl, že DPH musí být považována za vratnou ve všech případech, kdy provozovatel účtuje konečným uživatelům infrastruktury poplatky zahrnující DPH (30). Zjistili jsme tři případy, kdy veřejné orgány vykázaly vratnou DPH jako způsobilý náklad (viz
  rámeček 6.7
  ). |
| --- | --- |

6.33.

Soudní dvůr například v roce 2012 rozhodl, že DPH musí být považována za vratnou ve všech případech, kdy provozovatel účtuje konečným uživatelům infrastruktury poplatky zahrnující DPH (30). Zjistili jsme tři případy, kdy veřejné orgány vykázaly vratnou DPH jako způsobilý náklad (viz
  rámeček 6.7
  ).

Rámeček 6.7 –   Příklady nezpůsobilé daně z přidané hodnoty

Vratná DPH je nezpůsobilá pro spolufinancování EU: projektu v rámci EFRR v Maďarsku, který se týkal sanace nevyužívaného dolu pro účely výstavby nového centra pro společenské akce pod širým nebem, byla DPH vykázána příjemcem (obec) jako způsobilý výdaj. Provozovatel tohoto centra však konečným uživatelům této infrastruktury bude účtovat poplatky zahrnující DPH. Projekt byl tudíž pro spolufinancování EU nezpůsobilý.

Podobné případy byly zjištěny u dvou projektů EFRR v Německu.

| 6.34. | I v případě, že je DPH vykázaná jako výdaj národní vládou, která jedná jako příjemce, považována za způsobilou, DPH jako taková nepředstavuje čistý náklad členského státu (31). Například ministerstvo nebo jeho přímo podřízený subjekt může realizovat velký infrastrukturní projekt a zahrnout zaplacenou DPH do svých nákladů, protože se mu tato DPH nevrací. Zároveň se DPH proplacená z fondů EU hradí do vnitrostátního rozpočtu. |
| --- | --- |

6.34.

I v případě, že je DPH vykázaná jako výdaj národní vládou, která jedná jako příjemce, považována za způsobilou, DPH jako taková nepředstavuje čistý náklad členského státu (31). Například ministerstvo nebo jeho přímo podřízený subjekt může realizovat velký infrastrukturní projekt a zahrnout zaplacenou DPH do svých nákladů, protože se mu tato DPH nevrací. Zároveň se DPH proplacená z fondů EU hradí do vnitrostátního rozpočtu.

| 6.34-6.35. | Komise podotýká, že DPH je všeobecná daň, kterou vybírají vlády jednotlivých zemí nebo regionů a která není směrována zpět na jednotlivé financované projekty.

  Přísnější postoj, kdy by DPH byla v případě ministerstev nebo orgánů, které pod ně přímo spadají, prohlášena za nezpůsobilé náklady, by ve skutečnosti znevýhodnil subjekty, které nemají nárok na vrácení DPH nebo na získání náhrady za DPH. Tyto subjekty by proto musely pro realizaci svých projektů hledat dodatečné financování, nebo by musely přispět na jejich financování vyšší částkou než ostatní oprávněné osoby, které mají nárok na vrácení DPH. To v případě politiky soudržnosti nepředstavuje politickou volbu společných normotvůrců. |
| --- | --- |

6.34-6.35.

Přísnější postoj, kdy by DPH byla v případě ministerstev nebo orgánů, které pod ně přímo spadají, prohlášena za nezpůsobilé náklady, by ve skutečnosti znevýhodnil subjekty, které nemají nárok na vrácení DPH nebo na získání náhrady za DPH. Tyto subjekty by proto musely pro realizaci svých projektů hledat dodatečné financování, nebo by musely přispět na jejich financování vyšší částkou než ostatní oprávněné osoby, které mají nárok na vrácení DPH. To v případě politiky soudržnosti nepředstavuje politickou volbu společných normotvůrců.

| 6.35. | Standardní sazby DPH v EU, které se vztahovaly na většinu projektů, se pohybovaly od 17 % do 27 %. Pokud DPH vykázaná ministerstvy, která realizovala projekty, jako nevratná přesahuje národní míru pro spolufinancování, částka proplacená Evropskou unií může dokonce překročit skutečné náklady projektu bez DPH. K tomu dochází například tehdy, když míra spolufinancování projektu dosáhne 85 % nebo více a míra DPH zaplacená ministerstvem realizujícím projekt přesahuje 20 %. Pokud by zaplacená DPH činila 23 %, celkový příspěvek EU na projekt by představoval 104,6  % skutečných nákladů bez DPH. To je obzvláště relevantní v případě Fondu soudržnosti, kde má většina projektů míru spolufinancování 85 % nebo vyšší. |
| --- | --- |

6.35.

Standardní sazby DPH v EU, které se vztahovaly na většinu projektů, se pohybovaly od 17 % do 27 %. Pokud DPH vykázaná ministerstvy, která realizovala projekty, jako nevratná přesahuje národní míru pro spolufinancování, částka proplacená Evropskou unií může dokonce překročit skutečné náklady projektu bez DPH. K tomu dochází například tehdy, když míra spolufinancování projektu dosáhne 85 % nebo více a míra DPH zaplacená ministerstvem realizujícím projekt přesahuje 20 %. Pokud by zaplacená DPH činila 23 %, celkový příspěvek EU na projekt by představoval 104,6  % skutečných nákladů bez DPH. To je obzvláště relevantní v případě Fondu soudržnosti, kde má většina projektů míru spolufinancování 85 % nebo vyšší.

Nedostatečná spolehlivost kontrol na úrovni členských států

| 6.36. | V 18 případech vyčíslitelných chyb na straně příjemců měly vnitrostátní orgány dostatek informací k tomu (32), aby těmto chybám předešly, odhalily je a napravily ještě před tím, než byly výdaje vykázány Komisi. Pokud by všechny tyto informace byly využity, odhadovaná míra chyb by u této kapitoly byla o 2,4 procentního bodu nižší. Dále jsme zjistili, že ve dvou případech se zjištěných chyb dopustily řídicí orgány a zprostředkující subjekty v členských státech. Tyto chyby se na odhadované míře chyb podílely 0,6 procentního bodu. |
| --- | --- |

6.36.

V 18 případech vyčíslitelných chyb na straně příjemců měly vnitrostátní orgány dostatek informací k tomu (32), aby těmto chybám předešly, odhalily je a napravily ještě před tím, než byly výdaje vykázány Komisi. Pokud by všechny tyto informace byly využity, odhadovaná míra chyb by u této kapitoly byla o 2,4 procentního bodu nižší. Dále jsme zjistili, že ve dvou případech se zjištěných chyb dopustily řídicí orgány a zprostředkující subjekty v členských státech. Tyto chyby se na odhadované míře chyb podílely 0,6 procentního bodu.

| 6.36. | Komise tyto případy pečlivě sleduje a souhlasí s tím, že musí být zavedeny řádné a včasné řídicí kontroly, které umožní předcházet nesrovnalostem, k nimž dochází na prvním místě nebo v rámci žádostí o platbu.

  Komise provádí od roku 2010 cílené audity, které se týkají řídicích kontrol vysoce rizikových programů, pokud zjistila, že by se mohlo stát, že auditní orgán programu nedostatky neodhalí, nebo je neodhalí včas. Výsledky těchto auditů, které do roku 2015 provedlo Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku a Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, jsou představeny v příslušných výročních zprávách o jejich činnosti (viz s. 65, resp. 56/57).


  Komise upozorňuje na zpřísněné postupy, které předepisuje regulační rámec pro programové období 2014–2020 a které vyžadují, aby řídicí kontroly a prověrky (včetně kontrol na místě) byly prováděny každoročně včas, před potvrzením účetní závěrky programu předkládané Komisi a podáním prohlášení řídících subjektů, které odevzdávají řídicí orgány. Auditní orgány musí odhadnout spolehlivou míru zbytkových chyb, které v účetní závěrce zůstaly po všech prověrkách, kontrolách a opravách provedených od konce účetního období. Komise se domnívá, že tyto zpřísněné kontrolní postupy povedou k trvalému snížení míry chyb.


  Komise vypracovala rovněž nové pokyny, které by v programovém období 2014–2020 měly dále posílit spolehlivost řídicích kontrol a objasnit vyšší odpovědnost řídicích orgánů a jejich zprostředkujících subjektů prostřednictvím prohlášení řídících subjektů a shrnutí výsledků za daný rok. Tyto pokyny, které čerpají z poznatků získaných z předchozího programového období, byly zveřejněny v září 2015. |
| --- | --- |

6.36.

Komise provádí od roku 2010 cílené audity, které se týkají řídicích kontrol vysoce rizikových programů, pokud zjistila, že by se mohlo stát, že auditní orgán programu nedostatky neodhalí, nebo je neodhalí včas. Výsledky těchto auditů, které do roku 2015 provedlo Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku a Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, jsou představeny v příslušných výročních zprávách o jejich činnosti (viz s. 65, resp. 56/57).

Komise upozorňuje na zpřísněné postupy, které předepisuje regulační rámec pro programové období 2014–2020 a které vyžadují, aby řídicí kontroly a prověrky (včetně kontrol na místě) byly prováděny každoročně včas, před potvrzením účetní závěrky programu předkládané Komisi a podáním prohlášení řídících subjektů, které odevzdávají řídicí orgány. Auditní orgány musí odhadnout spolehlivou míru zbytkových chyb, které v účetní závěrce zůstaly po všech prověrkách, kontrolách a opravách provedených od konce účetního období. Komise se domnívá, že tyto zpřísněné kontrolní postupy povedou k trvalému snížení míry chyb.

Komise vypracovala rovněž nové pokyny, které by v programovém období 2014–2020 měly dále posílit spolehlivost řídicích kontrol a objasnit vyšší odpovědnost řídicích orgánů a jejich zprostředkujících subjektů prostřednictvím prohlášení řídících subjektů a shrnutí výsledků za daný rok. Tyto pokyny, které čerpají z poznatků získaných z předchozího programového období, byly zveřejněny v září 2015.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

PROVĚRKA FINANČNÍCH NÁSTROJŮ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ

| 6.37. | Finanční nástroje poskytují pomoc podnikům nebo městským projektům formou kapitálových investic, půjček či záruk (33). Mohou být použity hlavně ve třech oblastech: na podporu malých a středních podniků (34), na rozvoj měst (35) a na podporu energetické účinnosti. |
| --- | --- |

6.37.

Finanční nástroje poskytují pomoc podnikům nebo městským projektům formou kapitálových investic, půjček či záruk (33). Mohou být použity hlavně ve třech oblastech: na podporu malých a středních podniků (34), na rozvoj měst (35) a na podporu energetické účinnosti.

| 6.38. | Do konce roku 2014 bylo v rámci 183 operačních programů financovaných z EFRR a ESF zřízeno 1 025 finančních nástrojů ve všech členských státech kromě tří (Irsko, Chorvatsko a Lucembursko). Přidělené finanční prostředky na tyto nástroje dohromady dosahují 16 018  milionů EUR (36). |
| --- | --- |

6.38.

Do konce roku 2014 bylo v rámci 183 operačních programů financovaných z EFRR a ESF zřízeno 1 025 finančních nástrojů ve všech členských státech kromě tří (Irsko, Chorvatsko a Lucembursko). Přidělené finanční prostředky na tyto nástroje dohromady dosahují 16 018  milionů EUR (36).

| 6.39. | Fondy, jejichž prostřednictvím se tyto finanční nástroje provádí, zpravidla obdrží příspěvek z operačního programu poté, co je ustavena jejich vlastní právní struktura, a tyto prostředky následně využívají k podpoře projektů. Tuto finanční podporu lze poskytovat pouze na projekty, které spadají do oblasti působnosti operačního programu. Finanční nástroje jsou koncipovány jako revolvingové nebo u některých typů záručních fondů tak, aby dosahovaly vysokého pákového efektu. Cílem je, aby se zdroje plynoucí z návratnosti provedených investic nebo poskytnutých úvěrů, včetně zisku, znovu využily na činnosti realizované pomocí finančního nástroje. |
| --- | --- |

6.39.

Fondy, jejichž prostřednictvím se tyto finanční nástroje provádí, zpravidla obdrží příspěvek z operačního programu poté, co je ustavena jejich vlastní právní struktura, a tyto prostředky následně využívají k podpoře projektů. Tuto finanční podporu lze poskytovat pouze na projekty, které spadají do oblasti působnosti operačního programu. Finanční nástroje jsou koncipovány jako revolvingové nebo u některých typů záručních fondů tak, aby dosahovaly vysokého pákového efektu. Cílem je, aby se zdroje plynoucí z návratnosti provedených investic nebo poskytnutých úvěrů, včetně zisku, znovu využily na činnosti realizované pomocí finančního nástroje.

| 6.40. | Za způsobilé se považují pouze úhrady konečným příjemcům a dále náklady a odměny správců fondů. Nevyužité kapitálové vybavení finančních nástrojů musí být při uzavření operačních programů vráceno do rozpočtu EU (37). |
| --- | --- |

6.40.

Za způsobilé se považují pouze úhrady konečným příjemcům a dále náklady a odměny správců fondů. Nevyužité kapitálové vybavení finančních nástrojů musí být při uzavření operačních programů vráceno do rozpočtu EU (37).

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

Pomalé provádění finančních nástrojů

| 6.41. | Průměrná míra vyplácení prostředků z 1 025 finančních nástrojů EFRR a ESF na konci roku 2014 činila 57 %. To představuje nárůst o 10 procentních bodů ve srovnání s rokem 2013 a 20 procentních bodů ve srovnání s rokem 2012 (38). |
| --- | --- |

6.41.

Průměrná míra vyplácení prostředků z 1 025 finančních nástrojů EFRR a ESF na konci roku 2014 činila 57 %. To představuje nárůst o 10 procentních bodů ve srovnání s rokem 2013 a 20 procentních bodů ve srovnání s rokem 2012 (38).

| 6.41. | Komise uvádí, že průměrná míra vyplácení prostředků (na konci roku 2014) ve výši 57 % – vyšší v porovnání se 47 % na konci roku 2013 – představuje průměr na úrovni EU, který nezohledňuje rozmanitou situaci na úrovni programů (viz zpráva Komise, která byla zveřejněna dne 1. října 2015). Nízká míra vyplácení prostředků na konci roku 2014 je výsledkem řady faktorů, včetně finanční krize, omezených zkušeností v některých členských státech a pozdního zahájení některých nástrojů (dokonce v roce 2014).

  Komise chce dále zdůraznit, že vzhledem k době trvání finančních nástrojů se očekává zvýšení v posledním roce provádění. Závěr ohledně skutečné míry vyplácení prostředků lze plně vyvodit až při uzavření programů.


  Původní částky v rámci finančních nástrojů, které nebyly vyplaceny konečným příjemcům, se budou při uzavření programů každopádně považovat za nezpůsobilé, vracejí se do rozpočtu EU a programy a členské státy již nemohou s těmito prostředky počítat.


  Komise předpokládá, že její zpráva o situaci na konci roku 2015, která má být zveřejněna dne 1. října 2016, ukáže další pokrok při provádění. |
| --- | --- |

6.41.

Komise chce dále zdůraznit, že vzhledem k době trvání finančních nástrojů se očekává zvýšení v posledním roce provádění. Závěr ohledně skutečné míry vyplácení prostředků lze plně vyvodit až při uzavření programů.

Původní částky v rámci finančních nástrojů, které nebyly vyplaceny konečným příjemcům, se budou při uzavření programů každopádně považovat za nezpůsobilé, vracejí se do rozpočtu EU a programy a členské státy již nemohou s těmito prostředky počítat.

Komise předpokládá, že její zpráva o situaci na konci roku 2015, která má být zveřejněna dne 1. října 2016, ukáže další pokrok při provádění.

| 6.42. | Obrázek 6.8
  uvádí míry vyplácení prostředků u finančních nástrojů financovaných v oblasti hospodářské, sociální a územní soudržnosti k 31. prosinci 2014. Na obtíže některých členských států s plným využitím kapitálového vybavení ve finančních nástrojích jsme poukázali již v naší minulé výroční zprávě. Konstatujeme, že problémy s nízkou mírou vyplácení prostředků v porovnání s průměrem EU se vyskytují zejména v šesti členských státech (Řecku, Španělsku, Itálii, Nizozemsku, Rakousku a Slovensku). |
| --- | --- |

6.42.

Obrázek 6.8
  uvádí míry vyplácení prostředků u finančních nástrojů financovaných v oblasti hospodářské, sociální a územní soudržnosti k 31. prosinci 2014. Na obtíže některých členských států s plným využitím kapitálového vybavení ve finančních nástrojích jsme poukázali již v naší minulé výroční zprávě. Konstatujeme, že problémy s nízkou mírou vyplácení prostředků v porovnání s průměrem EU se vyskytují zejména v šesti členských státech (Řecku, Španělsku, Itálii, Nizozemsku, Rakousku a Slovensku).

| 6.42. | Jak již bylo zmíněno v odpovědi na výroční zprávu Účetního za rok 2014 (bod 6.49), Komise a členské státy přijaly řadu opatření, aby zajistily, že si i zbývající investice provedené prostřednictvím finančních nástrojů najdou včas své konečné příjemce. Komise vyvíjela úsilí v tomto ohledu i v roce 2015. |
| --- | --- |

6.42.

Obrázek 6.8 –   Míry vyplácení prostředků u finančních nástrojů financovaných v oblasti hospodářské, sociální a územní soudržnosti k 31. prosinci 2014

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě dokumentu EGESIF_15-0027-00, 23. září 2015.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 6.43. | Informace o plnění finančních nástrojů v rámci EFRR a ESF vycházejí z údajů obdržených přímo od členských států. Od roku 2011 Komise vynaložila na zlepšení kvality těchto údajů značné úsilí. Údaje uvedené ve zprávě Komise jsou nicméně v některých případech neúplné či nepřesné. To byl případ také čtyř ze sedmi finančních nástrojů, které jsme v roce 2015 kontrolovali. |
| --- | --- |

6.43.

Informace o plnění finančních nástrojů v rámci EFRR a ESF vycházejí z údajů obdržených přímo od členských států. Od roku 2011 Komise vynaložila na zlepšení kvality těchto údajů značné úsilí. Údaje uvedené ve zprávě Komise jsou nicméně v některých případech neúplné či nepřesné. To byl případ také čtyř ze sedmi finančních nástrojů, které jsme v roce 2015 kontrolovali.

| 6.43. | V květnu 2015 poskytla Komise členským státům pokyny k podávání zpráv, které objasňují požadavky týkající se vykazování. Komise rovněž zdokonalila své nástroje pro podávání zpráv v období 2014–2020: členské státy budou muset poskytnout údaje podle článku 46 nařízení o společných ustanoveních, které jsou podrobnější než údaje vyžadované v období 2007–2013. V dubnu 2016 předložily útvary Komise další pokyny pro členské státy týkající se podávání těchto zpráv. |
| --- | --- |

6.43.

Nezpůsobilí koneční příjemci

| 6.44. | U dvou ze sedmi kontrolovaných finančních nástrojů byly schváleny záruky či úvěry pro konečné příjemce, kteří na ně dle nařízení a vnitrostátního práva neměli nárok. Tyto případy jsou klasifikovány jako vyčíslitelné chyby v kategorii nezpůsobilých nákladů nebo nezpůsobilých projektů (viz
  rámeček 6.9
  ). |
| --- | --- |

6.44.

U dvou ze sedmi kontrolovaných finančních nástrojů byly schváleny záruky či úvěry pro konečné příjemce, kteří na ně dle nařízení a vnitrostátního práva neměli nárok. Tyto případy jsou klasifikovány jako vyčíslitelné chyby v kategorii nezpůsobilých nákladů nebo nezpůsobilých projektů (viz
  rámeček 6.9
  ).

| 6.44. | Komise uvádí, že u dvou chyb souvisejících s nezpůsobilými příjemci v rámci finančních nástrojů nelze v této fázi posoudit dopad těchto jednotlivých chyb na rozpočet EU.

  Jak je uvedeno v bodě 3 „Pokynů ke stanovení finančních oprav, které se uplatní u výdajů spolufinancovaných EU v rámci strukturálních fondů a Evropského rybářského fondu v případě nedodržení pravidel vztahujících se na nástroje finančního inženýrství v programovém období 2007–2013“ (Guidelines for determining financial corrections to be made to expenditure co-financed by the EU under the structural funds and the European fisheries fund for non-compliance with the rules applicable to financial engineering instruments for the 2007-2013 programming period), jednotlivé nesrovnalosti lze při částečném nebo konečném uzavření nahradit legálními a správnými investicemi, které se prostřednictvím finančních nástrojů uskutečnily u konečných příjemců. Komise se proto domnívá, že v této fázi nelze posoudit dopad těchto chyb na rozpočet EU, aniž by příslušné chyby popírala. |
| --- | --- |

6.44.

Jak je uvedeno v bodě 3 „Pokynů ke stanovení finančních oprav, které se uplatní u výdajů spolufinancovaných EU v rámci strukturálních fondů a Evropského rybářského fondu v případě nedodržení pravidel vztahujících se na nástroje finančního inženýrství v programovém období 2007–2013“ (Guidelines for determining financial corrections to be made to expenditure co-financed by the EU under the structural funds and the European fisheries fund for non-compliance with the rules applicable to financial engineering instruments for the 2007-2013 programming period), jednotlivé nesrovnalosti lze při částečném nebo konečném uzavření nahradit legálními a správnými investicemi, které se prostřednictvím finančních nástrojů uskutečnily u konečných příjemců. Komise se proto domnívá, že v této fázi nelze posoudit dopad těchto chyb na rozpočet EU, aniž by příslušné chyby popírala.

Rámeček 6.9 –   Příklad nezpůsobilého úvěru (nezpůsobilého příjemce)

Nezpůsobilí koneční příjemci: v případě jednoho z finančních nástrojů EFRR v Maďarsku poskytl finanční zprostředkovatel úvěr společnosti, která patří do jeho vlastní skupiny. Nařízení i platné pokyny Komise však výslovně zakazují považovat za způsobilého konečného příjemce společnost ze stejné skupiny. V důsledku toho není tento úvěr způsobilý pro spolufinancování.

Další podobné případy nezpůsobilých příjemců byly zjištěny v Itálii.

Prodloužení období způsobilosti 2007–2013 pouze prostřednictvím rozhodnutí Komise

| 6.45. | Opětovně poukazujeme na specifický problém, který byl uveden ve výroční zprávě za rok 2014 (39). Čl. 56 odst. 1 nařízení (ES) č. 1083/2006 stanoví 31. prosinec 2015 jako konečný termín pro způsobilost plateb. Během roku 2015 Komise rozhodla prodloužit tuto lhůtu do 31. března 2017 prostřednictvím rozhodnutí Komise (40) místo toho, aby požádala Radu a Parlament o změnu nařízení. Vzhledem k tomu, že stále neexistují právní předpisy dostatečné hierarchické úrovně, budeme považovat platby provedené po 31. prosinci 2015 za nesprávné. |
| --- | --- |

6.45.

Opětovně poukazujeme na specifický problém, který byl uveden ve výroční zprávě za rok 2014 (39). Čl. 56 odst. 1 nařízení (ES) č. 1083/2006 stanoví 31. prosinec 2015 jako konečný termín pro způsobilost plateb. Během roku 2015 Komise rozhodla prodloužit tuto lhůtu do 31. března 2017 prostřednictvím rozhodnutí Komise (40) místo toho, aby požádala Radu a Parlament o změnu nařízení. Vzhledem k tomu, že stále neexistují právní předpisy dostatečné hierarchické úrovně, budeme považovat platby provedené po 31. prosinci 2015 za nesprávné.

| 6.45. | Komise vyjádřila své stanovisko k téže připomínce již ve své odpovědi na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2014. Komise jedná v souladu s doporučeními Evropské rady z prosince 2014 a v rámci možností, které nabízí platný regulační rámec. Komise proto považuje úhrady konečným příjemcům provedené do konce března 2017 za způsobilé výdaje.

  Pozměňující rozhodnutí o pokynech Komise k uzavírání programů nemá vliv na čl. 56 odst. 1, podle něhož musí být příspěvek z fondů pro finanční nástroje vyplacen nejpozději k 31. prosinci 2015. Toto pravidlo stále platí.


  V úpravě je objasněn čl. 78 odst. 6 nařízení (ES) č. 1083/2006. Ustanovení čl. 78 odst. 6 nařízení (ES) č. 1083/2006 představuje lex specialis k čl. 56 odst. 1 zmíněného nařízení. Na tomto základě vyvozuje Komise tyto závěry:







  — | Ustanovení čl. 78 odst. 6 znamená, že příspěvek z operačního programu pro nástroj finančního inženýrství musí být vyplacen do 31. prosince 2015. |
| --- | --- | --- |

6.45.

Pozměňující rozhodnutí o pokynech Komise k uzavírání programů nemá vliv na čl. 56 odst. 1, podle něhož musí být příspěvek z fondů pro finanční nástroje vyplacen nejpozději k 31. prosinci 2015. Toto pravidlo stále platí.

V úpravě je objasněn čl. 78 odst. 6 nařízení (ES) č. 1083/2006. Ustanovení čl. 78 odst. 6 nařízení (ES) č. 1083/2006 představuje lex specialis k čl. 56 odst. 1 zmíněného nařízení. Na tomto základě vyvozuje Komise tyto závěry:

—

Ustanovení čl. 78 odst. 6 znamená, že příspěvek z operačního programu pro nástroj finančního inženýrství musí být vyplacen do 31. prosince 2015.

| — | Co se týká způsobilosti výdajů, které byly konečnému příjemci uhrazeny z nástroje finančního inženýrství, čl. 78 odst. 6 připouští, aby byly tyto výdaje způsobilé do dne předložení závěrečných dokladů. |
| --- | --- |

—

Co se týká způsobilosti výdajů, které byly konečnému příjemci uhrazeny z nástroje finančního inženýrství, čl. 78 odst. 6 připouští, aby byly tyto výdaje způsobilé do dne předložení závěrečných dokladů.

| — | Jelikož konečným datem pro předložení závěrečných dokladů Komisi je 31. březen 2017, úprava pokynů k uzavírání programů objasňuje, že uzavření programu uvedené v čl. 78 odst. 6 obecného nařízení představuje datum předložení závěrečných dokladů, tj. 31. březen 2017 (viz rovněž odpověď Komise k bodu 6.52 a doporučení 5 ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2014). |
| --- | --- |

—

Jelikož konečným datem pro předložení závěrečných dokladů Komisi je 31. březen 2017, úprava pokynů k uzavírání programů objasňuje, že uzavření programu uvedené v čl. 78 odst. 6 obecného nařízení představuje datum předložení závěrečných dokladů, tj. 31. březen 2017 (viz rovněž odpověď Komise k bodu 6.52 a doporučení 5 ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2014).

Komise proto nesouhlasí s tím, že platby provedené po 31. prosinci 2015 je nutno považovat za neoprávněné.

| 6.46. | Zveřejnili jsme rovněž zvláštní zprávu o ponaučení z provádění rozpočtu EU prostřednictvím finančních nástrojů v programovém období 2007–2013 (41). |
| --- | --- |

6.46.

Zveřejnili jsme rovněž zvláštní zprávu o ponaučení z provádění rozpočtu EU prostřednictvím finančních nástrojů v programovém období 2007–2013 (41).

| 6.46. | Komise odkazuje na své odpovědi k doporučením Účetního dvora, která byla zveřejněna v uvedené zvláštní zprávě, a v návaznosti na přijatá doporučení již provádí příslušná opatření. |
| --- | --- |

6.46.

PROVĚRKA PRVKŮ SYSTÉMŮ VNITŘNÍ KONTROLY VČETNĚ VÝROČNÍCH ZPRÁV O ČINNOSTI

Posouzení dohledu, který Komise prováděla nad auditními orgány

Komise při odhadování míry chyb využívá práce auditních orgánů členských států

| 6.47. | Auditní orgány poskytují Komisi ujištění o účinném fungování řídicích a kontrolních systémů a vnitřních kontrol u operačních programů a o legalitě a správnosti osvědčovaných výdajů. Tyto informace poskytují auditní orgány ve svých výročních kontrolních zprávách, výrocích auditora a zprávách o auditech systémů (42). Od roku 2009 Komise provádí šetření hlavních kontrolních orgánů, včetně kontrol jejich práce na místě, aby posoudila, nakolik se na ně může spolehnout. |
| --- | --- |

6.47.

Auditní orgány poskytují Komisi ujištění o účinném fungování řídicích a kontrolních systémů a vnitřních kontrol u operačních programů a o legalitě a správnosti osvědčovaných výdajů. Tyto informace poskytují auditní orgány ve svých výročních kontrolních zprávách, výrocích auditora a zprávách o auditech systémů (42). Od roku 2009 Komise provádí šetření hlavních kontrolních orgánů, včetně kontrol jejich práce na místě, aby posoudila, nakolik se na ně může spolehnout.

| 6.47. | Komise úzce spolupracuje s auditními orgány a koordinuje s nimi činnost a již v roce 2009 začala přezkoumávat jejich metodiku a výsledky auditů. To přispělo k budování kapacit poskytováním poradenství, pokynů a doporučení pro auditní orgány na základě auditní práce, kterou Komise provedla po auditních orgánech.

  Komise zdůrazňuje, že na její posuzování spolehlivosti práce auditních orgánů je třeba nahlížet v tomto kontextu. Na základě jejího programu auditů, v jehož rámci bylo od roku 2009 postupně uskutečněno 316 auditních misí na místě u 51 auditních orgánů pověřených prováděním auditů u přibližně 98,5  % prostředků přidělených v období 2007–2013 z EFRR nebo Fondu soudržnosti, dospělo GŘ pro regionální a městskou politiku koncem roku 2015 k závěru, že práce prověřovaných auditních orgánů je obecně spolehlivá.


  Co se týká GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, ke konci roku 2015 bylo od roku 2009 uskutečněno 236 auditních misí u 89 auditních orgánů z celkem 92 (96,7  %) orgánů pověřených 115 ze 118 operačních programů, což představuje 99,6  % výdajů. Komise dospěla k závěru, že se může spolehnout na 82 auditních orgánů odpovídajících za 98,2  % prostředků přidělených z ESF.


  Ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2015 posoudila GŘ pro regionální a městskou politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování podrobně správnost a spolehlivost informací z auditů a jejich výsledků, které nahlásily auditní orgány ve svých výročních kontrolních zprávách za rok 2015 v souvislosti s výdaji roku 2014 (viz s. 55 až 60 výroční zprávy o činnosti GŘ pro regionální a městskou politiku za rok 2015 a s. 52 až 54 výroční zprávy o činnosti GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování za rok 2015). |
| --- | --- |

6.47.

Komise zdůrazňuje, že na její posuzování spolehlivosti práce auditních orgánů je třeba nahlížet v tomto kontextu. Na základě jejího programu auditů, v jehož rámci bylo od roku 2009 postupně uskutečněno 316 auditních misí na místě u 51 auditních orgánů pověřených prováděním auditů u přibližně 98,5  % prostředků přidělených v období 2007–2013 z EFRR nebo Fondu soudržnosti, dospělo GŘ pro regionální a městskou politiku koncem roku 2015 k závěru, že práce prověřovaných auditních orgánů je obecně spolehlivá.

Co se týká GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, ke konci roku 2015 bylo od roku 2009 uskutečněno 236 auditních misí u 89 auditních orgánů z celkem 92 (96,7  %) orgánů pověřených 115 ze 118 operačních programů, což představuje 99,6  % výdajů. Komise dospěla k závěru, že se může spolehnout na 82 auditních orgánů odpovídajících za 98,2  % prostředků přidělených z ESF.

Ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2015 posoudila GŘ pro regionální a městskou politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování podrobně správnost a spolehlivost informací z auditů a jejich výsledků, které nahlásily auditní orgány ve svých výročních kontrolních zprávách za rok 2015 v souvislosti s výdaji roku 2014 (viz s. 55 až 60 výroční zprávy o činnosti GŘ pro regionální a městskou politiku za rok 2015 a s. 52 až 54 výroční zprávy o činnosti GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování za rok 2015).

| 6.48. | Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku a Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování využívají tyto informace při přípravě svých výročních zpráv o činnosti a rovněž během roku, aby mohla rozhodnout o případném přerušení anebo pozastavení plateb na operační programy. |
| --- | --- |

6.48.

Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku a Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování využívají tyto informace při přípravě svých výročních zpráv o činnosti a rovněž během roku, aby mohla rozhodnout o případném přerušení anebo pozastavení plateb na operační programy.

| 6.48. | V roce 2015 Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku ve své výroční zprávě o činnosti uvedlo, že k přerušení a předběžnému pozastavení plateb došlo zhruba ve dvou třetinách případů na základě výsledků auditu, které auditní orgány v průběhu roku nebo na jeho konci nahlásily Komisi (viz s. 68 výroční zprávy o činnosti GŘ pro regionální a městskou politiku za rok 2015).

  V průběhu roku 2015 se řízení o přerušení a předběžném pozastavení plateb týkalo 117 programů EFRR nebo Fondu soudržnosti a žádostí o platbu v hodnotě téměř 9,1  miliardy EUR, které byly členskými státy sice podány, Komise však tyto platby neprovedla, pokud neobdržela dodatečné doklady o tom, že dotčený členský stát provedl všechny nezbytné opravy.


  Co se týká ESF, jak je uvedeno na s. 59 výroční zprávy o činnosti GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování za rok 2015, Komise zaslala 2 písemná varování a 17 dopisů o předběžném pozastavení plateb; ve 27 případech rozhodla o přerušení plateb a pozastavila 10 operačních programů. K přerušení plateb došlo u žádostí o platbu v celkové výši 1,4  miliardy EUR. |
| --- | --- |

6.48.

V průběhu roku 2015 se řízení o přerušení a předběžném pozastavení plateb týkalo 117 programů EFRR nebo Fondu soudržnosti a žádostí o platbu v hodnotě téměř 9,1  miliardy EUR, které byly členskými státy sice podány, Komise však tyto platby neprovedla, pokud neobdržela dodatečné doklady o tom, že dotčený členský stát provedl všechny nezbytné opravy.

Co se týká ESF, jak je uvedeno na s. 59 výroční zprávy o činnosti GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování za rok 2015, Komise zaslala 2 písemná varování a 17 dopisů o předběžném pozastavení plateb; ve 27 případech rozhodla o přerušení plateb a pozastavila 10 operačních programů. K přerušení plateb došlo u žádostí o platbu v celkové výši 1,4  miliardy EUR.

| 6.49. | Aby mohla generální ředitelství posoudit, zda se mohou na tyto informace spoléhat, kontrolují míry chyb nahlášené auditními orgány u každého operačního programu (nebo skupiny operačních programů) (43):






  — | považuje-li Komise míru chyb za spolehlivou (tedy reprezentativní pro vykázané výdaje), schválí míru chyb, kterou nahlásil auditní orgán. Může ji pro potřeby vlastního posouzení také přepočítat na základě dodatečných informací získaných od auditního orgánu, |
| --- | --- | --- |

6.49.

Aby mohla generální ředitelství posoudit, zda se mohou na tyto informace spoléhat, kontrolují míry chyb nahlášené auditními orgány u každého operačního programu (nebo skupiny operačních programů) (43):

—

považuje-li Komise míru chyb za spolehlivou (tedy reprezentativní pro vykázané výdaje), schválí míru chyb, kterou nahlásil auditní orgán. Může ji pro potřeby vlastního posouzení také přepočítat na základě dodatečných informací získaných od auditního orgánu,

| — | v případě nespolehlivé míry chyb Komise uplatní paušální míru chyb (mezi 2 % a 25 %) v souladu s výsledky svého posouzení fungování řídicích a vnitřních kontrolních systémů. |
| --- | --- |

—

v případě nespolehlivé míry chyb Komise uplatní paušální míru chyb (mezi 2 % a 25 %) v souladu s výsledky svého posouzení fungování řídicích a vnitřních kontrolních systémů.

| 6.49. | Komise zdůrazňuje, že toto posouzení spolehlivosti míry chyb je každoročně založeno na důkladné dokumentární analýze všech dostupných informací, jež je doplněna zjišťovacími misemi na místě na základě posouzení rizik, přičemž se přihlíží i k celkovému hodnocení spolehlivosti práce auditních orgánů, které je výsledkem komplexní auditní činnosti uvedené v odpovědi k bodu 6.47. V případech, kdy je to nezbytné, si Komise od auditních orgánů vyžádá a získá veškeré další potřebné informace. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | Komise u každého operačního programu (nebo skupiny operačních programů) vypočítává také „kumulativní zbytkové riziko“, v němž jsou zohledněny všechny finanční opravy od začátku programového období. To zahrnuje opravy, které již byly učiněny na úrovni EU anebo členského státu (44). |
| --- | --- |

6.50.

Komise u každého operačního programu (nebo skupiny operačních programů) vypočítává také „kumulativní zbytkové riziko“, v němž jsou zohledněny všechny finanční opravy od začátku programového období. To zahrnuje opravy, které již byly učiněny na úrovni EU anebo členského státu (44).

| 6.51. | Na základě těchto dvou ukazatelů a dalších informací, které má k dispozici, posuzuje Komise řídicí a kontrolní systémy operačního programu. Následně je toto posouzení předloženo ve výroční zprávě o činnosti generálního ředitelství (45). |
| --- | --- |

6.51.

Na základě těchto dvou ukazatelů a dalších informací, které má k dispozici, posuzuje Komise řídicí a kontrolní systémy operačního programu. Následně je toto posouzení předloženo ve výroční zprávě o činnosti generálního ředitelství (45).

| 6.51. | U každého programu a každého orgánu (řídicího, certifikačního i auditního) posuzuje Komise účinné fungování řídicího a kontrolního systému, přičemž vychází ze všech dostupných výsledků unijních i vnitrostátních auditů systémů týkajících se patnácti klíčových regulačních požadavků na základě společné metodiky, s níž jsou auditní orgány seznámeny. Všechny programy jsou tudíž hodnoceny na základě výroků auditora na vnitrostátní úrovni a na úrovni Komise v rámci auditů provedených u systémů a reprezentativních vzorků operací. Důležitou, avšak nikoli jedinou součástí tohoto hodnocení je míra chyb vykazovaná členskými státy a zbytková míra chyb stanovená na základě výpočtu Komise. Míru jistoty posuzují u každého programu rovněž vedoucí operačních částí a dále pověřené schvalující osoby.

  Za účelem jistoty údajů zveřejněných v příslušných výročních zprávách o činnosti se proto výrok vztahující se k jednotlivým operačním programům zakládá na celkovém hodnocení vycházejícím ze všech informací, které měla Komise k dispozici. Výsledkem je ucelené a podrobné posouzení účinnosti řídicích a kontrolních systémů jednotlivých členských států a v případě operačních programů, na něž se vztahují výhrady za rok 2015, informace o hlavních zjištěných problémech a přijatých opatřeních. |
| --- | --- |

6.51.

Za účelem jistoty údajů zveřejněných v příslušných výročních zprávách o činnosti se proto výrok vztahující se k jednotlivým operačním programům zakládá na celkovém hodnocení vycházejícím ze všech informací, které měla Komise k dispozici. Výsledkem je ucelené a podrobné posouzení účinnosti řídicích a kontrolních systémů jednotlivých členských států a v případě operačních programů, na něž se vztahují výhrady za rok 2015, informace o hlavních zjištěných problémech a přijatých opatřeních.

Posouzení výročních kontrolních zpráv Komisí může jen částečně vyřešit riziko nespolehlivých informací poskytnutých vnitrostátními orgány

| 6.52. | Nakolik spolehlivě Komise posuzuje operační programy v rámci EFRR, FS a ESF, závisí na správnosti a spolehlivosti informací vykázaných orgány členských států. Při svých auditech v předchozích letech jsme zjistili v tomto ohledu dvě hlavní rizika:






  — | auditní orgány mohou podhodnotit chyby anebo je nemusejí správně extrapolovat. V důsledku toho vykázané míry chyb nemusejí být vždy spolehlivé, |
| --- | --- | --- |

6.52.

Nakolik spolehlivě Komise posuzuje operační programy v rámci EFRR, FS a ESF, závisí na správnosti a spolehlivosti informací vykázaných orgány členských států. Při svých auditech v předchozích letech jsme zjistili v tomto ohledu dvě hlavní rizika:

—

auditní orgány mohou podhodnotit chyby anebo je nemusejí správně extrapolovat. V důsledku toho vykázané míry chyb nemusejí být vždy spolehlivé,

| — | informace o finančních opravách nahlášené členskými státy nemusejí být vždy spolehlivé a přesné, v důsledku čehož může výpočetní metoda Komise vést k podhodnocení kumulativního zbytkového rizika. |
| --- | --- |

—

informace o finančních opravách nahlášené členskými státy nemusejí být vždy spolehlivé a přesné, v důsledku čehož může výpočetní metoda Komise vést k podhodnocení kumulativního zbytkového rizika.

| 6.52-6.54. | Jak je vysvětleno v příslušných výročních zprávách o činnosti, obě generální ředitelství přijala opatření k zvýšení spolehlivosti auditních informací (míry chyb a výroky auditora) a finančních oprav vykázaných certifikačními orgány. V zájmu zmírnění rizika zmíněného Účetním dvorem provádí Komise dvě auditní šetření:






  — | Spoléhání se Komise na auditní informace vykázané auditními orgány, včetně výročních kontrolních zpráv, výroků auditora a míry chyb, je založeno na rozsáhlém dokumentárním přezkumu a auditní činnosti na místě. Cílem je ověřit, zda jsou zjištění auditu potvrzená, včetně prostřednictvím opětovného auditu prováděného auditory Komise na místě.


  Dokumentární přezkum výročních kontrolních zpráv zahrnuje širokou škálu ověření týkajících se například správnosti výpočtů, použitých parametrů, zpracování odhalených chyb či odsouhlasení auditovaného souboru a je doplněn zjišťovacími misemi (viz rovněž odpověď Komise k bodu 1.36 a 6.47). Považuje-li se to za nutné, jsou od auditních orgánů vyžádány a získány další konkrétní informace, zejména v případě pochybností, v souladu se zásadou jednotného auditu a regulačními požadavky však nejsou vyžadovány systematicky ve všech případech.


  Na základě této hloubkové auditní činnosti vyhodnotilo Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku a Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování 95 % měr chyb vykázaných členskými státy v příslušných oblastech politiky jako spolehlivý zdroj informací za účelem výpočtu rizika u plateb v roce 2015 (s. 58, resp. 53 příslušných výročních zpráv o činnosti). Ve zbývajících 5 %, kdy míry chyb nahlášené členskými státy nebyly považovány za spolehlivé, je Komise nahradila nejlepším odhadem na základě paušálních sazeb. |
| --- | --- | --- |

6.52-6.54.

—

Spoléhání se Komise na auditní informace vykázané auditními orgány, včetně výročních kontrolních zpráv, výroků auditora a míry chyb, je založeno na rozsáhlém dokumentárním přezkumu a auditní činnosti na místě. Cílem je ověřit, zda jsou zjištění auditu potvrzená, včetně prostřednictvím opětovného auditu prováděného auditory Komise na místě.

Dokumentární přezkum výročních kontrolních zpráv zahrnuje širokou škálu ověření týkajících se například správnosti výpočtů, použitých parametrů, zpracování odhalených chyb či odsouhlasení auditovaného souboru a je doplněn zjišťovacími misemi (viz rovněž odpověď Komise k bodu 1.36 a 6.47). Považuje-li se to za nutné, jsou od auditních orgánů vyžádány a získány další konkrétní informace, zejména v případě pochybností, v souladu se zásadou jednotného auditu a regulačními požadavky však nejsou vyžadovány systematicky ve všech případech.

Na základě této hloubkové auditní činnosti vyhodnotilo Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku a Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování 95 % měr chyb vykázaných členskými státy v příslušných oblastech politiky jako spolehlivý zdroj informací za účelem výpočtu rizika u plateb v roce 2015 (s. 58, resp. 53 příslušných výročních zpráv o činnosti). Ve zbývajících 5 %, kdy míry chyb nahlášené členskými státy nebyly považovány za spolehlivé, je Komise nahradila nejlepším odhadem na základě paušálních sazeb.

| — | Zvláštní audity na místě, které jsou založeny na posouzení rizik (za poslední tři roky proběhly tyto audity u 75 operačních programů) a jejichž cílem je zajistit účinné provedení vykázaných oprav a v případě pochybností nebo nedostatečných dokladů zohlednit pro účely výpočtu zbytkové míry chyb odpočet příslušných částek od kumulativních finančních oprav. Útvary Komise se na základě auditů a dokumentárních kontrol konzistentnosti prováděných za účelem ověření spolehlivosti výkazů o finančních opravách předložených podle článku 20 pro všechny programy rozhodly přijmout obezřetný přístup a některé vykázané finanční opravy při výpočtu kumulativního zbytkového rizika vyloučit (viz výroční zpráva o činnosti Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku, s. 72 a 73). |
| --- | --- |

—

Zvláštní audity na místě, které jsou založeny na posouzení rizik (za poslední tři roky proběhly tyto audity u 75 operačních programů) a jejichž cílem je zajistit účinné provedení vykázaných oprav a v případě pochybností nebo nedostatečných dokladů zohlednit pro účely výpočtu zbytkové míry chyb odpočet příslušných částek od kumulativních finančních oprav. Útvary Komise se na základě auditů a dokumentárních kontrol konzistentnosti prováděných za účelem ověření spolehlivosti výkazů o finančních opravách předložených podle článku 20 pro všechny programy rozhodly přijmout obezřetný přístup a některé vykázané finanční opravy při výpočtu kumulativního zbytkového rizika vyloučit (viz výroční zpráva o činnosti Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku, s. 72 a 73).

Na rozdíl od období 2007–2013 budou v programovém období 2014–2020 auditní orgány vydávat výrok auditora na základě zbytkové míry chyb po provedení oprav. Systematická kontrola správnosti finančních oprav se tak stane součástí auditu účetnictví.

| 6.53. | Ověřování výročních kontrolních zpráv Komisí spočívá především v dokumentárních kontrolách, takže uvedená rizika řeší jen částečně. Zejména se domníváme, že rozsah, v němž Komise provádí potvrzování (a v případě potřeby úpravy) vykázané míry chyb, je omezený v případech, kdy Komise od auditních orgánů pro účely ověřování výročních kontrolních zpráv nepožaduje, aby jí poskytovaly o svých auditech operací konkrétnější informace (například podrobnosti o rozsahu auditu, pokrytí/dílčích vzorcích a o klasifikaci chyb). Z naší analýzy vyplynulo, že v roce 2015 se takové informace požadovaly častěji než v předchozích letech. |
| --- | --- |

6.53.

Ověřování výročních kontrolních zpráv Komisí spočívá především v dokumentárních kontrolách, takže uvedená rizika řeší jen částečně. Zejména se domníváme, že rozsah, v němž Komise provádí potvrzování (a v případě potřeby úpravy) vykázané míry chyb, je omezený v případech, kdy Komise od auditních orgánů pro účely ověřování výročních kontrolních zpráv nepožaduje, aby jí poskytovaly o svých auditech operací konkrétnější informace (například podrobnosti o rozsahu auditu, pokrytí/dílčích vzorcích a o klasifikaci chyb). Z naší analýzy vyplynulo, že v roce 2015 se takové informace požadovaly častěji než v předchozích letech.

| 6.54. | Během roku 2015, stejně jako v předchozích letech, obě generální ředitelství rovněž prováděla kontroly na místě týkající se finančních oprav realizovaných deseti členskými státy. V sedmi z těchto členských států Komise zjistila nedostatky vyžadující úpravy nahlášených finančních oprav. V roce 2014 Komise odhalila nedostatky u sedmi z dvanácti navštívených členských států. Tato zjištění potvrzují naše vlastní posouzení a v souvislosti s novým programovým obdobím 2014–2020 ukazují, jak je důležité, aby členské státy zavedly spolehlivé systémy vykazování (46). |
| --- | --- |

6.54.

Během roku 2015, stejně jako v předchozích letech, obě generální ředitelství rovněž prováděla kontroly na místě týkající se finančních oprav realizovaných deseti členskými státy. V sedmi z těchto členských států Komise zjistila nedostatky vyžadující úpravy nahlášených finančních oprav. V roce 2014 Komise odhalila nedostatky u sedmi z dvanácti navštívených členských států. Tato zjištění potvrzují naše vlastní posouzení a v souvislosti s novým programovým obdobím 2014–2020 ukazují, jak je důležité, aby členské státy zavedly spolehlivé systémy vykazování (46).

Komise se domnívá, že výdaje vykázané v 58 % všech operačních programů nebyly zatíženy významnou (materiální) mírou chyb

| 6.55. | V případě roku 2015 se Komise domnívá, že má jistotu, že 254 ze 440 operačních programů v rámci EFRR/FS a ESF (58 %) nebylo zatíženo významnou (materiální) mírou chyb: auditní orgány vykázaly míry chyb pod 2 % prahem významnosti (materiality) a Komise jejich platnost potvrdila. Tyto operační programy představují přibližně 38 % plateb za rok 2015. |
| --- | --- |

6.55.

V případě roku 2015 se Komise domnívá, že má jistotu, že 254 ze 440 operačních programů v rámci EFRR/FS a ESF (58 %) nebylo zatíženo významnou (materiální) mírou chyb: auditní orgány vykázaly míry chyb pod 2 % prahem významnosti (materiality) a Komise jejich platnost potvrdila. Tyto operační programy představují přibližně 38 % plateb za rok 2015.

| 6.56. | V roce 2015 jsme stejně jako v předcházejících letech ověřovali, zda Komise účinně ověřovala správnost a spolehlivost měr chyb nahlášených auditními orgány. To se dělo na vzorku 102 operačních programů v 16 členských státech (80 z 322 operačních programů v rámci EFRR/FS a 22 ze 118 v rámci ESF) na základě pracovních souborů Komise. Náš vzorek zahrnoval operační programy, u nichž Komise schválila míry vykázané auditními orgány, ale také ty, kde byly míry přepočteny nebo kde byla uplatněna paušální sazba. |
| --- | --- |

6.56.

V roce 2015 jsme stejně jako v předcházejících letech ověřovali, zda Komise účinně ověřovala správnost a spolehlivost měr chyb nahlášených auditními orgány. To se dělo na vzorku 102 operačních programů v 16 členských státech (80 z 322 operačních programů v rámci EFRR/FS a 22 ze 118 v rámci ESF) na základě pracovních souborů Komise. Náš vzorek zahrnoval operační programy, u nichž Komise schválila míry vykázané auditními orgány, ale také ty, kde byly míry přepočteny nebo kde byla uplatněna paušální sazba.

Potvrzení (nebo přepočet) měr chyb Komisí odpovídá důkazním informacím, které poskytly auditní orgány

| 6.57. | V souvislosti s pěti operačními programy, na které se vztahuje pět výročních kontrolních zpráv, jsme zjistili nedostatky, které Komise neodhalila (nebo nebyly Komisí náležitě řešeny). Domníváme se však, že žádný z těchto případů neměl vést k tomu, aby ve výročních zprávách o činnosti za rok 2015 Komise vyjádřila další výhrady (nebo výhrady s vyšším finančním dopadem). Důvodem je to, že téměř všechny tyto operačních programy (či skupiny operačních programů) jsou z různých důvodů již předmětem výhrady. |
| --- | --- |

6.57.

V souvislosti s pěti operačními programy, na které se vztahuje pět výročních kontrolních zpráv, jsme zjistili nedostatky, které Komise neodhalila (nebo nebyly Komisí náležitě řešeny). Domníváme se však, že žádný z těchto případů neměl vést k tomu, aby ve výročních zprávách o činnosti za rok 2015 Komise vyjádřila další výhrady (nebo výhrady s vyšším finančním dopadem). Důvodem je to, že téměř všechny tyto operačních programy (či skupiny operačních programů) jsou z různých důvodů již předmětem výhrady.

| 6.57. | Komise poukazuje na zlepšení při posuzování v rámci ověřování údajů o míře chyb vykazovaných auditními orgány. |
| --- | --- |

6.57.

Zlepšení v kontrolách auditních orgánů týkajících se státní podpory a veřejných zakázek

| 6.58. | Podobně jako v předchozích letech jsme také zkoumali, zda vnitrostátní auditní orgány patřičně kontrolovaly dodržování pravidel veřejných zakázek a státní podpory. V této oblasti jsme v porovnání s loňským hodnocením (47) zaznamenali výrazné zlepšení, neboť většina kontrolních seznamů používaných auditními orgány při jejich kontrolách operací se vhodným způsobem vztahovala i na soulad s pravidly státní podpory a veřejných zakázek. V důsledku toho byly kontroly státní podpory provedené auditními orgány nedostatečné u dvou ze 102 operačních programů ve vzorku (například se nevztahovaly na poskytovatele služeb obecného hospodářského zájmu nebo se neověřovala intenzita podpory u oznámených režimů podpory a opatření v oblasti výzkumu a vývoje). U jednoho z těchto dvou operačních programů považujeme kontrolní seznam pro oblast veřejných zakázek za nedostatečný. |
| --- | --- |

6.58.

Podobně jako v předchozích letech jsme také zkoumali, zda vnitrostátní auditní orgány patřičně kontrolovaly dodržování pravidel veřejných zakázek a státní podpory. V této oblasti jsme v porovnání s loňským hodnocením (47) zaznamenali výrazné zlepšení, neboť většina kontrolních seznamů používaných auditními orgány při jejich kontrolách operací se vhodným způsobem vztahovala i na soulad s pravidly státní podpory a veřejných zakázek. V důsledku toho byly kontroly státní podpory provedené auditními orgány nedostatečné u dvou ze 102 operačních programů ve vzorku (například se nevztahovaly na poskytovatele služeb obecného hospodářského zájmu nebo se neověřovala intenzita podpory u oznámených režimů podpory a opatření v oblasti výzkumu a vývoje). U jednoho z těchto dvou operačních programů považujeme kontrolní seznam pro oblast veřejných zakázek za nedostatečný.

| 6.58. | Prostřednictvím vlastních ověření Komise rovněž zaznamenala významné zlepšení uváděné Účetním dvorem.

  Při přezkumu výročních kontrolních zpráv Komise prověřuje, zda je výrok auditního orgánu spolehlivě podložen výsledky auditů systému a operací.


  Součástí Komisí prováděného přezkumu práce auditních orgánů, který zahrnuje prověřování metodiky auditů systémů a auditů operací (včetně kontrolních seznamů), jakož i opakování auditů, které již dříve provedly auditní orgány, je mimo jiné i prověřování práce auditních orgánů s ohledem na státní podpory a zadávání veřejných zakázek (viz odpověď k bodu 6.47).


  V některých případech již Komise dotčeným auditním orgánům na základě svých vlastních auditních zpráv doporučila, aby své kontrolní seznamy upravily tak, aby lépe vyhovovaly požadavkům na prověřování otázek týkajících se státní podpory a zadávání veřejných zakázek. Komise se bude i nadále zasazovat o to, aby auditní orgány používaly náležité kontrolní seznamy. |
| --- | --- |

6.58.

Při přezkumu výročních kontrolních zpráv Komise prověřuje, zda je výrok auditního orgánu spolehlivě podložen výsledky auditů systému a operací.

Součástí Komisí prováděného přezkumu práce auditních orgánů, který zahrnuje prověřování metodiky auditů systémů a auditů operací (včetně kontrolních seznamů), jakož i opakování auditů, které již dříve provedly auditní orgány, je mimo jiné i prověřování práce auditních orgánů s ohledem na státní podpory a zadávání veřejných zakázek (viz odpověď k bodu 6.47).

V některých případech již Komise dotčeným auditním orgánům na základě svých vlastních auditních zpráv doporučila, aby své kontrolní seznamy upravily tak, aby lépe vyhovovaly požadavkům na prověřování otázek týkajících se státní podpory a zadávání veřejných zakázek. Komise se bude i nadále zasazovat o to, aby auditní orgány používaly náležité kontrolní seznamy.

Komise ve svých pokynech od auditních orgánů spíše než kontrolu skutečně vyplacených částek vyžaduje, aby se příspěvky na finanční nástroje zahrnovaly do kontrolovaného základního souboru

| 6.59. | Finanční příspěvky z operačních programů do fondů provádějících finanční nástroje po celé období se zpravidla hradí formou jediné platby, jakmile je vytvořena právní struktura fondu. V dohodě o financování lze stanovit alternativní způsoby financování. V souladu s nařízením jsou tyto platby certifikovány a Komisi předkládány jako vzniklé výdaje (48). V souladu s pokyny Komise pro auditní orgány ohledně výběru vzorků se ověřování těchto plateb ex post, které provádí auditní orgány, obvykle vztahuje na rozpočtový rok, v němž byla platba provedena. Jde zpravidla o kontroly omezeného rozsahu, protože během prvního roku je pro podporu vybráno jen málo operací a konečným příjemcům a na projekty jsou vypláceny omezené částky. |
| --- | --- |

6.59.

Finanční příspěvky z operačních programů do fondů provádějících finanční nástroje po celé období se zpravidla hradí formou jediné platby, jakmile je vytvořena právní struktura fondu. V dohodě o financování lze stanovit alternativní způsoby financování. V souladu s nařízením jsou tyto platby certifikovány a Komisi předkládány jako vzniklé výdaje (48). V souladu s pokyny Komise pro auditní orgány ohledně výběru vzorků se ověřování těchto plateb ex post, které provádí auditní orgány, obvykle vztahuje na rozpočtový rok, v němž byla platba provedena. Jde zpravidla o kontroly omezeného rozsahu, protože během prvního roku je pro podporu vybráno jen málo operací a konečným příjemcům a na projekty jsou vypláceny omezené částky.

| 6.59-6.62. | V souladu s čl. 78 odst. 6 nařízení (ES) č. 1083/2006 jsou příspěvky z fondů pro finanční nástroje součástí žádostí o platby adresovaných Komisi. Tyto platby tvoří součást souboru, u něhož auditní orgány provádějí audit na základě kontrol vybraných vzorků v souladu s aktualizovanými pokyny Komise.

  V rámci pro audit, který byl v roce 2011 vypracován pro EFRR/Fond soudržnosti a ESF, se jednoznačně předpokládá, že by se audity měly týkat zřízení i provádění finančního nástroje a že při uzavření programů mají být prováděna zvláštní ověření. Auditní orgány a Komise mohou provést tematicky zaměřené audity finančních nástrojů, které se týkají jak zřízení fondu, tak skutečného provádění projektů prostřednictvím auditu vzorku projektů realizovaných konečnými příjemci.


  V dopise ze dne 18. března 2015 Komise auditním orgánům rovněž vysvětlila, že by finanční nástroje měly být vždy zařazeny do souboru, na nějž se vztahoval výběr vzorků, a sdělila jim, že za osvědčený postup pokládá audit těchto operací jako samostatné vrstvy pro účely výběru vzorku.


  Během zasedání auditorů členských států a auditorů Unie (Homologues Group) v září 2015 Komise s auditními orgány projednala koncepci auditu a auditní strategii při uzavření programu. Potřebná jistota bude u finančních nástrojů při uzavření získána spojením výsledků z auditu systémů uskutečněných během provádění, auditů vzorku operací souvisejících s prováděním, je-li to možné, a dodatečného testování při uzavření s cílem zajistit, aby byly částky skutečně vyplacené konečným příjemcům legální a správné. Na tuto diskusi počátkem roku 2016 systematicky navazovaly dvoustranné schůzky s dotčenými auditními orgány členských států, které se týkaly koordinace auditů.


  Za účelem prohlášení o uzavření programu musí auditní orgány získat a poskytnout jistotu ohledně legality a správnosti nejen příspěvku z operačního programu vyplaceného na finanční nástroje, nýbrž také využití tohoto příspěvku prostřednictvím uskutečněných operací provedených konečnými příjemci, jak je uvedeno v čl. 78 odst. 6 nařízení (ES) č. 1083/2006. |
| --- | --- |

6.59-6.62.

V rámci pro audit, který byl v roce 2011 vypracován pro EFRR/Fond soudržnosti a ESF, se jednoznačně předpokládá, že by se audity měly týkat zřízení i provádění finančního nástroje a že při uzavření programů mají být prováděna zvláštní ověření. Auditní orgány a Komise mohou provést tematicky zaměřené audity finančních nástrojů, které se týkají jak zřízení fondu, tak skutečného provádění projektů prostřednictvím auditu vzorku projektů realizovaných konečnými příjemci.

V dopise ze dne 18. března 2015 Komise auditním orgánům rovněž vysvětlila, že by finanční nástroje měly být vždy zařazeny do souboru, na nějž se vztahoval výběr vzorků, a sdělila jim, že za osvědčený postup pokládá audit těchto operací jako samostatné vrstvy pro účely výběru vzorku.

Během zasedání auditorů členských států a auditorů Unie (Homologues Group) v září 2015 Komise s auditními orgány projednala koncepci auditu a auditní strategii při uzavření programu. Potřebná jistota bude u finančních nástrojů při uzavření získána spojením výsledků z auditu systémů uskutečněných během provádění, auditů vzorku operací souvisejících s prováděním, je-li to možné, a dodatečného testování při uzavření s cílem zajistit, aby byly částky skutečně vyplacené konečným příjemcům legální a správné. Na tuto diskusi počátkem roku 2016 systematicky navazovaly dvoustranné schůzky s dotčenými auditními orgány členských států, které se týkaly koordinace auditů.

Za účelem prohlášení o uzavření programu musí auditní orgány získat a poskytnout jistotu ohledně legality a správnosti nejen příspěvku z operačního programu vyplaceného na finanční nástroje, nýbrž také využití tohoto příspěvku prostřednictvím uskutečněných operací provedených konečnými příjemci, jak je uvedeno v čl. 78 odst. 6 nařízení (ES) č. 1083/2006.

| 6.60. | U tří operačních programů představuje příspěvek do finančních nástrojů značnou část základního souboru a kontrolovaného vzorku. Dle zjištění auditních orgánů nebyly tyto příspěvky zatíženy chybami. |
| --- | --- |

6.60.

U tří operačních programů představuje příspěvek do finančních nástrojů značnou část základního souboru a kontrolovaného vzorku. Dle zjištění auditních orgánů nebyly tyto příspěvky zatíženy chybami.

| 6.61. | Pokud se nepočítá s provedením zvláštního ověřování při uzávěrce programu, je nepravděpodobné, že auditní orgány budou před uzávěrkou programu skutečné provádění finančních nástrojů kontrolovat. V posledních dvou letech jsme u některých z kontrolovaných nástrojů zjistili, že byli vybráni nezpůsobilí příjemci (viz též bod 6.44). |
| --- | --- |

6.61.

Pokud se nepočítá s provedením zvláštního ověřování při uzávěrce programu, je nepravděpodobné, že auditní orgány budou před uzávěrkou programu skutečné provádění finančních nástrojů kontrolovat. V posledních dvou letech jsme u některých z kontrolovaných nástrojů zjistili, že byli vybráni nezpůsobilí příjemci (viz též bod 6.44).

| 6.62. | Komise dosud nevydala oficiální horizontální pokyny k auditu plateb z finančních nástrojů provedených ve prospěch konečných příjemců do uzávěrky těchto nástrojů. Na koncepci auditu se však Komise dvoustranně dohodne s příslušným členským státem. |
| --- | --- |

6.62.

Komise dosud nevydala oficiální horizontální pokyny k auditu plateb z finančních nástrojů provedených ve prospěch konečných příjemců do uzávěrky těchto nástrojů. Na koncepci auditu se však Komise dvoustranně dohodne s příslušným členským státem.

| 6.63. | V případě finančních nástrojů řízených Evropskou investiční bankou (EIB) auditní orgány nemohou příspěvky do fondu kontrolovat kvůli omezením přístupových práv, která EIB stanovila. |
| --- | --- |

6.63.

V případě finančních nástrojů řízených Evropskou investiční bankou (EIB) auditní orgány nemohou příspěvky do fondu kontrolovat kvůli omezením přístupových práv, která EIB stanovila.

| 6.63. | Další diskuse mezi Komisí a skupinou EIB by měly řídicím a auditním orgánům umožnit získat při uzavření programu jistotu ohledně tohoto konkrétního bodu. |
| --- | --- |

6.63.

U operačních programů, ve kterých jsme zjistili chyby, vykázaly auditní orgány velmi nízké míry chyb

| 6.64. | U 110 ze 440 operačních programů v rámci EFRR/FS a ESF Komise odsouhlasila míry chyb 0,5  % a nižší. U 16 z těchto operačních programů jsme během posledních dvou rozpočtových let provedli alespoň jedno ověření. U devíti operačních programů jsme v kontrolovaných projektech zjistili vyčíslitelné chyby (viz body 6.55 a 6.56). |
| --- | --- |

6.64.

U 110 ze 440 operačních programů v rámci EFRR/FS a ESF Komise odsouhlasila míry chyb 0,5  % a nižší. U 16 z těchto operačních programů jsme během posledních dvou rozpočtových let provedli alespoň jedno ověření. U devíti operačních programů jsme v kontrolovaných projektech zjistili vyčíslitelné chyby (viz body 6.55 a 6.56).

| 6.64. | Komise podotýká, že skutečnost, že se v programu vyskytují jednotlivé chyby, nepředjímá výsledky auditu založené na statistických vzorcích, které byly náležitě vybrány náhodně, nebo na vzorcích, které se vztahují na značnou část vykázaných výdajů. Komise se domnívá, že jednotlivé chyby vykázané Účetním dvorem nezpochybňují spolehlivost vykázané a potvrzené míry chyb v roce 2015. |
| --- | --- |

6.64.

Prověrka výročních zpráv Komise o činnosti

| 6.65. | Posoudili jsme výroční zprávy o činnosti za rok 2015 a související prohlášení Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku a Generálního ředitelství pro zaměstnanost a sociální věci a začleňování (49). Zvláště jsme se zaměřili na:






  — | kontrolu konzistentnosti a správnosti Komisí provedeného výpočtu ohrožených částek, |
| --- | --- | --- |

6.65.

Posoudili jsme výroční zprávy o činnosti za rok 2015 a související prohlášení Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku a Generálního ředitelství pro zaměstnanost a sociální věci a začleňování (49). Zvláště jsme se zaměřili na:

—

kontrolu konzistentnosti a správnosti Komisí provedeného výpočtu ohrožených částek,

| — | posouzení výhrad vznesených k roku 2015. |
| --- | --- |

—

posouzení výhrad vznesených k roku 2015.

Výpočet ohrožených částek provedený Komisí u operačních programů EFRR/FS a ESF

| 6.66. | Komise celkově vypočetla ohrožené částky ve výroční zprávě o činnosti za rok 2015 správně a výpočet je v souladu s dostupnými informacemi vykázanými anebo poskytnutými auditními orgány. Upozorňujeme však, že roční míry chyb, které Komise uvedla ve výroční zprávě o činnosti, nejsou přímo srovnatelné s těmi, které jsme odhadli my (50). |
| --- | --- |

6.66.

Komise celkově vypočetla ohrožené částky ve výroční zprávě o činnosti za rok 2015 správně a výpočet je v souladu s dostupnými informacemi vykázanými anebo poskytnutými auditními orgány. Upozorňujeme však, že roční míry chyb, které Komise uvedla ve výroční zprávě o činnosti, nejsou přímo srovnatelné s těmi, které jsme odhadli my (50).

| 6.66. | Komise souhlasí s tím, že míra chyb zjištěná Účetním dvorem a míra chyb zjištěná Komisí nejsou přímo srovnatelné. Nicméně cíl tohoto procesu je v podstatě tentýž, tj. posouzení rizika pro rozpočet EU v příslušném roce.

  Komise ve svém hodnocení zohledňuje veškeré rozdíly, které ve své zvláštní zprávě č. 16/2013 zmiňuje Účetní dvůr (viz odpověď Komise k bodu 11 této zprávy). Komise má za to, že v případě výroční zprávy za rok 2015 je výsledek jejího hodnocení s výjimkou uvedených rozdílů v souladu s výpočty míry chyb provedenými Účetním dvorem, stejně jako tomu bylo v minulých pěti letech v případě Generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování a v minulých čtyřech letech v případě Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku (viz s. 65 a 100 příslušných výročních zpráv o činnosti). |
| --- | --- |

6.66.

Komise ve svém hodnocení zohledňuje veškeré rozdíly, které ve své zvláštní zprávě č. 16/2013 zmiňuje Účetní dvůr (viz odpověď Komise k bodu 11 této zprávy). Komise má za to, že v případě výroční zprávy za rok 2015 je výsledek jejího hodnocení s výjimkou uvedených rozdílů v souladu s výpočty míry chyb provedenými Účetním dvorem, stejně jako tomu bylo v minulých pěti letech v případě Generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování a v minulých čtyřech letech v případě Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku (viz s. 65 a 100 příslušných výročních zpráv o činnosti).

| — | Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku odhadlo, že u 3,0  % až 5,6  % průběžných a konečných plateb na operační programy v rámci EFRR a FS na programové období 2007–2013 schválených během roku existovalo riziko chyb. 63 % plateb provedených Komisí byly platby na operační programy s potvrzenou mírou chyb nad 2 %. |
| --- | --- |

—

Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku odhadlo, že u 3,0  % až 5,6  % průběžných a konečných plateb na operační programy v rámci EFRR a FS na programové období 2007–2013 schválených během roku existovalo riziko chyb. 63 % plateb provedených Komisí byly platby na operační programy s potvrzenou mírou chyb nad 2 %.

Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku v roce 2015 provedlo 63 % plateb pro programy, které byly na konci roku vyhodnoceny jako platby zatížené významnou mírou chyb nad 2 %, u naprosté většiny těchto programů však byly provedeny dostatečné opravy, které snížily kumulativní zbytkové riziko pod hranici významnosti.

Viz rovněž odpověď Komise k bodu 6.67.

| — | Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování odhadlo, že u 3,0  % až 3,6  % průběžných a konečných plateb na operační programy v rámci ESF na programové období 2007–2013 schválených během roku existovalo riziko chyb. 56 % plateb provedených Komisí byly platby na operační programy s potvrzenou mírou chyb nad 2 %. |
| --- | --- |

—

Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování odhadlo, že u 3,0  % až 3,6  % průběžných a konečných plateb na operační programy v rámci ESF na programové období 2007–2013 schválených během roku existovalo riziko chyb. 56 % plateb provedených Komisí byly platby na operační programy s potvrzenou mírou chyb nad 2 %.

Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování v roce 2015 provedlo 56 % plateb pro programy, které byly na konci roku vyhodnoceny jako platby zatížené významnou mírou chyb nad 2 %, u naprosté většiny těchto programů však byly provedeny dostatečné opravy, které snížily kumulativní zbytkové riziko pod hranici významnosti.

Viz rovněž odpověď Komise k bodu 6.67.

Výhrady Komise u operačních programů v rámci EFRR/FS a ESF

| 6.67. | V oblasti politiky soudržnosti Komise vydává výhrady k operačním programům (nebo skupinám operačních programů), když:






  — | byly zjištěny výrazné nedostatky v řídicích a kontrolních systémech operačních programů nebo |
| --- | --- | --- |

6.67.

V oblasti politiky soudržnosti Komise vydává výhrady k operačním programům (nebo skupinám operačních programů), když:

—

byly zjištěny výrazné nedostatky v řídicích a kontrolních systémech operačních programů nebo

| — | když potvrzená míra chyb operačního programu přesahuje 5 %. |
| --- | --- |

—

když potvrzená míra chyb operačního programu přesahuje 5 %.

U operačních programů s potvrzenou mírou chyb mezi 2 % a 5 % Komise rovněž zvažuje, zda „kumulativní zbytkové riziko“ přesahuje 2 %.

| 6.67. | Komise uvádí, že jak bylo zmíněno v příslušných výročních zprávách o činnosti za rok 2015:






  — | U 93 % programů EFRR nebo Fondu soudržnosti bylo na konci roku 2015 kumulativní zbytkové riziko nižší než 2 % (s. 58). Ve vztahu k 21 programům s kumulativním zbytkovým rizikem vyšším než 2 % byly ve výroční zprávě o činnosti uvedeny výhrady u 20 programů a u jednoho zbývajícího programu byla uplatněna výjimka (s. 180). |
| --- | --- | --- |

6.67.

—

U 93 % programů EFRR nebo Fondu soudržnosti bylo na konci roku 2015 kumulativní zbytkové riziko nižší než 2 % (s. 58). Ve vztahu k 21 programům s kumulativním zbytkovým rizikem vyšším než 2 % byly ve výroční zprávě o činnosti uvedeny výhrady u 20 programů a u jednoho zbývajícího programu byla uplatněna výjimka (s. 180).

| — | U 90,7  % programů ESF, na něž v roce 2015 připadalo 93,3  % plateb, bylo kumulativní zbytkové riziko nižší než 2 % (s. 61). U zbývajících programů byly vzneseny výhrady, pokud již nebyla provedena potřebná nápravná opatření. |
| --- | --- |

—

U 90,7  % programů ESF, na něž v roce 2015 připadalo 93,3  % plateb, bylo kumulativní zbytkové riziko nižší než 2 % (s. 61). U zbývajících programů byly vzneseny výhrady, pokud již nebyla provedena potřebná nápravná opatření.

| 6.68. | Počet operačních programů, k nimž byly vyjádřeny výhrady, se snížil u operačních programů v rámci EFRR/FS v roce 2015 ze 77 na 67 a u operačních programů v rámci ESF z 36 na 23. Odhadovaný finanční dopad těchto výhrad se v případě EFRR/FS (51) snížil z 234 milionů EUR v roce 2014 na 231 milionů EUR v roce 2015 a ze 169,4  milionu EUR v roce 2014 na 50,3  milionu EUR v roce 2015 v případě ESF. |
| --- | --- |

6.68.

Počet operačních programů, k nimž byly vyjádřeny výhrady, se snížil u operačních programů v rámci EFRR/FS v roce 2015 ze 77 na 67 a u operačních programů v rámci ESF z 36 na 23. Odhadovaný finanční dopad těchto výhrad se v případě EFRR/FS (51) snížil z 234 milionů EUR v roce 2014 na 231 milionů EUR v roce 2015 a ze 169,4  milionu EUR v roce 2014 na 50,3  milionu EUR v roce 2015 v případě ESF.

| 6.68. | Připomínka Účetního dvora dokazuje vyspělost metodiky používané v příslušných výročních zprávách o činnosti pro vznášení výhrad a svědčí o tom, že jak GŘ pro regionální a městskou politiku, tak GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování uplatňuje tuto metodiku se vší důsledností.

  Obě generální ředitelství zaujímají důsledný přístup k přerušování a pozastavování plateb. Přístup, který uplatňují ve vztahu k platbám, je preventivní, tzn., že na operační programy, u kterých je naplánována auditní mise, se před dokončením této mise žádné platby neprovádějí. Další platby se provádějí až následně, nejsou-li zjištěny významné nedostatky. |
| --- | --- |

6.68.

Obě generální ředitelství zaujímají důsledný přístup k přerušování a pozastavování plateb. Přístup, který uplatňují ve vztahu k platbám, je preventivní, tzn., že na operační programy, u kterých je naplánována auditní mise, se před dokončením této mise žádné platby neprovádějí. Další platby se provádějí až následně, nejsou-li zjištěny významné nedostatky.

| 6.69. | Zjistili jsme, že výhrady vznesené Komisí ve výročních zprávách o činnosti za rok 2015 byly v souladu s jejími pokyny a informacemi, které byly dotyčným generálním ředitelstvím poskytnuty. |
| --- | --- |

6.69.

Zjistili jsme, že výhrady vznesené Komisí ve výročních zprávách o činnosti za rok 2015 byly v souladu s jejími pokyny a informacemi, které byly dotyčným generálním ředitelstvím poskytnuty.

| 6.70. | Komise odhaduje „kumulativní zbytkové riziko“ na 1 % plateb za všechny operační programy EFRR/FS a 0,9  % za všechny operační programy ESF. Tyto údaje vycházejí z měr chyb vykázaných auditními orgány a potvrzených Komisí a zohledňují také finanční opravy, které Komisi nahlásily členské státy (52). |
| --- | --- |

6.70.

Komise odhaduje „kumulativní zbytkové riziko“ na 1 % plateb za všechny operační programy EFRR/FS a 0,9  % za všechny operační programy ESF. Tyto údaje vycházejí z měr chyb vykázaných auditními orgány a potvrzených Komisí a zohledňují také finanční opravy, které Komisi nahlásily členské státy (52).

Výhled na programové období 2014–2020

| 6.71. | V naší výroční zprávě za rok 2014 (53) jsme poukázali na zpoždění při zahajování programového období 2014–2020. Konstatujeme, že ke konci roku 2015 bylo jmenováno méně než 20 % vnitrostátních orgánů odpovědných za fondy ESI. Orgány členských států tak mohou sice například vyhlašovat výzvy a vybírat projekty, ale dokud nejsou jmenovány, nemohou Komisi předkládat výkazy výdajů. V důsledku toho existuje riziko, že zpoždění v plnění rozpočtu na programové období 2014–2020 bude větší než zpoždění u programového období 2007–2013. |
| --- | --- |

6.71.

V naší výroční zprávě za rok 2014 (53) jsme poukázali na zpoždění při zahajování programového období 2014–2020. Konstatujeme, že ke konci roku 2015 bylo jmenováno méně než 20 % vnitrostátních orgánů odpovědných za fondy ESI. Orgány členských států tak mohou sice například vyhlašovat výzvy a vybírat projekty, ale dokud nejsou jmenovány, nemohou Komisi předkládat výkazy výdajů. V důsledku toho existuje riziko, že zpoždění v plnění rozpočtu na programové období 2014–2020 bude větší než zpoždění u programového období 2007–2013.

| 6.71. | Komise upozorňuje, že za určení odpovídají členské státy. Komise členské státy několikrát (na schůzkách a v písemném sdělení) vybídla, aby tento proces urychlily, přičemž jsou současně plně dodržena kritéria určení stanovená v nařízení, a v případě potřeby poskytla vysvětlení a pomoc.

  Komise dále podotýká, že provádění může začít mnohem dříve, než je na úrovni členského státu dokončen proces jmenování a je vyrozuměna Komise. V průměru již bylo na vybrané operace vyhrazeno přibližně 10 % přidělených prostředků, přičemž mezi jednotlivými členskými státy existují rozdíly. |
| --- | --- |

6.71.

Komise dále podotýká, že provádění může začít mnohem dříve, než je na úrovni členského státu dokončen proces jmenování a je vyrozuměna Komise. V průměru již bylo na vybrané operace vyhrazeno přibližně 10 % přidělených prostředků, přičemž mezi jednotlivými členskými státy existují rozdíly.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěr za rok 2015

| 6.72. | Z důkazních informací celkově vyplývá, že výdaje na „Hospodářskou, sociální a územní soudržnost“ jsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. |
| --- | --- |

6.72.

Z důkazních informací celkově vyplývá, že výdaje na „Hospodářskou, sociální a územní soudržnost“ jsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb.

| 6.72-6.73. | Komise uvádí, že odhadovaná míra chyb předložená Účetním dvorem zůstává stabilní a je rovněž v souladu s mírami chyb uvedenými v příslušných výročních zprávách o činnosti s výhradou rozdílů zmíněných v bodě 6.66.

  Komise se bude ve svých opatřeních a auditech i nadále zaměřovat na nejrizikovější programy a členské státy a v nezbytných případech bude provádět nápravná opatření v podobě důsledné politiky pozastavení či přerušení plateb až do ukončení programů a při jejich uzavření bude i nadále uplatňovat důsledné postupy, které umožní vyloučit jakékoli zbývající významné riziko neoprávněných výdajů.


  Komise dále poznamenává, že vzhledem k víceletému charakteru řídicích a kontrolních systémů fungujících v rámci politiky soudržnosti mohou být chyby, které vznikly v roce 2015, napraveny v průběhu následujících let před uzavřením programů, jak je znázorněno v oddíle 2.4.3 příslušných výročních zpráv o činnosti Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování za rok 2015.


  V období 2014–2020 platí přísnější požadavky na legalitu a správnost, spočívající mimo jiné v zavedení roční účetní závěrky, důkladnějších řídicích kontrol a odpovědnosti, jakož i výroků auditora založených na každoroční zbytkové míře chyb a zadržení 10 % veškerých průběžných plateb Komise, dokud nejsou na úrovni členského státu provedeny všechny kontroly a předložena roční účetní závěrka. Zbytková míra chyb bude vypočítána pro každé účetní období, jehož se účetní závěrka týká. Schopnost Komise zajišťovat nápravu je dále posílena možností uplatňovat za určitých podmínek čisté finanční opravy v případě závažných nedostatků, což omezuje možnost členských států využít finanční prostředky opětovně. Pro členské státy se toto stane důležitou pobídkou k tomu, aby před potvrzením účetní závěrky předkládané Komisi samy odhalovaly a napravovaly závažné nesrovnalosti. Všechny tyto prvky by měly přispět k trvalému snížení míry chyb.


  Viz rovněž odpověď Komise k bodu 6.11. |
| --- | --- |

6.72-6.73.

Komise se bude ve svých opatřeních a auditech i nadále zaměřovat na nejrizikovější programy a členské státy a v nezbytných případech bude provádět nápravná opatření v podobě důsledné politiky pozastavení či přerušení plateb až do ukončení programů a při jejich uzavření bude i nadále uplatňovat důsledné postupy, které umožní vyloučit jakékoli zbývající významné riziko neoprávněných výdajů.

Komise dále poznamenává, že vzhledem k víceletému charakteru řídicích a kontrolních systémů fungujících v rámci politiky soudržnosti mohou být chyby, které vznikly v roce 2015, napraveny v průběhu následujících let před uzavřením programů, jak je znázorněno v oddíle 2.4.3 příslušných výročních zpráv o činnosti Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování za rok 2015.

V období 2014–2020 platí přísnější požadavky na legalitu a správnost, spočívající mimo jiné v zavedení roční účetní závěrky, důkladnějších řídicích kontrol a odpovědnosti, jakož i výroků auditora založených na každoroční zbytkové míře chyb a zadržení 10 % veškerých průběžných plateb Komise, dokud nejsou na úrovni členského státu provedeny všechny kontroly a předložena roční účetní závěrka. Zbytková míra chyb bude vypočítána pro každé účetní období, jehož se účetní závěrka týká. Schopnost Komise zajišťovat nápravu je dále posílena možností uplatňovat za určitých podmínek čisté finanční opravy v případě závažných nedostatků, což omezuje možnost členských států využít finanční prostředky opětovně. Pro členské státy se toto stane důležitou pobídkou k tomu, aby před potvrzením účetní závěrky předkládané Komisi samy odhalovaly a napravovaly závažné nesrovnalosti. Všechny tyto prvky by měly přispět k trvalému snížení míry chyb.

Viz rovněž odpověď Komise k bodu 6.11.

| 6.73. | V této oblasti spadající pod okruh víceletého finančního rámce z testování operací vyplývá, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru činí 5,2  % (viz
  příloha 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.73.

V této oblasti spadající pod okruh víceletého finančního rámce z testování operací vyplývá, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru činí 5,2  % (viz
  příloha 6.1
  ).

| 6.74. | Z našich auditů od roku 2009 vyplynulo, že míra chyb za programové období 2007–2013 je výrazně nižší než za programové období 2000–2006. Zůstává však trvale nad prahem významnosti (materiality). Upozorňujeme rovněž, že výdaje v této oblasti jsou propláceny na základě výkazů skutečných nákladů vynaložených příjemci. V předchozích letech bylo podniknuto několik pokusů o zjednodušení, ale jejich dopad na správnost operací byl jen omezený. Zvýšené úrovně kontrol zároveň způsobily vnitrostátním orgánům i příjemcům výraznou administrativní zátěž. V roce 2015 Komise zřídila v rámci přípravy na programové období po roce 2020 skupinu na vysoké úrovni pro otázky zjednodušení (viz bod 6.8). |
| --- | --- |

6.74.

Z našich auditů od roku 2009 vyplynulo, že míra chyb za programové období 2007–2013 je výrazně nižší než za programové období 2000–2006. Zůstává však trvale nad prahem významnosti (materiality). Upozorňujeme rovněž, že výdaje v této oblasti jsou propláceny na základě výkazů skutečných nákladů vynaložených příjemci. V předchozích letech bylo podniknuto několik pokusů o zjednodušení, ale jejich dopad na správnost operací byl jen omezený. Zvýšené úrovně kontrol zároveň způsobily vnitrostátním orgánům i příjemcům výraznou administrativní zátěž. V roce 2015 Komise zřídila v rámci přípravy na programové období po roce 2020 skupinu na vysoké úrovni pro otázky zjednodušení (viz bod 6.8).

| 6.74. | Míra chyb v programovém období 2007–2013 zůstává stabilní a je podstatně nižší než míry chyb vykázané v období 2000–2006. Tento vývoj je důsledkem zdokonaleného regulačního rámce zahrnujícího zjednodušení, posílené řídicí a kontrolní systémy a důslednou politiku Komise týkající se pozastavení a přerušení plateb, jakmile jsou zjištěny nedostatky, jak se uvádí ve výročních zprávách o činnosti za rok 2015.

  Studie týkající se správních nákladů na provádění a řízení fondů, kterou Komise zadala v roce 2010, mimoto prokazuje, že jejich podíl na celkových způsobilých výdajích z EFRR nebo Fondu soudržnosti není nadměrný, jelikož se za celé období odhadoval na 3,2  % (přibližně 12,5  miliardy EUR). Další studie z roku 2012, která byla použita jako základ pro posouzení dopadů v programovém období 2014–2020, odhadovala, že návrhy Komise povedou k snížení administrativní zátěže u oprávněných osob o téměř 20 %.


  Komise spolu s členskými státy aktivně pracuje také na prosazování zjednodušeného vykazování nákladů, které se zaměřuje na výsledky a je založeno na vypočítaných nákladech na rozdíl od úhrady skutečně vynaložených výdajů, s cílem rozšířit jeho používání a domnívá se, že toto úsilí již přináší pozitivní výsledky (viz rovněž odpovědi Komise k bodu 6.15).


  V zájmu lepšího pochopení překážek pro využívání opatření ke zjednodušení provádí Komise studii, která by jí měla umožnit posoudit přijetí zjednodušeného vykazování nákladů na úrovni členských států a potenciál jeho většího využívání.


  Komise zřídila skupinu na vysoké úrovni pro otázky zjednodušení, která má vydat doporučení ohledně možností maximálního snížení administrativní zátěže v regulačním rámci pro období 2014–2020. |
| --- | --- |

6.74.

Studie týkající se správních nákladů na provádění a řízení fondů, kterou Komise zadala v roce 2010, mimoto prokazuje, že jejich podíl na celkových způsobilých výdajích z EFRR nebo Fondu soudržnosti není nadměrný, jelikož se za celé období odhadoval na 3,2  % (přibližně 12,5  miliardy EUR). Další studie z roku 2012, která byla použita jako základ pro posouzení dopadů v programovém období 2014–2020, odhadovala, že návrhy Komise povedou k snížení administrativní zátěže u oprávněných osob o téměř 20 %.

Komise spolu s členskými státy aktivně pracuje také na prosazování zjednodušeného vykazování nákladů, které se zaměřuje na výsledky a je založeno na vypočítaných nákladech na rozdíl od úhrady skutečně vynaložených výdajů, s cílem rozšířit jeho používání a domnívá se, že toto úsilí již přináší pozitivní výsledky (viz rovněž odpovědi Komise k bodu 6.15).

V zájmu lepšího pochopení překážek pro využívání opatření ke zjednodušení provádí Komise studii, která by jí měla umožnit posoudit přijetí zjednodušeného vykazování nákladů na úrovni členských států a potenciál jeho většího využívání.

Komise zřídila skupinu na vysoké úrovni pro otázky zjednodušení, která má vydat doporučení ohledně možností maximálního snížení administrativní zátěže v regulačním rámci pro období 2014–2020.

Doporučení

| 6.75. | Příloha 6.2
  uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let. Ve výročních zprávách za roky 2012 a 2013 jsme předložili 16 doporučení. Z nich Komise v plném rozsahu realizovala devět, čtyři doporučení realizovala ve většině ohledů, dvě doporučení byla realizována v některých ohledech a jedno vůbec. |
| --- | --- |

6.75.

Příloha 6.2
  uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let. Ve výročních zprávách za roky 2012 a 2013 jsme předložili 16 doporučení. Z nich Komise v plném rozsahu realizovala devět, čtyři doporučení realizovala ve většině ohledů, dvě doporučení byla realizována v některých ohledech a jedno vůbec.

| 6.75. | Komise konstatuje, že doporučení, které je v tomto bodě zmíněno jako neprovedené, nepřijala.

  Další podrobnosti viz odpověď Komise k příloze 6.2. |
| --- | --- |

6.75.

Další podrobnosti viz odpověď Komise k příloze 6.2.

| 6.76. | Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2015 doporučujeme: |
| --- | --- |

6.76.

Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2015 doporučujeme:

| — | Doporučení 1: Komise by měla zásadně ve svých legislativních návrzích na příští programové období přehodnotit jak koncepci, tak realizační mechanismy fondů ESI s přihlédnutím k návrhům skupiny na vysoké úrovni pro otázky zjednodušení (cílový termín provedení: konečné výsledky před tím, než Komise předloží svůj návrh na období po roce 2020). |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: Komise by měla zásadně ve svých legislativních návrzích na příští programové období přehodnotit jak koncepci, tak realizační mechanismy fondů ESI s přihlédnutím k návrhům skupiny na vysoké úrovni pro otázky zjednodušení (cílový termín provedení: konečné výsledky před tím, než Komise předloží svůj návrh na období po roce 2020).

Komise s tímto doporučením částečně souhlasí.

Ačkoli Komise není v této fázi s to přijmout s ohledem na legislativní návrhy na období po roce 2020 konkrétní závazek, uváží veškeré schůdné možnosti, přičemž vezme v úvahu návrhy skupiny na vysoké úrovni a výsledky studií a důkazy vyplývající z provádění programů v období 2014–2020 a jiné relevantní informace.

| — | Doporučení 2: Komise by měla využít zkušenosti získané v programovém období 2007–2013 a vypracovat cílenou analýzu vnitrostátních pravidel způsobilosti za programové období 2014–2020. Na základě toho by měla členským státům poskytnout vodítko, jak zjednodušit zbytečně složitá anebo zatěžující pravidla (a vyhnout se jim), která nepřinášejí žádnou přidanou hodnotu, pokud jde o výsledky, jichž má být dosaženo danou politikou (požadavky nad rámec právních předpisů, tzv. gold-plating), zejména pokud vedou k výrazným anebo opakujícím se chybám (cílový termín provedení: konec roku 2018). |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: Komise by měla využít zkušenosti získané v programovém období 2007–2013 a vypracovat cílenou analýzu vnitrostátních pravidel způsobilosti za programové období 2014–2020. Na základě toho by měla členským státům poskytnout vodítko, jak zjednodušit zbytečně složitá anebo zatěžující pravidla (a vyhnout se jim), která nepřinášejí žádnou přidanou hodnotu, pokud jde o výsledky, jichž má být dosaženo danou politikou (požadavky nad rámec právních předpisů, tzv. gold-plating), zejména pokud vedou k výrazným anebo opakujícím se chybám (cílový termín provedení: konec roku 2018).

Komise s tímto doporučením souhlasí.

Komise bude při monitorování a auditu vnitrostátních řídicích a kontrolních systémů věnovat zvláštní pozornost vnitrostátním pravidlům způsobilosti, a to zejména v členských státech s trvale vysokou mírou chyb.

Na tomto základě pomůže dotčeným členským státům zjednodušit zbytečně složitá anebo zatěžující pravidla a vyhnout se jim, usnadní výměnu osvědčených postupů a v roce 2018 podá zprávu o získaných zkušenostech. Komise i nadále vynakládá značné úsilí, aby v programovém období 2014–2020 zajistila využívání zjednodušeného vykazování nákladů.

Komise připomíná, že v rámci sdíleného řízení mají povinnost přezkoumat a zjednodušit vnitrostátní pravidla způsobilosti především členské státy.

| — | Doporučení 3: Komise by měla Radě a Parlamentu předložit návrh na změnu nařízení (ES) č. 1083/2006, pokud jde o prodloužení období způsobilosti finančních nástrojů v rámci sdíleného řízení, a to prostřednictvím legislativního návrhu stejné právní hodnoty. Změna nařízení je nezbytná pro zajištění právní jistoty pro členské státy (cílový termín provedení: neprodleně). |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: Komise by měla Radě a Parlamentu předložit návrh na změnu nařízení (ES) č. 1083/2006, pokud jde o prodloužení období způsobilosti finančních nástrojů v rámci sdíleného řízení, a to prostřednictvím legislativního návrhu stejné právní hodnoty. Změna nařízení je nezbytná pro zajištění právní jistoty pro členské státy (cílový termín provedení: neprodleně).

Komise s tímto doporučením nesouhlasí.

Jak již uvedla ve své odpovědi k témuž doporučení ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2014, domnívá se, že v rámci mandátu uděleného Evropskou radou v prosinci 2014 spadají úpravy provedené v pokynech k uzavírání programů do oblasti působnosti čl. 78 odst. 6 nařízení (ES) č. 1083/2006 v platném znění, nevyžadovaly tudíž změnu legislativního aktu (viz rovněž společná odpověď Komise k bodům 6.59 až 6.62 výše a doporučení 5 ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2014).

Komise poznamenává, že Rada a Evropský parlament vzaly doporučení uvedené Účetním dvorem v rámci udělení absolutoria za rok 2014 na vědomí, nepodpořily je však.

| — | Doporučení 4: V programovém období 2014–2020 by Komise měla pro členské státy vyjasnit koncept vratné DPH, zejména u veřejných příjemců, aby zamezila rozdílnému výkladu „nevratné“ DPH a neoptimálnímu využívání prostředků EU (cílový termín provedení: polovina roku 2017). |
| --- | --- |

—

Doporučení 4: V programovém období 2014–2020 by Komise měla pro členské státy vyjasnit koncept vratné DPH, zejména u veřejných příjemců, aby zamezila rozdílnému výkladu „nevratné“ DPH a neoptimálnímu využívání prostředků EU (cílový termín provedení: polovina roku 2017).

Komise s tímto doporučením souhlasí.

Komise poskytne členským státům pokyny s cílem objasnit pojem vratná DPH v rámci programového období 2014–2020, a to na základě politické volby společných normotvůrců s ohledem na způsobilost daně z přidané hodnoty (DPH), jak je stanoveno v čl. 69 odst. 3 písm. c) nařízení o společných ustanoveních.

| — | Doporučení 5: Komise by měla zajistit, aby veškeré výdaje týkající se finančních nástrojů v rámci EFRR a ESF na programové období 2007–2013 byly dostatečně včas zahrnuty do prohlášení o uzavření, aby tak auditní orgány mohly provádět své kontroly. Komise by kromě toho měla vyzvat všechny členské státy, které realizovaly finanční nástroje, aby provedly specifické audity realizace těchto nástrojů s ohledem na jejich uzávěrku (cílový termín provedení: neprodleně). |
| --- | --- |

—

Doporučení 5: Komise by měla zajistit, aby veškeré výdaje týkající se finančních nástrojů v rámci EFRR a ESF na programové období 2007–2013 byly dostatečně včas zahrnuty do prohlášení o uzavření, aby tak auditní orgány mohly provádět své kontroly. Komise by kromě toho měla vyzvat všechny členské státy, které realizovaly finanční nástroje, aby provedly specifické audity realizace těchto nástrojů s ohledem na jejich uzávěrku (cílový termín provedení: neprodleně).

Komise s tímto doporučením souhlasí.

Komise již v pokynech k uzavírání programů na období 2007–2013 objasnila, že auditním orgánům je nutno předložit žádost o platbu konečného zůstatku a závěrečný výkaz výdajů s dostatečným předstihem, a to ke dni, který schválí orgány každého programu, aby měly auditní orgány dostatek času na provedení práce s ohledem na prohlášení o uzavření programu.

Za účelem prohlášení o uzavření programu již Komise auditní orgány vybídla, aby získaly a poskytly jistotu ohledně legality a správnosti nejen příspěvku z programu vyplaceného na finanční nástroje, nýbrž také využití tohoto příspěvku prostřednictvím uskutečněných operací, které provedli koneční příjemci. Komise na základě balíčku závěrečných dokladů předložených do 31. března 2017 posoudí, zda se s ohledem na finanční nástroje uskutečnila dostatečná auditní činnost, jelikož způsobilost souvisejících výdajů se určuje při uzavření těchto nástrojů.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

POSOUZENÍ VÝKONNOSTI PROJEKTŮ

| 6.77. | Plnění rozpočtu EU v souladu se zásadou řádného finančního řízení znamená, že výdaje by se měly soustředit nejen na soulad s pravidly, ale také na dosahování plánovaných cílů (54). V době auditu bylo 149 z 216 projektů, které jsme přezkoumávali, ukončeno. Všech 15 členských států, které byly vybrány do vzorku, mělo alespoň tři ukončené projekty, které bylo možné posoudit (viz bod 6.9). |
| --- | --- |

6.77.

Plnění rozpočtu EU v souladu se zásadou řádného finančního řízení znamená, že výdaje by se měly soustředit nejen na soulad s pravidly, ale také na dosahování plánovaných cílů (54). V době auditu bylo 149 z 216 projektů, které jsme přezkoumávali, ukončeno. Všech 15 členských států, které byly vybrány do vzorku, mělo alespoň tři ukončené projekty, které bylo možné posoudit (viz bod 6.9).

| 6.78. | Vedle kontroly správnosti těchto 149 operací jsme již druhý rok po sobě (55) na základě informací poskytnutých příjemci rovněž posuzovali, zda a do jaké míry: |
| --- | --- |

6.78.

Vedle kontroly správnosti těchto 149 operací jsme již druhý rok po sobě (55) na základě informací poskytnutých příjemci rovněž posuzovali, zda a do jaké míry:

| — | byl zaveden systém měření výkonnosti, který má posoudit, zda cíle stanovené pro projekty v jejich schvalovacích dokumentech (tj. projektové žádosti, grantové dohodě, smlouvě anebo rozhodnutí o spolufinancování) jsou v souladu s cíli stanovenými v operačních programech a zda byly stanoveny vhodné ukazatele výsledků na měření výkonnosti projektů, |
| --- | --- |

—

byl zaveden systém měření výkonnosti, který má posoudit, zda cíle stanovené pro projekty v jejich schvalovacích dokumentech (tj. projektové žádosti, grantové dohodě, smlouvě anebo rozhodnutí o spolufinancování) jsou v souladu s cíli stanovenými v operačních programech a zda byly stanoveny vhodné ukazatele výsledků na měření výkonnosti projektů,

| — | projekty dosáhly těchto cílů a splnily cílové hodnoty stanovené pro každý ukazatel. Ve srovnání s předchozím rokem byla naše analýza za tento rok obsáhlejší, neboť jsme se nezaměřovali pouze na výstupy projektů (56), ale též na jejich výsledky, abychom mohli měřit výkonnost projektů z hlediska toho, jak přispěly k cílům daného operačního programu stanoveným pro výsledky. |
| --- | --- |

—

projekty dosáhly těchto cílů a splnily cílové hodnoty stanovené pro každý ukazatel. Ve srovnání s předchozím rokem byla naše analýza za tento rok obsáhlejší, neboť jsme se nezaměřovali pouze na výstupy projektů (56), ale též na jejich výsledky, abychom mohli měřit výkonnost projektů z hlediska toho, jak přispěly k cílům daného operačního programu stanoveným pro výsledky.

| 6.79. | Tabulka 6.10
  obsahuje shrnutí výsledků posouzení výkonnosti dokončených projektů. |
| --- | --- |

6.79.

Tabulka 6.10
  obsahuje shrnutí výsledků posouzení výkonnosti dokončených projektů.

Tabulka 6.10 –   Výsledky posouzení výkonnosti dokončených projektů

| Posouzení výkonnosti | Počet projektů, u nichž: |
| --- | --- |
| Ukazatele výstupů i výsledků byly definovány a analyzovány | Výstupy byly definovány a posouzeny, ale ukazatele výsledků nebyly definovány | Nebyly definovány ukazatele výstupů, ani ukazatele výsledků, ani je nebylo možné posoudit | CELKEM |
| Počet projektů | 90 | 57 | 2 | 149 |
| — | splněno v plném rozsahu |

Posouzení výkonnosti

Počet projektů, u nichž:

Ukazatele výstupů i výsledků byly definovány a analyzovány

Výstupy byly definovány a posouzeny, ale ukazatele výsledků nebyly definovány

Nebyly definovány ukazatele výstupů, ani ukazatele výsledků, ani je nebylo možné posoudit

CELKEM

Počet projektů

90

57

2

149

—

splněno v plném rozsahu

52 (58 %)

50 (88 %)

—

102 (68 %)

| — | částečně splněno |
| --- | --- |

—

částečně splněno

34 (38 %)

7 (12 %)

—

41 (28 %)

| — | nesplněno |
| --- | --- |

—

nesplněno

4 (4 %)

—

—

4 (3 %)

| — | nelze posoudit |
| --- | --- |

—

nelze posoudit

—

—

2 (100 %)

2 (1 %)

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

U všech přezkoumávaných projektů kromě dvou byl zaveden systém měření výkonnosti zajišťující vazbu projektu na cíle operačního programu

| 6.80. | U 147 ze 149 projektů (99 %) jsme dospěli k závěru, že byl zaveden systém měření výkonnosti, který umožňuje posoudit, zda jsou ukazatele výstupů v souladu s ukazateli operačního programu (stanovenými pro každou prioritní osu). |
| --- | --- |

6.80.

U 147 ze 149 projektů (99 %) jsme dospěli k závěru, že byl zaveden systém měření výkonnosti, který umožňuje posoudit, zda jsou ukazatele výstupů v souladu s ukazateli operačního programu (stanovenými pro každou prioritní osu).

| 6.81. | U zbývajících dvou případů (1 %) nejsme schopni výstupy projektů posoudit, a to buď proto, že ve fázi schvalování projektu nebyly u cílů pro výstupy stanoveny konkrétní hodnoty, nebo že řídící orgán či zprostředkující subjekt nám nebyl schopen poskytnout přiměřenou dokumentaci dokládající, že takovéto cílové hodnoty byly stanoveny a příjemci sděleny (57). Z tohoto důvodu nejsme schopni posoudit, zda a do jaké míry tyto projekty přispěly k dosažení cílů operačního programu. |
| --- | --- |

6.81.

U zbývajících dvou případů (1 %) nejsme schopni výstupy projektů posoudit, a to buď proto, že ve fázi schvalování projektu nebyly u cílů pro výstupy stanoveny konkrétní hodnoty, nebo že řídící orgán či zprostředkující subjekt nám nebyl schopen poskytnout přiměřenou dokumentaci dokládající, že takovéto cílové hodnoty byly stanoveny a příjemci sděleny (57). Z tohoto důvodu nejsme schopni posoudit, zda a do jaké míry tyto projekty přispěly k dosažení cílů operačního programu.

Téměř všechny z 90 projektů, které měly definovány cíle pro výstupy i výsledky, tyto cíle zcela nebo částečně splnily

| 6.82. | V programovém období 2007–2013 měli příjemci právní povinnost definovat a vykazovat výstupy, ale nikoliv výsledky. Výkonnost se musela monitorovat na úrovni prioritních os operačního programu, nikoliv na úrovni projektu. |
| --- | --- |

6.82.

V programovém období 2007–2013 měli příjemci právní povinnost definovat a vykazovat výstupy, ale nikoliv výsledky. Výkonnost se musela monitorovat na úrovni prioritních os operačního programu, nikoliv na úrovni projektu.

| 6.82-6.83. | Ačkoli legislativní rámec strukturálních fondů na období 2007–2013 neukládá vnitrostátním orgánům povinnost stanovit ukazatele výsledků na úrovni projektů, Komise toto prosazovala, bylo-li to relevantní. Některé ukazatele výsledků skutečně nelze změřit smysluplně na úrovni jednotlivého projektu. |
| --- | --- |

6.82-6.83.

| 6.83. | Orgány členských států však přesto měly možnost definovat ukazatele výsledků. To umožňuje dát do souvislosti výsledky projektů a prioritní osu a určit, nakolik projekty přispívají k dosažení cílů operačního programu. Ukazatele výsledků byly definovány v 90 ze 149 (60 %) dokončených projektů EFRR/FS a projektů ESF. |
| --- | --- |

6.83.

Orgány členských států však přesto měly možnost definovat ukazatele výsledků. To umožňuje dát do souvislosti výsledky projektů a prioritní osu a určit, nakolik projekty přispívají k dosažení cílů operačního programu. Ukazatele výsledků byly definovány v 90 ze 149 (60 %) dokončených projektů EFRR/FS a projektů ESF.

| 6.84. | Celkem 52 z 90 dokončených projektů (58 %), u nichž bylo možné posuzovat cíle pro výstupy i pro výsledky, zcela splnilo jak cíle pro výstupy, tak cíle pro výsledky, jež byly nastaveny řídicími orgány (viz
  rámeček 6.11
  ). Dalších 34 (38 %) z těchto 90 projektů svých cílů pro výstupy a výsledky dosáhlo částečně. |
| --- | --- |

6.84.

Celkem 52 z 90 dokončených projektů (58 %), u nichž bylo možné posuzovat cíle pro výstupy i pro výsledky, zcela splnilo jak cíle pro výstupy, tak cíle pro výsledky, jež byly nastaveny řídicími orgány (viz
  rámeček 6.11
  ). Dalších 34 (38 %) z těchto 90 projektů svých cílů pro výstupy a výsledky dosáhlo částečně.

| 6.84. | Komise podotýká, že 86 projektů z celkem 90 posuzovaných projektů, pro něž byly stanoveny ukazatele výstupů a výsledků, příslušných cílů (zcela nebo částečně) dosáhlo, nebo je překročilo.

  Komise konstatuje, že především monitorovací výbory musí zajistit, aby byly vybrány a schváleny projekty s přidanou hodnotou EU.


  Hodnocení výkonnosti programů bude v období 2014–2020 posíleno: jak se předpokládá v regulačním rámci pro období 2014–2020 (čl. 22 odst. 6 a 7 nařízení (EU) č. 1303/2013), Komise bude moci v případě závažného nesplnění cílů prioritní osy programu uložit členským státům na základě přezkumu výkonnosti (čl. 22 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013) a při uzavření programů (čl. 22 odst. 7) sankce. |
| --- | --- |

6.84.

Komise konstatuje, že především monitorovací výbory musí zajistit, aby byly vybrány a schváleny projekty s přidanou hodnotou EU.

Hodnocení výkonnosti programů bude v období 2014–2020 posíleno: jak se předpokládá v regulačním rámci pro období 2014–2020 (čl. 22 odst. 6 a 7 nařízení (EU) č. 1303/2013), Komise bude moci v případě závažného nesplnění cílů prioritní osy programu uložit členským státům na základě přezkumu výkonnosti (čl. 22 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013) a při uzavření programů (čl. 22 odst. 7) sankce.

Rámeček 6.11 –   Příklad projektu, který plně dosáhl svých cílů

Projekt dosáhl svých cílů pro výstupy i výsledky: projekt v rámci ESF v Rumunsku spočíval v organizaci a realizaci školicích kurzů v oblasti stavebnictví, které měly účastníkům poskytnout nové dovednosti, jež by zlepšily jejich vyhlídky na zaměstnání. V grantové dohodě na projekt bylo stanoveno pět ukazatelů výstupů a osm ukazatelů výsledků, které byly v souladu s ukazateli operačního programu na úrovni prioritní osy. Projekt splnil všechny ukazatele v termínu stanoveném v grantové dohodě. Měřeno účastí dlouhodobě nezaměstnaných žen a mladých lidí projekt dokonce překročil své cílové hodnoty.

| 6.85. | Zbývající čtyři projekty (4 %) nedosáhly ani jednoho ze svých cílů. Jeden z těchto čtyř projektů byl po našem auditu vnitrostátními orgány zrušen (viz
  rámeček 6.12
  ). |
| --- | --- |

6.85.

Zbývající čtyři projekty (4 %) nedosáhly ani jednoho ze svých cílů. Jeden z těchto čtyř projektů byl po našem auditu vnitrostátními orgány zrušen (viz
  rámeček 6.12
  ).

| 6.85. | Komise využívá veškeré dostupné prostředky, aby zajistila řádné a účinné finanční řízení při využívání finančních prostředků EU. Výkonnost projektů financovaných z operačních programů bude mimoto posouzena teprve ve fázi uzavírání programu. |
| --- | --- |

6.85.

Rámeček 6.12 –   Příklad projektu, který nedosáhl svých cílů

U projektu v rámci EFRR v Polsku, týkajícího se vývoje nové metody pro spalování hnědého uhlí, technická schopnost příjemce realizovat tento projekt závisela na účasti externích dodavatelů. Někteří z těchto dodavatelů se projektu nakonec nezúčastnili. To přispělo k tomu, že projekt nedosáhl svých zamýšlených cílů. Zprostředkující subjekt se po našem auditu rozhodl projekt zrušit.

U 38 % projektů nebyly stanoveny ukazatele výsledků

| 6.86. | U 57 ze 149 (38 %) ukončených projektů orgány členského státu zavedly systém měření výkonnosti, aby bylo možné monitorovat výstupy projektů, ale ve schvalovací dokumentaci projektu nestanovily žádné ukazatele či cíle pro výsledky. U těchto projektů jsme tak nemohli posoudit, zda a do jaké míry přispěly k dosažení cílů pro výsledky operačního programu. |
| --- | --- |

6.86.

U 57 ze 149 (38 %) ukončených projektů orgány členského státu zavedly systém měření výkonnosti, aby bylo možné monitorovat výstupy projektů, ale ve schvalovací dokumentaci projektu nestanovily žádné ukazatele či cíle pro výsledky. U těchto projektů jsme tak nemohli posoudit, zda a do jaké míry přispěly k dosažení cílů pro výsledky operačního programu.

| 6.86. | Komise a členské státy posuzují, nakolik bylo dosaženo cílů operačního programu, pokud jde o výsledky, a to především prostřednictvím hodnocení ex post v návaznosti na monitorování a podávání zpráv s ohledem na řadu ukazatelů výstupů a výsledků. |
| --- | --- |

6.86.

| 6.87. | Z našeho posouzení v 15 členských státech vyplývá, že takovéto případy byly zjištěny ve 13 z nich. Tento problém se u EFRR/FS vyskytuje zejména v České republice, Španělsku, Francii, Itálii, Lotyšsku a Rakousku a u ESF v České republice, Německu, Španělsku a Polsku. V těchto zemích nebyly ukazatele výsledků definovány u více než poloviny kontrolovaných dokončených projektů. |
| --- | --- |

6.87.

Z našeho posouzení v 15 členských státech vyplývá, že takovéto případy byly zjištěny ve 13 z nich. Tento problém se u EFRR/FS vyskytuje zejména v České republice, Španělsku, Francii, Itálii, Lotyšsku a Rakousku a u ESF v České republice, Německu, Španělsku a Polsku. V těchto zemích nebyly ukazatele výsledků definovány u více než poloviny kontrolovaných dokončených projektů.

| 6.88. | Avšak 50 z těchto 57 dokončených projektů EFRR/FS a ESF (88 %) plně dosáhlo svých cílů pro výstupy stanovených řídicími orgány. Zbývajících sedm (12 %) projektů jich dosáhlo částečně. |
| --- | --- |

6.88.

Avšak 50 z těchto 57 dokončených projektů EFRR/FS a ESF (88 %) plně dosáhlo svých cílů pro výstupy stanovených řídicími orgány. Zbývajících sedm (12 %) projektů jich dosáhlo částečně.

| 6.89. | Co se týče programového období 2014–2020, upozorňujeme, že v nařízení o společných ustanoveních neexistuje pro členské státy žádný požadavek, aby na úrovni projektů stanovily ukazatele výsledků. Považujeme nicméně za osvědčený postup, aby řídicí orgány a zprostředkující subjekty při schvalování projektů kdykoliv je to možné stanovovaly pro projekty relevantní ukazatele výsledků, které budou měřit, nakolik projekt přispívá k dosažení cílů stanovených pro danou prioritní osu operačního programu. |
| --- | --- |

6.89.

Co se týče programového období 2014–2020, upozorňujeme, že v nařízení o společných ustanoveních neexistuje pro členské státy žádný požadavek, aby na úrovni projektů stanovily ukazatele výsledků. Považujeme nicméně za osvědčený postup, aby řídicí orgány a zprostředkující subjekty při schvalování projektů kdykoliv je to možné stanovovaly pro projekty relevantní ukazatele výsledků, které budou měřit, nakolik projekt přispívá k dosažení cílů stanovených pro danou prioritní osu operačního programu.

| 6.89. | Komise uvádí, že v programovém období 2014–2020 došlo k významnému zlepšení s komplexním systémem povinných ukazatelů výstupů a výsledků na úrovni programu. Dosažení cílů se měří ukazatelem výsledku (se základní hodnotou – výchozím bodem – a cílem). V rámci programů se bude systematicky měřit pokrok s ohledem na ukazatele výsledků a budou se podávat příslušné zprávy. Projekty v rámci programu jsou vybírány tak, aby zajistily výstupy a přispěly k výsledkům, jichž má být dosaženo na úrovni programu. Pokrok se u nich měří pomocí ukazatelů výstupů. Rovněž tyto ukazatele jsou povinné. |
| --- | --- |

6.89.

---

(1)  Zálohové platby na programové období 2014–2020 podle jednotlivých fondů: EFRR: 3,8 miliardy EUR, FS: 1,2 miliardy EUR, ESF: 2,3 miliardy EUR a ostatní: 0,5 miliardy EUR. Tyto platby předmětem našeho přezkumu nebyly (viz bod 6.9).

(2)  Články 174 až 178 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

(3)  Pro programová období 2007–2013 i 2014–2020 se FS týká Bulharska, České republiky, Estonska, Řecka, Chorvatska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Portugalska, Rumunska, Slovinska a Slovenska. Španělsko mělo nárok na přechodnou podporu z FS pouze v programovém období 2007–2013.

(4)  Na programové období 2007–2013 Komise schválila 440 operačních programů (322 pro EFRR/FS, z nichž 25 obsahuje projekty FS, a 118 pro ESF) a na programové období 2014–2020 to bylo 392 operačních programů (z nichž většina se týká více než jednoho fondu).

(5)  Viz naše zpráva „Zemědělství a soudržnost: přehled výdajů EU v období 2007–2013“, bod 23 a graf 6, na základě neupravených historických údajů.

(6)  Rozhodnutí Komise C(2015) 4806 ze dne 10. července 2015.

(7)  Z těchto operací se 120 týkalo projektů EFRR, 52 projektů FS, 44 projektů ESF a sedm finančních nástrojů EFRR, přičemž všechny se vztahují k programovému období 2007–2013 kromě čtyř projektů ESF, které spadají do programového období 2000–2006 (viz
  příloha 6.1
  ). Vzorek byl sestaven ze všech plateb s výjimkou záloh, které v roce 2015 činily 1,3 miliardy EUR.

(8)  Bulharsko, Česká republika, Německo, Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Lotyšsko, Maďarsko, Rakousko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko a Spojené království (viz
  příloha 1.3
  ).

(9)  Bulharsku, Řecku, Španělsku, Itálii, Maďarsku, Polsku a Spojeném království.

(10)  Belgii, Bulharsku, Chorvatsku, Kypru, České republice, Německu, Estonsku, Španělsku, Francii, Itálii, Maďarsku, Polsku, Portugalsku, Rumunsku, Slovensku a Spojeném království.

(11)  Odhad míry chyb vypočítáváme na základě reprezentativního vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad. S 95 % mírou jistoty se domníváme, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru se pohybuje mezi 2,8 % (dolní hranice) a 7,6 % (horní hranice). Další informace o naší metodice testování operací jsou uvedeny v 
  příloze 1.1
  , bodu 7.

(12)  Viz výroční zpráva za rok 2012, body 1.19–1.37.

(13)  Viz výroční zpráva za rok 2012, bod 6.23, výroční zpráva za rok 2013, bod 6.16, a výroční zpráva za rok 2014, bod 6.29.

(14)  Čl. 14 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském sociálním fondu (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 470). Článek 68 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

(15)  Tato částka představuje celkové výdaje na zadané zakázky, z nichž část byla certifikována na základě kontrolovaných výkazů výdajů.

(16)  V přibližně 62 % z 140 zadávacích řízení, která jsme kontrolovali, přesahovala hodnota veřejné zakázky prahovou hodnotu, nad kterou se na zakázku vztahují pravidla EU pro veřejné zakázky provedená ve vnitrostátním právu (75 kontrolovaných zadávacích řízení, kde hodnota zakázky přesahovala prahovou hodnotu, souviselo s EFRR/FS a šest s ESF.

(17)  Další informace o naší koncepci vyčíslování chyb v zadávání veřejných zakázek jsou uvedeny v bodě 1.13 a v příloze 1.1, bodě 13 výroční zprávy za rok 2014.

(18)  Viz také tabulka 1 zvláštní zprávy č. 10/2015.

(19)  V souladu s rozhodnutím Komise C(2013) 9527 v konečném znění ze dne 19.12.2013.

(20)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek (2014/24/EU), o udělování koncesí (2014/23/EU) a o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (2014/25/EU) (Úř. věst. L 94, 28.3.2014).

(21)  Osmi členskými státy, které všechny tři nové směrnice transponovaly, jsou Dánsko, Německo, Francie, Itálie, Maďarsko, Rumunsko, Slovensko a Spojené království.

(22)  Viz zvláštní zpráva č. 10/2015 „Snaha o řešení problémů v oblasti zadávání veřejných zakázek v rámci výdajů EU na politiku soudržnosti by měla zesílit“ (http://eca.europa.eu).

(23)  Články 107 a 108 SFEU.

(24)  Čl. 2 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5).

(25)  Článek 3 nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1), který nahradil čl. 3 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/2008 (Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3).

(26)  České republice, Itálii, Lotyšku, Polsku a Spojeném království.

(27)  Nařízení (EU) č. 651/2014.

(28)  Viz zvláštní zpráva č. 24/2016 (http://eca.europa.eu).

(29)  Čl. 7 odst. 1 písm. d) nařízení Rady (ES) č. 1080/2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 1) a čl. 11 odst. 2 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 1081/2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 12) a čl. 3 písm. e) nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 79). Na programové období 2014–2020 jsou podobná ustanovení obsažena v čl. 37 odst. 11 a čl. 69 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013.

(30)  Věc T-89/10, Maďarsko v. Komise, rozsudek Tribunálu ze dne 20. září 2012.

(31)  Odhadujeme, že u 47 z 223 projektů v rámci EFRR/FS a ESF, prováděných takovýmito veřejnými orgány, které jsme v roce 2015 přezkoumávali, činí vykázaná DPH až 412 milionů EUR.

(32)  Na základě podkladové dokumentace včetně standardních informací z databází zjištěných při křížové kontrole a povinných kontrol.

(33)  Článek 44 nařízení (ES) č. 1083/2006.

(34)  Včetně programu JEREMIE (společné evropské zdroje pro mikropodniky až střední podniky) prováděného společně s Evropskou investiční bankou (EIB) a Evropským investičním fondem (EIF) na podporu dalšího financování malých a středních podniků.

(35)  Včetně programu JESSICA (společná evropská podpora udržitelných investic do městských oblastí), který se provádí spolu s EIB s cílem poskytovat návratné investice v podobě kapitálu, úvěrů a záruk do rozvoje měst.

(36)  Evropská komise, „Shrnutí údajů o pokroku ve financování a provádění finančních nástrojů nahlášených řídicími orgány v souladu s čl. 67 odst. 2 písm. j) nařízení (ES) č. 1083/2006, stav k 31. prosinci 2014“, EGESIF 15-0027-00, 23. září 2015. Údaje za rok 2015 budou zveřejněny v září 2016.

(37)  Čl. 78 odst. 6 nařízení (ES) č. 1083/2006.

(38)  Viz výroční zpráva za rok 2013, body 5.33–5.36 a rámeček 5.5, a výroční zpráva za rok 2014, body 6.46–6.52.

(39)  Viz výroční zpráva za rok 2014, bod 6.52.

(40)  Rozhodnutí Komise C(2015) 2771.

(41)  Viz zvláštní zpráva č. 19/2016 (http://eca.europa.eu).

(42)  Celkově členské státy EU-28 zřídily 113 auditních orgánů pro 440 operačních programů v rámci EFRR/FS a ESF schválených pro programové období 2007–2013. Z toho 63 orgánů má na starosti jak operační programy v rámci EFRR/FS, tak ESF. Pokud jde o všech 440 operačních programů dohromady, auditní orgány vypracovaly do konce prosince 2015 celkem 306 výročních kontrolních zpráv a auditních stanovisek.

(43)  Míry chyb vykázané auditními orgány za rok n se počítají na základě vzorku auditů operací, který by měl být statisticky reprezentativní, pokud jde o osvědčené výdaje předložené Komisi v roce n–1 (zvláštní zpráva č. 16/2013, bod 11).

(44)  Výroční zpráva o činnosti Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku za rok 2015, s. 52, výroční zpráva o činnosti Generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a začleňování za rok 2015, s. 50.

(45)  Viz zvláštní zpráva č. 16/2013, body 5–11.

(46)  Viz zvláštní zpráva č. 16/2013, body 35–40.

(47)  Podle výroční zprávy za rok 2014 byly kontroly státní podpory nedostatečné u 42 ze 139 přezkoumaných operačních programů.

(48)  Článek 78a nařízení (ES) č. 1083/2006.

(49)  Každoročně do konce dubna vypracovává každé generální ředitelství výroční zprávu o činnosti za předcházející rok, která se předkládá Evropskému parlamentu a Radě a zveřejňuje se. Spolu s touto zprávou musí generální ředitel vydat prohlášení, zda byl rozpočet, za který odpovídá, plněn legálně a správně. Tak je tomu v případě, že míra nesprávností nepřekročí 2 % práh významnosti (materiality) stanovený Komisí. V opačném případě musí generální ředitel vydat celkové nebo částečné výhrady pro některé oblasti (nebo programy).

(50)  Viz zvláštní zpráva č. 16/2013, bod 11.

(51)  Tyto údaje zahrnují plně a částečně vyčíslitelné výhrady k operačním programům, ke kterým byly během roku schváleny průběžné a konečné platby (83 v roce 2014 a 71 v roce 2015) a u operačních programů, u nichž nebyly učiněny žádné takové platby (18 v roce 2014 a 19 v roce 2015).

(52)  Článek 20 nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 (Úř. věst. L 371, 27.12.2006, s. 1).

(53)  Viz výroční zpráva za rok 2014, bod 3.11.

(54)  Viz výroční zpráva za rok 2013, bod 10.10.

(55)  Viz výroční zpráva za rok 2014, body 6.80–6.86.

(56)  Vysvětlení pojmů „výstupy“ a „výsledky“ viz kapitola 3,
  rámeček 3.1
  .

(57)  Jednalo se o dva projekty ve Španělsku a Německu.

(58)  V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 7).

(59)  Tato částka zahrnuje 1,3 miliardy EUR příspěvků do finančních nástrojů ve sdíleném řízení a zálohy vyplacené příjemcům projektů státní podpory.

Zdroj: konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2015.

PŘÍLOHA 6.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V OKRUHU „HOSPODÁŘSKÁ, SOCIÁLNÍ A ÚZEMNÍ SOUDRŽNOST“

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| |
| Celkový počet operací | 223 | 331 |
| |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| | | |
| Odhadovaná míra chyb | 5,2  % | 5,7  % |
| | | |
| | Horní hranice míry chyb | 7,6  % | |
| | Dolní hranice míry chyb | 2,8  % | |

2015

2014

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací

223

331

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Odhadovaná míra chyb

5,2  %

5,7  %

Horní hranice míry chyb

7,6  %

Dolní hranice míry chyb

2,8  %

PŘÍLOHA 6.2

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE OKRUHU „HOSPODÁŘSKÁ, SOCIÁLNÍ A ÚZEMNÍ SOUDRŽNOST“

E = GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a začleňování; R = GŘ pro regionální a městskou politiku; X = společné hodnocení obou GŘ

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Podle současného rámce není použitelné | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2013 | Kapitola 5, doporučení 1: [aby Komise] od členských států v rámci jejich prohlášení řídícího subjektu (podle čl. 59 odst. 5 písm. a) finančního nařízení vyžadovala výslovné potvrzení účinnosti primárních kontrol prováděných řídicími a certifikačními orgány. | R | | | | | | |
| Kapitola 5, doporučení 2: [aby Komise] prováděla posouzení „primárních kontrol“ provedených v programovém období 2007–2013 v souladu s čl. 32 odst. 5 finančního nařízení. Komise by s ohledem na zjištěné nedostatky měla analyzovat náklady a přínosy případných nápravných opatření a provést (nebo navrhnout) vhodné kroky (například zjednodušit příslušná ustanovení, zlepšit kontrolní systém a změnit koncepci programu nebo způsobu realizace). | | R (1) | | | | | Komise se domnívá, že její dohled nad primárními kontrolami prostřednictvím cílených auditů rizikovějších oblastí, v nichž byly zjištěny nedostatky, přispěl v programovém období 2007–2013 ke zlepšení a že by klíčové prvky reformovaného období 2014–2020 měly vést k prostředí odolnějšímu vůči chybám. |
| Kapitola 5, doporučení 3: [aby Komise] analyzovala příčiny vysokého počtu případů nedodržování pravidel EU pro poskytování státní podpory. | R | | | | | | |
| Kapitola 5, doporučení 4: [aby Komise] analyzovala důvody přetrvávajících zpoždění při úhradách prostředků z fondů EU prostřednictvím NFI a přijala příslušná nápravná opatření. | R (2) | | | | | | |
| Kapitola 5, doporučení 5: [aby Komise] ve výroční zprávě o činnosti Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku potvrdila, že výpočet míry zbytkových chyb provedený Komisí vychází z přesných, úplných a spolehlivých informací o finančních opravách. Komise by za tímto účelem, kdykoliv to bude považovat za nutné, měla vyžadovat, aby auditní orgány certifikovaly přesnost údajů o finančních opravách vykazovaných certifikačními orgány pro každý operační program. | R (2) | | | | | | |
| 2013 | Doporučení 6 (doporučení 6 kapitoly 5 a doporučení 6 kapitoly 6): [aby Komise] ve své výroční zprávě o činnosti systematicky zveřejňovala důvody, proč nevznesla výhrady (nebo vznesla výhrady s menším finančním dopadem) u případů, kde se tak děje na základě výjimek z platných pokynů Komise nebo schválených auditních strategií. | X (2) | | | | | | |
| Doporučení 7 (doporučení 1 kapitoly 6): [aby Komise] spolu s členskými státy zajistila následnou kontrolu nedostatků, které byly zjištěny při tematickém auditu řídicích kontrol na základě posouzení rizik provedeném GŘ EMPL. To si vyžádá posílení kontrol týkajících se souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek a dalších důležitých zdrojů chyb (náklady nesouvisející s projektem nebo náklady bez přidané hodnoty). | E | | | | | | |
| Doporučení 8 (doporučení 2 kapitoly 6): [aby Komise] ve svých výročních zprávách o činnosti potvrzovala, že provedla vhodné kontroly zajišťující, aby se „míra zbytkových chyb“ zakládala na přesných, úplných a spolehlivých informacích o finančních opravách. Za tímto účelem by Komise měla – kdykoli to bude považovat za nutné – po auditních orgánech vyžadovat, aby potvrzovaly správnost údajů o finančních opravách vykazovaných certifikačními orgány u každého operačního programu. | E (2) | | | | | | |
| Doporučení 9 (doporučení 3 kapitoly 6): [Komise] by měla zajistit, aby se v programovém období 2014–2020 uplatňovaly články 78 a 130 nařízení o společných ustanoveních takovým způsobem, který bude zabraňovat akumulování předběžného financování nad rámec prvotní platby předběžného financování (viz příklad v rámečku 6.4). | | | | E (3) | | | |
| Doporučení 10 (doporučení 4 kapitoly 6): [aby Komise] zajistila, aby orgány členských států, které jsou pověřeny řízením strukturálních fondů, řešily otázku účtování osobních nákladů u projektů EU, u nichž jsou ve srovnání s projekty financovanými z vnitrostátních fondů uplatňovány vyšší sazby. | | | E (4) | | | | |
| Doporučení 11 (doporučení 5 kapitoly 6): [aby Komise] při schvalování operačních programů pro nové programové období zajistila, aby členské státy zohlednily všechny možnosti zjednodušení, která dovolují nařízení o evropských strukturálních a investičních fondech pro období 2014–2020. | | E (5) | | | | | |
| 2012 | Doporučení vydaná v souvislosti s výroční zprávou za rok 2012, která jsou výrazně podobná těm, která byla vydána za rok 2013, byla analyzována společně. |
| Doporučení 1: [aby Komise] řešila nedostatky v „primárních kontrolách“, které v souvislosti s EFRR a FS provádějí řídicí orgány a zprostředkující subjekty, a to prostřednictvím specifických pokynů a popřípadě opatření odborné přípravy. | X | | | | | | |
| Doporučení 2: [aby Komise] na základě svých zkušeností získaných během programového období 2007–2013 posoudila používání vnitrostátních pravidel způsobilosti s cílem zjistit, ve kterých oblastech by bylo možné dosáhnout dalšího zjednodušení či zrušení zbytečně složitých pravidel (požadavků nad rámec právních předpisů). | | E (6) | R (7) | | | | |
| Kapitola 5, doporučení 3: [aby Komise] vymezila jasná pravidla a poskytla spolehlivé pokyny pro posuzování způsobilosti projektů a výpočet míry spolufinancování u těch projektů v rámci EFRR a FS v programovém období 2014–2020, které vytvářejí příjmy. | R | | | | | | |
| Doporučení 4 (doporučení 3 kapitoly 6): [aby Komise] podporovala široké využívání zjednodušeného vykazování nákladů s cílem snížit riziko chyb ve výkazech nákladů a administrativní zátěž příjemců. Paušální sazby zjednodušeného vykazování nákladů by měla Komise systematicky schvalovat či jejich platnost potvrzovat předem, aby vyhovovaly předpisům (přiměřený, spravedlivý a ověřitelný výpočet). | E (8) | | | | | | |
| 2012 | Doporučení 5: [aby Komise] usilovala o zlepšení práce auditních orgánů a zvýšení kvality a spolehlivosti informací poskytovaných ve výročních kontrolních zprávách a auditních stanoviscích. | | X (9) | | | | | Komise bere v úvahu celkové zlepšení, které Účetní dvůr uznal, pokud jde o kontroly prováděné auditními orgány, zejména s ohledem na pravidla zadávání veřejných zakázek a státní podpory (viz bod 6.59).


  Komise odkazuje rovněž na svou odpověď k bodům 6.45 a 6.52. |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora

Odpověď Komise

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Podle současného rámce není použitelné

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2013

Kapitola 5, doporučení 1: [aby Komise] od členských států v rámci jejich prohlášení řídícího subjektu (podle čl. 59 odst. 5 písm. a) finančního nařízení vyžadovala výslovné potvrzení účinnosti primárních kontrol prováděných řídicími a certifikačními orgány.

R

Kapitola 5, doporučení 2: [aby Komise] prováděla posouzení „primárních kontrol“ provedených v programovém období 2007–2013 v souladu s čl. 32 odst. 5 finančního nařízení. Komise by s ohledem na zjištěné nedostatky měla analyzovat náklady a přínosy případných nápravných opatření a provést (nebo navrhnout) vhodné kroky (například zjednodušit příslušná ustanovení, zlepšit kontrolní systém a změnit koncepci programu nebo způsobu realizace).

R (1)

Komise se domnívá, že její dohled nad primárními kontrolami prostřednictvím cílených auditů rizikovějších oblastí, v nichž byly zjištěny nedostatky, přispěl v programovém období 2007–2013 ke zlepšení a že by klíčové prvky reformovaného období 2014–2020 měly vést k prostředí odolnějšímu vůči chybám.

Kapitola 5, doporučení 3: [aby Komise] analyzovala příčiny vysokého počtu případů nedodržování pravidel EU pro poskytování státní podpory.

R

Kapitola 5, doporučení 4: [aby Komise] analyzovala důvody přetrvávajících zpoždění při úhradách prostředků z fondů EU prostřednictvím NFI a přijala příslušná nápravná opatření.

R (2)

Kapitola 5, doporučení 5: [aby Komise] ve výroční zprávě o činnosti Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku potvrdila, že výpočet míry zbytkových chyb provedený Komisí vychází z přesných, úplných a spolehlivých informací o finančních opravách. Komise by za tímto účelem, kdykoliv to bude považovat za nutné, měla vyžadovat, aby auditní orgány certifikovaly přesnost údajů o finančních opravách vykazovaných certifikačními orgány pro každý operační program.

R (2)

2013

Doporučení 6 (doporučení 6 kapitoly 5 a doporučení 6 kapitoly 6): [aby Komise] ve své výroční zprávě o činnosti systematicky zveřejňovala důvody, proč nevznesla výhrady (nebo vznesla výhrady s menším finančním dopadem) u případů, kde se tak děje na základě výjimek z platných pokynů Komise nebo schválených auditních strategií.

X (2)

Doporučení 7 (doporučení 1 kapitoly 6): [aby Komise] spolu s členskými státy zajistila následnou kontrolu nedostatků, které byly zjištěny při tematickém auditu řídicích kontrol na základě posouzení rizik provedeném GŘ EMPL. To si vyžádá posílení kontrol týkajících se souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek a dalších důležitých zdrojů chyb (náklady nesouvisející s projektem nebo náklady bez přidané hodnoty).

E

Doporučení 8 (doporučení 2 kapitoly 6): [aby Komise] ve svých výročních zprávách o činnosti potvrzovala, že provedla vhodné kontroly zajišťující, aby se „míra zbytkových chyb“ zakládala na přesných, úplných a spolehlivých informacích o finančních opravách. Za tímto účelem by Komise měla – kdykoli to bude považovat za nutné – po auditních orgánech vyžadovat, aby potvrzovaly správnost údajů o finančních opravách vykazovaných certifikačními orgány u každého operačního programu.

E (2)

Doporučení 9 (doporučení 3 kapitoly 6): [Komise] by měla zajistit, aby se v programovém období 2014–2020 uplatňovaly články 78 a 130 nařízení o společných ustanoveních takovým způsobem, který bude zabraňovat akumulování předběžného financování nad rámec prvotní platby předběžného financování (viz příklad v rámečku 6.4).

E (3)

Doporučení 10 (doporučení 4 kapitoly 6): [aby Komise] zajistila, aby orgány členských států, které jsou pověřeny řízením strukturálních fondů, řešily otázku účtování osobních nákladů u projektů EU, u nichž jsou ve srovnání s projekty financovanými z vnitrostátních fondů uplatňovány vyšší sazby.

E (4)

Doporučení 11 (doporučení 5 kapitoly 6): [aby Komise] při schvalování operačních programů pro nové programové období zajistila, aby členské státy zohlednily všechny možnosti zjednodušení, která dovolují nařízení o evropských strukturálních a investičních fondech pro období 2014–2020.

E (5)

2012

Doporučení vydaná v souvislosti s výroční zprávou za rok 2012, která jsou výrazně podobná těm, která byla vydána za rok 2013, byla analyzována společně.

Doporučení 1: [aby Komise] řešila nedostatky v „primárních kontrolách“, které v souvislosti s EFRR a FS provádějí řídicí orgány a zprostředkující subjekty, a to prostřednictvím specifických pokynů a popřípadě opatření odborné přípravy.

X

Doporučení 2: [aby Komise] na základě svých zkušeností získaných během programového období 2007–2013 posoudila používání vnitrostátních pravidel způsobilosti s cílem zjistit, ve kterých oblastech by bylo možné dosáhnout dalšího zjednodušení či zrušení zbytečně složitých pravidel (požadavků nad rámec právních předpisů).

E (6)

R (7)

Kapitola 5, doporučení 3: [aby Komise] vymezila jasná pravidla a poskytla spolehlivé pokyny pro posuzování způsobilosti projektů a výpočet míry spolufinancování u těch projektů v rámci EFRR a FS v programovém období 2014–2020, které vytvářejí příjmy.

R

Doporučení 4 (doporučení 3 kapitoly 6): [aby Komise] podporovala široké využívání zjednodušeného vykazování nákladů s cílem snížit riziko chyb ve výkazech nákladů a administrativní zátěž příjemců. Paušální sazby zjednodušeného vykazování nákladů by měla Komise systematicky schvalovat či jejich platnost potvrzovat předem, aby vyhovovaly předpisům (přiměřený, spravedlivý a ověřitelný výpočet).

E (8)

2012

Doporučení 5: [aby Komise] usilovala o zlepšení práce auditních orgánů a zvýšení kvality a spolehlivosti informací poskytovaných ve výročních kontrolních zprávách a auditních stanoviscích.

X (9)

Komise bere v úvahu celkové zlepšení, které Účetní dvůr uznal, pokud jde o kontroly prováděné auditními orgány, zejména s ohledem na pravidla zadávání veřejných zakázek a státní podpory (viz bod 6.59).

Komise odkazuje rovněž na svou odpověď k bodům 6.45 a 6.52.

---

(1)  Systematické posouzení vnitrostátních pravidel způsobilosti s cílem dosáhnout zjednodušení neproběhlo, protože Komise nepřijala tuto část doporučení.

(2)  Provádění by mělo pokračovat až do uzávěrky.

(3)  Evropská komise doporučení nepřijala (viz výroční zpráva za rok 2014, bod 6.79).

(4)  Nebylo přijato žádné horizontální opatření, protože Komise nepřijala tuto část doporučení.

(5)  Realizaci tohoto opatření nelze v této fázi plně posoudit, neboť nové programové období zatím pokročilo jen málo.

(6)  Tato situace se v roce 2015 nezměnila.

(7)  Systematické posouzení vnitrostátních pravidel způsobilosti s cílem dosáhnout zjednodušení neproběhlo, protože Komise nepřijala tuto část doporučení.

(8)  Provádění tohoto doporučení by mělo v průběhu programového období 2014–2020 pokračovat.

(9)  Byla zjištěna významná zlepšení zejména v oblastech dílčích vzorků a kontrol u státní podpory a veřejných zakázek. V řadě analyzovaných operačních programů byly však i nadále nedostatky.

---

KAPITOLA 7

„Přírodní zdroje“

OBSAH

| Úvod | 7.1–7.9 |
| --- | --- |

| Stručný popis oblasti „Přírodní zdroje“ | 7.3–7.7 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 7.8–7.9 |
| --- | --- |

| Část 1 – Naše posouzení správnosti | 7.10–7.67 |
| --- | --- |

| Správnost operací | 7.10–7.30 |
| --- | --- |

| Prověřování výročních zpráv o činnosti a dalších prvků systémů vnitřní kontroly | 7.31–7.63 |
| --- | --- |

| Systémy GŘ AGRI související se správností operací v oblasti zemědělství | 7.31–7.36 |
| --- | --- |

| Systémy členských států související se správností operací v oblasti zemědělství | 7.37–7.47 |
| --- | --- |

| Systémy GŘ MARE a členských států související se správností operací v oblasti rybolovu | 7.48–7.52 |
| --- | --- |

| Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI | 7.53–7.61 |
| --- | --- |

| Výroční zpráva o činnosti GŘ MARE | 7.62–7.63 |
| --- | --- |

| Závěry a doporučení | 7.64–7.67 |
| --- | --- |

| Závěr za rok 2015 | 7.64–7.65 |
| --- | --- |

| Doporučení | 7.66–7.67 |
| --- | --- |

| Část 2 – Záležitosti spojené s výkonností v oblasti rozvoje venkova | 7.68–7.76 |
| --- | --- |

| Posouzení výkonnosti projektů | 7.68–7.75 |
| --- | --- |

| Závěr | 7.76 |
| --- | --- |

| Příloha 7.1 – | Výsledky testování operací v oblasti „Přírodní zdroje“ |
| --- | --- |

Příloha 7.1 –

| Příloha 7.2 – | Kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí doporuční týkající se oblasti – „Přírodní zdroje“ |
| --- | --- |

Příloha 7.2 –

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 7.1. | V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se oblasti „Přírodní zdroje“. Tato kapitola uvádí zvlášť výsledky testování Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a výsledky ostatních výdajových oblastí („rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov“) z okruhu víceletého finančního rámce (VFR). Hlavní informace o položkách tohoto okruhu víceletého finančního rámce uvádí
  obrázek 7.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

7.1.

V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se oblasti „Přírodní zdroje“. Tato kapitola uvádí zvlášť výsledky testování Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a výsledky ostatních výdajových oblastí („rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov“) z okruhu víceletého finančního rámce (VFR). Hlavní informace o položkách tohoto okruhu víceletého finančního rámce uvádí
  obrázek 7.1
  .

Obrázek 7.1 –   Okruh víceletého finančního rámce 2 – „Přírodní zdroje“ – hlavní informace za rok 2015

(v mld. EUR)

Image

| Platby za rok celkem | 58,0 |
| --- | --- |
| – zálohy
   (48) | 2,4 |
| + zúčtování záloh
   (48) | 2,9 |
| | |
| Kontrolovaný základní soubor celkem | 58,5 |

Platby za rok celkem

58,0

– zálohy
   (48)

2,4

- zúčtování záloh
   (48)

2,9

Kontrolovaný základní soubor celkem

58,5

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 7.2. | Tato kapitola kromě našich zjištění týkajících se správnosti v rámci zvláštních posouzení uvádí, v samostatné části, také výsledky některých prvků spojených s výkonností vzorku projektů rozvoje venkova. |
| --- | --- |

7.2.

Tato kapitola kromě našich zjištění týkajících se správnosti v rámci zvláštních posouzení uvádí, v samostatné části, také výsledky některých prvků spojených s výkonností vzorku projektů rozvoje venkova.

Stručný popis oblasti „Přírodní zdroje“

| 7.3. | Výdaje EU na zemědělství vychází ze společné zemědělské politiky (SZP). Řízení realizace SZP sdílí Komise, zejména Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (GŘ AGRI), s platebními agenturami v členských státech (viz bod 7.31). Prostředky příjemcům vyplácí prostřednictvím dvou fondů (1): Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), z něhož se plně financuje přímá podpora EU a tržní opatření (2), a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), který spolufinancuje programy rozvoje venkova spolu s členskými státy. |
| --- | --- |

7.3.

Výdaje EU na zemědělství vychází ze společné zemědělské politiky (SZP). Řízení realizace SZP sdílí Komise, zejména Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (GŘ AGRI), s platebními agenturami v členských státech (viz bod 7.31). Prostředky příjemcům vyplácí prostřednictvím dvou fondů (1): Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), z něhož se plně financuje přímá podpora EU a tržní opatření (2), a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), který spolufinancuje programy rozvoje venkova spolu s členskými státy.

| 7.4. | Hlavními opatřeními financovanými z fondu EZZF jsou: |
| --- | --- |

7.4.

Hlavními opatřeními financovanými z fondu EZZF jsou:

| — | u přímé podpory „režim jednotné platby“ (SPS) s 29,3  miliardy EUR v roce 2015 a „režim jednotné platby na plochu“ (SAPS) se 7,8  miliardy EUR v roce 2015. Režimy založené na ploše zajišťují oddělenou (3) podporu příjmů, |
| --- | --- |

—

u přímé podpory „režim jednotné platby“ (SPS) s 29,3  miliardy EUR v roce 2015 a „režim jednotné platby na plochu“ (SAPS) se 7,8  miliardy EUR v roce 2015. Režimy založené na ploše zajišťují oddělenou (3) podporu příjmů,

| — | jiné režimy přímé podpory (4) s 5,1  miliardy EUR v roce 2015 a intervence na zemědělských trzích (5) s 2,7  miliardy EUR v roce 2015. |
| --- | --- |

—

jiné režimy přímé podpory (4) s 5,1  miliardy EUR v roce 2015 a intervence na zemědělských trzích (5) s 2,7  miliardy EUR v roce 2015.

| 7.5. | Z EZFRV se spolufinancují výdaje na rozvoj venkova proplácené z programů rozvoje venkova jednotlivých členských států. Tyto výdaje zahrnují jak opatření týkající se plochy (6), tak opatření, která s plochou nesouvisí (7). V roce 2015 na EZFRV připadaly výdaje ve výši 11,8  miliardy EUR. |
| --- | --- |

7.5.

Z EZFRV se spolufinancují výdaje na rozvoj venkova proplácené z programů rozvoje venkova jednotlivých členských států. Tyto výdaje zahrnují jak opatření týkající se plochy (6), tak opatření, která s plochou nesouvisí (7). V roce 2015 na EZFRV připadaly výdaje ve výši 11,8  miliardy EUR.

| 7.6. | Hlavní rizika pro správnost: |
| --- | --- |

7.6.

Hlavní rizika pro správnost:

| — | vyplácení přímé podpory na nezpůsobilou půdu nebo nezpůsobilým příjemcům, |
| --- | --- |

—

vyplácení přímé podpory na nezpůsobilou půdu nebo nezpůsobilým příjemcům,

| — | přiznání podpory pro intervence na zemědělských trzích na nezpůsobilé náklady nebo nezpůsobilým žadatelům, |
| --- | --- |

—

přiznání podpory pro intervence na zemědělských trzích na nezpůsobilé náklady nebo nezpůsobilým žadatelům,

| — | v případě rozvoje venkova jsou výdaje nezpůsobilé, pokud nejsou dodržena často složitá pravidla (včetně pravidel pro zadávání zakázek) a podmínky způsobilosti, a to zejména v případě investičních opatření. |
| --- | --- |

—

v případě rozvoje venkova jsou výdaje nezpůsobilé, pokud nejsou dodržena často složitá pravidla (včetně pravidel pro zadávání zakázek) a podmínky způsobilosti, a to zejména v případě investičních opatření.

| 7.7. | Tato kapitola také pokrývá environmentální politiku EU, opatření v oblasti klimatu a společnou rybářskou politiku. Hlavním rizikem z hlediska správnosti v těchto oblastech politiky je, že podpora bude udělena na nezpůsobilé nebo nadhodnocené náklady. |
| --- | --- |

7.7.

Tato kapitola také pokrývá environmentální politiku EU, opatření v oblasti klimatu a společnou rybářskou politiku. Hlavním rizikem z hlediska správnosti v těchto oblastech politiky je, že podpora bude udělena na nezpůsobilé nebo nadhodnocené náklady.

Rozsah a koncepce auditu

| 7.8. | Hlavní prvky naší koncepce a metodiky auditu jsou popsány v 
  příloze 1.1
  . V případě auditu oblasti „Přírodní zdroje“ je třeba brát v úvahu následující specifika: |
| --- | --- |

7.8.

Hlavní prvky naší koncepce a metodiky auditu jsou popsány v 
  příloze 1.1
  . V případě auditu oblasti „Přírodní zdroje“ je třeba brát v úvahu následující specifika:

| a) | Zkontrolovali jsme vzorek 180 operací týkajících se EZZF a 179 operací týkajících se oblasti „rozvoj venkova, životní prostředí, klima a rybolov“, jak je uvedeno v 
  příloze 1.1
  , bodu 7. Každý vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní pro rozpětí výdajů spadajících do příslušného okruhu víceletého finančního rámce obou zvláštních posouzení (8). V roce 2015 se vzorek EZZF skládal z operací z 18 členských států (9). V případě druhého zvláštního posouzení se vzorek skládal ze 159 operací rozvoje venkova a 20 jiných operací týkajících se životního prostředí, klimatu a rybolovu ze 17 členských států (10). |
| --- | --- |

a)

Zkontrolovali jsme vzorek 180 operací týkajících se EZZF a 179 operací týkajících se oblasti „rozvoj venkova, životní prostředí, klima a rybolov“, jak je uvedeno v 
  příloze 1.1
  , bodu 7. Každý vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní pro rozpětí výdajů spadajících do příslušného okruhu víceletého finančního rámce obou zvláštních posouzení (8). V roce 2015 se vzorek EZZF skládal z operací z 18 členských států (9). V případě druhého zvláštního posouzení se vzorek skládal ze 159 operací rozvoje venkova a 20 jiných operací týkajících se životního prostředí, klimatu a rybolovu ze 17 členských států (10).

| b) | Posuzovali jsme vybrané systémy vnitřní kontroly formou dokumentárního přezkumu 24 auditů Komise provedených u EZZF a EZFRV. Tuto práci jsme doplnili opakovaným provedením šesti auditů Komise v příslušných členských státech (11). V těchto šesti členských státech jsme provedli dodatečnou auditní práci u limitovaného počtu rizikových oblastí souvisejících s EZZF a EZFRV a u podmíněnosti (12). Rovněž jsme provedli přezkum pěti auditů Komise zaměřených na společnou rybářskou politiku a jeden z těchto auditů jsme provedli znovu (13). |
| --- | --- |

b)

Posuzovali jsme vybrané systémy vnitřní kontroly formou dokumentárního přezkumu 24 auditů Komise provedených u EZZF a EZFRV. Tuto práci jsme doplnili opakovaným provedením šesti auditů Komise v příslušných členských státech (11). V těchto šesti členských státech jsme provedli dodatečnou auditní práci u limitovaného počtu rizikových oblastí souvisejících s EZZF a EZFRV a u podmíněnosti (12). Rovněž jsme provedli přezkum pěti auditů Komise zaměřených na společnou rybářskou politiku a jeden z těchto auditů jsme provedli znovu (13).

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| c) | Prověřovali jsme výroční zprávy o činnosti GŘ AGRI a GŘ MARE. |
| --- | --- |

c)

Prověřovali jsme výroční zprávy o činnosti GŘ AGRI a GŘ MARE.

| 7.9. | Pro EZZF i pro EZFRV byl rok 2015 posledním rokem, kde se většina plateb konečným příjemcům prováděla na základě pravidel platných před reformou SZP z roku 2013 (14). |
| --- | --- |

7.9.

Pro EZZF i pro EZFRV byl rok 2015 posledním rokem, kde se většina plateb konečným příjemcům prováděla na základě pravidel platných před reformou SZP z roku 2013 (14).

ČÁST 1 – NAŠE POSOUZENÍ SPRÁVNOSTI

Správnost operací

| 7.10. | Výsledky testování operací v oblasti „Přírodní zdroje“ jako celku a rovněž v rámci každého ze zvláštních posouzení (EZZF a „rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolovu“) jsou shrnuty v 
  příloze 7.1
  . Z 359 operací, které jsme kontrolovali, bylo 121 (34 %) zatíženo chybami. Na základě 87 chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb v oblasti „Přírodní zdroje“2,9  % (15). |
| --- | --- |

7.10.

Výsledky testování operací v oblasti „Přírodní zdroje“ jako celku a rovněž v rámci každého ze zvláštních posouzení (EZZF a „rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolovu“) jsou shrnuty v 
  příloze 7.1
  . Z 359 operací, které jsme kontrolovali, bylo 121 (34 %) zatíženo chybami. Na základě 87 chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb v oblasti „Přírodní zdroje“2,9  % (15).

| 7.10. | Komise bere na vědomí nejpravděpodobnější míru chyb dle odhadu Účetního dvora, která je zhruba stejná jako v předcházejícím roce s výjimkou oblasti podmíněnosti.

  Komise má za to, že čisté finanční opravy vyplývající z postupů hodnocení shody za víceleté období, jakož i částky zpětně získané od příjemců a vrácené do rozpočtu EU, představují nápravnou kapacitu, kterou je potřeba vzít v úvahu při komplexním posouzení celkového systému vnitřní kontroly.


  Komise rovněž uvádí, že podle výroční zprávy o činnosti Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2015 činila v roce 2015 nápravná kapacita 1 065,710 milionu eur (1,87  % celkových výdajů na SZP). |
| --- | --- |

7.10.

Komise má za to, že čisté finanční opravy vyplývající z postupů hodnocení shody za víceleté období, jakož i částky zpětně získané od příjemců a vrácené do rozpočtu EU, představují nápravnou kapacitu, kterou je potřeba vzít v úvahu při komplexním posouzení celkového systému vnitřní kontroly.

Komise rovněž uvádí, že podle výroční zprávy o činnosti Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2015 činila v roce 2015 nápravná kapacita 1 065,710 milionu eur (1,87  % celkových výdajů na SZP).

| 7.11. | Obrázek 7.2
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílejí na našem odhadu celkové míry chyb v roce 2015. |
| --- | --- |

7.11.

Obrázek 7.2
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílejí na našem odhadu celkové míry chyb v roce 2015.

Obrázek 7.2 –   Rozdělení odhadované míry chyb – „Přírodní zdroje“

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 7.12. | Povaha a struktura chyb se u obou zvláštních posouzení výrazně liší, jak je vysvětleno níže. |
| --- | --- |

7.12.

Povaha a struktura chyb se u obou zvláštních posouzení výrazně liší, jak je vysvětleno níže.

| 7.12. | Komise konstatuje, že existují značné rozdíly v návrhu, rozsahu a cíli obou pilířů SZP, které vysvětlují tyto rozdíly ve struktuře chyb souvisejících se SZP. |
| --- | --- |

7.12.

EZZF – podpora trhu a přímá podpora

| 7.13. | Výsledky testování operací jsou shrnuty v 
  příloze 7.1
  . Pokud jde o EZZF, ze 180 operací, které jsme prověřovali, bylo 52 (29 %) zatíženo chybami. Na základě 47 chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb 2,2  % (16). |
| --- | --- |

7.13.

Výsledky testování operací jsou shrnuty v 
  příloze 7.1
  . Pokud jde o EZZF, ze 180 operací, které jsme prověřovali, bylo 52 (29 %) zatíženo chybami. Na základě 47 chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb 2,2  % (16).

| 7.13. | Komise bere na vědomí nejpravděpodobnější míru chyb dle odhadu Účetního dvora, která je zhruba stejná jako v předcházejícím roce s výjimkou oblasti podmíněnosti.

  Komise rovněž uvádí, že četnost chyb v průběhu posledních tří let neustále klesá. |
| --- | --- |

7.13.

Komise rovněž uvádí, že četnost chyb v průběhu posledních tří let neustále klesá.

| 7.14. | Obrázek 7.3
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílejí na našem odhadu míry chyb v roce 2015. |
| --- | --- |

7.14.

Obrázek 7.3
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílejí na našem odhadu míry chyb v roce 2015.

Obrázek 7.3 –   Rozdělení odhadované míry chyb – EZZF

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 7.15. | Ve čtyřech případech vyčíslitelných chyb na straně konečných příjemců měly vnitrostátní orgány dostatek informací k tomu (17), aby těmto chybám předešly, odhalily je a napravily ještě předtím, než byly výdaje vykázány Komisi. Pokud by všechny tyto informace byly využity k tomu, aby se těmto chybám předešlo, byly odhaleny nebo napraveny, odhadovaná míra chyb u tohoto zvláštního posouzení by byla o 0,3 procentního bodu nižší. Dále jsme zjistili, že v dalších čtyřech případech se zjištěných chyb dopustily samotné vnitrostátní orgány. Tyto chyby se na odhadované míře chyb podílely 0,6 procentního bodu. Příklady chyb, jichž se dopustily vnitrostátní orgány, uvádíme v 
  rámečku 7.5
  . |
| --- | --- |

7.15.

Ve čtyřech případech vyčíslitelných chyb na straně konečných příjemců měly vnitrostátní orgány dostatek informací k tomu (17), aby těmto chybám předešly, odhalily je a napravily ještě předtím, než byly výdaje vykázány Komisi. Pokud by všechny tyto informace byly využity k tomu, aby se těmto chybám předešlo, byly odhaleny nebo napraveny, odhadovaná míra chyb u tohoto zvláštního posouzení by byla o 0,3 procentního bodu nižší. Dále jsme zjistili, že v dalších čtyřech případech se zjištěných chyb dopustily samotné vnitrostátní orgány. Tyto chyby se na odhadované míře chyb podílely 0,6 procentního bodu. Příklady chyb, jichž se dopustily vnitrostátní orgány, uvádíme v 
  rámečku 7.5
  .

| 7.15. | Komise vítá hodnocení Účetního dvora týkající se úlohy členských států a je toho názoru, že členské státy měly pro snížení míry chyb udělat více. Komise nadále spolupracuje s členskými státy na snížení chybovosti. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.16. | Většina vyčíslitelných chyb se týkala nadhodnocení způsobilé plochy půdy (viz
  obrázek 7.3
  ). V roce 2015 byly takové chyby zjištěny ve 12 z 18 navštívených členských států. Přibližně polovina těchto vyčíslitelných chyb nepřesahovala 2 % (viz bod 7.18), a měla tedy na celkovou odhadovanou míru chyb jen omezený dopad. Další čtvrtina z těchto chyb se pohybovala mezi 2 % a 5 %. |
| --- | --- |

7.16.

Většina vyčíslitelných chyb se týkala nadhodnocení způsobilé plochy půdy (viz
  obrázek 7.3
  ). V roce 2015 byly takové chyby zjištěny ve 12 z 18 navštívených členských států. Přibližně polovina těchto vyčíslitelných chyb nepřesahovala 2 % (viz bod 7.18), a měla tedy na celkovou odhadovanou míru chyb jen omezený dopad. Další čtvrtina z těchto chyb se pohybovala mezi 2 % a 5 %.

| 7.16-7.18. | Komise bere na vědomí, že v případě většiny chybných nadhodnocení zjištěných Účetním dvorem se jednalo o relativně malé chyby, a vítá hodnocení Účetního dvora týkající se zlepšení spolehlivosti údajů LPIS.

  Komise se domnívá, že méně závažným chybám nelze při rozumných nákladech zcela zamezit. Komise vyzývá členské státy, aby v pravidelných intervalech aktualizovaly svůj systém evidence půdy (LPIS), aby se zajistilo odhalování velkých nadhodnocení. Komise považuje skutečnost, že chyb hlášených Účetním dvorem bylo méně než 5 %, za důkaz dobrého fungování integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS), jehož je LPIS základní složkou. Vzhledem ke skutečnosti, že u pozemků dochází ke změnám, dochází k odchylkám mezi LPIS a realitou, nicméně pravidelné aktualizace systému mohou toto riziko omezit.


  Alespoň jednou za tři roky Komise zajišťuje pravidelné aktualizace systému LPIS s ortosnímky o stáří do 15 měsíců (ročně by mělo být aktualizováno alespoň 25 % způsobilých hektarů) s cílem usnadnit časté aktualizace systému LPIS, což je primárním předpokladem snížení kontrol na místě u některých režimů přímých plateb z 5 % na 1 %.


  V roce 2010 bylo rovněž zavedeno posuzování kvality systému LPIS, ve kterém se pokračuje i v současnosti (nařízení (EU) č. 640/2014).


  Toto každoroční opatření prováděné správou členských států a monitorované Evropskou komisí představuje kontrolu procesu kvality, jehož hlavním cílem je zlepšit kvalitu a spolehlivost systému LPIS analýzou zjištěných technických nedostatků a přijetím nápravných opatření k jejich řešení.


  Roční kontroly na místě jsou tak stále způsobem, jak na základě vzorků dosáhnout přesnosti a aktuálnosti systému LPIS. |
| --- | --- |

7.16-7.18.

Komise se domnívá, že méně závažným chybám nelze při rozumných nákladech zcela zamezit. Komise vyzývá členské státy, aby v pravidelných intervalech aktualizovaly svůj systém evidence půdy (LPIS), aby se zajistilo odhalování velkých nadhodnocení. Komise považuje skutečnost, že chyb hlášených Účetním dvorem bylo méně než 5 %, za důkaz dobrého fungování integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS), jehož je LPIS základní složkou. Vzhledem ke skutečnosti, že u pozemků dochází ke změnám, dochází k odchylkám mezi LPIS a realitou, nicméně pravidelné aktualizace systému mohou toto riziko omezit.

Alespoň jednou za tři roky Komise zajišťuje pravidelné aktualizace systému LPIS s ortosnímky o stáří do 15 měsíců (ročně by mělo být aktualizováno alespoň 25 % způsobilých hektarů) s cílem usnadnit časté aktualizace systému LPIS, což je primárním předpokladem snížení kontrol na místě u některých režimů přímých plateb z 5 % na 1 %.

V roce 2010 bylo rovněž zavedeno posuzování kvality systému LPIS, ve kterém se pokračuje i v současnosti (nařízení (EU) č. 640/2014).

Toto každoroční opatření prováděné správou členských států a monitorované Evropskou komisí představuje kontrolu procesu kvality, jehož hlavním cílem je zlepšit kvalitu a spolehlivost systému LPIS analýzou zjištěných technických nedostatků a přijetím nápravných opatření k jejich řešení.

Roční kontroly na místě jsou tak stále způsobem, jak na základě vzorků dosáhnout přesnosti a aktuálnosti systému LPIS.

| 7.17. | Klíčovým kontrolním nástrojem pro podporu na plochu v členských státech je databáze evidence půdy (LPIS – Land Parcel Identification System), která obsahuje údaje o způsobilosti všech zemědělských pozemků. Obsahuje digitalizované grafické informace, včetně ortofotosnímků (leteckých fotografií), které by členské státy měly aktualizovat minimálně jednou za pět let (18). Pokud jsou grafické informace řádně aktualizovány a analyzovány, LPIS výrazně přispívá k prevenci chyb a zjišťování chyb v žádostech o podporu, které se týkají plochy. Díky akčním plánům vypracovaných Komisí a členskými státy se spolehlivost údajů v systému LPIS v uplynulých letech neustále zlepšovala. |
| --- | --- |

7.17.

Klíčovým kontrolním nástrojem pro podporu na plochu v členských státech je databáze evidence půdy (LPIS – Land Parcel Identification System), která obsahuje údaje o způsobilosti všech zemědělských pozemků. Obsahuje digitalizované grafické informace, včetně ortofotosnímků (leteckých fotografií), které by členské státy měly aktualizovat minimálně jednou za pět let (18). Pokud jsou grafické informace řádně aktualizovány a analyzovány, LPIS výrazně přispívá k prevenci chyb a zjišťování chyb v žádostech o podporu, které se týkají plochy. Díky akčním plánům vypracovaných Komisí a členskými státy se spolehlivost údajů v systému LPIS v uplynulých letech neustále zlepšovala.

| 7.18. | Nicméně chyby související s plochou stále zjišťujeme. Je tomu tak proto, že správní kontroly způsobilosti pozemků vycházejí z týchž údajů ze systému LPIS, které zemědělci do svých žádostí o podporu často kopírují (19). Pokud jsou tedy v údajích systému LPIS chyby, nemohou takové kontroly chyby ve způsobilosti v žádosti za běžných okolností odhalit. Technický standard požadovaný pro ortofotosnímky (20) obvykle zemědělcům a platebním agenturám neumožňuje zjistit drobné chyby (méně než 2 %, viz bod 7.16), kterým do značné míry nelze předejít s přiměřenými náklady. Zjišťovat velké chyby související s plochou však obecně možné bylo. V takových případech byla způsobilá plocha zaznamenaná v databázi LPIS a vykázaná zemědělcem významně nesprávná, především proto, že: |
| --- | --- |

7.18.

Nicméně chyby související s plochou stále zjišťujeme. Je tomu tak proto, že správní kontroly způsobilosti pozemků vycházejí z týchž údajů ze systému LPIS, které zemědělci do svých žádostí o podporu často kopírují (19). Pokud jsou tedy v údajích systému LPIS chyby, nemohou takové kontroly chyby ve způsobilosti v žádosti za běžných okolností odhalit. Technický standard požadovaný pro ortofotosnímky (20) obvykle zemědělcům a platebním agenturám neumožňuje zjistit drobné chyby (méně než 2 %, viz bod 7.16), kterým do značné míry nelze předejít s přiměřenými náklady. Zjišťovat velké chyby související s plochou však obecně možné bylo. V takových případech byla způsobilá plocha zaznamenaná v databázi LPIS a vykázaná zemědělcem významně nesprávná, především proto, že:

| — | platební agentury při posuzování způsobilé plochy za účelem aktualizace systému LPIS dostatečně nekrátily platby za nezpůsobilou vegetaci a nezpůsobilé prvky viditelné na ortofotosnímcích příslušných parcel nebo je nekrátily vůbec, |
| --- | --- |

—

platební agentury při posuzování způsobilé plochy za účelem aktualizace systému LPIS dostatečně nekrátily platby za nezpůsobilou vegetaci a nezpůsobilé prvky viditelné na ortofotosnímcích příslušných parcel nebo je nekrátily vůbec,

| — | vnitrostátní definice způsobilých trvalých pastvin neodpovídaly definici EU. |
| --- | --- |

—

vnitrostátní definice způsobilých trvalých pastvin neodpovídaly definici EU.

Kdykoli se objeví případ národní definice stálé pastviny, která nebyla v souladu s definicí EU, je stanoveno konkrétní opravné opatření, včetně případného akčního plánu, jejichž cílem je problém vyřešit.

V zájmu zajištění ochrany rozpočtu EU v případě nutnosti Komise rovněž v rámci postupů schvalování souladu uplatňuje snížení a pozastavení plateb a čistých finančních oprav.

| 7.19. | Příklad nesprávných údajů o způsobilosti v systému LPIS uvádíme v 
  rámečku 7.4
  . |
| --- | --- |

7.19.

Příklad nesprávných údajů o způsobilosti v systému LPIS uvádíme v 
  rámečku 7.4
  .

Rámeček 7.4 –   Příklad nesprávných plateb zapříčiněných nesprávnými údaji o způsobilosti v systému LPIS

Trvalá pastvina je definována jako půda k pěstování trav nebo jiných bylinných pícnin. V naší výroční zprávě za rok 2014 jsme uvedli, že ve Španělsku přetrvávaly v systému LPIS přes rozsáhlá nápravná opatření zásadní nedostatky týkající se způsobilosti trvalých pastvin a že v roce 2014 a 2015 byla iniciována další nápravná opatření (21). Ve Španělsku (Madrid) jsme provedli kontrolu pozemku o rozloze 48 ha, který byl v době, kdy zemědělec podával žádost, evidován v systému LPIS jako plně způsobilá stálá pastvina. Ortofotosnímek však ukazoval přítomnost hustých křovin a stromů. Ve své žádosti o podporu z roku 2014 zemědělec vykázal pozemek na základě způsobilé plochy uvedené v systému LPIS a podpora SPS mu byla vyplacena na celou plochu parcely. Zjistili jsme, že tato parcela není pro podporu SPS způsobilá.

V roce 2015 provedly španělské orgány na základě nových ortofotosnímků a s využitím nové technologie přezkum svého systému LPIS a příslušný pozemek zaevidovaly jako nezpůsobilý.

Rovněž jsme zjistili, že o podporu na základě nesprávných informací o způsobilosti v systému LPIS, které bylo možné odhalit z ortofotosnímků, se žádalo také v Řecku, Španělsku (Aragonie, Kastilie a La Mancha, Kastilie a León, Estremadura), Itálii (Kalábrie) a ve Spojeném království (Anglie) a že tato podpora byla také vyplácena.

Rámeček 7.4 –
     
  Příklad nesprávných plateb zapříčiněných nesprávnými údaji o způsobilosti v systému LPIS

Před rokem 2014 Komise odhalila problémy týkající se stálých pastvin a v příslušných členských státech byly provedeny akční plány.

Ve Španělsku národní orgány provedly úplné přeměření všech pozemků vykázaných oprávněnými osobami ověřenými Účetním dvorem a v nutných případech zahájily řízení pro zpětné získání vyplacených částek. Skutečnost, že posuzovaný pozemek byl zaznamenán jako nezpůsobilý v roce 2015, navíc dokazuje, že ve Španělsku aktualizace systému LPIS funguje.

Audity prováděné útvary Komise v předcházejících letech zjistily nedostatky spojené se způsobilostí stálých pastvin v Řecku a ve Španělsku a zajistily řešení prostřednictvím konkrétních akčních plánů, které vedly ke zlepšení (viz výroční zpráva Účetního dvora 2014, rámeček 7.8). V Řecku i ve Španělsku došlo k významnému snížení oblastí, jež byly v LPIS zaznamenány jako způsobilé: v Řecku došlo ke snížení způsobilé plochy stálých pastvin z 3,6 milionu hektarů v roce 2012 na 1,5 milionu hektarů v roce 2014, kdy byly provedeny revize, a ve Španělsku došlo ke snížení způsobilé plochy stálých pastvin z 18,5 milionu hektarů v roce 2013 na 6,4 milionu hektarů v roce 2016.

Ve Spojeném království (Anglie) nápravný akční plán probíhá a Komise tento plán bedlivě monitoruje.

Postupy schvalování souladu navíc zajišťují, aby riziko pro rozpočet EU bylo dostatečně kryto čistými finančními opravami.

| 7.20. | Příklad vnitrostátních kritérií způsobilosti, která neodpovídají právním předpisům EU, uvádíme v 
  rámečku 7.5
  . |
| --- | --- |

7.20.

Příklad vnitrostátních kritérií způsobilosti, která neodpovídají právním předpisům EU, uvádíme v 
  rámečku 7.5
  .

Rámeček 7.5 –   Příklad vnitrostátních kritérií způsobilosti, která neodpovídají právním předpisům EU

V naší výroční zprávě za rok 2013 (22) jsme uvedli, že francouzské orgány přiznávají podporu na vřesoviště využitelné k pastvě, i když na těchto plochách roste jak způsobilá bylinná vegetace, tak nezpůsobilé keře, husté dřeviny atd. V roce 2015 jsme zjistili, že šest takových parcel je plně či částečně nezpůsobilých z důvodu hustého porostu křovin a stromů, francouzské orgány je však posoudily jako plně způsobilé.

Rámeček 7.5 –
     
  Příklad vnitrostátních kritérií způsobilosti, která neodpovídají právním předpisům EU

Kontroly prováděné Komisí před rokem 2013 již zjistily obdobné nedostatky ve Francii. Nedostatky jsou nadále sledovány v rámci zvláštního akčního plánu stanoveného členským státem a pečlivě monitorovány Evropskou komisí. Při zjištění jakýchkoliv nedostatků dochází k postupu schvalování souladu s předpisy, jež zajistí, aby riziko pro rozpočet EU bylo přiměřeně pokryto čistými finančními opravami.

Souběžně s tím Komise věnuje pozornost dodržování akčního plánu, aby došlo ke zlepšení. S ohledem na některá zpoždění došlo od roku 2015 k zavedení dalších opatření podle čl. 41 (2) nařízení (EU) č. 1306/2013.

Rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov

| 7.21. | Výsledky testování operací jsou shrnuty v 
  příloze 7.1
  . Pokud jde o „rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov“, ze 179 operací, které jsme prověřovali, bylo 69 (39 %) zatíženo chybami. Na základě 40 chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb 5,3  % (23). |
| --- | --- |

7.21.

Výsledky testování operací jsou shrnuty v 
  příloze 7.1
  . Pokud jde o „rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov“, ze 179 operací, které jsme prověřovali, bylo 69 (39 %) zatíženo chybami. Na základě 40 chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb 5,3  % (23).

| 7.21. | Komise bere na vědomí nejpravděpodobnější míru chyb dle odhadů Účetního dvora, která je nižší než v minulém roce. |
| --- | --- |

7.21.

| 7.22. | Obrázek 7.6
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílejí na našem odhadu míry chyb v roce 2015. |
| --- | --- |

7.22.

Obrázek 7.6
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílejí na našem odhadu míry chyb v roce 2015.

Obrázek 7.6 –   Rozdělení odhadované míry chyb – „rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov“

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 7.23. | V případě rozvoje venkova se ze 159 operací, které jsme prověřovali, 78 týkalo plochy a 81 s plochou nesouviselo. Z těchto 159 operací bylo 64 (40 %) zatíženo chybami, z toho 38 byly chyby vyčíslitelné. Pokud jde o životní prostředí, opatření v oblasti klimatu a rybolov, z 19 operací ve vzorku bylo pět (26 %) zatíženo chybami, z toho dvě byly vyčíslitelné. U jedné zbývající operace (24) jsme nezjistili žádnou chybu. |
| --- | --- |

7.23.

V případě rozvoje venkova se ze 159 operací, které jsme prověřovali, 78 týkalo plochy a 81 s plochou nesouviselo. Z těchto 159 operací bylo 64 (40 %) zatíženo chybami, z toho 38 byly chyby vyčíslitelné. Pokud jde o životní prostředí, opatření v oblasti klimatu a rybolov, z 19 operací ve vzorku bylo pět (26 %) zatíženo chybami, z toho dvě byly vyčíslitelné. U jedné zbývající operace (24) jsme nezjistili žádnou chybu.

| 7.23. | V případě rozvoje venkova se četnost chyb (kvantifikovaných i nekvantifikovaných) zjištěných Účetním dvorem v průběhu času postupně snížila. |
| --- | --- |

7.23.

| 7.24. | V 13 případech vyčíslitelných chyb na straně konečných příjemců měly vnitrostátní orgány dostatek informací k tomu (25), aby těmto chybám předešly, odhalily je a napravily ještě předtím, než byly výdaje vykázány Komisi. Pokud by všechny tyto informace byly využity k tomu, aby se těmto chybám předešlo, byly odhaleny nebo napraveny, odhadovaná míra chyb u tohoto zvláštního posouzení by byla o 1,7 procentního bodu nižší. Dále jsme zjistili, že v šesti případech se zjištěných chyb dopustily samotné vnitrostátní orgány. Tyto chyby se na odhadované míře chyb podílely 1,5 procentního bodu. Příklad chyby, jíž se dopustily vnitrostátní orgány, uvádíme v 
  rámečku 7.7
  . |
| --- | --- |

7.24.

V 13 případech vyčíslitelných chyb na straně konečných příjemců měly vnitrostátní orgány dostatek informací k tomu (25), aby těmto chybám předešly, odhalily je a napravily ještě předtím, než byly výdaje vykázány Komisi. Pokud by všechny tyto informace byly využity k tomu, aby se těmto chybám předešlo, byly odhaleny nebo napraveny, odhadovaná míra chyb u tohoto zvláštního posouzení by byla o 1,7 procentního bodu nižší. Dále jsme zjistili, že v šesti případech se zjištěných chyb dopustily samotné vnitrostátní orgány. Tyto chyby se na odhadované míře chyb podílely 1,5 procentního bodu. Příklad chyby, jíž se dopustily vnitrostátní orgány, uvádíme v 
  rámečku 7.7
  .

| 7.24. | Komise si je vědoma toho, že mnohé z chyb, jež zjistil Účetní dvůr, mohly potenciálně zjistit vnitrostátní orgány. Pravidla SZP poskytují členským státům veškeré potřebné nástroje ke zmírnění většiny rizika výskytu chyb.

  U příkladu uvedeného v rámečku 7.7 zahájila Komise v březnu 2016 postup schvalování souladu. K ochraně rozpočtu EU budou přijata veškerá nezbytná opatření. |
| --- | --- |

7.24.

U příkladu uvedeného v rámečku 7.7 zahájila Komise v březnu 2016 postup schvalování souladu. K ochraně rozpočtu EU budou přijata veškerá nezbytná opatření.

| 7.25. | Typy chyb jsou obdobné jako chyby zjištěné v předchozích letech a chyby popsané v naší zvláštní zprávě, v níž se analyzují příčiny chyb ve výdajích na rozvoj venkova (26). Stejně jako v minulých letech se největší část (82 %) odhadované míry chyb uvedené v bodě 7.21 týkala opatření nesouvisejících s plochou. |
| --- | --- |

7.25.

Typy chyb jsou obdobné jako chyby zjištěné v předchozích letech a chyby popsané v naší zvláštní zprávě, v níž se analyzují příčiny chyb ve výdajích na rozvoj venkova (26). Stejně jako v minulých letech se největší část (82 %) odhadované míry chyb uvedené v bodě 7.21 týkala opatření nesouvisejících s plochou.

| 7.25. | Komise si uvědomuje hlavní příčiny chyb a spolupracuje s členskými státy na nápravě situace tím, že nabízí vedení nebo požaduje realizaci akčních plánů.

  Komise si například uvědomuje skutečnost, že opatření mimo postižené oblasti jsou k chybám náchylnější. Z tohoto důvodu jsou podporována systémová řešení, jako je zjednodušení návrhu opatření, nebo použití méně složitých výpočetních metod, například zjednodušené vykazování nákladů nebo paušální částky.


  Komise zastává názor, že nesrovnalosti v postupu zadávání veřejných zakázek nemusí nutně znamenat celkovou nezpůsobilost výdajů.


  V prosinci 2013 přijala Komise za účelem posouzení finančního rizika chyb při zadávání veřejných zakázek směrnice pro stanovení finančních oprav za nedodržování pravidel při zadávání veřejných zakázek u projektů realizovaných v rámci sdíleného řízení. |
| --- | --- |

7.25.

Komise si například uvědomuje skutečnost, že opatření mimo postižené oblasti jsou k chybám náchylnější. Z tohoto důvodu jsou podporována systémová řešení, jako je zjednodušení návrhu opatření, nebo použití méně složitých výpočetních metod, například zjednodušené vykazování nákladů nebo paušální částky.

Komise zastává názor, že nesrovnalosti v postupu zadávání veřejných zakázek nemusí nutně znamenat celkovou nezpůsobilost výdajů.

V prosinci 2013 přijala Komise za účelem posouzení finančního rizika chyb při zadávání veřejných zakázek směrnice pro stanovení finančních oprav za nedodržování pravidel při zadávání veřejných zakázek u projektů realizovaných v rámci sdíleného řízení.

| 7.26. | Z 81 kontrolovaných operací nesouvisejících s plochou u 15 (19 %) nebyla splněna kritéria způsobilosti (příklad je uveden v 
  rámečku 7.7
  ). Dvě vyčíslitelné chyby u životního prostředí, oblasti klimatu a rybolovu se týkaly nezpůsobilých výdajů. |
| --- | --- |

7.26.

Z 81 kontrolovaných operací nesouvisejících s plochou u 15 (19 %) nebyla splněna kritéria způsobilosti (příklad je uveden v 
  rámečku 7.7
  ). Dvě vyčíslitelné chyby u životního prostředí, oblasti klimatu a rybolovu se týkaly nezpůsobilých výdajů.

Rámeček 7.7 –   Příklad nezpůsobilých výdajů nebo činností

Opatření na rozvoj venkova „platby na podporu dobrých životních podmínek zvířat“ poskytuje podporu zemědělcům, kteří dobrovolně přijmou závazky zajišťující zvířatům dobré životní podmínky. Platby se provádí každoročně a pokrývají dodatečné náklady a ušlý příjem související s přijatým závazkem, jako například rozšířením prostoru pro zvířata. Jde o příklad využití zjednodušeného vykazování nákladů, které může snížit správní zátěž členských států i příjemců. Takové vykazování by mělo vycházet z řádné metodiky, zejména z přesného výpočtu zjednodušených nákladů.

V Rumunsku jsme zjistili nezpůsobilé náklady, neboť vnitrostátní orgány při výpočtu zjednodušených nákladů nevzaly náležitě v úvahu počet produkčních cyklů. Platby všem příjemcům byly proto systematicky nadhodnoceny.

Zkontrolovali jsme všechny typy závazků v oblasti plateb na podporu dobrých životních podmínek zvířat v Rumunsku, včetně těch, které nebyly součástí vzorku, abychom určili, nakolik tyto chybné výpočty ovlivnily celkové výdaje na dobré životní podmínky zvířat v Rumunsku. Zjistili jsme, že nezpůsobilé výdaje mohly od doby, kdy bylo opatření zahájeno (2012), do října 2015 dosáhnout až 152 milionů EUR (z celkových 450 milionů EUR).

Chyby ve způsobilosti jsme zjistili také v Belgii (Valonsko), Německu (Porýní-Falc), Španělsku (Andalusie, Galicie a Kastilie a La Mancha), Řecku, Itálii (venkovská síť, Sicílie a Kampánie) a Polsku.

Rámeček 7.7 –
     
  Příklad nezpůsobilých výdajů nebo činností

Komise plně podporuje členské státy v jejich úsilí využívat dostupných možností zjednodušených nákladů jako nástroje prevence chyb, jež Soudní dvůr potvrdil ve své zvláštní zprávě 23/2014 (viz bod 86).

Co se týče případů v Rumunsku, Komise souhlasí s tím, že došlo k chybě při výpočtu zjednodušeného nákladu používaného u plateb.

V návaznosti na zjištění Účetního dvora v roce 2016 zahájila Komise řízení o schválení souladu s cílem přesně stanovit výši rizikové částky. Výsledkem může být použití finanční opravy.

| 7.27. | U 27 kontrolovaných operací byli příjemci povinni dodržovat pravidla pro zadávání veřejných zakázek. Tato pravidla zajišťují nákup zboží a služeb za nejlepších možných podmínek při zachování zásad rovného přístupu k veřejným zakázkám, transparentnosti a nediskriminace. V šesti případech bylo přinejmenším jedno z těchto pravidel porušeno. Příklad takové chyby uvádíme v 
  rámečku 7.8
  . |
| --- | --- |

7.27.

U 27 kontrolovaných operací byli příjemci povinni dodržovat pravidla pro zadávání veřejných zakázek. Tato pravidla zajišťují nákup zboží a služeb za nejlepších možných podmínek při zachování zásad rovného přístupu k veřejným zakázkám, transparentnosti a nediskriminace. V šesti případech bylo přinejmenším jedno z těchto pravidel porušeno. Příklad takové chyby uvádíme v 
  rámečku 7.8
  .

| 7.27. | Komise identifikovala veřejné zakázky jako významný zdroj chyb a zesílila svou kontrolní činnost s cílem zajistit odpovídající ochranu rozpočtu EU.

  Dodržování pravidel pro zadávání veřejných zakázek je také jedním z ústředních prvků akčních plánů pro rozvoj venkova. V letech 2015–2016 byly ve 4 členských státech provedeny hloubkové audity této oblasti. Hloubkové kontroly na základě pravidel pro zadávání veřejných zakázek pokračují v roce 2016 i v dalších členských státech.


  V prosinci 2013 přijala Komise za účelem posouzení finančního rizika chyb při zadávání veřejných zakázek směrnice pro stanovení finančních oprav za nedodržování pravidel při zadávání veřejných zakázek u projektů realizovaných v rámci sdíleného řízení. |
| --- | --- |

7.27.

Dodržování pravidel pro zadávání veřejných zakázek je také jedním z ústředních prvků akčních plánů pro rozvoj venkova. V letech 2015–2016 byly ve 4 členských státech provedeny hloubkové audity této oblasti. Hloubkové kontroly na základě pravidel pro zadávání veřejných zakázek pokračují v roce 2016 i v dalších členských státech.

V prosinci 2013 přijala Komise za účelem posouzení finančního rizika chyb při zadávání veřejných zakázek směrnice pro stanovení finančních oprav za nedodržování pravidel při zadávání veřejných zakázek u projektů realizovaných v rámci sdíleného řízení.

Rámeček 7.8 –   Příklad nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek

Obec v Itálii (Kampánie) získala podporu na výstavbu jednokolejné dráhy: infrastruktury umožňující zemědělcům dopravovat olivy ve svažitém terénu. Zakázka byla udělena soukromé společnosti v zadávacím řízení.

K hodnocení jednotlivých nabídek obec vypracovala soubor kritérií s různou vahou (měřenou v bodech). V oznámení o zakázce se uvádělo, že uchazeči musí v rámci svých nabídek předložit i návrhy na dodatečné práce týkající se nových silnic, kanalizace a akvaduktu. Na tyto dodatečné práce připadalo 75 % celkového počtu bodů, na jejichž základě obec rozhodovala o udělení zakázky. Pro srovnání na cenu připadalo pouze 10 % celkového počtu bodů.

Jelikož podpora EU byla poskytnuta na výstavbu jednokolejné dráhy, příjemce porušil italské právní předpisy pro zadávání veřejných zakázek, když stanovil kritéria (výstavba silnic, kanalizace a akvaduktu), která se předmětu, povahy a charakteristiky oznámení o zakázce netýkala. Taková kritéria byla tedy podle italských právních předpisů pro zadávání zakázek nesprávná.

Případy nedodržování pravidel pro zadávání veřejných zakázek jsme zjistili také v Německu (Porýní-Falc), Řecku a Rumunsku.

Rámeček 7.8 –
     
  Příklad nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek

Komise se domnívá, že kritéria pro zadávání zakázek stanovená ve výzvě k podání nabídek nejsou zcela v souladu s povahou díla.

Komise ale zdůrazňuje, že investice byla provedena podle plánu.

Italské orgány soubor přezkoumaly a v důsledku porušení postupů zadávání veřejných zakázek iniciovaly proces vrácení prostředků. Italské orgány použily finanční opravu ve výši 10 %. Komise se domnívá, že toto opravné opatření pomáhá chránit rozpočet EU.

K výroční zprávě o činnosti za rok 2015 byly vzneseny výhrady s cílem pokrýt problematiku zadávání veřejných zakázek, jak ji v bodě 7.60 zaznamenal Soudní dvůr.

| 7.28. | Náš vzorek obsahoval 45 operací v souvislosti s agroenvironmentálními platbami, které se týkaly používání metod zemědělské produkce slučitelných s ochranou životního prostředí, krajiny a přírodních zdrojů. Zjistili jsme, že ve třech případech zemědělci nesplnili všechny podmínky pro platbu. |
| --- | --- |

7.28.

Náš vzorek obsahoval 45 operací v souvislosti s agroenvironmentálními platbami, které se týkaly používání metod zemědělské produkce slučitelných s ochranou životního prostředí, krajiny a přírodních zdrojů. Zjistili jsme, že ve třech případech zemědělci nesplnili všechny podmínky pro platbu.

| 7.28. | Komise by chtěla zdůraznit, že všechny 3 oprávněné osoby měly širokou škálu různých agroenvironmentálních závazků, jež měly dodržovat, a většinu z nich úspěšně realizovaly. Jen několik závazků nebylo zcela splněno nebo nebyly správně zdokumentovány. |
| --- | --- |

7.28.

| 7.29. | Zjistili jsme, že v 15 případech (19 %) ze 78 operací týkajících se plochy byla způsobilá plocha nadhodnocena. Ve většině případů byla nadhodnocení relativně malá, a na celkovou odhadovanou míru chyb měla tedy jen omezený dopad. Viz též bod 7.18. |
| --- | --- |

7.29.

Zjistili jsme, že v 15 případech (19 %) ze 78 operací týkajících se plochy byla způsobilá plocha nadhodnocena. Ve většině případů byla nadhodnocení relativně malá, a na celkovou odhadovanou míru chyb měla tedy jen omezený dopad. Viz též bod 7.18.

| 7.29. | Komise bere na vědomí, že většina chybných nadhodnocení zjištěných Účetním dvorem byly relativně malé chyby, a vítá hodnocení Účetního dvora týkající se zlepšení spolehlivosti údajů LPIS (viz bod 7.17).

  Komise se domnívá, že méně závažným chybám nelze při rozumných nákladech zcela zamezit. |
| --- | --- |

7.29.

Komise se domnívá, že méně závažným chybám nelze při rozumných nákladech zcela zamezit.

| 7.30. | Vnitrostátní orgány by měly kontrolovat přiměřenost nákladů. U 24 investičních projektů vnitrostátní orgány náležité kontroly neprovedly. Vykázali jsme tyto případy jako chyby. Není však obecně možné určit výši nezpůsobilých výdajů, v takovém případě pak chybu nemůžeme vyčíslit. Dodatečné informace o přiměřenosti nákladů uvádíme v oddíle „testování kritérií výkonnosti“ (viz bod 7.71). |
| --- | --- |

7.30.

Vnitrostátní orgány by měly kontrolovat přiměřenost nákladů. U 24 investičních projektů vnitrostátní orgány náležité kontroly neprovedly. Vykázali jsme tyto případy jako chyby. Není však obecně možné určit výši nezpůsobilých výdajů, v takovém případě pak chybu nemůžeme vyčíslit. Dodatečné informace o přiměřenosti nákladů uvádíme v oddíle „testování kritérií výkonnosti“ (viz bod 7.71).

| 7.30. | Viz odpověď Komise na bod 7.71. |
| --- | --- |

7.30.

Prověřování výročních zpráv o činnosti a dalších prvků systémů vnitřní kontroly

Systémy GŘ AGRI související se správností operací v oblasti zemědělství

| 7.31. | Řízení téměř všech výdajů na zemědělství sdílí Komise s členskými státy. Podporu zemědělcům a dalším příjemcům rozděluje v členských státech přibližně 80 platebních agentur. Komise členským státům tyto náklady hradí měsíčně (u EZZF) nebo čtvrtletně (u EZFRV). Komise provádí audity souladu s předpisy, při nichž posuzuje, zda systémy členských států zajišťují legalitu a správnost plateb podpory příjemcům. Zjištěné systémové nedostatky mohou vést k finančním opravám uloženým členským státům formou rozhodnutí o souladu. Finanční opravy se často provádějí paušálně a vztahují se na výdaje za několik rozpočtových let. Jen zřídkakdy vedou ke zpětnému získání proplacených prostředků od konečných příjmů, a jsou tedy hrazeny z národních rozpočtů (27). |
| --- | --- |

7.31.

Řízení téměř všech výdajů na zemědělství sdílí Komise s členskými státy. Podporu zemědělcům a dalším příjemcům rozděluje v členských státech přibližně 80 platebních agentur. Komise členským státům tyto náklady hradí měsíčně (u EZZF) nebo čtvrtletně (u EZFRV). Komise provádí audity souladu s předpisy, při nichž posuzuje, zda systémy členských států zajišťují legalitu a správnost plateb podpory příjemcům. Zjištěné systémové nedostatky mohou vést k finančním opravám uloženým členským státům formou rozhodnutí o souladu. Finanční opravy se často provádějí paušálně a vztahují se na výdaje za několik rozpočtových let. Jen zřídkakdy vedou ke zpětnému získání proplacených prostředků od konečných příjmů, a jsou tedy hrazeny z národních rozpočtů (27).

| 7.31. | I když je pravda, že většina oprav v minulosti byly opravy paušální, v novém právním rámci jsou členské státy vyzývány, aby poskytovaly výpočet rizik pro Evropský fond.

  V případě neoprávněných plateb zjištěných jako výsledek postupů schvalování souhlasu Komisí, jež mohou být přímo spojeny s příjemcem, jsou členské státy povinny iniciovat nezbytné vymáhací postupy vůči konečnému příjemci. |
| --- | --- |

7.31.

V případě neoprávněných plateb zjištěných jako výsledek postupů schvalování souhlasu Komisí, jež mohou být přímo spojeny s příjemcem, jsou členské státy povinny iniciovat nezbytné vymáhací postupy vůči konečnému příjemci.

| 7.32. | Abychom zkontrolovali, že audity souladu provedené Komisí odpovídaly mezinárodním auditorským standardům (28) a hlavním právním předpisům, provedli jsme dokumentární přezkum vzorku 24 (29) ze 120 auditů souladu (30) vykázaných GŘ AGRI v roce 2015. Také jsme opakovaně provedli šest z těchto 24 auditů (31). V roce 2015 Komise na základě vlastního posouzení auditní metodiky a politiky pro kontrolu kvality aktualizovala své auditní postupy. Aktualizované postupy jsme přezkoumali a při našem posuzování jsme je brali v úvahu. |
| --- | --- |

7.32.

Abychom zkontrolovali, že audity souladu provedené Komisí odpovídaly mezinárodním auditorským standardům (28) a hlavním právním předpisům, provedli jsme dokumentární přezkum vzorku 24 (29) ze 120 auditů souladu (30) vykázaných GŘ AGRI v roce 2015. Také jsme opakovaně provedli šest z těchto 24 auditů (31). V roce 2015 Komise na základě vlastního posouzení auditní metodiky a politiky pro kontrolu kvality aktualizovala své auditní postupy. Aktualizované postupy jsme přezkoumali a při našem posuzování jsme je brali v úvahu.

| 7.33. | Audity souladu prováděné Komisí celkově odpovídají příslušným standardům. Pokud však Komise nevykazuje žádná zjištění, musí zlepšit způsob, jakým auditní práci, z níž tento závěr vychází, dokumentuje. |
| --- | --- |

7.33.

Audity souladu prováděné Komisí celkově odpovídají příslušným standardům. Pokud však Komise nevykazuje žádná zjištění, musí zlepšit způsob, jakým auditní práci, z níž tento závěr vychází, dokumentuje.

| 7.33. | Při výkonu svého auditu se Komise se snaží respektovat ISSAI. Je to jeden z důvodů, který vedl k využití služeb externí společnosti, jež napomáhá sebehodnocení vlastních kontrolních postupů.

  Auditní zprávy o každém úkolu jsou základem zjištění vznesených Komisí. Pokud žádná zjištění vznesena nejsou (např. neexistuje žádný problém, který je potřeba hlásit, zjištěné nedostatky jsou nevýznamné), uvede se tato skutečnost ve zprávě o auditu. |
| --- | --- |

7.33.

Auditní zprávy o každém úkolu jsou základem zjištění vznesených Komisí. Pokud žádná zjištění vznesena nejsou (např. neexistuje žádný problém, který je potřeba hlásit, zjištěné nedostatky jsou nevýznamné), uvede se tato skutečnost ve zprávě o auditu.

| 7.34. | Ve svých dřívějších výročních zprávách (32) jsme upozorňovali na problém s tím, že schvalování souladu s předpisy bylo příliš zdlouhavé a že vede k významnému nárůstu objemu otevřených případů (33). V roce 2015 Komise počet těchto starých otevřených případů výrazně snížila: ze 192 na 34. Změny právních předpisů na období 2014–2020, které v případě SZP nabyly účinnosti 1. ledna 2015, byly koncipovány tak, aby zefektivnily postup pro schvalování souladu zavedením závazných lhůt. Komise tak nyní monitoruje auditní cyklus pečlivěji, aby dodržela interní i externí lhůty. |
| --- | --- |

7.34.

Ve svých dřívějších výročních zprávách (32) jsme upozorňovali na problém s tím, že schvalování souladu s předpisy bylo příliš zdlouhavé a že vede k významnému nárůstu objemu otevřených případů (33). V roce 2015 Komise počet těchto starých otevřených případů výrazně snížila: ze 192 na 34. Změny právních předpisů na období 2014–2020, které v případě SZP nabyly účinnosti 1. ledna 2015, byly koncipovány tak, aby zefektivnily postup pro schvalování souladu zavedením závazných lhůt. Komise tak nyní monitoruje auditní cyklus pečlivěji, aby dodržela interní i externí lhůty.

| 7.34. | Komise pozorně sleduje uzavření nevyřízených záležitostí auditu („staré neuzavřené záznamy“): v červnu 2016 se jejich počet dále snížil z 34 na 20. Cílem Komise je do konce roku 2016 uzavřít všechny zbývající nevyřízené audity („staré neuzavřené záznamy“). |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | Nová legislativa na období 2014–2020 také klade větší důraz na roli členských států při stanovování ohrožené částky, kterou Komise může využít k výpočtu ukládané finanční opravy. Přezkoumali jsme, zda Komise správně potvrdila a využívala údaje členských států, a to prověrkou pokynů Komise a kontrolou šesti finančních oprav přijatých nebo stanovených v roce 2015. |
| --- | --- |

7.35.

Nová legislativa na období 2014–2020 také klade větší důraz na roli členských států při stanovování ohrožené částky, kterou Komise může využít k výpočtu ukládané finanční opravy. Přezkoumali jsme, zda Komise správně potvrdila a využívala údaje členských států, a to prověrkou pokynů Komise a kontrolou šesti finančních oprav přijatých nebo stanovených v roce 2015.

| 7.35-7.36. | Na základě doporučení Soudního dvora z minulých let vypracovala Komise rámec, který je určen ke zvýšení počtu vypočtených finančních oprav, přičemž dochází k menšímu počtu paušálních oprav.

  Vzhledem k neodmyslitelné obtížnosti v případech s velkým počtem transakcí se do základního nařízení vložila příslušná zákonná ustanovení, včetně zásad odpovědnosti členských států poskytnout potřebné informace a vyvinout přiměřené úsilí. Akt v přenesené pravomoci obsahuje podrobná ustanovení o vypočítaných a extrapolovaných finančních opravách. Podrobné pokyny Komise o finančních opravách byly odpovídajícím způsobem aktualizovány, zejména pokud jde o kritéria a metodiku, které má Komise použít pro přijetí nebo zamítnutí výpočtu členských států nebo extrapolace rizika pro rozpočet EU.


  Komise zvažuje, že příručka pro audit bude obsahovat informace o ověření údajů poskytnutých členskými státy.


  Sdělení C(2015) 3675 připojené k příručce pro audit jasně vymezuje minimální požadavky, které členské státy musí splnit při podání doplňujících údajů Komisi pro výpočet finančních oprav a kritérií a metodologie, kterou má Komise použít pro přijetí či zamítnutí výpočtu nebo extrapolace finančních oprav.


  Standardním postupem Komise je provedení důkladné kontroly na základě údajů poskytnutých členskými státy. To skutečně potvrzují zjištění soudu v případě čtyř ze šesti zkoumaných finančních oprav.


  Pokud jde o uvedené dvě další finanční opravy:







  — | v případě jedné byla tato částka poměrně malá a od členského státu byly vyžádány další informace, |
| --- | --- | --- |

7.35-7.36.

Vzhledem k neodmyslitelné obtížnosti v případech s velkým počtem transakcí se do základního nařízení vložila příslušná zákonná ustanovení, včetně zásad odpovědnosti členských států poskytnout potřebné informace a vyvinout přiměřené úsilí. Akt v přenesené pravomoci obsahuje podrobná ustanovení o vypočítaných a extrapolovaných finančních opravách. Podrobné pokyny Komise o finančních opravách byly odpovídajícím způsobem aktualizovány, zejména pokud jde o kritéria a metodiku, které má Komise použít pro přijetí nebo zamítnutí výpočtu členských států nebo extrapolace rizika pro rozpočet EU.

Komise zvažuje, že příručka pro audit bude obsahovat informace o ověření údajů poskytnutých členskými státy.

Sdělení C(2015) 3675 připojené k příručce pro audit jasně vymezuje minimální požadavky, které členské státy musí splnit při podání doplňujících údajů Komisi pro výpočet finančních oprav a kritérií a metodologie, kterou má Komise použít pro přijetí či zamítnutí výpočtu nebo extrapolace finančních oprav.

Standardním postupem Komise je provedení důkladné kontroly na základě údajů poskytnutých členskými státy. To skutečně potvrzují zjištění soudu v případě čtyř ze šesti zkoumaných finančních oprav.

Pokud jde o uvedené dvě další finanční opravy:

—

v případě jedné byla tato částka poměrně malá a od členského státu byly vyžádány další informace,

| — | v případě finanční opravy ve výši 5,8 milionu EUR Komise ověřila platnost údajů uvedených členským státem, i když tento proces nebyl řádně doložen. |
| --- | --- |

—

v případě finanční opravy ve výši 5,8 milionu EUR Komise ověřila platnost údajů uvedených členským státem, i když tento proces nebyl řádně doložen.

Komise by chtěla zdůraznit, že snaha o kontrolu údajů poskytnutých členskými státy by měla být úměrná potenciálním finančním důsledkům. Komise se může také spolehnout na práci certifikačních orgánů.

| 7.36. | Auditní manuál Komise nestanoví podrobné auditní postupy ani požadavky na dokumentaci k ověření údajů poskytnutých členskými státy. U čtyř ze šesti prověřovaných finančních oprav jsme zjistili, že Komise provedla auditní návštěvy, aby ověřila údaje získané od příslušných členských států. Ke zbylým dvěma finančním opravám nám Komise neposkytla dostatečné a vhodné důkazní informace o jejich kontrolách či ověřování. U jednoho z těchto případů byla finanční oprava relativně malá. U druhého však výše finanční opravy činila 5,8  milionu EUR. Používání neověřených údajů vytváří finanční riziko pro rozpočet EU, neboť je v zájmu členských států finanční opravy omezovat. |
| --- | --- |

7.36.

Auditní manuál Komise nestanoví podrobné auditní postupy ani požadavky na dokumentaci k ověření údajů poskytnutých členskými státy. U čtyř ze šesti prověřovaných finančních oprav jsme zjistili, že Komise provedla auditní návštěvy, aby ověřila údaje získané od příslušných členských států. Ke zbylým dvěma finančním opravám nám Komise neposkytla dostatečné a vhodné důkazní informace o jejich kontrolách či ověřování. U jednoho z těchto případů byla finanční oprava relativně malá. U druhého však výše finanční opravy činila 5,8  milionu EUR. Používání neověřených údajů vytváří finanční riziko pro rozpočet EU, neboť je v zájmu členských států finanční opravy omezovat.

Systémy členských států související se správností operací v oblasti zemědělství

| 7.37. | Orgány členských států jsou v této souvislosti odpovědné za zavedení a provozování: |
| --- | --- |

7.37.

Orgány členských států jsou v této souvislosti odpovědné za zavedení a provozování:

| a) | náležitých administrativních a kontrolních postupů zajišťujících správnost údajů vykázaných žadatelem a plnění požadavků způsobilosti; |
| --- | --- |

a)

náležitých administrativních a kontrolních postupů zajišťujících správnost údajů vykázaných žadatelem a plnění požadavků způsobilosti;

| b) | kontrol na místě, které by v závislosti na režimu podpory měly pokrýt nejméně 5 % všech příjemců nebo výdajů. |
| --- | --- |

b)

kontrol na místě, které by v závislosti na režimu podpory měly pokrýt nejméně 5 % všech příjemců nebo výdajů.

| 7.38. | Při prověřování systémů jsme vycházeli z auditů, které provedla Komise (GŘ AGRI). Ze vzorku 24 auditů souladu, které jsme prověřovali (viz bod 7.32), vykázala Komise výrazné nedostatky u 17 příslušných systémů (34). Jelikož jsme shledali, že práce Komise je celkově uspokojivá (viz bod 7.33), můžeme se na posouzení těchto systémů Komisí spolehnout. |
| --- | --- |

7.38.

Při prověřování systémů jsme vycházeli z auditů, které provedla Komise (GŘ AGRI). Ze vzorku 24 auditů souladu, které jsme prověřovali (viz bod 7.32), vykázala Komise výrazné nedostatky u 17 příslušných systémů (34). Jelikož jsme shledali, že práce Komise je celkově uspokojivá (viz bod 7.33), můžeme se na posouzení těchto systémů Komisí spolehnout.

| 7.38. | Komise vítá prohlášení Účetního dvora, že práce Komise byla celkově uspokojivá a že se může spolehnout na posouzení Komise systému členských států. |
| --- | --- |

7.38.

| 7.39. | V šesti členských státech, které jsme navštívili (viz bod 7.32), jsme rovněž prováděli dodatečnou auditní práci u omezeného počtu oblastí náchylných k chybám (35). Naše zjištění týkající se EZZF, rozvoje venkova a podmíněnosti jsou uvedena níže. |
| --- | --- |

7.39.

V šesti členských státech, které jsme navštívili (viz bod 7.32), jsme rovněž prováděli dodatečnou auditní práci u omezeného počtu oblastí náchylných k chybám (35). Naše zjištění týkající se EZZF, rozvoje venkova a podmíněnosti jsou uvedena níže.

Systémy členských států související se správností operací v rámci EZZF

| 7.40. | Hlavním řídicím a kontrolním systémem pro platby přímé podpory je integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) (36). Systém IACS sestává z databází zemědělských podniků a žádostí o podporu, systému evidence půdy (LPIS; viz také body 7.17 a 7.18), databází zvířat a databází nároků v těch členských státech, které používají režim jednotné platby. Platební agentury provádí administrativní křížové kontroly těchto databází, aby se ujistily, že platby byly uhrazeny ve správné výši, způsobilým příjemcům a na způsobilou plochu nebo zvířata. |
| --- | --- |

7.40.

Hlavním řídicím a kontrolním systémem pro platby přímé podpory je integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) (36). Systém IACS sestává z databází zemědělských podniků a žádostí o podporu, systému evidence půdy (LPIS; viz také body 7.17 a 7.18), databází zvířat a databází nároků v těch členských státech, které používají režim jednotné platby. Platební agentury provádí administrativní křížové kontroly těchto databází, aby se ujistily, že platby byly uhrazeny ve správné výši, způsobilým příjemcům a na způsobilou plochu nebo zvířata.

| 7.40-7.41. | Komise se domnívá, že IACS, včetně LPIS, je spolehlivý systém, a že kvalita a rozsah IACS jsou podstatné pro zajištění správnosti plateb přímých podpor a výdajů EZFRV, zejména agroenvironmentálních opatření a znevýhodněných oblastí.

  Kdykoli se objeví nedostatky, musí členské státy zavést opravná opatření, včetně konkrétních akčních plánů k jejich řešení. Ty jsou ze strany Komise pečlivě monitorovány. |
| --- | --- |

7.40-7.41.

Kdykoli se objeví nedostatky, musí členské státy zavést opravná opatření, včetně konkrétních akčních plánů k jejich řešení. Ty jsou ze strany Komise pečlivě monitorovány.

| 7.41. | V naší výroční zprávě za rok 2014 jsme uvedli, že IACS výrazně přispívá k prevenci chyb a snižování míry chyb v režimech podpory, na které se vztahuje (37). Letos jsme zkoumali spolehlivost vybraných klíčových kontrolních funkcí IACS v šesti navštívených platebních agenturách (viz bod 7.32). Aniž bychom příspěvek IACS k prevenci výskytu chyb a snižování míry chyb zpochybňovali, zjistili jsme, že některé klíčové kontrolní funkce, které jsme prověřovali, mají nedostatky. Tyto nedostatky se týkaly systému LPIS, správních kontrol, kvality inspekcí na místě a postupů pro zpětné získávání nesprávných plateb (38). Příklad nedostatků, které jsme zjistili, uvádíme v 
  rámečku 7.9
  . |
| --- | --- |

7.41.

V naší výroční zprávě za rok 2014 jsme uvedli, že IACS výrazně přispívá k prevenci chyb a snižování míry chyb v režimech podpory, na které se vztahuje (37). Letos jsme zkoumali spolehlivost vybraných klíčových kontrolních funkcí IACS v šesti navštívených platebních agenturách (viz bod 7.32). Aniž bychom příspěvek IACS k prevenci výskytu chyb a snižování míry chyb zpochybňovali, zjistili jsme, že některé klíčové kontrolní funkce, které jsme prověřovali, mají nedostatky. Tyto nedostatky se týkaly systému LPIS, správních kontrol, kvality inspekcí na místě a postupů pro zpětné získávání nesprávných plateb (38). Příklad nedostatků, které jsme zjistili, uvádíme v 
  rámečku 7.9
  .

Rámeček 7.9 –   Příklad nedostatků zjištěných v souvislosti se systémem LPIS

Po šest po sobě jdoucích let (2010–2015) vyplývalo z výročního posouzení kvality systémů LPIS ve Spojeném království (Severní Irsko), že systém nedisponuje některými prvky kvality, které stanoví právní předpisy EU. Navzdory právnímu závazku zavést v takové situaci nápravné opatření z posouzení kvality za rok 2015 vyplývá, že situace se stabilně nezlepšovala: celkově byly způsobilé oblasti vykázané v systému LPIS Severního Irska nadhodnoceny o více než 2 %, což vede k riziku nesprávných plateb.

O nedostatcích systému LPIS Severního Irska jsme informovali již v naší výroční zprávě za rok 2012 (příloha 3.2).

Rámeček 7.9 –
     
  Příklad nedostatků zjištěných v souvislosti se systémem LPIS

Od roku 2013 orgány Severního Irska přijaly opravná opatření na základě auditů provedených Komisí.

Odhad způsobilé plochy v hodnocení kvality systému LPIS (QA) byl „nevyhovující“ pro rok 2010, 2011, 2012 a 2015. Důvody byly vysvětleny orgány UK-NI v příslušných výročních zprávách QA.

V letech, kdy začala tříletá obnova LPIS (2013, 2014), se počet nevyhovujících parcel snížil. V roce 2015 nicméně úřady UK-NI zjistily, že došlo k nárůstu počtu parcel bez způsobilé plochy, které nebyly identifikovány v rámci programu obnovy.

Komise bude situaci nadále pečlivě sledovat.

Systémy členských států týkající se správnosti operací v oblasti rozvoje venkova

| 7.42. | U pěti ze šesti navštívených platebních agentur (viz bod 7.32) jsme zjistili nedostatky ve správních kontrolách týkajících se podmínek způsobilosti, zejména u zadávání veřejných zakázek. Tyto systémové nedostatky se podobaly nedostatkům zjištěným a vykázaným v předchozích letech (39). Systémové nedostatky jsou výraznou příčinou chyb zjištěných během testování operací (viz bod 7.24). |
| --- | --- |

7.42.

U pěti ze šesti navštívených platebních agentur (viz bod 7.32) jsme zjistili nedostatky ve správních kontrolách týkajících se podmínek způsobilosti, zejména u zadávání veřejných zakázek. Tyto systémové nedostatky se podobaly nedostatkům zjištěným a vykázaným v předchozích letech (39). Systémové nedostatky jsou výraznou příčinou chyb zjištěných během testování operací (viz bod 7.24).

| 7.42. | Komise provádí v členských státech audity souladu, aby ověřila, zda jsou vyplacené výdaje v souladu s předpisy. V těchto auditech Komise rovněž zjistila nedostatky v administrativních kontrolách týkajících se podmínek způsobilosti a zadávání veřejných zakázek.

  Byla realizována opravná opatření, včetně případů, kdy jsou nezbytné akční plány. Výhrady byly navíc uvedeny ve výroční zprávě o činnosti za rok 2015.


  Příslušné finanční opravy již byly v této souvislosti provedeny a v současnosti probíhá řada postupů schvalování souladu, které pravděpodobně povedou k dalším finančním opravám.


  Specializovaný audit zadávání veřejných zakázek byl zahájen v roce 2015 ve 4 členských státech. Ostatní členské státy budou auditovány v roce 2016. |
| --- | --- |

7.42.

Byla realizována opravná opatření, včetně případů, kdy jsou nezbytné akční plány. Výhrady byly navíc uvedeny ve výroční zprávě o činnosti za rok 2015.

Příslušné finanční opravy již byly v této souvislosti provedeny a v současnosti probíhá řada postupů schvalování souladu, které pravděpodobně povedou k dalším finančním opravám.

Specializovaný audit zadávání veřejných zakázek byl zahájen v roce 2015 ve 4 členských státech. Ostatní členské státy budou auditovány v roce 2016.

| 7.43. | Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, přezkoumali jsme (nad rámec našeho testování operací) vzorek 41 projektů, z toho bylo osm (20 %) zatíženo chybami. Ve třech z těchto osmi případů byly zjištěny nezpůsobilé výdaje, které celkem dosahovaly více než 1,5  milionu EUR podpory z EZFRV. |
| --- | --- |

7.43.

Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, přezkoumali jsme (nad rámec našeho testování operací) vzorek 41 projektů, z toho bylo osm (20 %) zatíženo chybami. Ve třech z těchto osmi případů byly zjištěny nezpůsobilé výdaje, které celkem dosahovaly více než 1,5  milionu EUR podpory z EZFRV.

| 7.44. | Ve snaze snížit míru chyb v oblasti rozvoje venkova Komise a členské státy provádí akční plány s cílem určit příčiny chyb a zavést cílená nápravná opatření ke snížení rizika výskytu chyb. Prověřovali jsme, zda akční plán příslušného členského státu řeší příčiny vzniku často se vyskytujících chyb. |
| --- | --- |

7.44.

Ve snaze snížit míru chyb v oblasti rozvoje venkova Komise a členské státy provádí akční plány s cílem určit příčiny chyb a zavést cílená nápravná opatření ke snížení rizika výskytu chyb. Prověřovali jsme, zda akční plán příslušného členského státu řeší příčiny vzniku často se vyskytujících chyb.

| 7.45. | Zabývali jsme se 14 nejvýznamnějšími vyčíslitelnými chybami zjištěnými v roce 2015 při testování operací v osmi členských státech. Zaznamenali jsme, že sedm z osmi států do února 2016 aktualizovalo své akční plány, včetně opatření řešících některé zjištěné problémy. V průběhu prověrky systémů členských států jsme však zjistili, že čtyři platební agentury, u nichž byly odhaleny nedostatky ve správních kontrolách postupů pro zadávání veřejných zakázek, do svých akčních plánů žádná opatření týkající se této problematiky nezahrnuly. I když se domníváme, že akční plány jsou obecně dobrým nástrojem pro řešení příčin chyb, v oblasti zadávání zakázek zůstává stále prostor pro zlepšení. |
| --- | --- |

7.45.

Zabývali jsme se 14 nejvýznamnějšími vyčíslitelnými chybami zjištěnými v roce 2015 při testování operací v osmi členských státech. Zaznamenali jsme, že sedm z osmi států do února 2016 aktualizovalo své akční plány, včetně opatření řešících některé zjištěné problémy. V průběhu prověrky systémů členských států jsme však zjistili, že čtyři platební agentury, u nichž byly odhaleny nedostatky ve správních kontrolách postupů pro zadávání veřejných zakázek, do svých akčních plánů žádná opatření týkající se této problematiky nezahrnuly. I když se domníváme, že akční plány jsou obecně dobrým nástrojem pro řešení příčin chyb, v oblasti zadávání zakázek zůstává stále prostor pro zlepšení.

| 7.45. | Jsou-li zjištěné nedostatky v rámci auditů shody a audity Účetního dvora, Komise vždy požaduje, aby členské státy přijaly opravná opatření, která mohou mít podobu akčního plánu.

  V návaznosti na doporučení Účetního dvora ve zvláštní zprávě č. 23/2014 Komise doporučila, aby všechny členské státy věnovaly zvláštní pozornost problematice veřejných zakázek a v případě potřeby přijaly opravná opatření.


  K výroční zprávě o činnosti za rok 2015 byly vzneseny výhrady s cílem pokrýt problematiku zadávání veřejných zakázek, jak ji v bodě 7.60 zaznamenal Soudní dvůr. |
| --- | --- |

7.45.

V návaznosti na doporučení Účetního dvora ve zvláštní zprávě č. 23/2014 Komise doporučila, aby všechny členské státy věnovaly zvláštní pozornost problematice veřejných zakázek a v případě potřeby přijaly opravná opatření.

K výroční zprávě o činnosti za rok 2015 byly vzneseny výhrady s cílem pokrýt problematiku zadávání veřejných zakázek, jak ji v bodě 7.60 zaznamenal Soudní dvůr.

Systémy členských států související s podmíněností

| 7.46. | Prověřovali jsme systém, který má zajišťovat plnění závazků podmíněnosti v šesti navštívených platebních agenturách (viz bod 7.32). Konkrétně jsme analyzovali spolehlivost kontrolních statistik a postupů, jež byly zavedeny, aby členské státy mohly provádět náležité kontroly závazků podmíněnosti týkající se ochrany vod před dusičnany (směrnice o dusičnanech (40)) a nahlašování skotu (41). Rovněž jsme přezkoumali 63 kontrolních zpráv. |
| --- | --- |

7.46.

Prověřovali jsme systém, který má zajišťovat plnění závazků podmíněnosti v šesti navštívených platebních agenturách (viz bod 7.32). Konkrétně jsme analyzovali spolehlivost kontrolních statistik a postupů, jež byly zavedeny, aby členské státy mohly provádět náležité kontroly závazků podmíněnosti týkající se ochrany vod před dusičnany (směrnice o dusičnanech (40)) a nahlašování skotu (41). Rovněž jsme přezkoumali 63 kontrolních zpráv.

| 7.46. | Komise konstatuje, že podmíněnost se nevztahuje na posouzení zákonnosti a správnosti uskutečněných transakcí. |
| --- | --- |

7.46.

| 7.47. | V pěti ze šesti navštívených členských států jsme zjistili nedostatky týkající se především spolehlivosti kontrolních statistik a vytváření vzorků. Nalezli jsme problémy (např. nesprávný výpočet sankcí nebo nedostatečné kontroly některých závazků) ve 13 z 63 prověřovaných kontrolních zpráv. V Litvě a ve Spojeném království (Severní Irsko) navíc ve čtyřech z 24 kontrolních zpráv ve vzorku nebyly sankce správně započteny ve statistických údajích o kontrolách. Další příklad nedostatků, které jsme zjistili, uvádíme v 
  rámečku 7.10
  . |
| --- | --- |

7.47.

V pěti ze šesti navštívených členských států jsme zjistili nedostatky týkající se především spolehlivosti kontrolních statistik a vytváření vzorků. Nalezli jsme problémy (např. nesprávný výpočet sankcí nebo nedostatečné kontroly některých závazků) ve 13 z 63 prověřovaných kontrolních zpráv. V Litvě a ve Spojeném království (Severní Irsko) navíc ve čtyřech z 24 kontrolních zpráv ve vzorku nebyly sankce správně započteny ve statistických údajích o kontrolách. Další příklad nedostatků, které jsme zjistili, uvádíme v 
  rámečku 7.10
  .

| 7.47. | Komise sdílí připomínku Účetního dvora a při svých auditech věnuje těmto požadavkům zvláštní pozornost. V mnoha z nich Komise zjistila nedostatky v rozsahu a kvalitě kontrol podmíněnosti. Je-li zjištěna systémová neshoda, Komise vždy požaduje opravná opatření, včetně případných akčních plánů, a prostřednictvím postupu schvalování souladu zajišťuje ochranu rozpočtu EU. |
| --- | --- |

7.47.

Rámeček 7.10 –   Příklad nedostatečných kontrol podmíněnosti

V Litvě jsme zjistili, že vnitrostátní orgány dostatečně nekontrolovaly závazky podmíněnosti v oblasti ochrany vod před dusičnany, které platí pro všechny zemědělce. Litva uplatňovala několik prahů, pod nimiž se na zemědělce kontroly podmíněnosti stanovené směrnicí o dusičnanech nevztahovaly. Například zemědělci s využívanou zemědělskou plochou o rozloze 10 ha nebo méně nemusí vykazovat objem použitých hnojiv. Do této kategorie spadá více než 70 % všech zemědělců, kteří dohromady využívají 14 % zemědělské půdy. Jiný příklad: chovatelé dobytka, kteří mají méně než deset kusů dobytka na jenom místě, nemusí mít skladovací prostory pro hnůj odpovídající kapacity. Do této skupiny patří 87 % všech chovatelů dobytka, kteří chovají 28 % veškerých kusů dobytka v Litvě. Směrnice o dusičnanech cílí na ochranu životního prostředí a zdraví občanů. I když používání těchto prahů může z hlediska drobných zemědělců omezit byrokracii, vyloučení zemědělců z kontrol podmíněnosti je nejen nesprávné, ale může také negativně ovlivnit dosahování cílů směrnice o dusičnanech.

Rámeček 7.10 –
     
  Příklad nedostatečných kontrol podmíněnosti

Komise bere zjištění Účetního dvora na vědomí. Přestože audit Komise z roku 2014 v Litvě se vztahuje pouze na související SMR u zvířat, podobné nedostatky byly zjištěny, pokud jde o odběr vzorků. Tyto nedostatky jsou sledovány v rámci postupu schvalování souladu.

Systémy GŘ MARE a členských států související se správností operací v oblasti rybolovu

| 7.48. | Řídicí orgány provádí platby příjemcům a vykazují výdaje Komisi, která je následně proplácí členským státům. K posouzení souladu řídicích a kontrolních systémů zavedených členskými státy s předpisy využívá Komise výroční zprávy o kontrolách a výroční výrok auditních orgánů. Komise rovněž provádí své vlastní audity, aby ověřila, zda tyto systémy fungují účinně. |
| --- | --- |

7.48.

Řídicí orgány provádí platby příjemcům a vykazují výdaje Komisi, která je následně proplácí členským státům. K posouzení souladu řídicích a kontrolních systémů zavedených členskými státy s předpisy využívá Komise výroční zprávy o kontrolách a výroční výrok auditních orgánů. Komise rovněž provádí své vlastní audity, aby ověřila, zda tyto systémy fungují účinně.

| 7.49. | Naše prověrka systémů v této oblasti se soustředila na audity provedené Komisí (GŘ MARE). Provedli jsme dokumentární přezkum vzorku pěti auditů souladu s předpisy vykonaných Komisí. Komise vykázala v systémech dvou (Itálie a Rumunsko) z pěti dotčených členských států významné nedostatky. |
| --- | --- |

7.49.

Naše prověrka systémů v této oblasti se soustředila na audity provedené Komisí (GŘ MARE). Provedli jsme dokumentární přezkum vzorku pěti auditů souladu s předpisy vykonaných Komisí. Komise vykázala v systémech dvou (Itálie a Rumunsko) z pěti dotčených členských států významné nedostatky.

| 7.50. | Přezkoumali jsme auditní práci Komise a to, jak dodržuje mezinárodní auditorské standardy. Pět auditů, které jsme prověřovali, nebylo zcela v souladu se standardy. Zjistili jsme nedostatky v auditním dohledu a dokumentaci auditu. |
| --- | --- |

7.50.

Přezkoumali jsme auditní práci Komise a to, jak dodržuje mezinárodní auditorské standardy. Pět auditů, které jsme prověřovali, nebylo zcela v souladu se standardy. Zjistili jsme nedostatky v auditním dohledu a dokumentaci auditu.

| 7.50. | Komise zjistila, že určitých zlepšení je zapotřebí v oblasti dohledu a dokumentace auditu, a proto posílila své postupy. Soubory byly podrobeny auditu před provedením těchto změn. |
| --- | --- |

7.50.

| 7.51. | Rovněž jsme opakovaně provedli jeden audit Komise v Rumunsku. Identifikovali jsme nedostatky ve správních kontrolách řídicího orgánu, zejména v souvislosti se zadáváním zakázek (viz
  rámeček 7.11
  ). |
| --- | --- |

7.51.

Rovněž jsme opakovaně provedli jeden audit Komise v Rumunsku. Identifikovali jsme nedostatky ve správních kontrolách řídicího orgánu, zejména v souvislosti se zadáváním zakázek (viz
  rámeček 7.11
  ).

Rámeček 7.11 –   Nedostatky v zadávání zakázek v Rumunsku

Prověřovali jsme vzorek sedmi zadávacích řízení, z nichž pět bylo zatíženo chybami (dvě na veřejné zakázky a tři na soukromé). Chyby v těchto třech řízeních na soukromé zakázky Komise nezjistila. U dvou ze šesti prověřovaných případů jsme rovněž odhalili nedostatky týkající se výběrového řízení pro projekty.

Rámeček 7.11 –
     
  Nedostatky v zadávání zakázek v Rumunsku

Standardní kontrolní seznamy používané Komisí se zaměřují na dodržování pravidel pro veřejné spíše než soukromé zakázky. Sedm uvedených postupů se týká jak soukromých zakázek na základě pokynů vypracovaných rumunskými orgány (5 případů), tak případů zadávání veřejných zakázek (2 případy týkající se technické pomoci), kde si Komise již byla vědoma nedostatků.

Kromě toho Komise již dříve zjistila, že zde byly určité nedostatky při výběru projektů.

| 7.52. | Na základě 24 auditů, které Komise provedla v letech 2014 a 2015 a které byly v době našeho auditu dokončeny, navrhlo GŘ MARE dvě finanční opravy. Z našeho přezkumu vzorku pěti těchto auditů vyplynulo, že ve dvou případech (Itálie a Rumunsko) finanční opravy neřešily všechny nedostatky s dopadem na systémy vnitřní kontroly řídicích orgánů. |
| --- | --- |

7.52.

Na základě 24 auditů, které Komise provedla v letech 2014 a 2015 a které byly v době našeho auditu dokončeny, navrhlo GŘ MARE dvě finanční opravy. Z našeho přezkumu vzorku pěti těchto auditů vyplynulo, že ve dvou případech (Itálie a Rumunsko) finanční opravy neřešily všechny nedostatky s dopadem na systémy vnitřní kontroly řídicích orgánů.

| 7.52. | Komise navrhuje finanční opravy, pokud zjistí závažné nedostatky. Na základě vlastní analýz se domnívá, že byly použity odpovídající úrovně korekce v případě Itálie i Rumunska. V případě Rumunska ale bude posuzovat potřebu dodatečné opravy na základě zjištění Účetního dvora. |
| --- | --- |

7.52.

Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI

| 7.53. | Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2015 obsahuje posouzení ohrožených výdajů v hlavních výdajových oblastech. Posouzení vychází z míry chyb vykázané členskými státy (za každou platební agenturu) v jejich kontrolních statistikách. Komise následně tyto míry chyb upraví, zejména na základě vlastních auditů a auditů Účetního dvora z posledních tří let a výroků certifikačních orgánů o legalitě a správnosti za rozpočtový rok 2015. Výsledné upravené míry chyb se následně sloučí a použijí pro výpočet celkové výše ohrožených výdajů, tj. míry chyb, která dle odhadu Komise ovlivňuje rozpočet EU. Máme za to, že obecně se jedná o platný přístup, který může poskytnout dostatečný základ pro vydávání výhrad na úrovni jednotlivých platebních agentur. Upozorňujeme nicméně na následující skutečnosti. |
| --- | --- |

7.53.

Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2015 obsahuje posouzení ohrožených výdajů v hlavních výdajových oblastech. Posouzení vychází z míry chyb vykázané členskými státy (za každou platební agenturu) v jejich kontrolních statistikách. Komise následně tyto míry chyb upraví, zejména na základě vlastních auditů a auditů Účetního dvora z posledních tří let a výroků certifikačních orgánů o legalitě a správnosti za rozpočtový rok 2015. Výsledné upravené míry chyb se následně sloučí a použijí pro výpočet celkové výše ohrožených výdajů, tj. míry chyb, která dle odhadu Komise ovlivňuje rozpočet EU. Máme za to, že obecně se jedná o platný přístup, který může poskytnout dostatečný základ pro vydávání výhrad na úrovni jednotlivých platebních agentur. Upozorňujeme nicméně na následující skutečnosti.

| 7.54. | V roce 2015 byly certifikační subjekty poprvé povinny ujišťovat se, na základě reprezentativního vzorku, o legalitě a správnosti výdajů, o jejichž úhradu požádaly Komisi platební agentury. Certifikační subjekty tedy představují klíčový prvek modelu jistoty Komise pro období 2014–2020. V roce 2015 mohlo GŘ AGRI kvůli významným metodickým a realizačním nedostatkům (jako zpoždění při jmenování certifikačních subjektů v členských státech, neadekvátní auditní strategie, příliš malé vzorky při testech detailních údajů a nedostatečná odborná kvalifikace a znalost práva znemožňující zjištění nedostatků správních kontrol a kontrol na místě prováděných platebními agenturami) využívat výroky certifikačních subjektů o legalitě a správnosti pouze ve velmi omezeném rozsahu. |
| --- | --- |

7.54.

V roce 2015 byly certifikační subjekty poprvé povinny ujišťovat se, na základě reprezentativního vzorku, o legalitě a správnosti výdajů, o jejichž úhradu požádaly Komisi platební agentury. Certifikační subjekty tedy představují klíčový prvek modelu jistoty Komise pro období 2014–2020. V roce 2015 mohlo GŘ AGRI kvůli významným metodickým a realizačním nedostatkům (jako zpoždění při jmenování certifikačních subjektů v členských státech, neadekvátní auditní strategie, příliš malé vzorky při testech detailních údajů a nedostatečná odborná kvalifikace a znalost práva znemožňující zjištění nedostatků správních kontrol a kontrol na místě prováděných platebními agenturami) využívat výroky certifikačních subjektů o legalitě a správnosti pouze ve velmi omezeném rozsahu.

| 7.54. | Komise se domnívá, že stanovisko k zákonnosti a správnosti prostřednictvím nezávislého, profesionálního kontrolního orgánu na vnitrostátní úrovni budou časem vést ke zlepšení řídících a kontrolních systémů členských států a větší míře spolehlivosti v mírách chyb hlášených na úrovni členských států. Protože finanční rok 2015 byl prvním rokem realizace tohoto nového přístupu, dosud nebylo možno využít všech výhod nové práce certifikačních orgánů.

  Z příkladů roku 2015 si však lze odnést množství povzbuzujících zpráv a poučení do budoucna. |
| --- | --- |

7.54.

Z příkladů roku 2015 si však lze odnést množství povzbuzujících zpráv a poučení do budoucna.

| 7.55. | Komise provedla úpravy, aby stanovila upravenou míru chyb v případě výdajů, k nimž byly k dispozici výsledky jejího vlastního nebo našeho auditu. GŘ AGRI však ve své výroční zprávě o činnosti neuvedlo, která část výdajů nebyla upravena, protože takové výsledky auditu nebyly k dispozici. V takových případech se Komise spoléhá na kontrolní statistiky členských států, což může vést k podhodnocení upravené míry chyb. |
| --- | --- |

7.55.

Komise provedla úpravy, aby stanovila upravenou míru chyb v případě výdajů, k nimž byly k dispozici výsledky jejího vlastního nebo našeho auditu. GŘ AGRI však ve své výroční zprávě o činnosti neuvedlo, která část výdajů nebyla upravena, protože takové výsledky auditu nebyly k dispozici. V takových případech se Komise spoléhá na kontrolní statistiky členských států, což může vést k podhodnocení upravené míry chyb.

| 7.55. | Komise přezkoumává situaci v souvislosti s každou platební agenturou nejen na základě zjištění svých auditů a auditů Účetního dvora za poslední tři roky, ale i na základě stanovisek, jež za příslušný rozpočtový rok obdrží ke každé platební agentuře od certifikačního orgánu. Výsledky auditů jsou proto k dispozici ve všech případech.

  V roce 2015 byly certifikační orgány poprvé vyzvány, aby poskytly stanovisko k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací, které poskytlo další podrobnosti a informace důležité pro rozhodování o úpravě ohlášených údajů o chybovosti. |
| --- | --- |

7.55.

V roce 2015 byly certifikační orgány poprvé vyzvány, aby poskytly stanovisko k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací, které poskytlo další podrobnosti a informace důležité pro rozhodování o úpravě ohlášených údajů o chybovosti.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 7.56. | Klíčové údaje (42) použité pro posouzení výroční zprávy o činnosti GŘ AGRI za rok 2015 uvádí
  tabulka 7.12
  . |
| --- | --- |

7.56.

Klíčové údaje (42) použité pro posouzení výroční zprávy o činnosti GŘ AGRI za rok 2015 uvádí
  tabulka 7.12
  .

Hlavní výdajová oblast

| Hlavní výdajová oblast | Výroční zpráva o činnosti (rozpočtový rok) | Výdaje 2015



  (v mil. EUR) | Průměrná míra chyb vykázaná členskými státy | Souhrnná upravená míra chyb | Nápravná kapacita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné finanční opravy za uplynulé tři roky | Průměrná částka finančních prostředků, které byly za uplynulé tři roky získány zpět | Celkem |
| (v mil. EUR) | (v mil. EUR) |
| EZZF | 2014 | 44 137,85 | 0,55  % | 2,61  % | 536,44 | 1,22  % | 117,83 | 0,27  % | 1,49  % |
| 2015 | 44 834,52 | 0,68  % | 1,47  % | 665,36 | 1,48  % | 107,41 | 0,24  % | 1,72  % |
| EZFRV | 2014 | 11 186,00 | 1,52  % | 5,09  % | 113,58 | 1,02  % | 95,64 | 0,85  % | 1,87  % |
| 2015 | 9 843,14 | 1,78  % | 4,99  % | 177,99 | 1,81  % | 114,95 | 1,17  % | 2,98  % |
| Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě výročních zpráv o činnosti GŘ AGRI. |

Výroční zpráva o činnosti (rozpočtový rok)

Výdaje 2015

(v mil. EUR)

Průměrná míra chyb vykázaná členskými státy

Souhrnná upravená míra chyb

Nápravná kapacita

Průměrné finanční opravy za uplynulé tři roky

Průměrná částka finančních prostředků, které byly za uplynulé tři roky získány zpět

Celkem

(v mil. EUR)

(v mil. EUR)

EZZF

2014

44 137,85

0,55  %

2,61  %

536,44

1,22  %

117,83

0,27  %

1,49  %

2015

44 834,52

0,68  %

1,47  %

665,36

1,48  %

107,41

0,24  %

1,72  %

EZFRV

2014

11 186,00

1,52  %

5,09  %

113,58

1,02  %

95,64

0,85  %

1,87  %

2015

9 843,14

1,78  %

4,99  %

177,99

1,81  %

114,95

1,17  %

2,98  %

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě výročních zpráv o činnosti GŘ AGRI.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 7.57. | U EZFRV dospěla Komise navzdory nárůstu průměrné míry chyb vykázané členskými státy z 0,55  % v roce 2014 na 0,68  % v roce 2015 k závěru, že upravená míra chyb poklesla z 2,61  % v roce 2014 na 1,47  % v roce 2015. Komise vysvětlila, že za poklesem upravené míry chyb stojí především:






  — | zlepšení v kontrolních systémech členských států v důsledku nápravných opatření zaváděných od roku podání žádosti 2014, |
| --- | --- | --- |

7.57.

U EZFRV dospěla Komise navzdory nárůstu průměrné míry chyb vykázané členskými státy z 0,55  % v roce 2014 na 0,68  % v roce 2015 k závěru, že upravená míra chyb poklesla z 2,61  % v roce 2014 na 1,47  % v roce 2015. Komise vysvětlila, že za poklesem upravené míry chyb stojí především:

—

zlepšení v kontrolních systémech členských států v důsledku nápravných opatření zaváděných od roku podání žádosti 2014,

| — | skutečnost, že Komise má přístup k aktuálnějším informacím, což jí umožňuje dříve vypočtené opravy snížit. |
| --- | --- |

—

skutečnost, že Komise má přístup k aktuálnějším informacím, což jí umožňuje dříve vypočtené opravy snížit.

| 7.57. | Komise se domnívá, že zvýšení průměrné úrovně nahlášených chyb dokazuje, že řídící a kontrolní systém práce členských států funguje lépe v oblasti odhalování a vykazování chyb. Z toho vyplývá, že ohlášená chybovost je považována za spolehlivější, a proto je zapotřebí méně úprav.

  Faktory zmíněné Účetním dvorem pozitivně ovlivnily vývoj korigované chybovosti. |
| --- | --- |

7.57.

Faktory zmíněné Účetním dvorem pozitivně ovlivnily vývoj korigované chybovosti.

| 7.58. | Co se týče EZZF, ve výroční zprávě o činnosti se uvádí, že agregovaná upravená míra chyb se snížila z 2,61  % v roce 2014 na 1,47  % v roce 2015. Z výsledků našeho auditu vyplývá, že odhadovaná míra chyb zůstala stabilní, pokud vyloučíme vyčíslení chyb u podmíněnosti (viz
  příloha 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.58.

Co se týče EZZF, ve výroční zprávě o činnosti se uvádí, že agregovaná upravená míra chyb se snížila z 2,61  % v roce 2014 na 1,47  % v roce 2015. Z výsledků našeho auditu vyplývá, že odhadovaná míra chyb zůstala stabilní, pokud vyloučíme vyčíslení chyb u podmíněnosti (viz
  příloha 7.1
  ).

| 7.59. | V případě EZFRV Komise průměrnou míru chyb ve výši 1,78  % vykázanou členskými státy téměř ztrojnásobila a upravenou míru chyb vyčíslila na 4,99  %. Komise upravila míru chyb vykázanou 56 ze 72 platebních agentur účtujících o výdajích z EZFRV. Máme za to, že upravená míra chyb ve výši 4,99  % obecně odpovídá námi odhadované míře chyb. Komise v uplynulých letech zvýšila počet auditů souladu výdajů z EZFRV a rovněž začala provádět horizontální audity zacílené na opatření či platební agentury s podobnými riziky. Příkladem je audit zadávání veřejných zakázek, který přispěl k celkovým výhradám vůči Německu a Španělsku. |
| --- | --- |

7.59.

V případě EZFRV Komise průměrnou míru chyb ve výši 1,78  % vykázanou členskými státy téměř ztrojnásobila a upravenou míru chyb vyčíslila na 4,99  %. Komise upravila míru chyb vykázanou 56 ze 72 platebních agentur účtujících o výdajích z EZFRV. Máme za to, že upravená míra chyb ve výši 4,99  % obecně odpovídá námi odhadované míře chyb. Komise v uplynulých letech zvýšila počet auditů souladu výdajů z EZFRV a rovněž začala provádět horizontální audity zacílené na opatření či platební agentury s podobnými riziky. Příkladem je audit zadávání veřejných zakázek, který přispěl k celkovým výhradám vůči Německu a Španělsku.

| 7.60. | Komise definuje nápravnou kapacitu jako mechanismus nápravy chyb a ochrany rozpočtu EU. Roční nárůst vypočtené nápravné kapacity u EZZF (na 1,72  %) a u EZFRV (na 2,98  %) je výsledkem nedávných snah Komise snížit počet otevřených auditů souladu (viz bod 7.34) a měl dopad na celkovou výši přijatých finančních oprav, zejména v roce 2015. |
| --- | --- |

7.60.

Komise definuje nápravnou kapacitu jako mechanismus nápravy chyb a ochrany rozpočtu EU. Roční nárůst vypočtené nápravné kapacity u EZZF (na 1,72  %) a u EZFRV (na 2,98  %) je výsledkem nedávných snah Komise snížit počet otevřených auditů souladu (viz bod 7.34) a měl dopad na celkovou výši přijatých finančních oprav, zejména v roce 2015.

| 7.60. | Nápravná kapacita je odhad výše budoucích oprav vypočtených jako historický průměr čistých finančních oprav, jak je uvedeno ve výročí zprávě o činnosti generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2015. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.61. | Nápravná kapacita Komise se počítá na základě tříletého průměru obdržených finančních oprav a přímo nesouvisí s výdaji za rok 2015, které budou opraveny v příštích letech. To vysvětluje letošní anomálii: nápravná kapacita u výdajů z EZZF vykázaná Komisí je vyšší než upravená míra chyb. Pokud jde o EZFRV, nelze se ujistit o tom, že zbývající finanční riziko bude do konce programového období pod prahem významnosti (materiality). Komise tuto skutečnosti potvrzuje ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2015 (43). |
| --- | --- |

7.61.

Nápravná kapacita Komise se počítá na základě tříletého průměru obdržených finančních oprav a přímo nesouvisí s výdaji za rok 2015, které budou opraveny v příštích letech. To vysvětluje letošní anomálii: nápravná kapacita u výdajů z EZZF vykázaná Komisí je vyšší než upravená míra chyb. Pokud jde o EZFRV, nelze se ujistit o tom, že zbývající finanční riziko bude do konce programového období pod prahem významnosti (materiality). Komise tuto skutečnosti potvrzuje ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2015 (43).

| 7.61. | Nápravná kapacita a upravená chybovost jsou dva odhady, které společně poskytují ukazatel ujištění o účelnosti víceletého kontrolního systému při ochraně rozpočtu EU.

  Ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2015 generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova poskytuje ujištění o investičních výdajích 2015 jako celku, a to s přihlédnutím k upravené chybovosti i nápravné kapacitě. |
| --- | --- |

7.61.

Ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2015 generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova poskytuje ujištění o investičních výdajích 2015 jako celku, a to s přihlédnutím k upravené chybovosti i nápravné kapacitě.

Výroční zpráva o činnosti GŘ MARE

| 7.62. | Prověřovali jsme výroční zprávu o činnosti GŘ MARE za rok 2015 s důrazem na uvedení všech podstatných informací, jejich soulad s našimi vlastními zjištěními a přiměřenost odhadů, které Komise použila pro výpočet měr chyb. |
| --- | --- |

7.62.

Prověřovali jsme výroční zprávu o činnosti GŘ MARE za rok 2015 s důrazem na uvedení všech podstatných informací, jejich soulad s našimi vlastními zjištěními a přiměřenost odhadů, které Komise použila pro výpočet měr chyb.

| 7.63. | GŘ MARE rozeslalo tři předuzávěrkové dopisy týkající se tří operačních programů s návrhem na zpětné získání částky 53,6  milionu EUR. Tato významná (materiální) částka nebyla ve výroční zprávě o činnosti zveřejněna. Výroční zpráva o činnosti uvádí výhrady vůči pěti členským státům, včetně Rumunska, což je v souladu s našimi zjištěními. Náš audit nezpochybnil výpočet měr chyb provedený GŘ MARE. |
| --- | --- |

7.63.

GŘ MARE rozeslalo tři předuzávěrkové dopisy týkající se tří operačních programů s návrhem na zpětné získání částky 53,6  milionu EUR. Tato významná (materiální) částka nebyla ve výroční zprávě o činnosti zveřejněna. Výroční zpráva o činnosti uvádí výhrady vůči pěti členským státům, včetně Rumunska, což je v souladu s našimi zjištěními. Náš audit nezpochybnil výpočet měr chyb provedený GŘ MARE.

| 7.63. | Tato částka nebyla zveřejněna, protože Komise tuto částku nepovažuje za riziko. V případě jednoho ze tří programů byl u očekávaného množství vydán příkaz k navrácení prostředků. U zbývajících dvou programů, kdy byla zpracována výroční zpráva o činnosti, se členský stát a Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov již z velké části shodly na částkách, které mají být Komisi vráceny. Veškeré úpravy této částky (a souvisejícího finančního rizika) budou tedy minimální. |
| --- | --- |

7.63.

Závěry a doporučení

Závěr za rok 2015

| 7.64. | Z důkazních informací celkově vyplývá, že výdaje v oblasti „Přírodní zdroje“ a v obou oblastech, které byly předmětem zvláštního posouzení (viz body 7.13 a 7.21), jsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. |
| --- | --- |

7.64.

Z důkazních informací celkově vyplývá, že výdaje v oblasti „Přírodní zdroje“ a v obou oblastech, které byly předmětem zvláštního posouzení (viz body 7.13 a 7.21), jsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb.

| 7.65. | V této oblasti spadající pod okruh víceletého finančního rámce z testování operací vyplývá, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru činí 2,9  % (viz
  příloha 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.65.

V této oblasti spadající pod okruh víceletého finančního rámce z testování operací vyplývá, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru činí 2,9  % (viz
  příloha 7.1
  ).

| 7.65. | Komise bere na vědomí nejpravděpodobnější míru chyb dle odhadu Účetního dvora, která je zhruba stejná jako v předcházejícím roce s výjimkou oblasti podmíněnosti. |
| --- | --- |

7.65.

Doporučení

| 7.66. | Příloha 7.2
  uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let. Ve výročních zprávách za roky 2012 a 2013 předložil Účetní dvůr 20 doporučení. Komise a členské státy realizovaly čtyři doporučení v plném rozsahu, pět ve většině ohledů a deset v některých ohledech. |
| --- | --- |

7.66.

Příloha 7.2
  uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let. Ve výročních zprávách za roky 2012 a 2013 předložil Účetní dvůr 20 doporučení. Komise a členské státy realizovaly čtyři doporučení v plném rozsahu, pět ve většině ohledů a deset v některých ohledech.

| 7.66. | Komise bere na vědomí nejnovější údaje Účetního dvora o pokroku dosaženém při realizaci doporučení z předchozích výročních zpráv.

  Komise bude i nadále spolupracovat s členskými státy za účelem dalšího zlepšení jejich reakce na doporučení Účetního dvora. |
| --- | --- |

7.66.

Komise bude i nadále spolupracovat s členskými státy za účelem dalšího zlepšení jejich reakce na doporučení Účetního dvora.

| 7.67. | Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2015 Komisi v případě EZZF doporučujeme: |
| --- | --- |

7.67.

Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2015 Komisi v případě EZZF doporučujeme:

| — | Doporučení 1: pokračovat ve sledování případů, kdy vnitrostátní právní předpisy neodpovídají legislativě EU s využitím všech právních prostředků, jež má k dispozici, zejména pozastavení plateb (viz bod 7.20 a 
  rámeček 7.5
  ), |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: pokračovat ve sledování případů, kdy vnitrostátní právní předpisy neodpovídají legislativě EU s využitím všech právních prostředků, jež má k dispozici, zejména pozastavení plateb (viz bod 7.20 a 
  rámeček 7.5
  ),

Komise toto doporučení přijímá.

Komise je toho názoru, že je prováděno prostřednictvím jejího probíhajícího auditního úsilí a v případě potřeby poskytováním pokynů, a podniká potřebné kroky v souvislosti se sdíleným řízením, aby pomohla auditním orgánům členských států účinně plnit jejich úkoly. Nedostatky v řídicích a kontrolních systémech členských států se mimoto v případě potřeby řeší pomocí cílených a komplexních akčních plánů. Pokud Komise během monitorování svých auditů takové problémy zjistí, požaduje, aby členské státy přijaly nápravná opatření. Je-li problém zvlášť akutní, je členský stát vyzván, aby přijal plán nápravných opatření, jehož plnění útvary Komise pozorně sledují. Až dosud se takové plány osvědčily jako velmi účinné. Pokud se má za to, že provádění akčního plánu není účinné, je možné snížit nebo pozastavit platby, aby byl ochráněn rozpočet EU.

| — | Doporučení 2: každoročně monitorovat výsledky posouzení kvality systémů LPIS prováděných členskými státy a kontrolovat, že všechny členské státy s negativním hodnocením skutečně přijaly nutná nápravná opatření (viz
  rámeček 7.9
  ); |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: každoročně monitorovat výsledky posouzení kvality systémů LPIS prováděných členskými státy a kontrolovat, že všechny členské státy s negativním hodnocením skutečně přijaly nutná nápravná opatření (viz
  rámeček 7.9
  );

Komise toto doporučení přijímá.

Výsledky posouzení kvality systému LPIS (QA) jsou monitorovány jednou ročně. Toto každoroční opatření představuje kontrolu procesu kvality, jehož hlavním cílem je zlepšit kvalitu a spolehlivost systému LPIS prostřednictvím analýzy zjištěných technických nedostatků a přijetím nápravných opatření k jejich řešení.

k rozvoji venkova:

| — | Doporučení 3: zajistit, aby akční plány všech členských států řešící chyby v oblasti rozvoje venkova obsahovaly účinná opatření pro zadávání veřejných zakázek (viz bod 7.45); |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: zajistit, aby akční plány všech členských států řešící chyby v oblasti rozvoje venkova obsahovaly účinná opatření pro zadávání veřejných zakázek (viz bod 7.45);

Komise toto doporučení přijímá.

Komise se plně zabývá poskytováním cílených a efektivních pokynů, jak předejít nesrovnalostem při zadávání veřejných zakázek: „Veřejné zakázky – studie o administrativní kapacitě EU“ (2016), včetně doporučení pro jednotlivé země, a „Směrnice pro pracovníky z praxe k zamezení nejčastějších chyb při zadávání veřejných zakázek projektů financovaných z evropských strukturálních fondů a investičních fondů“ (2015).

V prosinci 2015 Komise zdůraznila, že všechny členské státy musí věnovat zvláštní pozornost pravidlům zadávání veřejných zakázek, a případně přijmout opravná opatření.

Komise intenzivně spolupracuje s členskými státy, aby zjišťovaly a napravovaly příčiny chyb při provádění politiky. Tato práce bude pokračovat s cílem řešit zjištěné nedostatky, včetně požadavku na akční plány. Komise trvá na úplnosti a účinnosti těchto akčních plánů.

Členské státy jsou vyzvány, aby přijaly opravná opatření, pokud jsou zjištěné nedostatky v kontextu auditů shody, auditu Evropského účetního dvora nebo zjištění certifikačního orgánu nebo platební agentury. A konečně v případě potřeby se uplatňují čisté finanční opravy.

k EZZF a rozvoji venkova:

| — | Doporučení 4: monitorovat a aktivně podporovat certifikační subjekty při nápravě nedostatků v jejich práci a metodice týkající se legality a správnosti výdajů, aby tak mohly poskytovat spolehlivé informace, jež jsou základem pro odhad míry upravených chyb Komisí (viz bod 7.54), |
| --- | --- |

—

Doporučení 4: monitorovat a aktivně podporovat certifikační subjekty při nápravě nedostatků v jejich práci a metodice týkající se legality a správnosti výdajů, aby tak mohly poskytovat spolehlivé informace, jež jsou základem pro odhad míry upravených chyb Komisí (viz bod 7.54),

Komise přijímá toto doporučení.

Komise bude nadále podporovat členské státy, aby zlepšily a konsolidovaly práci certifikačních orgánů, aby bylo zajištěno, že v příštích letech se na jejich práci bude možno vice spolehnout.

| — | Doporučení 5: aktualizovat auditní manuál GŘ AGRI tak, aby v něm byly uvedeny podrobné auditní postupy a požadavky na dokumentaci při ověřování údajů poskytovaných členskými státy a používaných k výpočtu finančních oprav (viz bod 7.36); |
| --- | --- |

—

Doporučení 5: aktualizovat auditní manuál GŘ AGRI tak, aby v něm byly uvedeny podrobné auditní postupy a požadavky na dokumentaci při ověřování údajů poskytovaných členskými státy a používaných k výpočtu finančních oprav (viz bod 7.36);

Komise přijímá toto doporučení.

Komise bude při aktualizaci své příručky k auditu tento problém řešit v návaznosti na získané zkušenosti.

k rybolovu:

| — | Doporučení 6: zlepšit shodu auditů souladu GŘ MARE s mezinárodními auditorskými standardy (viz bod 7.50). |
| --- | --- |

—

Doporučení 6: zlepšit shodu auditů souladu GŘ MARE s mezinárodními auditorskými standardy (viz bod 7.50).

Komise přijímá toto doporučení.

Je třeba poznamenat, že procesní vylepšení, která se konala po celou dobu trvání auditu Účetního dvora, již vyřešila mnohé problémy uvedené výše (zejména pokud jde o důkazní a revizní záznamy auditu). Dále se v současné době spouští postup kontroly kvality.

ČÁST 2 – ZÁLEŽITOSTI SPOJENÉ S VÝKONNOSTÍ V OBLASTI ROZVOJE VENKOVA

Posouzení výkonnosti projektů

| 7.68. | Loni jsme informovali (44) o naší práci v oblasti výkonnosti u vybraných operací rozvoje venkova. Letos jsme v této práci pokračovali. Ze 159 operací rozvoje venkova testovaných na správnost jsme problematiku výkonnosti posuzovali u 59 projektů investic do hmotného majetku. |
| --- | --- |

7.68.

Loni jsme informovali (44) o naší práci v oblasti výkonnosti u vybraných operací rozvoje venkova. Letos jsme v této práci pokračovali. Ze 159 operací rozvoje venkova testovaných na správnost jsme problematiku výkonnosti posuzovali u 59 projektů investic do hmotného majetku.

| 7.69. | V době auditní návštěvy bylo 34 investičních projektů z 59 ukončeno. U těchto ukončených investičních projektů jsme ověřovali, zda byly investice provedeny podle plánu. Toto kritérium bylo splněno u většiny projektů (95 %). |
| --- | --- |

7.69.

V době auditní návštěvy bylo 34 investičních projektů z 59 ukončeno. U těchto ukončených investičních projektů jsme ověřovali, zda byly investice provedeny podle plánu. Toto kritérium bylo splněno u většiny projektů (95 %).

| 7.70. | U uvedených 59 investičních projektů jsme celkově zjistili tyto hlavní problémy s výkonností:






  — | nedostatečné důkazní informace o přiměřenosti nákladů, |
| --- | --- | --- |

7.70.

U uvedených 59 investičních projektů jsme celkově zjistili tyto hlavní problémy s výkonností:

—

nedostatečné důkazní informace o přiměřenosti nákladů,

| — | nedostatky v cílení opatření a výběru projektů, včetně slabé vazby na cíle strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

—

nedostatky v cílení opatření a výběru projektů, včetně slabé vazby na cíle strategie Evropa 2020.

Nedostatečné důkazní informace o přiměřenosti nákladů

| 7.71. | U 33 z 59 investičních projektů (56 %) jsme nalezli dostatečné důkazní informace o tom, že náklady projektu byly přiměřené. Nicméně u 26 investičních projektů (44 %) tomu tak nebylo. Loni to bylo 69 % a 31 %. V obou letech byly prověřované projekty realizovány v programovém období 2007–2013 a vztahovala se na ně stejná pravidla.
  Rámeček 7.13
  uvádí dva příklady investičních projektů v rámci téhož opatření rozvoje venkova: jeden, u něhož jsme zjistili přiměřené náklady, a jeden, kde tomu tak nebylo. V roce 2014 jsme zveřejnili zvláštní zprávu, která se touto problematikou podrobně zabývá (45). |
| --- | --- |

7.71.

U 33 z 59 investičních projektů (56 %) jsme nalezli dostatečné důkazní informace o tom, že náklady projektu byly přiměřené. Nicméně u 26 investičních projektů (44 %) tomu tak nebylo. Loni to bylo 69 % a 31 %. V obou letech byly prověřované projekty realizovány v programovém období 2007–2013 a vztahovala se na ně stejná pravidla.
  Rámeček 7.13
  uvádí dva příklady investičních projektů v rámci téhož opatření rozvoje venkova: jeden, u něhož jsme zjistili přiměřené náklady, a jeden, kde tomu tak nebylo. V roce 2014 jsme zveřejnili zvláštní zprávu, která se touto problematikou podrobně zabývá (45).

| 7.71. | Posuzování přiměřenosti nákladů je odpovědností členských států (viz článek 48 nařízení (EU) č. 809/2014). Komise chrání rozpočet EU, pokud jsou nedostatky zjištěné prostřednictvím postupů ověřování shody, a vydává pokyny, jak zlepšit zavedené systémy (viz Pokyny pro kontroly a sankce v oblasti rozvoje venkova, včetně kontrolního seznamu pro posouzení přiměřenosti nákladů). Dále Evropská síť pro rozvoj venkova organizuje školení a sdílení osvědčených postupů. A konečně Komise aktivně podporuje využívání zjednodušeného vykazování nákladů v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

7.71.

Rámeček 7.13 –   Příklady kontrol přiměřenosti nákladů na modernizaci zemědělských podniků

Jeden příjemce v Řecku zakoupil traktor částečně financovaný z fondů rozvoje venkova. Příjemce musel uplatnit předem daný vzorec pro výpočet příslušného výkonu traktoru s ohledem na obhospodařovanou plochu pozemku. Příjemce poskytl nabídku, kterou platební agentura ověřila srovnáním s referenční cenou převzatou z odborného časopisu o zemědělských strojích. Platební agentura dospěla k závěru, že cena tohoto konkrétního modelu měla být o 10 % nižší než navrhovaná cena. Příjemce proto zakoupil levnější traktor.

Na Slovensku jsme kontrolovali projekt výstavby skladu. Platební agentura nekontrolovala, zda jsou projektové náklady přiměřené. Získali jsme nicméně přesvědčivé důkazní informace, že cena jednoho z hlavních stavebních materiálů (betonu) šestinásobně převýšila běžnou tržní cenu. Náklady na projekt měly být celkově o více než 50 % nižší.

Rámeček 7.13 –
     
  Příklady kontrol přiměřenosti nákladů na modernizaci zemědělských podniků

V případě Slovenska Komise konstatuje, že projekt byl realizován.

| 7.72. | Z 59 investičních projektů bylo 50 (85 %) v souladu s potřebami jak v otázce kvantity, tak kvality. Navštívili jsme například tři projekty, které se týkají výstavby nebo rozšíření komunitních center v malých městech a vesnicích v rámci opatření „obnova a rozvoj vesnic“ a „provádění strategií místního rozvoje“. V té době byly investice plně využity: všechny místnosti se používaly a činnosti pro místní komunitu byly naplánovány na několik týdnů dopředu. |
| --- | --- |

7.72.

Z 59 investičních projektů bylo 50 (85 %) v souladu s potřebami jak v otázce kvantity, tak kvality. Navštívili jsme například tři projekty, které se týkají výstavby nebo rozšíření komunitních center v malých městech a vesnicích v rámci opatření „obnova a rozvoj vesnic“ a „provádění strategií místního rozvoje“. V té době byly investice plně využity: všechny místnosti se používaly a činnosti pro místní komunitu byly naplánovány na několik týdnů dopředu.

| 7.73. | U devíti projektů (15 %) byl však výstup projektu větší, než bylo zapotřebí. Jedním příkladem takového případu je výstavba skladu, který byl několikrát větší, než bylo potřeba, a jehož velká část se proto nevyužívala. Jiný příklad projektu, který obsáhl nepodstatné položky, uvádí
  rámeček 7.14
  . |
| --- | --- |

7.73.

U devíti projektů (15 %) byl však výstup projektu větší, než bylo zapotřebí. Jedním příkladem takového případu je výstavba skladu, který byl několikrát větší, než bylo potřeba, a jehož velká část se proto nevyužívala. Jiný příklad projektu, který obsáhl nepodstatné položky, uvádí
  rámeček 7.14
  .

Rámeček 7.14 –   Příklad projektu s nepodstatnými položkami

Jedna obec v Itálii (Kampánie) obnovila kilometrovou stezku pro pěší v hornaté oblasti s náklady ve výši 441 000  EUR. V průběhu zadávacího řízení obec požádala společnosti, které projevily zájem, o předložení návrhů, jak učinit investici funkčnější a přátelštější k životnímu prostředí. Návrh vybrané společnosti zahrnoval dodatečné položky s náklady ve výši 80 000  EUR nad rámec nákladů na práce na vlastní stezce. Součástí těchto dodatečných položek bylo horské kolo za 4 000  EUR, panoramatický teleskopický dalekohled za 3 500  EUR a dar místnímu kostelu ve výši 10 000  EUR.

Místo toho, aby se zakázka omezila na potřeby renovace stezky, přidávaly se dodatečné položky, které vedly ke zvýšení nákladů.

Rámeček 7.14 –
     
  Příklad projektu s nepodstatnými položkami

Dotčený projekt podporovaný v rámci opatření pro lesní hospodářství č. 227 „Neproduktivní investice“ je předmětem vyšetřování ze strany kraje. Regionální Řídící orgán dosud nezaplatil konečný zůstatek projektu, a v důsledku provedené kontroly má v úmyslu provést významné snížení.

Nedostatky v zacílení opatření a při výběru projektů

| 7.74. | Testovali jsme, zda je podpora zacílena na jasně definované cíle odrážející strukturální a územní potřeby a strukturální znevýhodnění. Toto kritérium nebylo u 22 % kontrolovaných investičních projektů splněno. Loni jsme vykázali obdobné procento (21 %). Příklady osvědčených a špatných postupů jsou uvedeny v 
  rámečku 7.15
  . O nedostatečném zacílení investic do rozvoje venkova jsme již informovali v našich zvláštních zprávách (46). |
| --- | --- |

7.74.

Testovali jsme, zda je podpora zacílena na jasně definované cíle odrážející strukturální a územní potřeby a strukturální znevýhodnění. Toto kritérium nebylo u 22 % kontrolovaných investičních projektů splněno. Loni jsme vykázali obdobné procento (21 %). Příklady osvědčených a špatných postupů jsou uvedeny v 
  rámečku 7.15
  . O nedostatečném zacílení investic do rozvoje venkova jsme již informovali v našich zvláštních zprávách (46).

| 7.74. | Pro období 2014–2020 musí být stanovena výběrová kritéria pro všechna opatření, kromě kritérií pro oblasti a kritéria související se zvířaty. Principy výběrových kritérií, v souladu se strategií a cíli politiky, musí být nastaveny v programu. Aplikace pak budou muset být posouzeny a hodnoceny na základě určitých kritérií výběru, které by měly být projednány s monitorovacím výborem. Je třeba stanovit minimální prahovou hodnotu pro uplatnění výběrových kritérií, aby se zabránilo financování špatných projektů. |
| --- | --- |

7.74.

Rámeček 7.15 –   Příklady cílení a výběru

Platební agentura v Itálii (Kampánie) zahájila v rámci opatření „modernizace zemědělských podniků“ výzvu k předkládání nabídek s rozpočtem 25 milionů EUR. Platební agentura uplatnila různá výběrová kritéria, pokud jde o příjemce (např. kritéria pro mladé zemědělce a vyvážené zastoupení žen a mužů), zemědělský podnik (např. kritéria pro podniky v méně příznivých oblastech nebo pro podniky vyrábějící produkty vysoké kvality) a projekt (např. kritéria pro synergie s ostatními opatřeními, inovace atd.). Italské orgány rovněž předem stanovily minimální práh pro výběr projektu. V tomto případě italské orgány upřednostnily zásady řádného finančního řízení před výdaji.

V Maďarsku k cílům opatření „modernizace zemědělských podniků“ patří tři široké oblasti (modernizace, diverzifikace a dodržování norem). Kontrolované podopatření cílilo na zemědělské podniky určité minimální velikosti s chovem zvířat. Jinak pomoc neměla priority a nebyla geograficky cílena.

Program rozvoje venkova rozdělil disponibilní rozpočet na částky, jež jsou žadatelům zpřístupňovány v pravidelných intervalech. I když maďarské orgány definovaly výběrová kritéria, nepoužívaly je. Výzva k předkládání návrhů pro kontrolované projekty byla zveřejněna 16. prosince 2013 s rozpočtem 10 milionů EUR. Maďarské orgány financovaly projekty podle pořadí, v jakém byly podány. Poslední přijatý projekt byl předložen 19. prosince 2013, pouhé tři dny po zveřejnění výzvy.

Výběrové řízené v tomto případě nebralo v úvahu možný dopad projektů. Přístup zjištěný v Maďarsku umožňuje platební agentuře financovat projekty s nižší přidanou hodnotou z toho prostého důvodu, že byly podány dříve než jiné projekty s vyšší přidanou hodnotou.

Rámeček 7.15 –
     
  Příklady cílení a výběru

V rámci kontrol způsobilosti se bere v úvahu přidaná hodnota projektů. Na samém konci programového období 2007–2013, v prosinci 2013, maďarské orgány nepoužívaly stejný systém výběru jako v předchozích letech. Cílem bylo podpořit investice, které mohly být ještě dokončeny do konce roku 2015.

| 7.75. | U 59 kontrolovaných investičních projektů jsme posuzovali, zda se cíle strategie Evropa 2020, jako inovace či obnovitelná energie, promítly do operačních prvků pro zaměření projektů a výběrová řízení (47). Zjistili jsme, že tomu tak bylo pouze v 51 % prověřovaných projektů, přestože téměř všechny projekty (57 z 59) byly schváleny po přijetí cílů strategie Evropa 2020. Příklady osvědčených a špatných postupů jsou uvedeny v 
  rámečku 7.16
  . |
| --- | --- |

7.75.

U 59 kontrolovaných investičních projektů jsme posuzovali, zda se cíle strategie Evropa 2020, jako inovace či obnovitelná energie, promítly do operačních prvků pro zaměření projektů a výběrová řízení (47). Zjistili jsme, že tomu tak bylo pouze v 51 % prověřovaných projektů, přestože téměř všechny projekty (57 z 59) byly schváleny po přijetí cílů strategie Evropa 2020. Příklady osvědčených a špatných postupů jsou uvedeny v 
  rámečku 7.16
  .

| 7.75. | Vybrané projekty ze strany vnitrostátních orgánů v průběhu programového období 2007–2013 by neměly být hodnoceny proti cílům strategie Evropa 2020, protože nebyly definovány, když byl přijat právní rámec pro programové období (v roce 2005). V tomto světle Komise považuje za pozitivní výsledek, že u 51 % prověřovaných projektů byly reflektovány cíle strategie Evropa 2020.

  Komise se domnívá, že priority rozvoje venkova stanovené pro období 2014–2020 jsou převodem tematických cílů strategie Evropa 2020 do specifického kontextu politiky rozvoje venkova.


  Právní rámec EZFRV vytváří jasné propojení: k realizaci strategie Evropa 2020 je nutno přispívat prostřednictvím šesti priorit dále rozčleněných na jednotlivé ústřední oblasti. Tento požadavek se plně odráží ve struktuře programů EZFRV. Pokrok v plnění cílů stanovených pro jednotlivé priority nebo ústřední oblasti se sleduje ve výročních zprávách o provádění. K zajištění souladu s tematickými cíli byly k dokumentům s pokyny připojeny srovnávací tabulky. |
| --- | --- |

7.75.

Komise se domnívá, že priority rozvoje venkova stanovené pro období 2014–2020 jsou převodem tematických cílů strategie Evropa 2020 do specifického kontextu politiky rozvoje venkova.

Právní rámec EZFRV vytváří jasné propojení: k realizaci strategie Evropa 2020 je nutno přispívat prostřednictvím šesti priorit dále rozčleněných na jednotlivé ústřední oblasti. Tento požadavek se plně odráží ve struktuře programů EZFRV. Pokrok v plnění cílů stanovených pro jednotlivé priority nebo ústřední oblasti se sleduje ve výročních zprávách o provádění. K zajištění souladu s tematickými cíli byly k dokumentům s pokyny připojeny srovnávací tabulky.

Rámeček 7.16 –   Příklady vazeb na priority EU

V Itálii (Kampánie) jsme kontrolovali projekt v rámci opatření „neproduktivní investice“ v hodnotě téměř 100 000  EUR. Projekt sestával z přestavby suchých kamenných zdí. Jako stavební materiál byly použity kameny z dříve existující zdi obdobné velikosti. Cílem byla rekonstrukce prvků venkovské krajiny. V tomto případě jsme nezjistili vazbu na žádný z cílů strategie EU 2020.

V tomto regionu jsme rovněž kontrolovali projekt, který byl vybrán na základě postupu popsaného v 
  rámečku 7.15
  . Součástí projektu byly investice do nového zavlažovacího systému, oblasti pro sběr dešťové body a fotovoltaických panelů. Projekt přispívá k adaptaci na klimatické změny i k energetické účinnosti, jež je jedním z pěti hlavních cílů strategie EU 2020.

Rámeček 7.16 –
     
  Příklady vazeb na priority EU

Přestavba suchých kamenných zdí je činnost krytá v rámci rozvoje venkova v programovém období 2007–2013 opatřením 216 s cílem ochrany půdy a zachování biologické rozmanitosti. Investice je relevantní ve vztahu k těmto cílům a v souladu se strategií EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 (KOM(2011) 244 v konečném znění).

Biologická rozmanitost, obnovitelné zdroje energie a vodní hospodářství jsou mezi sebou úzce propojeny a to vše může přispět k problémům v oblasti změny klimatu.

Závěr

| 7.76. | Z přezkumu výkonnostních aspektů investičních projektů z oblasti rozvoje venkova vyplývá, že většina investic se provádí podle plánu. Zjistili jsme nicméně nedostatky v cílení projektů a nedostatek důkazních informací dokládajících přiměřenost nákladů. U zkoumaných projektů členské státy dostatečně nezohledňovaly priority EU. U těchto problémů jsme ve srovnání s loňským rokem nezaznamenali žádné zlepšení. |
| --- | --- |

7.76.

Z přezkumu výkonnostních aspektů investičních projektů z oblasti rozvoje venkova vyplývá, že většina investic se provádí podle plánu. Zjistili jsme nicméně nedostatky v cílení projektů a nedostatek důkazních informací dokládajících přiměřenost nákladů. U zkoumaných projektů členské státy dostatečně nezohledňovaly priority EU. U těchto problémů jsme ve srovnání s loňským rokem nezaznamenali žádné zlepšení.

| 7.76. | Komise určila podobné nedostatky v posuzování jednotlivých členských států oprávněnosti nákladů v rámci postupů shody auditu, přičemž v příslušných případech uplatnila finanční opravy k ochraně rozpočtu EU. Kromě toho vydala Komise pokyny týkající se kontroly a sankcí v rámci rozvoje venkova, včetně kontrolního seznamu pro posouzení přiměřenosti nákladů vypracovaného Soudním dvorem ve zvláštní zprávě č. 22/2014. A konečně se Komise aktivně zasazovala o využívání zjednodušeného vykazování nákladů v rámci investičních opatření, což by přispělo k zamezení tohoto typu nesrovnalostí.

  Co se týče zaměření, Komise konstatuje, že je zajištěno prostřednictvím intervenční logiky politiky a programů: Operace (projekty) podporované EZFRV musí být v souladu s cíli opatření naprogramovanými v PRV, přičemž se uplatní odpovídající kritéria výběru. Opatření přispívají k prioritám rozvoje venkova, které jsou konzistentní a odrážejí strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (viz článek 5 nařízení (EU) č. 1305/2013). Společný monitorovací a hodnotící systém usnadňuje sledování výsledků a hodnotí dopady v celkových strategiích (SZP a EU 2020). |
| --- | --- |

7.76.

Co se týče zaměření, Komise konstatuje, že je zajištěno prostřednictvím intervenční logiky politiky a programů: Operace (projekty) podporované EZFRV musí být v souladu s cíli opatření naprogramovanými v PRV, přičemž se uplatní odpovídající kritéria výběru. Opatření přispívají k prioritám rozvoje venkova, které jsou konzistentní a odrážejí strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (viz článek 5 nařízení (EU) č. 1305/2013). Společný monitorovací a hodnotící systém usnadňuje sledování výsledků a hodnotí dopady v celkových strategiích (SZP a EU 2020).

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549).

(2)  S výjimkou některých spolufinancovaných opatření, jako jsou např. propagační opatření a program distribuce ovoce do škol.

(3)  Platby oddělené od produkce se poskytují na způsobilou plochu bez ohledu na to, zda byla využita k zemědělské produkci či nikoliv.

(4)  Z nich se poskytují hlavně platby vázané na produkci spojené s konkrétními typy zemědělské produkce a na dva nové režimy: úhrady vyplývající z mechanismu finanční kázně a nepovinné přerozdělovací platby.

(5)  Tyto režimy pokrývají zejména specifickou podporu pro vinařství a ovocnářství/zelinářství, podporu mléka a ovoce do škol a zvláštní opatření pro nejvzdálenější regiony EU.

(6)  Opatření týkající se plochy jsou opatření, kdy platba vychází z počtu hektarů, např. agroenvironmentální platby a kompenzační platby zemědělcům v oblastech s přírodními znevýhodněními.

(7)  Opatření nesouvisející s plochou jsou zpravidla investiční opatření, jako je modernizace zemědělských podniků a zajišťování základních služeb pro hospodářství a obyvatele venkova.

(8)  Naše koncepce je založena na náhodném výběru určitého počtu položek (například pozemků) ke každé operaci. Zjištěná chyba tedy nutně neodráží celkovou chybu v příslušné operaci.

(9)  Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Německo (Bádensko-Württembersko, Bavorsko, Hesensko, Dolní Sasko, Šlesvicko-Holštýnsko), Irsko, Řecko, Španělsko (Aragonie, Kastilie a La Mancha, Kastilie a León, Estremadura a Madrid), Francie, Itálie (agentura AGEA, Kalábrie, Emilia-Romagna, Lombardie a Toskánsko), Kypr, Maďarsko, Nizozemsko, Polsko, Rumunsko, Slovinsko, Finsko, Švédsko a Spojené království (Anglie).

(10)  Belgie (valonský region), Bulharsko, Česká republika, Německo (Bavorsko, Dolní Sasko-Brémy a Porýní-Falc), Řecko, Španělsko (Andalusie, Kastilie a La Mancha a Galicie), Francie (Burgundsko a kontinentální Francie), Itálie (Apulie, Kampánie, program pro národní venkovskou síť a Sicílie), Litva, Maďarsko, Rakousko, Polsko, Portugalsko (pevninské), Rumunsko, Slovensko, Finsko a Spojené království (Anglie a Skotsko). Součástí vzorku bylo osm operací spadajících pod přímé řízení.

(11)  Španělsko (Katalánie), Německo (Šlesvicko-Holštýnsko), Finsko, Litva, Malta, Spojené království (Severní Irsko).

(12)  V rámci všech režimů přímé podpory z EZZF a všech opatření na plochu z EZFRV jsou příjemci povinni plnit závazky podmíněnosti. Tyto závazky zahrnují povinné požadavky na hospodaření týkající se ochrany životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat a udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (požadavky GAEC). Nedodrží-li zemědělci tyto povinnosti, je jim podpora snížena.

(13)  V Rumunsku.

(14)  Evropský parlament, Rada a Evropská komise dosáhly dohody o reformě SZP v roce 2013, následovala řada legislativních dokumentů týkajících se praktického uplatňování reformy. Viz http://ec.europa.eu/agriculture/cap-post-2013/.

(15)  Odhad míry chyb vypočítáváme na základě reprezentativního vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad. S 95 % mírou jistoty se domníváme, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru se pohybuje mezi 1,3 % (dolní hranice) a 4,5 % (horní hranice).

(16)  Odhad míry chyb vypočítáváme na základě reprezentativního vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad. S 95 % mírou jistoty se domníváme, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru se pohybuje mezi 0,8 % (dolní hranice) a 3,6 % (horní hranice).

(17)  Na základě podkladové dokumentace včetně běžných křížových kontrol a jiných povinných kontrol.

(18)  Členské státy jsou dále povinny každoročně posuzovat kvalitu systémů LPIS. Rozdíly ve způsobilé ploše (jeden z prvků kvality posuzování) nesmí přesáhnout 2 %.

(19)  Členské státy poskytují ke každému pozemku zemědělcům ortofotosnímky a informace o maximální způsobilé ploše zaevidované v systému LPIS předtím, než zemědělec podá žádost o podporu. Zemědělci jsou jim poskytované informace ze zákona povinni ověřovat a v případě nutnosti též opravovat. Nicméně ve všech případech týkající se chyb v souvislosti s plochou, s výjimkou jednoho, vykázali zemědělci ve svých žádostech o podporu nesprávné způsobilé plochy uvedené v databázi LPIS.

(20)  Podle článku 17 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16) [se využívá] „postupů počítačového zeměpisného informačního systému zahrnujících nejlépe letecké nebo družicové snímky se stejnými standardy, které zaručují přesnost rovnající se alespoň přesnosti kartografie v měřítku 1:10 000“.

(21)  Viz výroční zpráva za rok 2014, bod 7.41 a rámeček 7.8.

(22)  Výroční zpráva za rok 2013, rámeček 3.4.

(23)  Odhad míry chyb vypočítáváme na základě reprezentativního vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad. S 95 % mírou jistoty se domníváme, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru se pohybuje mezi 2,7 % (dolní hranice) a 7,9 % (horní hranice).

(24)  Týkala se poskytování statistických služeb v rámci přímého řízení Komisí.

(25)  Na základě podkladové dokumentace, kontroly informací z databází a požadovaných povinných kontrol.

(26)  Viz zvláštní zpráva č. 23/2014 „Chyby ve výdajích na rozvoj venkova: jaké mají příčiny a jak jsou řešeny?“ (http://eca.europa.eu).

(27)  Viz bod 1.32 výroční zprávy za rok 2012.

(28)  ISSAI 4100 (mezinárodními standardy nejvyšších kontrolních institucí) – Pokyny k auditu souladu – pro audity prováděné nezávisle na auditu účetní závěrky.

(29)  12 v případě EZZF a 12 v případě EZFRV.

(30)  72 auditů EZZF a 48 auditů EZFRV provedených mezi 1. červencem 2014 a 30. červnem 2015.

(31)  Německo (Šlesvicko-Holštýnsko), Španělsko (Katalánie), Litva, Malta, Finsko, Spojené království (Severní Irsko).

(32)  Viz bod 7.64 výroční zprávy za rok 2014, bod 4.27 výroční zprávy za rok 2013 a bod 4.31 výroční zprávy za rok 2012.

(33)  Komise považuje audit za nevyřízený, pokud není uzavřen do dvou let od doby, kdy proběhl.

(34)  Šest ze 12 u EZZF a 11 ze 12 u EZFRV.

(35)  U příslušných členských států nebyly tyto oblasti součástí auditů Komise, které jsme prověřovali. Audity Komise se soustřeďují na konkrétní aspekty kontrolních systémů platebních agentur, vybraných na základě analýzy rizika, a nezahrnují každoročně všechny kontrolní oblasti všech platebních agentur.

(36)  Rovněž u opatření na rozvoj venkova souvisejících s plochou se ověřování některých základních prvků, jako např. způsobilé plochy, provádí pomocí IACS.

(37)  Výroční zpráva za rok 2014, bod 7.35.

(38)  Zjistili jsme, že tyto klíčové kontroly mají minimálně v případě jedné ze šesti navštívených platebních agentur nedostatky. Nedostatky jsme však, byť v různé míře, nalezli u všech šesti platebních agentur.

(39)  Viz bod 7.53 výroční zprávy za rok 2014, body 4.20 výroční zprávy za rok 2013 a body 4.21–4.25 výroční zprávy za rok 2012.

(40)  Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31. 12. 1991, s. 1).

(41)  Právní předpisy EU týkající se podmíněnosti vyžadují, aby se přemístění, narození či úhyn zvířat nahlašovaly do národní evidence zvířat ve lhůtě sedmi dnů. Tato pravidla jsou důležitá z hlediska omezování rizika šíření chorob, neboť umožňují zachovat si přehled o přesunech zvířat, které lze pak snáze vysledovat.

(42)  Upravená míra chyb za rok 2015 se počítá s vyloučením předběžného financování ve výši 1 945,2 milionu EUR vyplaceného členským státům na programy rozvoje venkova na období 2014–2020.

(43)  Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2015, bod 3.3: „S ohledem na nutnost vyvážit legalitu a správnost a dosažení cílů politiky a s ohledem na náklady realizace není možné reálně počítat s jistotou, že zbytkové finanční riziko související s rozvojem venkova lze s přiměřenou snahou udržet pod 2 %.“

(44)  Výroční zpráva za rok 2014, část 2 kapitoly 7.

(45)  Viz zvláštní zpráva č. 22/2014 „Dosahování hospodárnosti: udržení kontroly nad náklady u grantů na projekty rozvoje venkova financovaných EU“ (http://eca.europa.eu).

(46)  Viz např. zvláštní zpráva č. 8/2012 „Zacílení podpory určené na modernizaci zemědělských podniků“, zvláštní zpráva č. 1/2013 „Byla podpora EU potravinářskému průmyslu na přidávání hodnoty zemědělským produktům účelná a efektivní?“ a zvláštní zpráva č. 6/2013 „Dosáhly členské státy a Komise prostřednictvím opatření pro diverzifikaci hospodářství venkova efektivnosti nákladů?“ (http://eca.europa.eu).

(47)  K měření pokroku při dosahování cílů strategie Evropa 2020 bylo pro celou EU odsouhlaseno pět hlavních cílů, které se týkají zaměstnanosti, výzkumu a rozvoje/inovací, klimatických změn/energie, vzdělání a chudoby/sociálního začleňování.

(48)  V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 7).

Zdroj: konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2015.

PŘÍLOHA 7.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V OBLASTI „PŘÍRODNÍ ZDROJE“

| | 2015 (1) | 2014 (2) | 2014 bez podmíněnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| |
| Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora | 180 | 183 | |
| Rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov | 179 | 176 | |
| Transakce z okruhu „Přírodní zdroje“ celkem | 359 | 359 | |
| |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| | | | |
| Odhadovaná míra chyb: podpora trhu a přímá podpora | 2,2  % | 2,9  % | 2,2  % |
| Odhadovaná míra chyb: rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov | 5,3  % | 6,2  % | 6,0  % |
| Odhadovaná míra chyb: „Přírodní zdroje“ | 2,9  % | 3,6  % | 3,0  % |
| | | | |
| | Horní hranice míry chyb | 4,5  % | | |
| | Dolní hranice míry chyb | 1,3  % | | |

2015 (1)

2014 (2)

2014 bez podmíněnosti

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora

180

183

Rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov

179

176

Transakce z okruhu „Přírodní zdroje“ celkem

359

359

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Odhadovaná míra chyb: podpora trhu a přímá podpora

2,2  %

2,9  %

2,2  %

Odhadovaná míra chyb: rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov

5,3  %

6,2  %

6,0  %

Odhadovaná míra chyb: „Přírodní zdroje“

2,9  %

3,6  %

3,0  %

Horní hranice míry chyb

4,5  %

Dolní hranice míry chyb

1,3  %

---

(1)  Dolní a horní hranice míry chyb pro oblast zemědělství: podpora trhu a přímá podpora činí 0,8 % a 3,6 %.

Dolní a horní hranice míry chyb pro oblast „rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov“ činí 2,7 % a 7,9 %.

(2)  Výsledky za rok 2014 zahrnují vyčíslení chyb souvisejících s podmíněností, u roku 2015 tomu tak není. Tyto chyby měly na „Přírodní zdroje“ jako celek dopad ve výši 0,6 procentního bodu, na zvláštní posouzení přímé podpory a podpory trhu 0,7 procentního bodu a na zvláštní posouzení rozvoje venkova, životního prostření, oblasti klimatu a rybolovu 0,2 procentního bodu. Viz výroční zpráva za rok 2014, body 1.15 a 7.7, 7.15, 7.18 a 7.25.

PŘÍLOHA 7.2

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE OBLASTI „PŘÍRODNÍ ZDROJE“

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Již není použitelné | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2013 | 3.46. | Na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2013 Účetní dvůr vydává Komisi tato doporučení: |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora

Odpověď Komise

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Již není použitelné

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2013

3.46.

Doporučení 1: Komise a členské státy by měly podniknout nutné kroky k tomu, aby zajistily maximální využití systému IACS. Součástí těchto snah bude zejména zajistit, aby:

| — | členské státy správně posuzovaly a vykazovaly způsobilost a velikost zemědělských pozemků, zejména stálých pastvin, a to na základě platných kritérií EU formou ucelené analýzy nejaktuálnějších ortofotosnímků (viz body 3.9, 3.10 a 3.20), |
| --- | --- |

—

členské státy správně posuzovaly a vykazovaly způsobilost a velikost zemědělských pozemků, zejména stálých pastvin, a to na základě platných kritérií EU formou ucelené analýzy nejaktuálnějších ortofotosnímků (viz body 3.9, 3.10 a 3.20),

| — | členské státy schválily okamžitá nápravná opatření v případech, kdy bylo zjištěno, že jejich systém IACS trpí systémovými chybami, zejména pokud jde o nesprávné správní zpracování žádostí o podporu (viz bod 3.15 a rámeček 3.5), |
| --- | --- |

—

členské státy schválily okamžitá nápravná opatření v případech, kdy bylo zjištěno, že jejich systém IACS trpí systémovými chybami, zejména pokud jde o nesprávné správní zpracování žádostí o podporu (viz bod 3.15 a rámeček 3.5),

| — | účetní knihy dlužníků členských států uváděly úplné a spolehlivé informace o částkách a povaze dluhů a aby se bez prodlení uplatňovaly účinné postupy pro zpětné získání/vymáhání prostředků (viz body 3.24 a 3.25); |
| --- | --- |

—

účetní knihy dlužníků členských států uváděly úplné a spolehlivé informace o částkách a povaze dluhů a aby se bez prodlení uplatňovaly účinné postupy pro zpětné získání/vymáhání prostředků (viz body 3.24 a 3.25);

X

Komise sleduje situaci: kde nedostatky přetrvávají, akční plány jsou prováděny, a postupy schvalování souladu dosud probíhají.

Ve své výroční zprávě za rok 2014 neřešil Účetní dvůr žádné doporučení Komisi týkající se IACS, a totéž platí i pro výroční zprávu za rok 2015.

2013

Doporučení 2: Komise by měla zajistit posílení účinného uplatňování postupů zajišťování jistoty za účelem zvýšení kvality a srovnatelnosti práce prováděné auditními orgány a přijetí nápravných opatření v souvislosti s neoprávněným snížením míry kontrol na místě ze strany italských orgánů (viz body 3.30–3.35);

X

Komise se domnívá, že doporučení je ve většině aspektů realizováno. Posílení postupu ujištění jako takové již neexistuje.

Komise zavedla pokyny pro certifikační orgány s cílem poskytnout spolehlivý základ pro posuzování zákonnosti a správnosti výdajů.

Rok 2015 byl prvním rokem, ve kterém byly certifikační orgány požádány, aby vydaly výrok o zákonnosti a správnosti operací. Komise bude vycházet ze zkušeností z tohoto prvního roku.

Co se týče konkrétních nedostatků zjištěných v Itálii, probíhající schvalování shody zajistí, že bude napraveno jakékoliv poškození finančních zájmů EU.

Doporučení 3: Komise by měla aktivně monitorovat uplatňování nápravných opatření s ohledem na nedostatky v kontrolním systému pro podporu EU určenou skupinám producentů v Polsku (viz body 3.36–3.38).

X

Komise se domnívá, že toto doporučení je plně realizováno. Nápravný akční plán probíhá a Komise tento plán bedlivě monitoruje. Zpoždění realizace vyvolala pozastavení plateb. Probíhající postup shody zajistí, aby finanční zájmy EU byly chráněny.

2013

| 4.37. | Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2013 Účetní dvůr doporučuje, aby v oblasti rozvoje venkova: |
| --- | --- |

4.37.

Doporučení 1: členské státy prováděly stávající své správní kontroly lépe a využívaly přitom veškerých relevantních informací, které mají k dispozici platební agentury, neboť tímto postupem lze odhalit a napravit většinu chyb (viz body 4.8 a 4.20). Zejména v případě investičních opatření by se při správních kontrolách měly využívat veškeré dostupné informace k potvrzení způsobilosti výdajů, projektu a příjemce (včetně všech konečných podílníků) a souladu zadávacích řízení s platnými pravidly EU anebo vnitrostátními pravidly;

X

Komise s členskými státy projednává opatření ke zlepšení kvality administrativních a kontrolních systémů při jednáních v rámci vzdělávací sítě, zjednodušených pracovních skupin GŘ AGRI, zemědělského poradenského systému (FAS), ročního screeningu kvality LPIS a také na konferencích s řediteli PA.

Nový právní rámec pro SZP na období 2014–2020 obsahuje ustanovení, která snižují riziko výskytu chyb. Pro rozvoj venkova byla různá opatření sloučena a zjednodušena, což snižuje celkový počet opatření. V této souvislosti byla vyjasněna ustanovení a pravidla způsobilosti se změnila tak, aby byla snáze proveditelná a smluvní podmínky byly pružnější. Možnosti zjednodušeného vykazování nákladů, tj. standardní stupnice nákladových jednotek, jednorázové částky a paušální financování lze aplikovat tak, aby postupy nárokování, správy a kontroly proplácení plateb byly pro každého snazší.

Zadávání veřejných zakázek je jedním z ústředních prvků akčních plánů pro rozvoj venkova. Nesoulad u veřejných zakázek však nemusí nutně znamenat, že 100 % příslušných nákladů je nezpůsobilých. Projekt jako takový může pravděpodobně dosáhnout svého cíle a zajistit skutečnou přidanou hodnotu. Kromě toho je třeba poznamenat, že nové pokyny pro stanovení finančních oprav, které mají být provedeny na výdajích financovaných Evropskou unií v rámci sdíleného řízení za nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek, byly nedávno přijaty (rozhodnutí Komise C(2013) 9527).

2013

Doporučení 2: Komise zajistila, aby se všechny případy, v nichž Účetní dvůr zjistí chyby, řádně dále sledovaly (jak se uvádí v bodech 4.14, 4.20 a 4.21 a dále v bodu 4.16 u životního prostředí);

X (1)

Komise bere na vědomí, že analýza Účetního dvora probíhá.

V návaznosti na připomínky EÚD jsou nejnovější aktualizace akčních plánů Komisí a kontrolní zjištění Evropského účetního dvora jsou více systematicky sledovány. Je třeba také poznamenat, že všechny významné případy DAS hlášené Účetním dvorem Komise sleduje, včetně případného postupu ověřování shody. Počet auditů provedených Komisí týkajících se výdajů EZFRD se také velmi podstatně zvýšil.

Od členských států byly vyžádány národní akční plány a jejich provádění je pečlivě sledováno útvary GŘ AGRI. V rámci nejnovějších aktualizací akčních plánů Komise zajistila, aby její vlastní zjištění a zjištění z auditů EÚD byla systematičtěji sledována. Činnosti mají stanoveny časové rámce a jsou sledovány pomocí vhodných ukazatelů.

Zeměpisné sekce navazují na hlavní příčiny chyb a zmírňující činnosti v monitorovacích výborech, výroční přezkoumávací jednání s řídícími orgány, dvoustranná setkání a případné programové změny. Nálezy auditu jsou pravidelně sdělovány geografickým sekcím s cílem umožnit jim jednat s členskými státy za účelem zlepšení provádění programů.

Prostřednictvím Evropské sítě pro rozvoj venkova (ENRD) Komise organizuje specifické workshopy o příslušných otázkách, jejichž cílem je snížení chybovosti a zlepšení provádění politiky.

2013

Doporučení 3: členské státy zajistily, aby akční plány řešící vysokou míru chyb u rozvoje venkova byly kompletní, zahrnovaly všechny regiony a zabývaly se všemi opatřeními, zejména investičními, a zohledňovaly auditní zjištění Komise i Účetního dvora (viz bod 4.30).

X

Komise již zareagovala na případy vysoké chybovosti.

Komise systematicky doporučuje jako součást postupu schvalování, aby členské státy zlepšily kontrolní systémy a zajistily jejich přísnější provádění. Kromě toho Komise prostřednictvím výhrad systematicky žádá dotčené platební agentury, aby zavedly akční plány k odstranění nedostatků za těmito výhradami.

Jsou-li zjištěny nedostatky v řídících a kontrolních systémech členských států, přijímají se opatření na dvou úrovních: první představuje zahájení postupu schvalování souladu s cílem pokrýt finanční riziko pro rozpočet EU; druhé, kdykoli je to nutné a vhodné, spočívá v tom, že členské státy jsou požádány, aby vytvořily akční plány k odstranění nedostatků.

Národní akční plány byly požadovány od všech členských států v lednu 2013 a jejich provádění je pečlivě sledováno pomocí služeb GŘ AGRI (viz pracovní dokument pracovníků Komise o posouzení příčin chyb při provádění politiky rozvoje venkova a opravná opatření (SWD(2013) 244)). Soudní dvůr uznal význam těchto opatření a domnívá se, že se jedná o krok správným směrem při řešení příčin chyb (viz zvláštní zpráva č. 23/2014 o chybách u výdajů na rozvoj venkova). V rámci nejnovějších aktualizací akčních plánů Komise zajistila, aby její vlastní zjištění a zjištění z auditů EÚD byla více systematicky sledována. V doporučeních uvedených ve zvláštní zprávě č. 23/2014 Soudní dvůr uvedl, že by členské státy v případě nutnosti měly provést následující preventivní a opravná opatření. Komise se proto nedomnívá, že by akční plány musely být provedeny ve všech regionech a v případě všech opatření, ale pouze tam, kde byly zjištěny nedostatky.

2013

Pokud jde o SZP jako celek, aby:

Doporučení 4: Komise dokumentovala, jak vypočítává výdaje pokryté svými audity souladu (viz bod 4.24);

X

Komise bude i nadále ve své VZČ podávat zprávy o rozsahu auditu.

Doporučení 5: Komise přijala kroky k dalšímu snížení počtu otevřených auditních případů, a umožnila tak uzavřít audity provedené před rokem 2012 do konce roku 2015 (viz bod 4.27);

X

Na konci června 2016 zůstalo nevyřízeno pouhých 20 souborů.

Doporučení 6: Komise dále rozvíjela svůj postup pro výpočet RER s tím, že přitom bude zohledňovat veškeré výdaje a platební agentury (viz bod 4.29).

X

Komise se domnívá, že toto doporučení je plně realizováno. Metodika pro odhad upravené chybovost je podrobně uvedena v příloze 4 VZČ GŘ AGRI. Kromě toho v návaznosti na doporučení IAS, podrobné postupy, jak byl vypracován odhad zbývající ohrožené částky (srov. Ares (2014) 2509210 – 29/07/2014). Tyto procedurální kroky byly aktualizovány v roce 2015 a doplněny o dodatečnou dokumentaci ke koncepčnímu modelu GŘ AGRI, který je základem odhadu chybovosti GŘ AGRI pro jednotlivé platební agentury.

| 4.38. | Účetní dvůr dále doporučuje následující: |
| --- | --- |

4.38.

Doporučení 7: finanční opravy pro členské státy týkající se Evropského rybolovného fondu by měly být podloženy důkazními informace o tom, že byly potvrzeny (viz bod 4.34).

X

2012

| 3.37. | Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2012 Účetní dvůr doporučuje Komisi a členským státům, aby zintenzivnily a zrychlily své úsilí a zajistily, aby: |
| --- | --- |

3.37.

Doporučení 1: způsobilost půdy, a zejména stálých pastvin, byla řádně zaznamenávána v systému LPIS, zejména v případech, kdy jsou plochy částečně pokryty skalami, křovinami nebo hustými stromy či keři nebo kdy půda leží ladem řadu let;

X

Komise sleduje situaci: kde nedostatky přetrvávají, akční plány jsou prováděny, a postupy schvalování souladu dosud probíhají.

Ve své výroční zprávě za rok 2014 neřešil Účetní dvůr žádné doporučení Komisi týkající se IACS, a totéž platí i pro výroční zprávu za rok 2015.

Doporučení 2: byla provedena okamžitá nápravná opatření tam, kde bylo zjištěno, že administrativní a kontrolní systémy anebo databáze IACS mají nedostatky nebo nejsou aktuální;

X

Jestliže útvary Komise v průběhu provádění svých auditů zjistí takové problémy, požádají členské státy, aby přijaly nápravná opatření. Je-li problém zvlášť akutní, je členský stát vyzván, aby přijal plán nápravných opatření, jehož plnění útvary Komise pozorně sledují. Až dosud se takové plány osvědčily jako velmi účinné. Komise rovněž zajistí, aby se finanční riziko, které plyne z takových nedostatků pro rozpočet EU, řešilo cestou finanční opravy uložené v rámci schvalování souladu.

Doporučení 3: se platby zakládaly na výsledcích kontrol a aby kontroly na místě dosahovaly kvality, jež zajistí spolehlivé stanovení způsobilé plochy;

X

Komise se domnívá, že toto doporučení je plně realizováno v mnoha ohledech. Komise v tomto ohledu sdílí názor Účetního dvora a bude i nadále zaměřovat své audity na riziko, že před provedením plateb nejsou zjištěny nezpůsobilé pozemky. Bude-li nezbytné ochránit finanční zájmy EU, budou uplatněny finanční opravy.

2012

Doporučení 4: jak koncepce, tak kvalita práce prováděné řediteli platebních agentur a certifikačních orgánů, z nichž vychází jejich prohlášení, poskytovaly spolehlivý základ pro posouzení legality a správnosti uskutečněných operací.

X

Komise nadále šetří práci certifikačních orgánů prostřednictvím analýzy dokumentů souvisejících s účetní závěrkou, jakož i prostřednictvím kontrolních misí v certifikačních orgánech. Kromě toho byly pokyny potřebné, aby certifikační orgány mohly dokončit svou práci na ověřování účtů za finanční rok 2015, které bude poprvé obsahovat posouzení zákonnosti a správnosti uskutečněných operací, dokončeny v roce 2014 a konečná verze byla oficiálně představena členským státům v lednu 2015. Jedná se také o aktualizovaný pokyn zabývající se revidovaným prohlášením managementu.

Od roku 2012 se konaly čtyři schůzky expertní skupiny, na kterých byly tyto pokyny prezentovány a diskutovány. S cílem získat další ujištění o kvalitě práce CB se v roce 2015 konalo 15 misí, která zhodnotí práci CB v oblasti zákonnosti a správnosti, a to zejména se zaměřením na kvalitu jejich místních kontrol.

Další zasedání expertní skupiny se uskutečnila v roce 2015 a 2016, kde byly sdíleny zkušenosti z práce na zákonnosti a správnosti operací.

| 4.44. | Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2012 Účetní dvůr doporučuje, aby v oblasti rozvoje venkova: |
| --- | --- |

4.44.

Doporučení 1: členské státy prováděly stávající správní kontroly lépe a využívaly přitom veškerých relevantních informací, které mají k dispozici platební agentury, neboť tímto postupem lze odhalit a napravit většinu chyb;

X

Viz odpověď Komise k doporučení 1 pro rozvoj venkova od roku 2013.

Doporučení 2: Komise zajistila, aby se všechny případy, v nichž Účetní dvůr zjistil chyby, řádně dále sledovaly;

X

2012

Doporučení 3: Komise ve výroční zprávě GŘ AGRI o činnosti použila obdobný přístup k EZFRV jako v případě podpory na plochu oddělené od produkce, kdy Komise, když stanovuje míru chyb jednotlivých platebních agentur, přihlíží k výsledkům vlastních auditů souladu s předpisy;

X

a v oblasti společné zemědělské politiky jako celku:

Doporučení 4: Komise zajistila přiměřený rozsah svých auditů souladu s předpisy;

X

Komise se v mezích dostupných zdrojů snaží zvýšit rozsah auditu. V rámci své víceleté strategie GŘ AGRI od července 2014 uplatňuje postupný tříletý programu auditů, který vychází z centrální analýzy rizik a je navržen tak, aby maximalizoval rozsah auditu.

Doporučení 5: Komise řešila nedostatky zjištěné v auditech souladu s předpisy a přetrvávající problém dlouhých prodlení v postupu schvalování souladu jako celku;

X

Komise bude pokračovat ve zlepšování své metodiky auditů a auditních postupů. Navíc v rámci provádění reformy SZP bude Komise pokračovat ve svém úsilí o zlepšení a urychlení tohoto postupu s ohledem na potřebu udržet normy kvality a právo členských států na odpověď. Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 908/2014, platné od ledna 2015, zavedlo povinné lhůty pro jednotlivé kroky tohoto postupu auditu. Rovněž byly zavedeny zesílené monitorovací nástroje.

Do konce června 2016 byly uzavřeny téměř všechny nevyřízené spisy.

Doporučení 6: Komise dále zlepšila metodu, kterou stanoví finanční opravy, aby tak lépe zohlednila povahu a závažnost zjištěných porušení pravidel.

X

---

(1)  Toto doporučení v současné době analyzujeme.

---

KAPITOLA 8

„Globální Evropa“ a „Bezpečnost a občanství“

OBSAH

| Úvod | 8.1 |
| --- | --- |

| Část 1: „Globální Evropa“ | 8.2–8.38 |
| --- | --- |

| Stručná charakteristika oblasti „Globální Evropa“ | 8.3–8.9 |
| --- | --- |

| Oblasti výdajů méně náchylné k chybám | 8.6–8.9 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 8.10 |
| --- | --- |

| Správnost operací | 8.11–8.21 |
| --- | --- |

| Prověřování výročních zpráv o činnosti a dalších prvků vnitřní kontroly | 8.22–8.32 |
| --- | --- |

| Prověřování výročních zpráv o činnosti | 8.22–8.28 |
| --- | --- |

| Systémové nedostatky zjištěné při testování operací | 8.29–8.31 |
| --- | --- |

| Posouzení systému GŘ DEVCO | 8.32 |
| --- | --- |

| Závěry a doporučení | 8.33–8.38 |
| --- | --- |

| Závěry za rok 2015 | 8.33–8.34 |
| --- | --- |

| Doporučení | 8.35–8.38 |
| --- | --- |

| Část 2: „Bezpečnost a občanství“ | 8.39–8.46 |
| --- | --- |

| Struční popis „Bezpečnosti a občanství“ | 8.40–8.41 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 8.42 |
| --- | --- |

| Shrnutí připomínek k systémům GŘ HOME | 8.43–8.46 |
| --- | --- |

| Příloha 8.1 – | Výsledky testování operací v oblasti „Globální Evropa“ |
| --- | --- |

Příloha 8.1 –

| Příloha 8.2 – | Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se oblasti „Globální Evropa“ |
| --- | --- |

Příloha 8.2 –

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 8.1. | Tato kapitola má dvě části. V první části předkládáme svá zjištění týkající se oblasti „Globální Evropa“ a ve druhé zjištění týkající se oblasti „Bezpečnost a občanství“. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

8.1.

Tato kapitola má dvě části. V první části předkládáme svá zjištění týkající se oblasti „Globální Evropa“ a ve druhé zjištění týkající se oblasti „Bezpečnost a občanství“.

ČÁST 1: „GLOBÁLNÍ EVROPA“

| 8.2. | Hlavní informace o příslušných činnostech a výdajích oblasti „Globální Evropa“ za rok 2015 uvádí
  obrázek 8.1
  . |
| --- | --- |

8.2.

Hlavní informace o příslušných činnostech a výdajích oblasti „Globální Evropa“ za rok 2015 uvádí
  obrázek 8.1
  .

Obrázek 8.1 –   Okruh 4 víceletého finančního rámce – „Globální Evropa“ – hlavní informace za rok 2015

(v mld. EUR)

Image

| Platby za rok celkem | 7,9 |
| --- | --- |
| – zálohy
   (32) | 4,7 |
| + zúčtování záloh
   (32) | 3,7 |
| | |
| Kontrolovaný základní soubor celkem | 6,9 |

Platby za rok celkem

7,9

– zálohy
   (32)

4,7

- zúčtování záloh
   (32)

3,7

Kontrolovaný základní soubor celkem

6,9

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Stručná charakteristika oblasti „Globální Evropa“

| 8.3. | Pod oblast „Globální Evropa“ spadají výdaje na veškerou vnější činnost („zahraniční politika“) financovanou z rozpočtu EU. Vnější politiky jsou jednou z hlavních oblastí činnosti EU (1), zejména pokud jde o: |
| --- | --- |

8.3.

Pod oblast „Globální Evropa“ spadají výdaje na veškerou vnější činnost („zahraniční politika“) financovanou z rozpočtu EU. Vnější politiky jsou jednou z hlavních oblastí činnosti EU (1), zejména pokud jde o:

| — | podporu a obranu hodnot EU, jako jsou lidská práva, demokracie a právní stát v zahraniční; |
| --- | --- |

—

podporu a obranu hodnot EU, jako jsou lidská práva, demokracie a právní stát v zahraniční;

| — | plánování politik EU na podporu řešení významných celosvětových výzev, jako je boj proti změně klimatu, zvrácení poklesu v biologické rozmanitosti a ochrana globálních veřejných statků; |
| --- | --- |

—

plánování politik EU na podporu řešení významných celosvětových výzev, jako je boj proti změně klimatu, zvrácení poklesu v biologické rozmanitosti a ochrana globálních veřejných statků;

| — | zvýšení dopadu rozvojové spolupráce EU, jejímž hlavním cílem je přispět k vymýcení chudoby; |
| --- | --- |

—

zvýšení dopadu rozvojové spolupráce EU, jejímž hlavním cílem je přispět k vymýcení chudoby;

| — | investice do dlouhodobé prosperity a stability sousedních zemí EU přípravou kandidátských zemí na členství a prostřednictvím politiky sousedství; |
| --- | --- |

—

investice do dlouhodobé prosperity a stability sousedních zemí EU přípravou kandidátských zemí na členství a prostřednictvím politiky sousedství;

| — | posilování evropské solidarity po přírodních nebo člověkem způsobených katastrofách; |
| --- | --- |

—

posilování evropské solidarity po přírodních nebo člověkem způsobených katastrofách;

| — | lepší předcházení krizím a jejich řešení, zachování míru a posílení mezinárodní bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

lepší předcházení krizím a jejich řešení, zachování míru a posílení mezinárodní bezpečnosti.

| 8.4. | Nejdůležitějšími generálními ředitelstvími, která se podílejí na čerpání rozpočtu na vnější činnost, jsou Generální ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj (GŘ DEVCO), Generální ředitelství pro politiku sousedství a jednání o rozšíření (GŘ NEAR), Generální ředitelství pro humanitární pomoc a civilní ochranu (GŘ ECHO) a Služba nástrojů zahraniční politiky (FPI). |
| --- | --- |

8.4.

Nejdůležitějšími generálními ředitelstvími, která se podílejí na čerpání rozpočtu na vnější činnost, jsou Generální ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj (GŘ DEVCO), Generální ředitelství pro politiku sousedství a jednání o rozšíření (GŘ NEAR), Generální ředitelství pro humanitární pomoc a civilní ochranu (GŘ ECHO) a Služba nástrojů zahraniční politiky (FPI).

| 8.5. | Platby na oblast „Globální Evropa“ v roce 2015 činí 7,9  miliardy EUR. Financují se z několika nástrojů (viz
  obrázek 8.1
  ) s využitím různých metod poskytování prostředků (2) a provádí se ve více než 150 zemích. Pravidla a postupy jsou často složité, včetně pravidel a postupů pro nabídková řízení a zadávání zakázek. |
| --- | --- |

8.5.

Platby na oblast „Globální Evropa“ v roce 2015 činí 7,9  miliardy EUR. Financují se z několika nástrojů (viz
  obrázek 8.1
  ) s využitím různých metod poskytování prostředků (2) a provádí se ve více než 150 zemích. Pravidla a postupy jsou často složité, včetně pravidel a postupů pro nabídková řízení a zadávání zakázek.

Oblasti výdajů méně náchylné k chybám

| 8.6. | Ve dvou oblastech dochází vzhledem k povaze financování a platebním podmínkám k omezení míry, v níž jsou operace náchylné k chybám. Jedná se o rozpočtovou podporu (3) a uplatňování tzv. „nominálního přístupu“ u opatření, na nichž se podílí více dárců a která provádí mezinárodní organizace (4). |
| --- | --- |

8.6.

Ve dvou oblastech dochází vzhledem k povaze financování a platebním podmínkám k omezení míry, v níž jsou operace náchylné k chybám. Jedná se o rozpočtovou podporu (3) a uplatňování tzv. „nominálního přístupu“ u opatření, na nichž se podílí více dárců a která provádí mezinárodní organizace (4).

Rozpočtová podpora

| 8.7. | Rozpočtová podpora je příspěvkem do souhrnného rozpočtu daného státu nebo do jeho rozpočtu na konkrétní politiku či cíl. Zkoumali jsme, zda Komise dodržela specifické podmínky pro poskytnutí rozpočtové podpory příslušné partnerské zemi a zda ověřila, že byly splněny obecné podmínky způsobilosti (například uspokojivý pokrok v řízení veřejných financí). |
| --- | --- |

8.7.

Rozpočtová podpora je příspěvkem do souhrnného rozpočtu daného státu nebo do jeho rozpočtu na konkrétní politiku či cíl. Zkoumali jsme, zda Komise dodržela specifické podmínky pro poskytnutí rozpočtové podpory příslušné partnerské zemi a zda ověřila, že byly splněny obecné podmínky způsobilosti (například uspokojivý pokrok v řízení veřejných financí).

| 8.8. | Právní ustanovení však skýtají široký prostor pro výklad a Komise má při rozhodování o tom, zda byly obecné podmínky dodrženy, značnou flexibilitu. Náš audit správnosti nemůže jít za rámec fáze, kdy je podpora vyplacena do rozpočtu partnerské země. Převedené finanční prostředky se tímto sloučí s rozpočtovými zdroji přijímající země. Nedostatky ve finančním řízení vedoucí ke zneužití prostředků na národní úrovni se tedy v našem auditu správnosti neprojeví jako chyby. |
| --- | --- |

8.8.

Právní ustanovení však skýtají široký prostor pro výklad a Komise má při rozhodování o tom, zda byly obecné podmínky dodrženy, značnou flexibilitu. Náš audit správnosti nemůže jít za rámec fáze, kdy je podpora vyplacena do rozpočtu partnerské země. Převedené finanční prostředky se tímto sloučí s rozpočtovými zdroji přijímající země. Nedostatky ve finančním řízení vedoucí ke zneužití prostředků na národní úrovni se tedy v našem auditu správnosti neprojeví jako chyby.

Nominální přístup

| 8.9. | V případech, kdy se na financování ze strany EU vztahují specifické podmínky ohledně způsobilosti nákladů, posuzujeme, zda jsou tyto podmínky splněny. Když se příspěvky Komise na projekty financované větším počtem dárců sloučí s příspěvky ostatních dárců a nejsou vyčleněny na konkrétní identifikovatelné položky výdajů, Komise předpokládá, že pravidla způsobilosti EU byla splněna, pokud souhrnná částka zahrnuje dostatek způsobilých výdajů, které pokrývají příspěvek EU. Tento přístup, jak ho uplatňuje Komise, omezuje práci auditorů v případě významných příspěvků od jiných dárců, jejichž výši Komise pak považuje za dostatečnou k tomu, aby pokryla i nezpůsobilé výdaje, které jsme případně zjistili. |
| --- | --- |

8.9.

V případech, kdy se na financování ze strany EU vztahují specifické podmínky ohledně způsobilosti nákladů, posuzujeme, zda jsou tyto podmínky splněny. Když se příspěvky Komise na projekty financované větším počtem dárců sloučí s příspěvky ostatních dárců a nejsou vyčleněny na konkrétní identifikovatelné položky výdajů, Komise předpokládá, že pravidla způsobilosti EU byla splněna, pokud souhrnná částka zahrnuje dostatek způsobilých výdajů, které pokrývají příspěvek EU. Tento přístup, jak ho uplatňuje Komise, omezuje práci auditorů v případě významných příspěvků od jiných dárců, jejichž výši Komise pak považuje za dostatečnou k tomu, aby pokryla i nezpůsobilé výdaje, které jsme případně zjistili.

Rozsah a koncepce auditu

| 8.10. | Hlavní prvky naší koncepce a metodiky auditu jsou popsány v 
  příloze 1.1
  . V případě auditu oblasti „Globální Evropa“ je třeba brát v úvahu následující specifika: |
| --- | --- |

8.10.

Hlavní prvky naší koncepce a metodiky auditu jsou popsány v 
  příloze 1.1
  . V případě auditu oblasti „Globální Evropa“ je třeba brát v úvahu následující specifika:

| a) | Zkontrolovali jsme vzorek 156 operací, který je vymezen v 
  příloze 1.1
  , bodu 7. Vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní pro rozpětí výdajů spadajících do příslušného okruhu víceletého finančního rámce. V roce 2015 se vzorek skládal ze 64 operací schválených delegacemi EU v 12 přijímajících státech (5) a 92 operací schválených ústředím Komise, z toho 36 operací se provádělo prostřednictvím partnerů ECHO v oblastech zasažených humanitární krizí. |
| --- | --- |

a)

Zkontrolovali jsme vzorek 156 operací, který je vymezen v 
  příloze 1.1
  , bodu 7. Vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní pro rozpětí výdajů spadajících do příslušného okruhu víceletého finančního rámce. V roce 2015 se vzorek skládal ze 64 operací schválených delegacemi EU v 12 přijímajících státech (5) a 92 operací schválených ústředím Komise, z toho 36 operací se provádělo prostřednictvím partnerů ECHO v oblastech zasažených humanitární krizí.

| b) | V případech, kdy jsme zjistili chyby, jsme prověřovali příslušné systémy a zjišťovali jejich konkrétní systémové nedostatky. |
| --- | --- |

b)

V případech, kdy jsme zjistili chyby, jsme prověřovali příslušné systémy a zjišťovali jejich konkrétní systémové nedostatky.

| c) | Posuzovali jsme výroční zprávy o činnosti GŘ DEVCO a GŘ NEAR. |
| --- | --- |

c)

Posuzovali jsme výroční zprávy o činnosti GŘ DEVCO a GŘ NEAR.

Správnost operací

| 8.11. | Výsledky testování operací jsou shrnuty v 
  příloze 8.1
  . Ze 156 operací, které jsme kontrolovali, bylo 40 (26 %) zatíženo chybami (6). Na základě 30 chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb 2,8  % (7). |
| --- | --- |

8.11.

Výsledky testování operací jsou shrnuty v 
  příloze 8.1
  . Ze 156 operací, které jsme kontrolovali, bylo 40 (26 %) zatíženo chybami (6). Na základě 30 chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb 2,8  % (7).

| 8.12. | Pokud se z kontrolovaného vzorku 156 operací vyjme sedm operací rozpočtové podpory a 23 operací s nominálním přístupem, které byly zmíněny v bodech 8.6–8.9, činí odhadovaná míra chyb 3,8  % (8). |
| --- | --- |

8.12.

Pokud se z kontrolovaného vzorku 156 operací vyjme sedm operací rozpočtové podpory a 23 operací s nominálním přístupem, které byly zmíněny v bodech 8.6–8.9, činí odhadovaná míra chyb 3,8  % (8).

| 8.13. | V sedmi případech vyčíslitelných chyb měla Komise dostatek informací k tomu, aby těmto chybám předešla, odhalila je a napravila ještě před tím, než výdaje schválila. Pokud by všechny tyto informace byly využity k prevenci nebo odhalení a nápravě chyb, odhadovaná míra chyb v této kapitole by byla o jeden procentní bod nižší (9). U devíti dalších operací jsme zjistili chyby, které auditoři jmenovaní příjemci měli odhalit, ale neučinili tak. Tyto případy přispívají k odhadované míře chyb 0,6  procentního bodu. |
| --- | --- |

8.13.

V sedmi případech vyčíslitelných chyb měla Komise dostatek informací k tomu, aby těmto chybám předešla, odhalila je a napravila ještě před tím, než výdaje schválila. Pokud by všechny tyto informace byly využity k prevenci nebo odhalení a nápravě chyb, odhadovaná míra chyb v této kapitole by byla o jeden procentní bod nižší (9). U devíti dalších operací jsme zjistili chyby, které auditoři jmenovaní příjemci měli odhalit, ale neučinili tak. Tyto případy přispívají k odhadované míře chyb 0,6  procentního bodu.

| 8.14. | Obrázek 8.2
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílely na námi odhadované míře chyb v roce 2015. |
| --- | --- |

8.14.

Obrázek 8.2
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílely na námi odhadované míře chyb v roce 2015.

Obrázek 8.2 –   „Globální Evropa“ – rozdělení odhadované míry chyb

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 8.15. | Nejčastějším typem chyby (11 z 30 případů), který představuje 32 % odhadované míry chyb, jsou nezpůsobilé výdaje. Jde o výdaje v souvislosti s činnostmi, na něž se daná smlouva nevztahuje (viz
  rámeček 8.3
  ) nebo které vznikly mimo období způsobilosti, o nedodržení pravidla původu, nezpůsobilé daně a nepřímé náklady chybně zaúčtované jako přímé náklady. |
| --- | --- |

8.15.

Nejčastějším typem chyby (11 z 30 případů), který představuje 32 % odhadované míry chyb, jsou nezpůsobilé výdaje. Jde o výdaje v souvislosti s činnostmi, na něž se daná smlouva nevztahuje (viz
  rámeček 8.3
  ) nebo které vznikly mimo období způsobilosti, o nedodržení pravidla původu, nezpůsobilé daně a nepřímé náklady chybně zaúčtované jako přímé náklady.

Rámeček 8.3 –   Nezpůsobilé výdaje: smluvně nepodložené činnosti

GŘ DEVCO – Myanmar

Prověřovali jsme výdaje na příspěvek mezinárodní organizaci na omezení injekčního užívání drog a jeho negativních důsledků; související výdaje byly vykázány Komisi a ona je akceptovala. Příspěvek EU činil kolem 800 000  EUR.

Mezinárodní organizace, která opatření prováděla, žádala o úhradu nákladů na odbornou přípravu pracovníků ve výši 16 000  EUR. Jelikož na odbornou přípravu se dohoda o příspěvku nevztahovala, jsou tyto náklad nezpůsobilé.

Obrázek 8.3 –
     
  Nezpůsobilé výdaje: smluvně nepodložené činnosti

GŘ DEVCO – Myanmar

Organizaci již byl zaslán dopis s předběžným oznámením o zpětném získání.

Co se týče ostatních nákladů, bude delegace nadále zajišťovat, aby partneři, kteří projekty provádějí, a vedoucí projektů věděli, že předkládané finanční zprávy by měly splňovat všechny podmínky stanovené v dotčené dohodě. Pokud jde o rozložení nákladů v průběhu projektu, bude zvláštní pozornost věnována situacím, kdy se zjistí hromadění nákladů na začátku či na konci projektu.

| 8.16. | Celkem 33 % odhadované míry chyb představuje šest případů, kdy Komise schválila (a v některých případech i zúčtovala) výdaje, které v momentu, kdy byly schváleny, ještě reálně nevznikly (viz
  rámeček 8.4
  ). |
| --- | --- |

8.16.

Celkem 33 % odhadované míry chyb představuje šest případů, kdy Komise schválila (a v některých případech i zúčtovala) výdaje, které v momentu, kdy byly schváleny, ještě reálně nevznikly (viz
  rámeček 8.4
  ).

Rámeček 8.4 –   Náklady na opatření, které ve skutečnosti nevznikly

Obrázek 8.4 –
     
  Náklady na opatření, které ve skutečnosti nevznikly

ECHO – více zemí (Syrská arabská republika, Jordánsko, Libanon)

Prověřovali jsme výdaje na grant mezinárodní organizaci určený na reakci na krizovou situaci v Sýrii, které byly vykázány Komisi a které Komise akceptovala. Výše grantu EU činila 5 800 000  EUR.

Část nákladů na opatření se týkala dopravy potravin. Humanitární organizace chybně vyúčtovala EU 8 500  EUR za dopravu potravin na opatření financované jiným dárcem.

FPI – ústředí

Prověřovali jsme výdaje na grant na podporu nešíření balistických raket, které byly vykázány Komisi a které Komise akceptovala. Opatření s rozpočtem 930 000  EUR plně financovala FPI.

Příjemce, evropská výzkumná nadace, vyúčtovala odhadované osobní náklady, které byly vyšší než náklady, jež jí skutečně vznikly.

FPI – ústředí

Než FPI uhradí konečné platby na granty, prostuduje zprávy o ověření výdajů. Ačkoli zpráva u této smlouvy tuto konkrétní chybu nezjistila, Komise již chybu příjemce odhalila prostřednictvím svého systému kontrol ex post.

FPI rovněž po vzoru GŘ DEVCO přijme opatření, kterými zlepší svůj současný systém zpráv o ověřování výdajů.

Komise již zahájila proces k získání nezpůsobilých výdajů zpět s cílem účinně chránit finanční zájmy EU.

| 8.17. | Celkem 14 % odhadované míry chyb (osm případů) připadá na výdaje, k nimž nebyla poskytnuta základní podkladová dokumentace. |
| --- | --- |

8.17.

Celkem 14 % odhadované míry chyb (osm případů) připadá na výdaje, k nimž nebyla poskytnuta základní podkladová dokumentace.

| 8.18. | Jeden případ spadá do kategorie nezpůsobilý příjemce (viz
  rámeček 8.5
  ). |
| --- | --- |

8.18.

Jeden případ spadá do kategorie nezpůsobilý příjemce (viz
  rámeček 8.5
  ).

Rámeček 8.5 –   Nezpůsobilý příjemce

EACEA – Ázerbájdžán

Prověřovali jsme výdaje na podporu evropské spolupráce v oblasti mládeže ve výši 16 500  EUR, které byly vykázány Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA) a agentura je přijala. Grant byl vyplacen mládežnickému klubu, který jsme se bezúspěšně snažili nalézt, abychom zde provedli prověrku podkladové dokumentace.

Obrázek 8.5 –
     
  Nezpůsobilý příjemce

EACEA – Ázerbájdžán

Po tomto zjištění, které naznačuje nesrovnalost či podvodné jednání, podnikla Komise kroky, použila platná pravidla a postupy a informovala příslušný subjekt (OLAF). Komise rovněž přijala nezbytná opatření k získání vyplacených prostředků zpět.

| 8.19. | Z odhadované míry chyb 7 % souviselo se čtyřmi případy, kdy příjemce nedodržel pravidla pro zadávání zakázek. |
| --- | --- |

8.19.

Z odhadované míry chyb 7 % souviselo se čtyřmi případy, kdy příjemce nedodržel pravidla pro zadávání zakázek.

| 8.20. | Kromě těchto zjištěných vyčíslitelných chyb jsme identifikovali 16 nevyčíslitelných chyb, které se týkaly porušení právních či smluvních povinností. |
| --- | --- |

8.20.

Kromě těchto zjištěných vyčíslitelných chyb jsme identifikovali 16 nevyčíslitelných chyb, které se týkaly porušení právních či smluvních povinností.

| 8.21. | V sedmi prověřovaných operacích rozpočtové podpory nebyly zjištěny žádné chyby ve správnosti (viz také výroční zpráva o evropských rozvojových fondech za rok 2015, bod 38). |
| --- | --- |

8.21.

V sedmi prověřovaných operacích rozpočtové podpory nebyly zjištěny žádné chyby ve správnosti (viz také výroční zpráva o evropských rozvojových fondech za rok 2015, bod 38).

Prověřování výročních zpráv o činnosti a dalších prvků vnitřní kontroly

Prověřování výročních zpráv o činnosti

| 8.22. | V souladu s rotačním principem v oblasti „Globální Evropa“ (10) jsme prověřovali výroční zprávu o činnosti GŘ NEAR za rok 2015. |
| --- | --- |

8.22.

V souladu s rotačním principem v oblasti „Globální Evropa“ (10) jsme prověřovali výroční zprávu o činnosti GŘ NEAR za rok 2015.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 8.23. | Ve svém prohlášení o věrohodnosti za rok 2015 generální ředitel GŘ NEAR uvádí, že u obou finančních nástrojů spravovaných GŘ NEAR (ENI, IPA) je finanční expozice plynoucí z ohrožené částky pod 2 % prahem významnosti (materiality) (11) a průměrná zjištěná míra chyb (12) za celé GŘ činí 1,12  %. Toto prohlášení neodpovídá výsledkům našeho auditu. Jelikož šlo o první rok fungování GŘ NEAR, ředitelství vyvinulo pro různé programy a způsoby řízení nové metody výpočtu míry chyb. GŘ NEAR ve své zprávě uznává, že uplatněnou koncepci je nutno dále zlepšit. Náš přezkum těchto různých metodik limitovala skutečnost, že nám GŘ NEAR poskytlo informace s určitým zpožděním. V rámci výroční zprávy o činnosti za rok 2016 bude proveden podrobný přezkum. |
| --- | --- |

8.23.

Ve svém prohlášení o věrohodnosti za rok 2015 generální ředitel GŘ NEAR uvádí, že u obou finančních nástrojů spravovaných GŘ NEAR (ENI, IPA) je finanční expozice plynoucí z ohrožené částky pod 2 % prahem významnosti (materiality) (11) a průměrná zjištěná míra chyb (12) za celé GŘ činí 1,12  %. Toto prohlášení neodpovídá výsledkům našeho auditu. Jelikož šlo o první rok fungování GŘ NEAR, ředitelství vyvinulo pro různé programy a způsoby řízení nové metody výpočtu míry chyb. GŘ NEAR ve své zprávě uznává, že uplatněnou koncepci je nutno dále zlepšit. Náš přezkum těchto různých metodik limitovala skutečnost, že nám GŘ NEAR poskytlo informace s určitým zpožděním. V rámci výroční zprávy o činnosti za rok 2016 bude proveden podrobný přezkum.

| 8.24. | GŘ NEAR vypočetlo míru zbytkových chyb (RER – residual error rate) pro 90 % svých výdajů. Výsledkem byly tři sazby (13): RER pro přímé řízení IPA, RER pro nepřímé řízení IPA za účasti přijímajících zemí a RER pro ENI pokrývající všechny způsoby řízení. U zbývajících 10 % výdajů využilo GŘ NEAR jiné zdroje jistoty. |
| --- | --- |

8.24.

GŘ NEAR vypočetlo míru zbytkových chyb (RER – residual error rate) pro 90 % svých výdajů. Výsledkem byly tři sazby (13): RER pro přímé řízení IPA, RER pro nepřímé řízení IPA za účasti přijímajících zemí a RER pro ENI pokrývající všechny způsoby řízení. U zbývajících 10 % výdajů využilo GŘ NEAR jiné zdroje jistoty.

| 8.25. | GŘ NEAR měřilo každou z těchto tří měr zbytkových chyb na jiném základě: |
| --- | --- |

8.25.

GŘ NEAR měřilo každou z těchto tří měr zbytkových chyb na jiném základě:

| a) | Míru zbytkových chyb pro ENI (0,64  %) stanovil externí dodavatel na základě metodiky, jež je obdobou metodiky používané pro výpočet RER v GŘ DEVCO (14). |
| --- | --- |

a)

Míru zbytkových chyb pro ENI (0,64  %) stanovil externí dodavatel na základě metodiky, jež je obdobou metodiky používané pro výpočet RER v GŘ DEVCO (14).

| b) | GŘ NEAR vypočetlo míru zbytkových chyb pro přímé řízení nástroje IPA (1,62  %) na základě svých vlastních kontrol ex post provedených u vzorku operací. |
| --- | --- |

b)

GŘ NEAR vypočetlo míru zbytkových chyb pro přímé řízení nástroje IPA (1,62  %) na základě svých vlastních kontrol ex post provedených u vzorku operací.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| c) | V případě metodiky pro míru zbytkových chyb u nepřímého řízení nástroje IPA za účasti přijímajících zemí se GŘ NEAR spolehlo na auditní orgány přijímajících zemí. Kvůli nedostatečné velikosti základních souborů však GŘ NEAR doplnilo výsledky u tohoto způsobu řízení historickými údaji o míře zbytkových chyb. Výsledkem byla míra chyb v rozmezí 0,02  – 1,84  % (15). |
| --- | --- |

c)

V případě metodiky pro míru zbytkových chyb u nepřímého řízení nástroje IPA za účasti přijímajících zemí se GŘ NEAR spolehlo na auditní orgány přijímajících zemí. Kvůli nedostatečné velikosti základních souborů však GŘ NEAR doplnilo výsledky u tohoto způsobu řízení historickými údaji o míře zbytkových chyb. Výsledkem byla míra chyb v rozmezí 0,02  – 1,84  % (15).

| 8.26. | Pod nepřímé řízení za účasti přijímajících zemí jako způsobu řízení spadá 37 % plateb z nástroje IPA. Máme za to, že výpočet míry zbytkových chyb, který kombinuje výsledky nestatistického sestavování vzorku auditními orgány s historickými mírami zbytkových chyb vypočtenými GŘ NEAR, není dostatečně reprezentativní a neposkytuje dostatečně přesné informace o částkách ohrožených plateb. Je zde riziko, že tento výpočet, který není plně v souladu s pokyny Komise (16), podhodnotí míru chyb, a může tedy potenciálně ovlivnit ujištění generálního ředitele (např. možné nevydání výhrad) (17). |
| --- | --- |

8.26.

Pod nepřímé řízení za účasti přijímajících zemí jako způsobu řízení spadá 37 % plateb z nástroje IPA. Máme za to, že výpočet míry zbytkových chyb, který kombinuje výsledky nestatistického sestavování vzorku auditními orgány s historickými mírami zbytkových chyb vypočtenými GŘ NEAR, není dostatečně reprezentativní a neposkytuje dostatečně přesné informace o částkách ohrožených plateb. Je zde riziko, že tento výpočet, který není plně v souladu s pokyny Komise (16), podhodnotí míru chyb, a může tedy potenciálně ovlivnit ujištění generálního ředitele (např. možné nevydání výhrad) (17).

| 8.26. | Země, které působí v prostředí nepřímého řízení s přijímajícími zeměmi, pro něž byla vypočítána míra zbytkových chyb, a sice Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie a Turecko, měly v posledních deseti letech stabilní kontrolní prostředí. GŘ tedy v tomto prostředí nemělo žádný důkaz o zvýšeném riziku. Kontrolní rámec zahrnoval 100 % kontrol ex ante ohledně zadávání veřejných zakázek, velmi důkladný postup schvalování účetní závěrky pro platby a Komise též prováděla pravidelné kontroly na místě. Kromě toho vnitrostátní orgány, které Komise pověřila po důkladném auditu před svěřením pravomocí, mají své vlastní kontroly jak ve fázi uzavírání smluv, tak úhrady plateb. Další kontroly transakcí vnitrostátních orgánů provádí v těchto zemích auditní orgány. Vzniká tak prostředí nízkého rizika a za devět z posledních deseti let byla výsledkem chybovost pod prahem významnosti.

  Stanovisko auditních orgánů daných zemí bylo poprvé vyžádáno v roce 2015. Protože chybovost, kterou země odvodily, byla výrazně nižší (0,02  %) než historický průměr (pod 2 %) a byla založena na nestatistickém výběru vzorku, byla na základě střední hodnoty mezi údajem ve výroční zprávě o činnosti za rok 2015 (0,02  %) a nejvyšší mírou zbytkových chyb vykázanou ve výroční zprávě o činnosti za rok 2012 (1,84  %), která se vztahovala ke smlouvám za programový rok 2005, určena prostřední hodnota (0,91  %). Tím by měl být zachován konzervativní a obezřetný přístup z minulých let.


  Vycházelo se přitom z přílohy 2 pokynů GŘ BUDG k výpočtu míry zbytkových chyb, v níž se vysvětluje, jak postupovat v situacích podobných té, která byla popsána výše.


  Komise se tedy ve výsledku nedomnívá, že mohla být nutná výhrada, neboť úroveň významnosti, k níž se nakonec došlo, nedosahovala 2 %. |
| --- | --- |

8.26.

Stanovisko auditních orgánů daných zemí bylo poprvé vyžádáno v roce 2015. Protože chybovost, kterou země odvodily, byla výrazně nižší (0,02  %) než historický průměr (pod 2 %) a byla založena na nestatistickém výběru vzorku, byla na základě střední hodnoty mezi údajem ve výroční zprávě o činnosti za rok 2015 (0,02  %) a nejvyšší mírou zbytkových chyb vykázanou ve výroční zprávě o činnosti za rok 2012 (1,84  %), která se vztahovala ke smlouvám za programový rok 2005, určena prostřední hodnota (0,91  %). Tím by měl být zachován konzervativní a obezřetný přístup z minulých let.

Vycházelo se přitom z přílohy 2 pokynů GŘ BUDG k výpočtu míry zbytkových chyb, v níž se vysvětluje, jak postupovat v situacích podobných té, která byla popsána výše.

Komise se tedy ve výsledku nedomnívá, že mohla být nutná výhrada, neboť úroveň významnosti, k níž se nakonec došlo, nedosahovala 2 %.

| 8.27. | Nebyla vypočtena míra zbytkových chyb pro nepřímé řízení pověřenými subjekty jako způsobu řízení nástroje IPA, které v roce 2015 pokrývalo 15 % plateb z tohoto nástroje. |
| --- | --- |

8.27.

Nebyla vypočtena míra zbytkových chyb pro nepřímé řízení pověřenými subjekty jako způsobu řízení nástroje IPA, které v roce 2015 pokrývalo 15 % plateb z tohoto nástroje.

| 8.27. | Komise podotýká, že ačkoli míra zbytkových chyb pro NPP v roce 2015 způsob nepřímého řízení pověřenými subjekty nepokrývala, vztahovaly se na něj následující zdroje jistoty: 1) posouzení pilířů, 2) pravidelné podávání zpráv ze strany dotčených pověřených subjektů, 3) kontroly na místě a 4) ověřovací mise.

  Komise by dále ráda zdůraznila, že v roce 2015 bylo nepřímé řízení pověřenými subjekty v rámci NPP tvořeno z 94 % platbami předběžného financování. |
| --- | --- |

8.27.

Komise by dále ráda zdůraznila, že v roce 2015 bylo nepřímé řízení pověřenými subjekty v rámci NPP tvořeno z 94 % platbami předběžného financování.

| 8.28. | Prověřovali jsme rovněž výroční zprávu o činnosti GŘ DEVCO za rok 2015 a výsledky prezentujeme v naší výroční zprávě o 8., 9., 10. a 11. Evropském rozvojovém fondu, body 49–53. |
| --- | --- |

8.28.

Prověřovali jsme rovněž výroční zprávu o činnosti GŘ DEVCO za rok 2015 a výsledky prezentujeme v naší výroční zprávě o 8., 9., 10. a 11. Evropském rozvojovém fondu, body 49–53.

Systémové nedostatky zjištěné při testování operací

| 8.29. | Testování operací v oblasti „Globální Evropa“ odhalilo určité kontrolní nedostatky v systémech Komise. Jak se uvádí v bodu 8.13, ověřování výdajů prováděné auditory, které jmenoval příjemce, vedlo v některých případech k tomu, že nebyly zjištěny chyby, v jejichž důsledku Komise schválila nezpůsobilé výdaje (18). Při testování jsme rovněž zjistili zpoždění při potvrzování platnosti, schvalování a platbě výdajů Komisí. |
| --- | --- |

8.29.

Testování operací v oblasti „Globální Evropa“ odhalilo určité kontrolní nedostatky v systémech Komise. Jak se uvádí v bodu 8.13, ověřování výdajů prováděné auditory, které jmenoval příjemce, vedlo v některých případech k tomu, že nebyly zjištěny chyby, v jejichž důsledku Komise schválila nezpůsobilé výdaje (18). Při testování jsme rovněž zjistili zpoždění při potvrzování platnosti, schvalování a platbě výdajů Komisí.

| 8.29. | GŘ DEVCO použije systém řízení kvality rovněž pro ověřování výdajů, pro něž uzavřeli smlouvy přímo příjemci. Jelikož však nedostatky v systému částečně souvisí s nedostatky v zadání pro tyto druhy závazků, GŘ DEVCO nejdříve tato zadání zreviduje. Uvedená revize se kromě zlepšených požadavků na kvalitu jasněji zaměří i na výsledky, jež jsou relevantní pro účely řízení kvality. |
| --- | --- |

8.29.

| 8.30. | Pět z těchto prověřovaných operací souviselo s twinningovými (19) smlouvami, jež byly všechny financovány v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství. Vzhledem k tomu, že twinningové smlouvy se řídí grantovými dohodami, obecně pro ně platí, že nesmí generovat zisk (20). |
| --- | --- |

8.30.

Pět z těchto prověřovaných operací souviselo s twinningovými (19) smlouvami, jež byly všechny financovány v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství. Vzhledem k tomu, že twinningové smlouvy se řídí grantovými dohodami, obecně pro ně platí, že nesmí generovat zisk (20).

| 8.31. | Zjistili jsme, že specifická pravidla týkající se paušálních nákladů a jednotné sazby nákladů, která Komise pro twinningový nástroj nastavila, nestanoví maximální limit financování, jehož účelem je především pokrýt nepřímé náklady partnerského členského státu. U auditovaných smluv se částka financování s využitím jednotné sazby a paušálních nákladů pohybovala mezi 15 % až 27 % celkových nákladů. Pro srovnání: strop nepřímých nákladů u grantových dohod je obvykle stanoven na 7 % (21), je zde tedy riziko, že provádějící partnerský členský stat vytváří zisk. |
| --- | --- |

8.31.

Zjistili jsme, že specifická pravidla týkající se paušálních nákladů a jednotné sazby nákladů, která Komise pro twinningový nástroj nastavila, nestanoví maximální limit financování, jehož účelem je především pokrýt nepřímé náklady partnerského členského státu. U auditovaných smluv se částka financování s využitím jednotné sazby a paušálních nákladů pohybovala mezi 15 % až 27 % celkových nákladů. Pro srovnání: strop nepřímých nákladů u grantových dohod je obvykle stanoven na 7 % (21), je zde tedy riziko, že provádějící partnerský členský stat vytváří zisk.

| 8.31. | Komise připravuje jak aktualizovanou příručku pro twinning, tak nové rozhodnutí Komise. Zjištění ohlášená Účetním dvorem budou zohledněna. |
| --- | --- |

8.31.

Posouzení systému GŘ DEVCO

| 8.32. | Provedli jsme rovněž posouzení systémů GŘ DEVCO a podrobné výsledky naší práce prezentujeme ve výroční zprávě o 8., 9., 10. a 11. Evropském rozvojovém fondu, body 39–53. |
| --- | --- |

8.32.

Provedli jsme rovněž posouzení systémů GŘ DEVCO a podrobné výsledky naší práce prezentujeme ve výroční zprávě o 8., 9., 10. a 11. Evropském rozvojovém fondu, body 39–53.

Závěry a doporučení

Závěry za rok 2015

| 8.33. | Z důkazních informací celkově vyplývá, že výdaje na „Globální Evropu“ jsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. |
| --- | --- |

8.33.

Z důkazních informací celkově vyplývá, že výdaje na „Globální Evropu“ jsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 8.34. | V této oblasti spadající pod okruh víceletého finančního rámce z testování operací vyplývá, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru činí 2,8  % (viz
  příloha 8.1
  ). |
| --- | --- |

8.34.

V této oblasti spadající pod okruh víceletého finančního rámce z testování operací vyplývá, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru činí 2,8  % (viz
  příloha 8.1
  ).

Doporučení

| 8.35. | Příloha 8.2
  uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let (22). Ve výročních zprávách za roky 2012 a 2013 předložil Účetní dvůr sedm doporučení. Komise v plném rozsahu realizovala pět doporučení, jedno realizovala ve většině ohledů a jedno realizovala v některých ohledech. |
| --- | --- |

8.35.

Příloha 8.2
  uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let (22). Ve výročních zprávách za roky 2012 a 2013 předložil Účetní dvůr sedm doporučení. Komise v plném rozsahu realizovala pět doporučení, jedno realizovala ve většině ohledů a jedno realizovala v některých ohledech.

| 8.36. | Výsledky našeho testování operací podobně jako v předchozích letech prokázaly, že kontroly, které mají zjišťovat chyby v grantových dohodách a těmto chybám předcházet, v některých případech selhaly (23). Ve své výroční zprávě za rok 2011 jsme Komisi doporučili, aby dohled nad granty zlepšila, a totéž doporučení jsme opakovaně uvedli i ve zprávě za rok 2014. Jsme si vědomi skutečnosti, že GŘ DEVCO nyní procesně nastavuje nová opatření, jako je systematické monitorování a návštěvy na místě, protože však tato opatření nejsou zatím zavedena, jejich dopad bude možné posoudit až příštích letech. |
| --- | --- |

8.36.

Výsledky našeho testování operací podobně jako v předchozích letech prokázaly, že kontroly, které mají zjišťovat chyby v grantových dohodách a těmto chybám předcházet, v některých případech selhaly (23). Ve své výroční zprávě za rok 2011 jsme Komisi doporučili, aby dohled nad granty zlepšila, a totéž doporučení jsme opakovaně uvedli i ve zprávě za rok 2014. Jsme si vědomi skutečnosti, že GŘ DEVCO nyní procesně nastavuje nová opatření, jako je systematické monitorování a návštěvy na místě, protože však tato opatření nejsou zatím zavedena, jejich dopad bude možné posoudit až příštích letech.

| 8.37. | Jak se uvádí v bodu 8.29, testování operací prokázalo, že kvalita ověřování výdajů auditory, které najal příjemce, nedosahuje standardní úrovně. Tento nedostatek jsme zaznamenali již při našich předchozích auditech a ve výroční zprávě za rok 2012 jsme Komisi doporučili, aby přijala opatření, která kvalitu ověřování výdajů zlepší. |
| --- | --- |

8.37.

Jak se uvádí v bodu 8.29, testování operací prokázalo, že kvalita ověřování výdajů auditory, které najal příjemce, nedosahuje standardní úrovně. Tento nedostatek jsme zaznamenali již při našich předchozích auditech a ve výroční zprávě za rok 2012 jsme Komisi doporučili, aby přijala opatření, která kvalitu ověřování výdajů zlepší.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 8.38. | Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěru za rok 2015 předkládáme tato doporučení: |
| --- | --- |

8.38.

Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěru za rok 2015 předkládáme tato doporučení:

| — | Doporučení 1: GŘ DEVCO a GŘ NEAR by měly posílit kvalitu ověřování výdajů, na něž příjemci uzavřeli smlouvy, zejména zavedením nových opatření, jako využívání tabulky hodnocení kvality ke kontrole kvality práce provedené auditory, které najal příjemce, a revize zadání pro auditory. |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: GŘ DEVCO a GŘ NEAR by měly posílit kvalitu ověřování výdajů, na něž příjemci uzavřeli smlouvy, zejména zavedením nových opatření, jako využívání tabulky hodnocení kvality ke kontrole kvality práce provedené auditory, které najal příjemce, a revize zadání pro auditory.

Komise doporučení 1 přijímá.

Již pracuje na tom, aby tabulku hodnocení kvality, jež se používá na audity a ověření prováděné Komisí, přizpůsobila zvláštním prvkům, potřebám a způsobům ověřování výdajů, které provádí příjemci.

| — | Doporučení 2: GŘ NEAR by mělo přijmout opatření, která zajistí, aby financování směrované prostřednictvím twinningového nástroje bylo v souladu s pravidlem neziskovosti a řídilo se zásadou řádného finančního řízení. |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: GŘ NEAR by mělo přijmout opatření, která zajistí, aby financování směrované prostřednictvím twinningového nástroje bylo v souladu s pravidlem neziskovosti a řídilo se zásadou řádného finančního řízení.

Komise doporučení 2 přijímá.

| — | Doporučení 3: GŘ NEAR by mělo revidovat metodiku pro výpočet míry zbytkových chyb, aby mohlo poskytovat statisticky přesné informace o ohrožených částkách u plateb v rámci nepřímého řízení nástroje IPA. |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: GŘ NEAR by mělo revidovat metodiku pro výpočet míry zbytkových chyb, aby mohlo poskytovat statisticky přesné informace o ohrožených částkách u plateb v rámci nepřímého řízení nástroje IPA.

Komise doporučení 3 přijímá.

ČÁST 2: „BEZPEČNOST A OBČANSTVÍ“

| 8.39. | „Bezpečnost a občanství“ představuje malou, ale rostoucí část rozpočtu EU. Hlavní informace o příslušných činnostech a výdajích za rok 2015 uvádí
  obrázek 8.6
  . Graf představuje celkový kontrolovaný základní soubor ve výši 1,5  miliardy EUR po vynětí decentralizovaných agentur (24), tj. přibližně 1 % rozpočtu EU. Tento oddíl se zaměřuje na částku 0,8  miliardy EUR, která byla vydána na „migraci a bezpečnost“. |
| --- | --- |

8.39.

„Bezpečnost a občanství“ představuje malou, ale rostoucí část rozpočtu EU. Hlavní informace o příslušných činnostech a výdajích za rok 2015 uvádí
  obrázek 8.6
  . Graf představuje celkový kontrolovaný základní soubor ve výši 1,5  miliardy EUR po vynětí decentralizovaných agentur (24), tj. přibližně 1 % rozpočtu EU. Tento oddíl se zaměřuje na částku 0,8  miliardy EUR, která byla vydána na „migraci a bezpečnost“.

Obrázek 8.6 –   Okruh 3 víceletého finančního rámce – „Bezpečnost a občanství“ – hlavní informace za rok 2015

(v mld. EUR)

Image

| Platby za rok celkem | 2,0 |
| --- | --- |
| – zálohy
   (33) | 1,3 |
| + zúčtování záloh
   (33) | 1,4 |
| | |
| Kontrolovaný základní soubor celkem | 2,1 |

Platby za rok celkem

2,0

– zálohy
   (33)

1,3

- zúčtování záloh
   (33)

1,4

Kontrolovaný základní soubor celkem

2,1

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Struční popis „Bezpečnosti a občanství“

| 8.40. | „Bezpečnost a občanství“ sdružuje různé politiky, jejichž společným cílem je posílit koncept evropského občanství vytvořením prostoru svobody, bezpečnosti a práva bez vnitřních hranic. Výdaje se soustřeďují na tři hlavní politiky: „migrace a bezpečnost“, „potraviny a krmiva“ a „kreativní Evropa“. |
| --- | --- |

8.40.

„Bezpečnost a občanství“ sdružuje různé politiky, jejichž společným cílem je posílit koncept evropského občanství vytvořením prostoru svobody, bezpečnosti a práva bez vnitřních hranic. Výdaje se soustřeďují na tři hlavní politiky: „migrace a bezpečnost“, „potraviny a krmiva“ a „kreativní Evropa“.

| 8.41. | Většina výdajů na „migraci a bezpečnost“ jde ze dvou fondů: Azylového, migračního a integračního fondu (25) (AMIF) a Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF). Cílem AMIF je přispívat k účinnému řízení migračních toků a provádět, posilovat a rozvíjet společný přístup Unie k azylu a migraci. Cílem Fondu pro vnitřní bezpečnost je přispívat k vysoké úrovni bezpečnosti v Unii podporou realizace strategie interní bezpečnosti, spolupráce při vymáhání práva a při správě vnějších hranic Unie. ISF sestává ze dvou nástrojů: ISF Hranice a víza (26) a ISF Policie (27). ISF Hranice a víza podporuje harmonizovaná opatření správy hranic a rozvoj společné vízové politiky. ISF Policie podporuje spolupráci donucovacích orgánů a zlepšování kapacity pro řízení bezpečnostních rizik a krizí. V roce 2014 nahradily AMIF a ISF někdejší program SOLID (Solidarita a řízení migračních toků). Obdobně jako u programu SOLID sdílí řízení většiny prostředků AMIF a ISF členské státy s Komisí. |
| --- | --- |

8.41.

Většina výdajů na „migraci a bezpečnost“ jde ze dvou fondů: Azylového, migračního a integračního fondu (25) (AMIF) a Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF). Cílem AMIF je přispívat k účinnému řízení migračních toků a provádět, posilovat a rozvíjet společný přístup Unie k azylu a migraci. Cílem Fondu pro vnitřní bezpečnost je přispívat k vysoké úrovni bezpečnosti v Unii podporou realizace strategie interní bezpečnosti, spolupráce při vymáhání práva a při správě vnějších hranic Unie. ISF sestává ze dvou nástrojů: ISF Hranice a víza (26) a ISF Policie (27). ISF Hranice a víza podporuje harmonizovaná opatření správy hranic a rozvoj společné vízové politiky. ISF Policie podporuje spolupráci donucovacích orgánů a zlepšování kapacity pro řízení bezpečnostních rizik a krizí. V roce 2014 nahradily AMIF a ISF někdejší program SOLID (Solidarita a řízení migračních toků). Obdobně jako u programu SOLID sdílí řízení většiny prostředků AMIF a ISF členské státy s Komisí.

Rozsah a koncepce auditu

| 8.42. | Provedli jsme přezkum hlavních systémů v oblasti migrace a bezpečnosti, za něž odpovídá GŘ HOME (28). U přímého řízení byla součástí přezkumu prověrka systémů Komise pro granty a zadávání zakázek (29). V případě sdíleného řízení se prováděla prověrka (30) posouzení systémů členských států pro řízení fondů SOLID, které provedla Komise. |
| --- | --- |

8.42.

Provedli jsme přezkum hlavních systémů v oblasti migrace a bezpečnosti, za něž odpovídá GŘ HOME (28). U přímého řízení byla součástí přezkumu prověrka systémů Komise pro granty a zadávání zakázek (29). V případě sdíleného řízení se prováděla prověrka (30) posouzení systémů členských států pro řízení fondů SOLID, které provedla Komise.

Shrnutí připomínek k systémům GŘ HOME

| 8.43. | V roce 2015 byly platby v oblasti migrační a bezpečnostní politiky ve výši 201 milionů EUR řízeny přímo Komisí (GŘ HOME) prostřednictvím grantů a zadávání zakázek. Komise zavedla příslušné kontroly vyžadované finančním nařízením. Při přezkumu jsme nezjistili žádné zásadní nedostatky. |
| --- | --- |

8.43.

V roce 2015 byly platby v oblasti migrační a bezpečnostní politiky ve výši 201 milionů EUR řízeny přímo Komisí (GŘ HOME) prostřednictvím grantů a zadávání zakázek. Komise zavedla příslušné kontroly vyžadované finančním nařízením. Při přezkumu jsme nezjistili žádné zásadní nedostatky.

| 8.44. | V roce 2015 vyplatila Komise na programy v rámci sdíleného řízení Komise a členských států 582 milionů EUR (31). Do konce roku 2015 uzavřela Komise 506 ročních programů SOLID členských států. |
| --- | --- |

8.44.

V roce 2015 vyplatila Komise na programy v rámci sdíleného řízení Komise a členských států 582 milionů EUR (31). Do konce roku 2015 uzavřela Komise 506 ročních programů SOLID členských států.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 8.45. | Komise provedla kontrolu vybraných řídicích a kontrolních systémů členských států, které byly použity pro programy SOLID. Při této prověrce jsme zjistili, že audity Komise u většiny klíčových procesů (výběrová řízení, udílení zakázek, monitorování projektů, platby a účetnictví) nezahrnují testy účinnosti vnitřních kontrol a soustřeďují se spíše na popis těchto procesů a testování „procházením“ postupu (za účelem pochopení a dokumentace kontrolních postupů). Je zde riziko, že to nebude dostačovat k tomu, aby bylo možné vyslovit závěr o účinnosti kontrol. |
| --- | --- |

8.45.

Komise provedla kontrolu vybraných řídicích a kontrolních systémů členských států, které byly použity pro programy SOLID. Při této prověrce jsme zjistili, že audity Komise u většiny klíčových procesů (výběrová řízení, udílení zakázek, monitorování projektů, platby a účetnictví) nezahrnují testy účinnosti vnitřních kontrol a soustřeďují se spíše na popis těchto procesů a testování „procházením“ postupu (za účelem pochopení a dokumentace kontrolních postupů). Je zde riziko, že to nebude dostačovat k tomu, aby bylo možné vyslovit závěr o účinnosti kontrol.

| 8.45. | Komise uznává, že audity u většiny klíčových procesů nezahrnovaly testy spolehlivosti kontrol.

  Komise by nicméně ráda zopakovala, že v rámci sdíleného řízení se jistota ohledně účinnosti kontrol získává postupně, a to nejen prostřednictvím systémových auditů, ale i systémovým přístupem, počínaje fází návrhu, prostřednictvím provozních monitorovacích návštěv GŘ HOME, roční uzávěrky, auditů ex post a v souladu se zásadou jednotného auditu též prostřednictvím auditní činnosti daného členského státu, který musí zajistit audit všech klíčových procesů po celé programovací období, jak to vyžaduje čl. 17 odst. 2 rozhodnutí 456/2008/ES ze dne 5. března 2008.


  Navíc v době prvních auditních návštěv týkajících se sledování, kontroly a dohledu ještě nebyly některé procesy zahájeny a nebylo je tedy možné zkontrolovat. |
| --- | --- |

8.45.

Komise by nicméně ráda zopakovala, že v rámci sdíleného řízení se jistota ohledně účinnosti kontrol získává postupně, a to nejen prostřednictvím systémových auditů, ale i systémovým přístupem, počínaje fází návrhu, prostřednictvím provozních monitorovacích návštěv GŘ HOME, roční uzávěrky, auditů ex post a v souladu se zásadou jednotného auditu též prostřednictvím auditní činnosti daného členského státu, který musí zajistit audit všech klíčových procesů po celé programovací období, jak to vyžaduje čl. 17 odst. 2 rozhodnutí 456/2008/ES ze dne 5. března 2008.

Navíc v době prvních auditních návštěv týkajících se sledování, kontroly a dohledu ještě nebyly některé procesy zahájeny a nebylo je tedy možné zkontrolovat.

| 8.46. | Ke zmírnění případných rizik zjištěných při auditu těchto systémů provádí Komise následné kontroly auditů systémů, finanční opravy a audity ex post. Tyto audity ex post se provádí poté, kdy Komise zúčtuje výkaz nákladů členského státu, a mohou vést ke zpětnému získání nezpůsobilých výdajů. Komise se zaměřuje především na menšinu případů, kde se domnívá, že systémy členského státu neposkytují přiměřenou jistotu legality a správnosti plateb. Kvůli tomuto omezenému testování kontrol, popsanému v předchozím bodu, však existuje riziko, že Komise se mohla domnívat, že některé roční programy s neúčinnými kontrolními systémy poskytují přiměřenou jistotu, a při provádění auditů ex post se na ně tedy nezaměří. Do našeho auditu provedla Komise audity ex post pouze u 13 uzavřených programů, přičemž dospěla k názoru, že poskytují přiměřenou jistotu. Toto omezené pokrytí snižuje spolehlivost způsobilých výdajů vykázaných Komisi. |
| --- | --- |

8.46.

Ke zmírnění případných rizik zjištěných při auditu těchto systémů provádí Komise následné kontroly auditů systémů, finanční opravy a audity ex post. Tyto audity ex post se provádí poté, kdy Komise zúčtuje výkaz nákladů členského státu, a mohou vést ke zpětnému získání nezpůsobilých výdajů. Komise se zaměřuje především na menšinu případů, kde se domnívá, že systémy členského státu neposkytují přiměřenou jistotu legality a správnosti plateb. Kvůli tomuto omezenému testování kontrol, popsanému v předchozím bodu, však existuje riziko, že Komise se mohla domnívat, že některé roční programy s neúčinnými kontrolními systémy poskytují přiměřenou jistotu, a při provádění auditů ex post se na ně tedy nezaměří. Do našeho auditu provedla Komise audity ex post pouze u 13 uzavřených programů, přičemž dospěla k názoru, že poskytují přiměřenou jistotu. Toto omezené pokrytí snižuje spolehlivost způsobilých výdajů vykázaných Komisi.

---

(1)  KOM(2011) 500 v konečném znění („Rozpočet – Evropa 2020“, část II: Informační listy politik).

(2)  V rámci vnější činnosti mohou být financovány zejména veřejné zakázky, granty, zvláštní úvěry, úvěrové záruky a finanční podpora, rozpočtová podpora a jiné specifické podoby rozpočtové pomoci.

(3)  Platby na rozpočtovou podporu financované ze souhrnného rozpočtu v roce 2015 činily 840 milionů EUR.

(4)  Platby ze souhrnného rozpočtu určené mezinárodním organizacím v roce 2015 činily 1,7 miliardy EUR. Nelze stanovit, na jaký podíl této částky se nominální přístup vztahuje, neboť Komise ho nemonitoruje odděleně.

(5)  Afghánistán, Albánie, Ázerbájdžán, Bosna a Hercegovina, Čína, Egypt, Izrael, Moldavsko, Myanmar, Palestina, Tanzanie, Tunisko.

(6)  Některé operace jsou zatíženy více chybami. Celkem jsme vykázali 46 chyb.

(7)  Odhad míry chyb vypočítáváme na základě reprezentativního vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad. S 95 % mírou jistoty se domníváme, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru se pohybuje mezi 1,0 % (dolní hranice) a 4,6 % (horní hranice).

(8)  126 operací, dolní hranice míry chyb 1,6 %, horní hranice míry chyb 6,0 %, míra jistoty 95 %.

(9)  V 0,9 % (pět) případů se chyby dopustila sama Komise a v 0,1 % (dva) případů chybovali příjemci.

(10)  V předchozích letech jsme zkoumali výroční zprávu o činnosti ECHO za rok 2014 a výroční zprávu o činnosti FPI za rok 2013.

(11)  Ohrožená částka činí 0,84 % plateb na ENI a 1,63 % plateb na IPA.

(12)  Poměr celkové ohrožené částky k celkovému objemu uhrazených prostředků.

(13)  GŘ NEAR identifikovalo pět hlavních kontrolních prostředí: zadávání veřejných zakázek při přímém řízení, přímé řízení grantů, přímé řízení rozpočtové podpory, nepřímé řízení přijímající zemí a nepřímé řízení pověřeným subjektem.

(14)  Ve své výroční zprávě o evropských rozvojových fondech za rok 2012 jsme provedli přezkum této metodiky a zjistili jsme, že je celkově pro účely studie vhodná.

(15)  Jako středovou hodnotu pro výpočet ohrožené částky použilo GŘ NEAR 0,91 %.

(16)  Pokyny GŘ BUDG k výpočtu míry chyb pro výroční zprávy o činnosti za rok 2015.

(17)  Pokud jde o míru zbytkových chyb a ohroženou částku u nepřímého řízení prováděného přijímajícími zeměmi, dospěli jsme ke stejnému závěru jako útvar interního auditu Komise, který provedl přezkum metodiky a výpočtu míry zbytkových chyby GŘ NEAR za rok 2015.

(18)  Z devíti případů uvedených v bodu 8.13 se pět týká GŘ NEAR, tři GŘ DEVCO a jeden FPI.

(19)  Twinning je nástroj EU pro budování institucí, který vyvinula Komise. Vychází z partnerské spolupráce veřejných správ členských zemí EU a přijímajících zemí zaměřené na dosažení mandatorních výsledků, na nichž se tato země s Komisí dohodla.

(20)  Zásada neziskovosti, jak ji stanoví čl. 125 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

(21)  Čl. 124 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.

(22)  Cílem této kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí doporučení bylo ověřit, že v reakci na naše doporučení byla přijata nápravná opatření, nikoliv však hodnotit účinnost jejich realizace.

(23)  84 % chyb, které jsme vyčíslili za rok 2015, se týká grantových dohod.

(24)  Účetní dvůr vydává zvláštní výroční zprávu pro každou z příslušných agentur, kterých je dvanáct. K nejčastějším připomínkám k těmto agenturám v posledních letech patří vysoká míra přenosů prostředků, k nimž byly přijaty závazky, a nedostatky ve vnitřních kontrolách.

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 516/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se zřizuje Azylový, migrační a integrační fond, mění rozhodnutí Rady 2008/381/ES a zrušují rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 573/2007/ES a č. 575/2007/ES a rozhodnutí Rady 2007/435/ES (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 168).

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz a zrušuje rozhodnutí č. 574/2007/ES (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 143).

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 513/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí a zrušuje rozhodnutí Rady 2007/125/SVV (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 93).

(28)  Rovněž jsme prověřovali deset operací týkajících se oblasti „Bezpečnost a občanství“. Naším cílem bylo získat důkazní informace, jež přispějí k celkovému posouzení správnosti operací EU uvedenému v bodu 1.19 kapitoly 1.

(29)  Zkoumali jsme systémy vnitřní kontroly Komise používané pro tyto platby a povedli jsme přezkum vzorku šesti grantů a pěti zadávacích řízení.

(30)  Prověřovali jsme vzorek deseti auditů systémů: Evropský fond pro vnější hranice pro Německo, Francii, Litvu a Maltu; Evropský návratový fond pro Francii a Spojené království; Evropský uprchlický fond pro Německo a Spojené království; Evropský fond pro integraci státních příslušníků třetích zemí pro Itálii a Polsko. Tyto programy byly vybrány z programů roku 2011, které byly uzavřeny v roce 2014. Rovněž jsme prověřovali, jak Komise plánovala audity ex post u zúčtovaných ročních programů členských států.

(31)  Z toho se 277 milionů týkalo starých fondů SOLID a 305 milionů EUR zálohových plateb na nové fondy AMIF a ISF.

(32)  V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 7).

Zdroj: konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2015.

(33)  V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 7).

Zdroj: konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2015.

PŘÍLOHA 8.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V OBLASTI „GLOBÁLNÍ EVROPA“

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| |
| Celkový počet operací: | 156 | 172 |
| |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| | | |
| Odhadovaná míra chyb | 2,8  % | 2,7  % |
| | | |
| | Horní hranice míry chyb | 4,6  % | |
| | Dolní hranice míry chyb | 1,0  % | |

2015

2014

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací:

156

172

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Odhadovaná míra chyb

2,8  %

2,7  %

Horní hranice míry chyb

4,6  %

Dolní hranice míry chyb

1,0  %

PŘÍLOHA 8.2

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE OBLASTI „GLOBÁLNÍ EVROPA“

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Není relevantní | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2013 | Účetní dvůr doporučuje: | | | | | | | |
| Doporučení 1:

  Komise, a zejména GŘ ELARG, by měly zajistit, aby pokyny pro zaměstnance jasně uváděly, že zúčtování by se mělo provádět výhradně na základě vzniklých výdajů, nikoliv na základě jejich vlastních odhadů. | X | | | | | | |
| Doporučení 2:

  Služba FPI by měla zajistit, aby všechny mise společné zahraniční a bezpečnostní politiky byly akreditovány v souladu s tzv. posouzením šesti pilířů. | | | X | | | | V době zveřejnění této zprávy probíhalo 10 misí SBOP. Čtyři mise jsou v současnosti v souladu s článkem 60 finančního nařízení: EULEX Kosovo, EUPOL Afghanistan, EUMM Georgia a EUPOL COPPS. Tyto mise představují podstatnou část rozpočtu SZBP.


  Nadále se pracuje na sladění zbývajících misí (počínaje EUCAP Sahel Niger a EUCAP Nestor) s článkem 60. Komise navíc letos zahájí posouzení pilířů u tří dalších misí (EUBAM Rafah, EUAM Ukraine a EUCAP Mali). Pokud jde o misi, která ještě nebyla posouzena (EUBAM Libya), posouzení není v současné době možné provést kvůli bezpečnostní situaci. |
| 2012 | Účetní dvůr doporučuje: | | | | | | | |
| Doporučení 1:

  Komise by měla zajistit včasné zúčtování výdajů. | X | | | | | | |
| Doporučení 2:

  Komise by měla podporovat lepší správu dokumentů u prováděcích partnerů a příjemců. | X | | | | | | |
| Doporučení 3:

  Komise by měla zlepšit řízení postupů zadávání zakázek stanovením jasných kritérií výběru a lepším dokumentováním procesu hodnocení. | X | | | | | | |
| Doporučení 4:

  Komise by měla podniknout účinná opatření s cílem zvýšit kvalitu kontrol výdajů, které provádějí externí auditoři. | | X | | | | | |
| Doporučení 5:

  Komise by měla používat jednotnou a spolehlivou metodiku výpočtu míry zbytkových chyb pro ředitelství pro vnější vztahy. | X | | | | | | |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora

Odpověď Komise

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Není relevantní

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2013

Účetní dvůr doporučuje:

Doporučení 1:

Komise, a zejména GŘ ELARG, by měly zajistit, aby pokyny pro zaměstnance jasně uváděly, že zúčtování by se mělo provádět výhradně na základě vzniklých výdajů, nikoliv na základě jejich vlastních odhadů.

X

Doporučení 2:

Služba FPI by měla zajistit, aby všechny mise společné zahraniční a bezpečnostní politiky byly akreditovány v souladu s tzv. posouzením šesti pilířů.

X

V době zveřejnění této zprávy probíhalo 10 misí SBOP. Čtyři mise jsou v současnosti v souladu s článkem 60 finančního nařízení: EULEX Kosovo, EUPOL Afghanistan, EUMM Georgia a EUPOL COPPS. Tyto mise představují podstatnou část rozpočtu SZBP.

Nadále se pracuje na sladění zbývajících misí (počínaje EUCAP Sahel Niger a EUCAP Nestor) s článkem 60. Komise navíc letos zahájí posouzení pilířů u tří dalších misí (EUBAM Rafah, EUAM Ukraine a EUCAP Mali). Pokud jde o misi, která ještě nebyla posouzena (EUBAM Libya), posouzení není v současné době možné provést kvůli bezpečnostní situaci.

2012

Účetní dvůr doporučuje:

Doporučení 1:

Komise by měla zajistit včasné zúčtování výdajů.

X

Doporučení 2:

Komise by měla podporovat lepší správu dokumentů u prováděcích partnerů a příjemců.

X

Doporučení 3:

Komise by měla zlepšit řízení postupů zadávání zakázek stanovením jasných kritérií výběru a lepším dokumentováním procesu hodnocení.

X

Doporučení 4:

Komise by měla podniknout účinná opatření s cílem zvýšit kvalitu kontrol výdajů, které provádějí externí auditoři.

X

Doporučení 5:

Komise by měla používat jednotnou a spolehlivou metodiku výpočtu míry zbytkových chyb pro ředitelství pro vnější vztahy.

X

---

KAPITOLA 9

„Správa“

OBSAH

| Úvod | 9.1–9.6 |
| --- | --- |

| Stručný popis oblasti spadající pod okruh víceletého finančního rámce | 9.3–9.4 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 9.5–9.6 |
| --- | --- |

| Správnost operací | 9.7–9.8 |
| --- | --- |

| Prověřování výročních zpráv o činnosti a dalších prvků vnitřních kontrolních systémů | 9.9–9.15 |
| --- | --- |

| Připomínky k jednotlivým orgánům a institucím | 9.10–9.15 |
| --- | --- |

| Evropský parlament | 9.11 |
| --- | --- |

| Evropská komise | 9.12 |
| --- | --- |

| Evropská služba pro vnější činnost | 9.13–9.14 |
| --- | --- |

| Evropský účetní dvůr | 9.15 |
| --- | --- |

| Závěr a doporučení | 9.16–9.18 |
| --- | --- |

| Závěr za rok 2015 | 9.16 |
| --- | --- |

| Doporučení | 9.17–9.18 |
| --- | --- |

| Příloha 9.1 – | Výsledky testování operací v oblasti „Správa“ |
| --- | --- |

Příloha 9.1 –

| Příloha 9.2 – | Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se „Správy“ |
| --- | --- |

Příloha 9.2 –

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 9.1. | V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se „Správy“ (1). Hlavní informace o příslušných činnostech a výdajích za rok 2015 uvádí
  obrázek 9.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

9.1.

V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se „Správy“ (1). Hlavní informace o příslušných činnostech a výdajích za rok 2015 uvádí
  obrázek 9.1
  .

Obrázek 9.1 –   Okruh víceletého finančního rámce 5 – „Správa“
   (15)
  – hlavní informace za rok 2015

| (v mld. EUR) |
| --- |
| |
| Platby za rok celkem | 9,0 |
| – zálohy
   (16) | 0,1 |
| + zúčtování záloh
   (16) | 0,1 |
| | |
| Kontrolovaný základní soubor celkem | 9,0 |

(v mld. EUR)

Image

Platby za rok celkem

9,0

– zálohy
   (16)

0,1

- zúčtování záloh
   (16)

0,1

Kontrolovaný základní soubor celkem

9,0

| 9.2. | O agenturách a ostatních subjektech EU vydáváme samostatné zprávy (2). Náš mandát se nevztahuje na finanční audit Evropské centrální banky. |
| --- | --- |

9.2.

O agenturách a ostatních subjektech EU vydáváme samostatné zprávy (2). Náš mandát se nevztahuje na finanční audit Evropské centrální banky.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Stručný popis oblasti spadající pod okruh víceletého finančního rámce

| 9.3. | Správní výdaje zahrnují výdaje na lidské zdroje, které představují přibližně 60 % celkových výdajů v této oblasti, a výdaje na budovy, vybavení, energii, komunikaci a informační technologie. |
| --- | --- |

9.3.

Správní výdaje zahrnují výdaje na lidské zdroje, které představují přibližně 60 % celkových výdajů v této oblasti, a výdaje na budovy, vybavení, energii, komunikaci a informační technologie.

| 9.4. | Celkově považujeme tento okruh víceletého finančního rámce za oblast s nízkým rizikem. Hlavní rizika pro správní výdaje představuje nedodržování postupů při zadávání zakázek, provádění zakázek na služby, dodávky a stavební práce, přijímání zaměstnanců a výpočtech platů, důchodů a příspěvků. |
| --- | --- |

9.4.

Celkově považujeme tento okruh víceletého finančního rámce za oblast s nízkým rizikem. Hlavní rizika pro správní výdaje představuje nedodržování postupů při zadávání zakázek, provádění zakázek na služby, dodávky a stavební práce, přijímání zaměstnanců a výpočtech platů, důchodů a příspěvků.

Rozsah a koncepce auditu

| 9.5. | Hlavní prvky naší koncepce a metodiky jsou popsány v 
  příloze 1.1
  . V případě auditu „Správy“ je třeba brát v úvahu následující specifika: |
| --- | --- |

9.5.

Hlavní prvky naší koncepce a metodiky jsou popsány v 
  příloze 1.1
  . V případě auditu „Správy“ je třeba brát v úvahu následující specifika:

| a) | Zkontrolovali jsme vzorek 151 operací, který je vymezen v 
  příloze 1.1
  , bodu 7. Vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní pro rozpětí výdajů spadajících do okruhu víceletého finančního rámce (viz
  obrázek 9.1
  a bod 9.3). |
| --- | --- |

a)

Zkontrolovali jsme vzorek 151 operací, který je vymezen v 
  příloze 1.1
  , bodu 7. Vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní pro rozpětí výdajů spadajících do okruhu víceletého finančního rámce (viz
  obrázek 9.1
  a bod 9.3).

| b) | Rovněž jsme zkoumali (3) postupy pro najímání dočasných, smluvních a místních zaměstnanců (4) a zadávací řízení (5) v Evropské službě pro vnější činnost (ESVČ) a u evropského inspektora ochrany údajů. |
| --- | --- |

b)

Rovněž jsme zkoumali (3) postupy pro najímání dočasných, smluvních a místních zaměstnanců (4) a zadávací řízení (5) v Evropské službě pro vnější činnost (ESVČ) a u evropského inspektora ochrany údajů.

| c) | Posuzovali jsme výroční zprávy o činnosti generálních ředitelství (GŘ) Evropské komise a úřadů (6), které primárně odpovídají za správní výdaje, a všech ostatních orgánů, institucí a subjektů. |
| --- | --- |

c)

Posuzovali jsme výroční zprávy o činnosti generálních ředitelství (GŘ) Evropské komise a úřadů (6), které primárně odpovídají za správní výdaje, a všech ostatních orgánů, institucí a subjektů.

| 9.6. | Výdaje samotného Evropského účetního dvora jsou kontrolovány externí společností (7). Výsledky jejího auditu naší účetní závěrky za rozpočtový rok 2015 jsou uvedeny v bodě 9.15. |
| --- | --- |

9.6.

Výdaje samotného Evropského účetního dvora jsou kontrolovány externí společností (7). Výsledky jejího auditu naší účetní závěrky za rozpočtový rok 2015 jsou uvedeny v bodě 9.15.

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 9.7. | Výsledky testování operací jsou shrnuty v 
  příloze 9.1
  . Ze 151 operací, které jsme kontrolovali, bylo 22 (14,6  %) zatíženo chybami. Na základě sedmi chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb 0,6  % (8). |
| --- | --- |

9.7.

Výsledky testování operací jsou shrnuty v 
  příloze 9.1
  . Ze 151 operací, které jsme kontrolovali, bylo 22 (14,6  %) zatíženo chybami. Na základě sedmi chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb 0,6  % (8).

| 9.8. | Obrázek 9.2
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílely na námi odhadované míře chyb v roce 2015. |
| --- | --- |

9.8.

Obrázek 9.2
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílely na námi odhadované míře chyb v roce 2015.

Obrázek 9.2 –   „Správa“ – rozdělení odhadované míry chyb

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

PROVĚŘOVÁNÍ VÝROČNÍCH ZPRÁV O ČINNOSTI A DALŠÍCH PRVKŮ VNITŘNÍCH KONTROLNÍCH SYSTÉMŮ

| 9.9. | V prověřovaných výročních zprávách o činnosti a vnitřních kontrolních systémech orgánů a institucí jsme nezjistili žádné závažné nedostatky. Naše připomínky jsou shrnuty v bodech 9.10 až 9.15. |
| --- | --- |

9.9.

V prověřovaných výročních zprávách o činnosti a vnitřních kontrolních systémech orgánů a institucí jsme nezjistili žádné závažné nedostatky. Naše připomínky jsou shrnuty v bodech 9.10 až 9.15.

Připomínky k jednotlivým orgánům a institucím

| 9.10. | Nezjistili jsme žádné závažné nedostatky v souvislosti s kontrolovanými skutečnostmi, pokud jde o Radu, Evropský soudní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů. Níže uvedené připomínky vedly k doporučením (viz bod 9.18) (9). |
| --- | --- |

9.10.

Nezjistili jsme žádné závažné nedostatky v souvislosti s kontrolovanými skutečnostmi, pokud jde o Radu, Evropský soudní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů. Níže uvedené připomínky vedly k doporučením (viz bod 9.18) (9).

Evropský parlament

ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

| 9.11. | Z 16 operací Evropského parlamentu, jež jsme prověřovali, se jedna týkala politické skupiny (10). Našli jsme nedostatky v kontrolách schvalování a vypořádávání výdajů provedených v roce 2014, ale zúčtovaných v roce 2015 a v souvisejících zadávacích řízeních. |
| --- | --- |

9.11.

Z 16 operací Evropského parlamentu, jež jsme prověřovali, se jedna týkala politické skupiny (10). Našli jsme nedostatky v kontrolách schvalování a vypořádávání výdajů provedených v roce 2014, ale zúčtovaných v roce 2015 a v souvisejících zadávacích řízeních.

| 9.11. | Parlament bere na vědomí připomínku Účetního dvora a informoval v této věci dotčenou politickou skupinu. Podle článku 1 předpisů pro používání finančních prostředků z rozpočtové položky 400 přijatých předsednictvem dne 30. června 2003„politické skupiny spravují jim přidělené finanční prostředky v souladu se zásadami nepřímé správy prostředků, přičemž se analogicky uplatní článek 60 finančního nařízení, a specifické požadavky skupin se tedy zohlední v souladu s ustanoveními tohoto nařízení“. |
| --- | --- |

9.11.

Evropská komise

ODPOVĚĎ KOMISE

| 9.12. | Podobně jako v předešlých letech (11) jsme odhalili některé nedostatky ve správě rodinných přídavků a malý počet chyb souvisejících s výpočtem osobních nákladů prováděným Úřadem pro infrastrukturu a logistiku. |
| --- | --- |

9.12.

Podobně jako v předešlých letech (11) jsme odhalili některé nedostatky ve správě rodinných přídavků a malý počet chyb souvisejících s výpočtem osobních nákladů prováděným Úřadem pro infrastrukturu a logistiku.

| 9.12. | Za účelem nápravy zjištěných nedostatků byla přijata opatření.

  Od roku 2016 budou mít všechny příspěvky na domácnost přiznané na základě příjmu manžela/manželky konečné datum ≤ n + 4 (kde n je dnem posledního dotazování provedeného úřadem PMO ohledně příjmů manžela/manželky). Výsledkem toho bude ověřování selhání před vypršením doby navrácení stanovené článkem 85 služebního řádu úředníků Evropské unie a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Unie.


  Kromě toho se podle plánu na rok 2016 vyvíjí proaktivní systém oznamování pro Sysper, který by měl usnadnit správu rodinných přídavků prostřednictvím oznámení zasílaných dotčeným zaměstnancům.


  Riziko nedostatků ve výpočtech personálních nákladů bylo dále zmírněno posílením systému vnitřní kontroly (například prostřednictvím cílené odborné přípravy). |
| --- | --- |

9.12.

Od roku 2016 budou mít všechny příspěvky na domácnost přiznané na základě příjmu manžela/manželky konečné datum ≤ n + 4 (kde n je dnem posledního dotazování provedeného úřadem PMO ohledně příjmů manžela/manželky). Výsledkem toho bude ověřování selhání před vypršením doby navrácení stanovené článkem 85 služebního řádu úředníků Evropské unie a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Unie.

Kromě toho se podle plánu na rok 2016 vyvíjí proaktivní systém oznamování pro Sysper, který by měl usnadnit správu rodinných přídavků prostřednictvím oznámení zasílaných dotčeným zaměstnancům.

Riziko nedostatků ve výpočtech personálních nákladů bylo dále zmírněno posílením systému vnitřní kontroly (například prostřednictvím cílené odborné přípravy).

Evropská služba pro vnější činnost

ODPOVĚĎ EVROPSKÉ SLUŽBY PRO VNĚJŠÍ ČINNOST

| 9.13. | Zjistili jsme nedostatky v přijímání místních zaměstnanců v delegacích. Tři z šesti případů, jež jsme prověřovali, byly nedostatečně transparentní, neboť důkazní informace, že určité kroky v řízení byly provedeny, byly nedostatečné. |
| --- | --- |

9.13.

Zjistili jsme nedostatky v přijímání místních zaměstnanců v delegacích. Tři z šesti případů, jež jsme prověřovali, byly nedostatečně transparentní, neboť důkazní informace, že určité kroky v řízení byly provedeny, byly nedostatečné.

| 9.13. | Přestože ESVČ je toho názoru, že byly splněny všechny právní požadavky, zároveň uznává, že by zlepšená dokumentace zvýšila transparentnost postupu. Z toho důvodu jsme postupy pro přijímání zaměstnanců vyjasnili v souladu s příručkou delegací, zejména pokud jde o fázi užšího výběru uchazečů. |
| --- | --- |

9.13.

ODPOVĚĎ EVROPSKÉ SLUŽBY PRO VNĚJŠÍ ČINNOST

| 9.14. | Dále jsme zjistili nedostatky v zadávacích řízeních vyhlášených delegacemi na zakázky v hodnotě nižší než 60 000  EUR (12). V pěti z 12 zkoumaných případů delegace řádně neposoudily, zda nabídky odpovídaly technickým specifikacím, nebo vydaly zadávací dokumentaci obsahující neúplné, nesprávné či nejednotné informace. V jednom případě nebylo odůvodněné použít výjimečné jednací řízení s jediným uchazečem. |
| --- | --- |

9.14.

Dále jsme zjistili nedostatky v zadávacích řízeních vyhlášených delegacemi na zakázky v hodnotě nižší než 60 000  EUR (12). V pěti z 12 zkoumaných případů delegace řádně neposoudily, zda nabídky odpovídaly technickým specifikacím, nebo vydaly zadávací dokumentaci obsahující neúplné, nesprávné či nejednotné informace. V jednom případě nebylo odůvodněné použít výjimečné jednací řízení s jediným uchazečem.

| 9.14. | ESVČ vítá skutečnost, že u 8 zadávacích řízení na veřejné zakázky nad 60 000  EUR, u nichž ústředí provádí kontroly ex ante, nebyly zjištěny žádné nedostatky. Pokud jde o zakázky v hodnotě nižší než 60 000  EUR organizované delegacemi, kterých se toto zjištění týká, jsou již od roku 2016 zaváděna opatření, která mají zlepšit kvalitu těchto postupů. V této souvislosti je třeba zmínit zejména pilotní projekt probíhající v rámci reformy administrativní podpory delegacím a úsilí o to, aby delegacím bylo v této velmi důležité oblasti zajištěno více možností odborné přípravy a podpory ad hoc. |
| --- | --- |

9.14.

Evropský účetní dvůr

| 9.15. | Zpráva externího auditora (13) uvádí, že „účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského účetního dvora k 31. prosinci 2015 a jeho finanční výkonnosti, jeho peněžních toků a změn čistých aktiv za rozpočtový rok 2015“. |
| --- | --- |

9.15.

Zpráva externího auditora (13) uvádí, že „účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského účetního dvora k 31. prosinci 2015 a jeho finanční výkonnosti, jeho peněžních toků a změn čistých aktiv za rozpočtový rok 2015“.

ZÁVĚR A DOPORUČENÍ

Závěr za rok 2015

| 9.16. | Z důkazních informací celkově vyplývá, že výdaje na „Správu“ nejsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. V této oblasti spadající pod okruh víceletého finančního rámce z testování operací vyplývá, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru činí 0,6  % (viz
  příloha 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.16.

Z důkazních informací celkově vyplývá, že výdaje na „Správu“ nejsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. V této oblasti spadající pod okruh víceletého finančního rámce z testování operací vyplývá, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru činí 0,6  % (viz
  příloha 9.1
  ).

Doporučení

| 9.17. | Příloha 9.2
  uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let. Ve výročních zprávách za roky 2012 a 2013 jsme předložili pět doporučení. Dvě z těchto doporučení nebyla vzhledem našemu k rotačnímu přístupu k auditu letos kontrolována (14). Příslušné orgány a instituce realizovaly jedno doporučení ve většině ohledů a dvě v některých ohledech. |
| --- | --- |

9.17.

Příloha 9.2
  uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let. Ve výročních zprávách za roky 2012 a 2013 jsme předložili pět doporučení. Dvě z těchto doporučení nebyla vzhledem našemu k rotačnímu přístupu k auditu letos kontrolována (14). Příslušné orgány a instituce realizovaly jedno doporučení ve většině ohledů a dvě v některých ohledech.

| 9.18. | Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2015 předkládáme tato doporučení: |
| --- | --- |

9.18.

Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2015 předkládáme tato doporučení:

ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

| — | Doporučení 1: Evropský parlament by měl přezkoumat stávající kontrolní rámec pro provádění rozpočtových prostředků přidělených politickým skupinám. Dále by měl poskytnout lepší odborné vedení tím, že bude důkladněji monitorovat, jak skupiny uplatňují pravidla pro schvalování a vypořádávání výdajů a pro zadávací řízení (viz bod 9.11); |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: Evropský parlament by měl přezkoumat stávající kontrolní rámec pro provádění rozpočtových prostředků přidělených politickým skupinám. Dále by měl poskytnout lepší odborné vedení tím, že bude důkladněji monitorovat, jak skupiny uplatňují pravidla pro schvalování a vypořádávání výdajů a pro zadávací řízení (viz bod 9.11);

Parlament se domnívá, že za přijetí nezbytných opatření k odstranění převládajících nedostatků je především odpovědná dotčená politická skupina. Ta v této souvislosti zřídila pracovní skupinu, jejímž cílem je identifikovat možná zlepšení finančního řízení a vnitřního právního rámce týkajícího se finančních prostředků skupiny.

Sekretariát Parlamentu rovněž rozšíří svou komunikaci, přičemž přihlédne ke svým stávajícím pokynům politickým skupinám, a to prostřednictvím školení, včetně školení uzpůsobených individuálním potřebám, a vysvětlujícího sdělení o veřejných zakázkách, v němž budou shrnuty hlavní prvky, které je třeba dodržet.

S ohledem na obecný úkol svěřený externím auditorům, kterým je ověřování účtů politických skupin, budou skupiny vyzvány, aby přijaly potřebná opatření k provedení účinných systémů vnitřní kontroly, přičemž jim budou nápomocni jejich externí auditoři.

ODPOVĚĎ KOMISE

| — | Doporučení 2: Evropská komise by měla zlepšit své monitorovací systémy, aby se včasně aktualizovaly údaje o osobním stavu zaměstnanců, které mohou mít vliv na výpočet rodinných přídavků (viz bod 9.12); |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: Evropská komise by měla zlepšit své monitorovací systémy, aby se včasně aktualizovaly údaje o osobním stavu zaměstnanců, které mohou mít vliv na výpočet rodinných přídavků (viz bod 9.12);

Komise toto doporučení přijímá a již přijala opatření ke zlepšení svého monitorovacího systému, jak je uvedeno výše v bodě 9.12.

ODPOVĚĎ EVROPSKÉ SLUŽBY PRO VNĚJŠÍ ČINNOST

| — | Doporučení 3: ESVČ by měla řádně dokumentovat všechny kroky v postupech přijímání místních zaměstnanců v delegacích (viz bod 9.13); |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: ESVČ by měla řádně dokumentovat všechny kroky v postupech přijímání místních zaměstnanců v delegacích (viz bod 9.13);

ESVČ toto doporučení vítá. Příručka delegací EU byla pozměněna tak, aby obsahovala podrobnější pokyny týkající se postupů pro přijímání zaměstnanců, včetně požadavku na řádnou dokumentaci pro postup užšího výběru uchazečů.

ODPOVĚĎ EVROPSKÉ SLUŽBY PRO VNĚJŠÍ ČINNOST

| — | Doporučení 4: ESVČ by měla zlepšit své pokyny ke koncipování, koordinaci a provádění zadávacích řízení v delegacích u zakázek nižší hodnoty než 60 000  EUR (viz bod 9.14). |
| --- | --- |

—

Doporučení 4: ESVČ by měla zlepšit své pokyny ke koncipování, koordinaci a provádění zadávacích řízení v delegacích u zakázek nižší hodnoty než 60 000  EUR (viz bod 9.14).

ESVČ uplatňuje již od roku 2016 opatření, jejichž cílem je zlepšit kvalitu postupů pro zakázky pod 60 000  EUR organizované v delegacích. V této souvislosti je třeba zmínit zejména pilotní projekt probíhající v rámci reformy administrativní podpory delegacím a úsilí o to, aby delegacím bylo v této velmi důležité oblasti zajištěno více možností odborné přípravy a podpory ad hoc.

---

(1)  Tato oblast zahrnuje správní výdaje všech orgánů EU, důchody a platby evropským školám. Pro evropské školy pak vydáváme specifickou výroční zprávu, která se předkládá radě guvernérů evropských škol. Kopie této zprávy se zasílá Evropskému parlamentu, Radě a Evropské komisi.

(2)  Naše specifické výroční zprávy týkající se agentur a ostatních subjektů se zveřejňují v Úředním věstníku.

(3)  Na základě rotačního přístupu, uplatňovaného od roku 2012, se audit systémů vztahuje každý rok na dva nebo tři orgány a instituce, přičemž za každý orgán nebo instituci a systém se vybere vzorek operací ke kontrole. Tento postup byl v roce 2015 dokončen.

(4)  V roce 2015 se při auditu prověřovalo 20 přijímacích řízení Evropské služby pro vnější činnost (pět na dočasné zaměstnance, devět na smluvní zaměstnance a šest na místní zaměstnance) a pět přijímacích řízení (pouze na smluvní zaměstnance) u evropského inspektora ochrany údajů. Tato řízení se vybírala náhodným způsobem.

(5)  V roce 2015 se při auditu prověřovalo 20 zadávacích řízení Evropské služby pro vnější činnost (čtyři vyhlášená ústředím a 16 delegacemi) a pět zadávacích řízení u evropského inspektora ochrany údajů. Tato řízení se vybírala záměrným způsobem.

(6)  Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost, Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků, Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu a Generální ředitelství pro informatiku.

(7)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(8)  Odhad míry chyb vypočítáváme na základě reprezentativního vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad. S 95 % mírou jistoty se domníváme, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru se pohybuje mezi 0,0 % (dolní hranice) a 1,2 % (horní hranice).

(9)  Od roku 2012 do roku 2015 jsme správní výdaje prověřovali na základě rotačního přístupu a každý rok jsme předkládali doporučení ke zlepšení vnitřních kontrolních systémů v příslušných orgánech a institucích.

(10)  Platným právním rámcem jsou zde pravidla použití prostředků z rozpočtového bodu 400, přijatá předsednictvem 30. června 2003 (naposledy pozměněná rozhodnutími předsednictva z 14. dubna 2014 a 27. dubna 2015). Politické skupiny spravují jim přidělené finanční prostředky v souladu se zásadami nepřímé správy prostředků, přičemž se analogicky uplatní článek 60 finančního nařízení a zohlední se specifické požadavky skupin.

(11)  Viz výroční zpráva za rok 2014, bod 9.13.

(12)  U zadávacích řízení nad 60 000 EUR musí ústředí provést kontrolu ex ante.

(13)  Viz zpráva externího auditora o ověření účetní uzávěrky zmíněná v bodě 9.6.

(14)  Viz pozn. pod čarou č. 3.

(15)  Určitá část správních výdajů se nachází i pod jinými okruhy víceletého finančního rámce, než je okruh 5. Celková částka prostředků provedených v roce 2015 v rámci těchto jiných okruhů činí 1,1 miliardy EUR.

(16)  V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 7).

Zdroj: konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2015.

PŘÍLOHA 9.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V OBLASTI „SPRÁVA“

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| |
| Celkový počet operací: | 151 | 129 |
| |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| | | |
| Odhadovaná míra chyb | 0,6  % | 0,5  % |
| | | |
| | Horní hranice míry chyb | 1,2  % | |
| | Dolní hranice míry chyb | 0,0  % | |

2015

2014

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací:

151

129

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Odhadovaná míra chyb

0,6  %

0,5  %

Horní hranice míry chyb

1,2  %

Dolní hranice míry chyb

0,0  %

PŘÍLOHA 9.2

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE „SPRÁVY“

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora | Odpověď orgánu či instituce |
| --- | --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Není relevantní (*) | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2013 | Doporučení 1 (Komise):


  Aktualizace osobní situace a správa rodinných přídavků

  Komise by měla podniknout další kroky k tomu, aby zaměstnanci pravidelně předkládali doklady o svém osobním stavu, a zlepšit systémy na včasné zpracování těchto dokladů, které mají dopad na výpočet rodinných přídavků (viz výroční zpráva za rok 2013, body 9.11 a 9.20). | | | X | | | | Komise přijala opatření ke zlepšení stávajícího monitorovacího systému. Kromě toho bude v průběhu roku 2016 zavedeno navazující systematické sledování rodinné situace zaměstnanců. Viz odpověď k bodu 9.12. |
| Doporučení 2 (ESVČ):


  Aktualizace osobní situace a správa rodinných přídavků

  ESVČ by měla podniknout další kroky k tomu, aby zaměstnanci pravidelně předkládali doklady o svém osobním stavu, a zlepšit systémy na včasné zpracování těchto dokladů, které mají dopad na výpočet rodinných přídavků (viz výroční zpráva za rok 2013, body 9.13 a 9.20). | | X | | | | | |
| Doporučení 3 (ESVČ):


  Zadávání veřejných zakázek

  ESVČ by měla zlepšit koncepci, koordinaci a realizaci zadávacích řízení a její ústředí by za tímto účelem mělo poskytovat delegacím větší podporu a pokyny (viz výroční zpráva za rok 2013, body 9.14, 9.15 a 9.20). | | | X | | | | |
| 2012 | Doporučení 1 (Evropský parlament):


  Zadávání veřejných zakázek

  Evropský parlament by měl zajistit, aby schvalující osoby prostřednictvím vhodných kontrol a lepších pokynů zdokonalily koncepci, koordinaci a provádění zadávacích řízení (viz výroční zpráva za rok 2012, body 9.12 a 9.19). | | | | | X | | |
| Doporučení 2 (Evropská rada a Rada):


  Zadávání veřejných zakázek

  Rada by měla zajistit, aby schvalující osoby prostřednictvím vhodných kontrol a lepších pokynů zdokonalily koncepci, koordinaci a provádění zadávacích řízení (výroční zpráva za rok 2012, body 9.14 a 9.19). | | | | | X | | |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora

Odpověď orgánu či instituce

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Není relevantní (*)

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2013

Doporučení 1 (Komise):

Aktualizace osobní situace a správa rodinných přídavků

Komise by měla podniknout další kroky k tomu, aby zaměstnanci pravidelně předkládali doklady o svém osobním stavu, a zlepšit systémy na včasné zpracování těchto dokladů, které mají dopad na výpočet rodinných přídavků (viz výroční zpráva za rok 2013, body 9.11 a 9.20).

X

Komise přijala opatření ke zlepšení stávajícího monitorovacího systému. Kromě toho bude v průběhu roku 2016 zavedeno navazující systematické sledování rodinné situace zaměstnanců. Viz odpověď k bodu 9.12.

Doporučení 2 (ESVČ):

Aktualizace osobní situace a správa rodinných přídavků

ESVČ by měla podniknout další kroky k tomu, aby zaměstnanci pravidelně předkládali doklady o svém osobním stavu, a zlepšit systémy na včasné zpracování těchto dokladů, které mají dopad na výpočet rodinných přídavků (viz výroční zpráva za rok 2013, body 9.13 a 9.20).

X

Doporučení 3 (ESVČ):

Zadávání veřejných zakázek

ESVČ by měla zlepšit koncepci, koordinaci a realizaci zadávacích řízení a její ústředí by za tímto účelem mělo poskytovat delegacím větší podporu a pokyny (viz výroční zpráva za rok 2013, body 9.14, 9.15 a 9.20).

X

2012

Doporučení 1 (Evropský parlament):

Zadávání veřejných zakázek

Evropský parlament by měl zajistit, aby schvalující osoby prostřednictvím vhodných kontrol a lepších pokynů zdokonalily koncepci, koordinaci a provádění zadávacích řízení (viz výroční zpráva za rok 2012, body 9.12 a 9.19).

X

Doporučení 2 (Evropská rada a Rada):

Zadávání veřejných zakázek

Rada by měla zajistit, aby schvalující osoby prostřednictvím vhodných kontrol a lepších pokynů zdokonalily koncepci, koordinaci a provádění zadávacích řízení (výroční zpráva za rok 2012, body 9.14 a 9.19).

X

---

(*)  Podle rotačního principu uplatňovaného u hloubkové prověrky kontrolních systémů orgánů a institucí bude v budoucích letech provedena kontrola v návaznosti na tato doporučení.

---

| 13.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 375/287 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 375/287

---

VÝROČNÍ ZPRÁVA O ČINNOSTECH FINANCOVANÝCH Z OSMÉHO, DEVÁTÉHO, DESÁTÉHO A JEDENÁCTÉHO EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU (ERF)

(2016/C 375/02)

Výroční zpráva o činnostech financovaných z osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu (ERF)

OBSAH

| Úvod | 1–12 |
| --- | --- |

| Stručný popis evropských rozvojových fondů | 2–12 |
| --- | --- |

| Oblasti výdajů méně náchylné k chybám | 9–12 |
| --- | --- |

| Kapitola I – Plnění 8., 9., 10. a 11. ERF | 13–17 |
| --- | --- |

| Finanční plnění | 13–17 |
| --- | --- |

| Kapitola II – Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti týkající se ERF | 18–50 |
| --- | --- |

| Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti týkající se osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu (ERF) předkládané Evropskému parlamentu a Radě – zpráva nezávislého auditora | I–IX |
| --- | --- |

| Informace, z nichž vychází prohlášení o věrohodnosti | 18–50 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 18–21 |
| --- | --- |

| Spolehlivost účetní závěrky | 22–24 |
| --- | --- |

| Správnost operací | 25–35 |
| --- | --- |

| Prověřování výročních zpráv o činnosti a dalších prvků systémů vnitřní kontroly | 36–50 |
| --- | --- |

| Závěry a doporučení | 51–54 |
| --- | --- |

| Závěr za rok 2015 | 51–52 |
| --- | --- |

| Doporučení | 53–54 |
| --- | --- |

| Příloha 1 – | Výsledky testování operací v rámci evropských rozvojových fondů |
| --- | --- |

Příloha 1 –

| Příloha 2 – | Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se evropských rozvojových fondů |
| --- | --- |

Příloha 2 –

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 1. | V této výroční zprávě předkládáme své posouzení týkající se evropských rozvojových fondů (ERF). Hlavní informace o příslušných činnostech a výdajích za rok 2015 uvádí
  obrázek 1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

1.

V této výroční zprávě předkládáme své posouzení týkající se evropských rozvojových fondů (ERF). Hlavní informace o příslušných činnostech a výdajích za rok 2015 uvádí
  obrázek 1
  .

Obrázek 1 –   Evropské rozvojové fondy – hlavní informace za rok 2015

Image

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Operační výdaje celkem (projekty) | 2 337 |
| Operační výdaje celkem (rozpočtová podpora) | 763 |
| Správní výdaje celkem (63) | 110 |
| Platby celkem | 3 210 |
| – zálohy | -1 727 |
| + zúčtování záloh | 1 661 |
| Kontrolovaný základní soubor | 3 144 |
| | |
| Individuální závazky celkem
   (64) | 4 008 |
| | |
| Souhrnné závazky celkem
   (64) | 5 034 |

(v mil. EUR)

Operační výdaje celkem (projekty)

2 337

Operační výdaje celkem (rozpočtová podpora)

763

Správní výdaje celkem (63)

110

Platby celkem

3 210

– zálohy

-1 727

- zúčtování záloh

1 661

Kontrolovaný základní soubor

3 144

Individuální závazky celkem
   (64)

4 008

Souhrnné závazky celkem
   (64)

5 034

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Stručný popis evropských rozvojových fondů

| 2. | Evropské rozvojové fondy jsou od roku 1958 hlavním nástrojem Evropské unie pro poskytování pomoci na rozvojovou spolupráci s africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) a zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ). Současný rámec vztahů Evropské unie se státy AKT a se ZZÚ tvoří dohoda o partnerství podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 na období dvaceti let (dále jen „dohoda z Cotonou“). Hlavním cílem dohody je snížení a konečné vymýcení chudoby. |
| --- | --- |

2.

Evropské rozvojové fondy jsou od roku 1958 hlavním nástrojem Evropské unie pro poskytování pomoci na rozvojovou spolupráci s africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) a zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ). Současný rámec vztahů Evropské unie se státy AKT a se ZZÚ tvoří dohoda o partnerství podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 na období dvaceti let (dále jen „dohoda z Cotonou“). Hlavním cílem dohody je snížení a konečné vymýcení chudoby.

| 3. | Evropské rozvojové fondy mají svá specifika:






  a) | financují je členské státy podle klíčů určujících výši příspěvku (1), které jsou stanoveny ve vnitřní dohodě mezi vládami členských států zasedajícími v Radě a které se liší od klíčů pro souhrnný rozpočet EU; |
| --- | --- | --- |

3.

Evropské rozvojové fondy mají svá specifika:

a)

financují je členské státy podle klíčů určujících výši příspěvku (1), které jsou stanoveny ve vnitřní dohodě mezi vládami členských států zasedajícími v Radě a které se liší od klíčů pro souhrnný rozpočet EU;

| b) | spravuje je Komise, a to mimo rámec souhrnného rozpočtu EU, a Evropská investiční banka (EIB); |
| --- | --- |

b)

spravuje je Komise, a to mimo rámec souhrnného rozpočtu EU, a Evropská investiční banka (EIB);

| c) | vzhledem k mezivládní povaze evropských rozvojových fondů má Evropský parlament omezenější vliv na jejich fungování, než jak je tomu u nástrojů rozvojové spolupráce financovaných ze souhrnného rozpočtu EU: jde zejména o to, že nezasahuje do stanovování a přidělování zdrojů ERF. Evropský parlament je však orgánem udělujícím absolutorium s výjimkou investičního nástroje spravovaného EIB (2)
   (3). |
| --- | --- |

c)

vzhledem k mezivládní povaze evropských rozvojových fondů má Evropský parlament omezenější vliv na jejich fungování, než jak je tomu u nástrojů rozvojové spolupráce financovaných ze souhrnného rozpočtu EU: jde zejména o to, že nezasahuje do stanovování a přidělování zdrojů ERF. Evropský parlament je však orgánem udělujícím absolutorium s výjimkou investičního nástroje spravovaného EIB (2)
   (3).

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 4. | Každý ERF se řídí svým vlastním finančním nařízením. Několikrát jsme upozorňovali, že jedno finanční nařízení, které by se vztahovalo na všechny současné a budoucí evropské rozvojové fondy, by zajistilo kontinuitu bez rizika, že se provádění těchto fondů přeruší, a také by zjednodušilo řízení (4). |
| --- | --- |

4.

Každý ERF se řídí svým vlastním finančním nařízením. Několikrát jsme upozorňovali, že jedno finanční nařízení, které by se vztahovalo na všechny současné a budoucí evropské rozvojové fondy, by zajistilo kontinuitu bez rizika, že se provádění těchto fondů přeruší, a také by zjednodušilo řízení (4).

| 4. | Komise se snaží zjednodušit finanční nařízení a sjednotit ho s finančním nařízením o souhrnném rozpočtu tak, aby zajišťovalo kontinuitu služeb. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Finanční nařízení jednotlivých ERF se sice postupně slaďují s obecným finančním nařízením (5), ale stále jsou mezi nimi velké odlišnosti. Jedním z hlavních rozdílů je, že na ERF se nevztahuje zásada ročního rozpočtu: dohody o ERF se obvykle uzavírají na závazkové období pěti až sedmi let, přičemž platby lze uskutečňovat v průběhu mnohem delšího období. V roce 2015 se výdaje prováděly u čtyř ERF souběžně, včetně 8. ERF, který byl zřízen již v roce 1995. |
| --- | --- |

5.

Finanční nařízení jednotlivých ERF se sice postupně slaďují s obecným finančním nařízením (5), ale stále jsou mezi nimi velké odlišnosti. Jedním z hlavních rozdílů je, že na ERF se nevztahuje zásada ročního rozpočtu: dohody o ERF se obvykle uzavírají na závazkové období pěti až sedmi let, přičemž platby lze uskutečňovat v průběhu mnohem delšího období. V roce 2015 se výdaje prováděly u čtyř ERF souběžně, včetně 8. ERF, který byl zřízen již v roce 1995.

| 6. | Evropské rozvojové fondy jsou řízeny téměř výhradně Generálním ředitelstvím Komise pro mezinárodní spolupráci a rozvoj (GŘ DEVCO) (6), které spravuje také širokou škálu výdajů z rozpočtu EU (7). |
| --- | --- |

6.

Evropské rozvojové fondy jsou řízeny téměř výhradně Generálním ředitelstvím Komise pro mezinárodní spolupráci a rozvoj (GŘ DEVCO) (6), které spravuje také širokou škálu výdajů z rozpočtu EU (7).

| 7. | Opatření ERF se realizují prostřednictvím projektů a rozpočtové podpory (8), a to čtyřmi hlavními způsoby řízení. V roce 2015 se 42 % plateb uskutečnilo v rámci přímého řízení, z toho 24 % celkové částky plateb souviselo s rozpočtovou podporou. U zbývajících 58 % plateb se uplatnilo nepřímé řízení: 31 % prostřednictvím mezinárodních organizací, 24 % prostřednictvím třetích zemí a 3 % prostřednictvím vnitrostátních orgánů členských států EU (9). |
| --- | --- |

7.

Opatření ERF se realizují prostřednictvím projektů a rozpočtové podpory (8), a to čtyřmi hlavními způsoby řízení. V roce 2015 se 42 % plateb uskutečnilo v rámci přímého řízení, z toho 24 % celkové částky plateb souviselo s rozpočtovou podporou. U zbývajících 58 % plateb se uplatnilo nepřímé řízení: 31 % prostřednictvím mezinárodních organizací, 24 % prostřednictvím třetích zemí a 3 % prostřednictvím vnitrostátních orgánů členských států EU (9).

| 8. | Výdaje, jimiž se zabývá tato zpráva, jsou vynakládány pomocí celé řady metod uplatňovaných v celkem 79 zemích. Pravidla a postupy jsou často složité, včetně pravidel a postupů pro zadávací řízení a zadávání zakázek. Skutečnost, že pro 11. ERF chybí samostatné a snadno uplatnitelné finanční nařízení, tuto složitost výrazně zvyšuje (10). |
| --- | --- |

8.

Výdaje, jimiž se zabývá tato zpráva, jsou vynakládány pomocí celé řady metod uplatňovaných v celkem 79 zemích. Pravidla a postupy jsou často složité, včetně pravidel a postupů pro zadávací řízení a zadávání zakázek. Skutečnost, že pro 11. ERF chybí samostatné a snadno uplatnitelné finanční nařízení, tuto složitost výrazně zvyšuje (10).

| 8. | 11. ERF se řídí svým vlastním finančním nařízením (EU) 2015/323 přijatým Radou dne 2. března 2015. Skutečné zjednodušení je výsledkem sladění s finančním nařízením o souhrnném rozpočtu, jehož bylo ve finančním nařízení pro 11. ERF dosaženo prostřednictvím transparentních a jasných odkazů na finanční nařízení o souhrnnému rozpočtu a jeho prováděcí pravidla. Tímto způsobem finanční nařízení pro 11. ERF zajišťuje nejen soulad s příslušnými finančními postupy a větší účinnost, ale rovněž umožňuje snížit míru rizik a chyb.

  Evropské federace dodavatelů velmi ocenily pravidla a šablony pro zadávací řízení a zadávání zakázek jak pro souhrnný rozpočet, tak pro ERF vypracované v Praktickém průvodci pro zadávání zakázek a poskytování grantů (PRAG), který vypracovalo GŘ pro rozvoj a spolupráci. |
| --- | --- |

8.

Evropské federace dodavatelů velmi ocenily pravidla a šablony pro zadávací řízení a zadávání zakázek jak pro souhrnný rozpočet, tak pro ERF vypracované v Praktickém průvodci pro zadávání zakázek a poskytování grantů (PRAG), který vypracovalo GŘ pro rozvoj a spolupráci.

Oblasti výdajů méně náchylné k chybám

| 9. | Ve dvou oblastech dochází vzhledem k povaze financování a platebních podmínek k tomu, že operace jsou méně náchylné k chybám. Jde o rozpočtovou podporu (11) a uplatňování tzv. „nominálního přístupu“ u opatření, na nichž se podílí více dárců a která provádí mezinárodní organizace (12). |
| --- | --- |

9.

Ve dvou oblastech dochází vzhledem k povaze financování a platebních podmínek k tomu, že operace jsou méně náchylné k chybám. Jde o rozpočtovou podporu (11) a uplatňování tzv. „nominálního přístupu“ u opatření, na nichž se podílí více dárců a která provádí mezinárodní organizace (12).

Rozpočtová podpora

| 10. | Rozpočtová podpora je příspěvkem do souhrnného rozpočtu daného státu nebo do jeho rozpočtu na konkrétní politiku či cíl. Zkoumali jsme, zda Komise dodržela zvláštní podmínky pro poskytnutí rozpočtové podpory příslušné partnerské zemi a zda ověřila, že byly splněny obecné podmínky způsobilosti (například uspokojivý pokrok v řízení veřejných financí). |
| --- | --- |

10.

Rozpočtová podpora je příspěvkem do souhrnného rozpočtu daného státu nebo do jeho rozpočtu na konkrétní politiku či cíl. Zkoumali jsme, zda Komise dodržela zvláštní podmínky pro poskytnutí rozpočtové podpory příslušné partnerské zemi a zda ověřila, že byly splněny obecné podmínky způsobilosti (například uspokojivý pokrok v řízení veřejných financí).

| 11. | Předpisy však nabízejí široký prostor pro výklad a Komise má značnou volnost při rozhodování o tom, zda tyto obecné podmínky byly splněny. Náš audit správnosti operací nemůže jít nad rámec fáze, kdy je podpora vyplacena do rozpočtu partnerské země. Převedené finanční prostředky se tímto sloučí s rozpočtovými zdroji přijímající země. Případné nedostatky ve finančním řízení vedoucí ke zneužití prostředků na národní úrovni se v našem auditu správnosti neprojeví jako chyby. |
| --- | --- |

11.

Předpisy však nabízejí široký prostor pro výklad a Komise má značnou volnost při rozhodování o tom, zda tyto obecné podmínky byly splněny. Náš audit správnosti operací nemůže jít nad rámec fáze, kdy je podpora vyplacena do rozpočtu partnerské země. Převedené finanční prostředky se tímto sloučí s rozpočtovými zdroji přijímající země. Případné nedostatky ve finančním řízení vedoucí ke zneužití prostředků na národní úrovni se v našem auditu správnosti neprojeví jako chyby.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Nominální přístup

| 12. | V případech, kdy se na financování z ERF vztahují specifické podmínky ohledně způsobilosti nákladů, posuzujeme, zda jsou tyto podmínky splněny. Když se příspěvky Komise na projekty financované větším počtem dárců sloučí s příspěvky ostatních dárců a nejsou vyčleněny na konkrétní identifikovatelné položky výdajů, Komise předpokládá, že pravidla způsobilosti EU byla splněna, pokud souhrnná částka zahrnuje dostatek způsobilých výdajů, které odpovídají příspěvku EU. Tento přístup, v podobě uplatňované Komisí, omezuje práci auditorů v případě většího příspěvku jiných dárců, jehož výši Komise pak považuje za dostatečnou na to, aby pokryla i nezpůsobilé výdaje, které jsme případně zjistili. |
| --- | --- |

12.

V případech, kdy se na financování z ERF vztahují specifické podmínky ohledně způsobilosti nákladů, posuzujeme, zda jsou tyto podmínky splněny. Když se příspěvky Komise na projekty financované větším počtem dárců sloučí s příspěvky ostatních dárců a nejsou vyčleněny na konkrétní identifikovatelné položky výdajů, Komise předpokládá, že pravidla způsobilosti EU byla splněna, pokud souhrnná částka zahrnuje dostatek způsobilých výdajů, které odpovídají příspěvku EU. Tento přístup, v podobě uplatňované Komisí, omezuje práci auditorů v případě většího příspěvku jiných dárců, jehož výši Komise pak považuje za dostatečnou na to, aby pokryla i nezpůsobilé výdaje, které jsme případně zjistili.

KAPITOLA I – PLNĚNÍ 8., 9., 10. A 11. ERF

Finanční plnění

| 13. | Výše prostředků v osmém ERF (1995–2000) je 12 840 milionů EUR, v devátém ERF (2000–2007) 13 800 milionů EUR a v desátém (2008–2013) 22 682  milionů EUR. |
| --- | --- |

13.

Výše prostředků v osmém ERF (1995–2000) je 12 840 milionů EUR, v devátém ERF (2000–2007) 13 800 milionů EUR a v desátém (2008–2013) 22 682  milionů EUR.

| 14. | Vnitřní dohoda o zřízení 11. ERF (13) vstoupila v platnost 1. března 2015 po ratifikaci všemi členskými státy EU. Prostředky v 11. ERF činí celkem 30 506 milionů EUR (14), z čehož bylo 29 089 milionů EUR vyčleněno na země AKT a 364,5 milionu EUR na zámořské země a území. Tyto částky zahrnují 1 134 milionů EUR (AKT) a 5 milionů EUR (ZZÚ) na investiční nástroj spravovaný EIB, zejména v podobě grantů na financování úrokových příspěvků a technické pomoci související s projekty. Na výdaje Komise na programování a provádění ERF je pak vyhrazeno 1 052,5 milionu EUR. |
| --- | --- |

14.

Vnitřní dohoda o zřízení 11. ERF (13) vstoupila v platnost 1. března 2015 po ratifikaci všemi členskými státy EU. Prostředky v 11. ERF činí celkem 30 506 milionů EUR (14), z čehož bylo 29 089 milionů EUR vyčleněno na země AKT a 364,5 milionu EUR na zámořské země a území. Tyto částky zahrnují 1 134 milionů EUR (AKT) a 5 milionů EUR (ZZÚ) na investiční nástroj spravovaný EIB, zejména v podobě grantů na financování úrokových příspěvků a technické pomoci související s projekty. Na výdaje Komise na programování a provádění ERF je pak vyhrazeno 1 052,5 milionu EUR.

| 15. | Obrázek 2
  uvádí údaje o kumulativním čerpání zdrojů z ERF během roku 2015. |
| --- | --- |

15.

Obrázek 2
  uvádí údaje o kumulativním čerpání zdrojů z ERF během roku 2015.

Obrázek 2 –   Čerpání zdrojů ERF k 31. prosinci 2015

| (v mil. EUR) |
| --- |
| | Stav na konci roku 2014 | Plnění rozpočtu během rozpočtového roku 2015 (čistá výše) (70) | Stav na konci roku 2015 |
| | Celková částka | Míra plnění (66) | 8.ERF (67) | 9.ERF (67) | 10. ERF | 11. ERF | Celková částka | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | 11. ERF | Celková částka | Míra plnění (66) |
| A – | ZDROJE
   (65) |

(v mil. EUR)

Stav na konci roku 2014

Plnění rozpočtu během rozpočtového roku 2015 (čistá výše) (70)

Stav na konci roku 2015

Celková částka

Míra plnění (66)

8.ERF (67)

9.ERF (67)

10. ERF

11. ERF

Celková částka

8. ERF

9. ERF

10. ERF

11. ERF

Celková částka

Míra plnění (66)

A –

49 100

- 6

- 109

56

27 839

27 780

10 412

15 630

21 384

29 455

76 880

| B – | Čerpání |
| --- | --- |

B –

| 1. | Souhrnné závazky
   (68) |
| --- | --- |

1.

48 573

98,9  %

- 12

- 170

- 156

5 372

5 034

10 404

15 533

21 137

6 533

53 607

69,7  %

| 2. | Individuální závazky
   (69) |
| --- | --- |

2.

44 790

91,2  %

- 16

- 52

783

3 293

4 008

10 385

15 355

19 035

4 023

48 797

63,5  %

| 3. | Platby |
| --- | --- |

3.

38 900

79,2  %

- 3

43

2 024

1 024

3 088

10 376

14 985

15 009

1 619

41 989

54,6  %

| C – | Zbývající závazky (B1 – B3) |
| --- | --- |

C –

9 673

19,7  %

28

548

6 128

4 914

11 618

15,1  %

| D – | Disponibilní zůstatek (A – B1) |
| --- | --- |

D –

527

1,1  %

8

97

247

22 922

23 273

30,3  %

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 16. | Míra čistých souhrnných závazků přijatých v roce 2015 (5 034 milionů EUR) byla historicky na nejvyšší úrovni (15). Důvodem byla skutečnost, že vstoupil v platnost 11. ERF, což zvýšilo zdroje, které byly k dispozici na závazky, o 27 839 milionů EUR. Vstup 11. ERF v platnost měl rovněž vliv na míru čerpání zbývajících závazků. Ty se snížily z 98,9  % na 69,7  % u rozhodnutí u financování (souhrnných závazků) a z 91,2  % na 63,5  % u individuálních závazků. |
| --- | --- |

16.

Míra čistých souhrnných závazků přijatých v roce 2015 (5 034 milionů EUR) byla historicky na nejvyšší úrovni (15). Důvodem byla skutečnost, že vstoupil v platnost 11. ERF, což zvýšilo zdroje, které byly k dispozici na závazky, o 27 839 milionů EUR. Vstup 11. ERF v platnost měl rovněž vliv na míru čerpání zbývajících závazků. Ty se snížily z 98,9  % na 69,7  % u rozhodnutí u financování (souhrnných závazků) a z 91,2  % na 63,5  % u individuálních závazků.

| 17. | V rámci celé své oblasti působnosti (16) GŘ DEVCO i nadále pracovalo na tom, aby se snížil objem starého předběžného financování a starých zbývajících závazků (17) a rovněž počet otevřených smluv se skončenou platností (18). Cíle na rok 2015 pro snížení objemu starého předběžného financování a nevyčerpaných závazků byly výrazně překročeny (19). Ačkoli byl cíl na rok 2015 pro podíl smluv se skončenou platností na všech smlouvách za celkové portfolio GŘ DEVCO (20) téměř splněn, u ERF byl pokrok méně uspokojivý (21). |
| --- | --- |

17.

V rámci celé své oblasti působnosti (16) GŘ DEVCO i nadále pracovalo na tom, aby se snížil objem starého předběžného financování a starých zbývajících závazků (17) a rovněž počet otevřených smluv se skončenou platností (18). Cíle na rok 2015 pro snížení objemu starého předběžného financování a nevyčerpaných závazků byly výrazně překročeny (19). Ačkoli byl cíl na rok 2015 pro podíl smluv se skončenou platností na všech smlouvách za celkové portfolio GŘ DEVCO (20) téměř splněn, u ERF byl pokrok méně uspokojivý (21).

| 17. | Hlavními problémy, které brání ukončení smluv, jež byly uzavřeny pro účely ERF a pozbyly platnosti, jsou neproplacené inkasní příkazy, neukončená soudní řízení a probíhající audit. Komise bude i nadále usilovat o rychlejší ukončování smluv, které pozbyly platnosti, ačkoliv není zcela v její moci výše uvedené aspekty ovlivňovat. |
| --- | --- |

17.

KAPITOLA II – PROHLÁŠENÍ ÚČETNÍHO DVORA O VĚROHODNOSTI TÝKAJÍCÍ SE ERF

Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti týkající se osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu (ERF) předkládané Evropskému parlamentu a Radě – zpráva nezávislého auditora

| I – | V souladu s ustanoveními článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a článku 49 finančního nařízení platného pro 11. Evropský rozvojový fond, který se vztahuje také na předchozí evropské rozvojové fondy, jsme provedli audit:






  a) | roční účetní závěrky osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu, jež obsahují rozvahu, výsledovku, výkaz peněžních toků, výkaz změn čistých aktiv a přehled pohledávek evropských rozvojových fondů a zprávu o finančním plnění za rozpočtový rok 2015, schválené Komisí dne 15. července 2016; |
| --- | --- | --- |

I –

V souladu s ustanoveními článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a článku 49 finančního nařízení platného pro 11. Evropský rozvojový fond, který se vztahuje také na předchozí evropské rozvojové fondy, jsme provedli audit:

a)

roční účetní závěrky osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu, jež obsahují rozvahu, výsledovku, výkaz peněžních toků, výkaz změn čistých aktiv a přehled pohledávek evropských rozvojových fondů a zprávu o finančním plnění za rozpočtový rok 2015, schválené Komisí dne 15. července 2016;

| b) | legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá, které spadají do právního rámce evropských rozvojových fondů u té části zdrojů ERF, za jejichž finanční řízení odpovídá Komise (22). |
| --- | --- |

b)

legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá, které spadají do právního rámce evropských rozvojových fondů u té části zdrojů ERF, za jejichž finanční řízení odpovídá Komise (22).

Odpovědnost vedení

| II – | Podle článků 310 až 325 Smlouvy o fungování Evropské unie a podle platných finančních nařízení (23) je vedení odpovědné za vypracování a prezentaci roční účetní závěrky evropských rozvojových fondů na základě mezinárodně uznávaných účetních standardů pro veřejný sektor (24) a za legalitu a správnost operací, na nichž se tato roční účetní závěrka zakládá. Součástí této odpovědnosti vedení je navrhnout, zavést a provádět vnitřní kontrolní systém relevantní pro sestavení a věrnou prezentaci účetní závěrky, jež neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti způsobené podvodem nebo chybou. Vedení je rovněž odpovědné za zajištění toho, aby činnosti, finanční operace a informace zobrazené v účetní závěrce byly v souladu s příslušnými předpisy. Konečnou odpovědnost za legalitu a správnost operací, na jejichž základě je účetní závěrka evropských rozvojových fondů sestavena, nese Komise (článek 317 SFEU). |
| --- | --- |

II –

Podle článků 310 až 325 Smlouvy o fungování Evropské unie a podle platných finančních nařízení (23) je vedení odpovědné za vypracování a prezentaci roční účetní závěrky evropských rozvojových fondů na základě mezinárodně uznávaných účetních standardů pro veřejný sektor (24) a za legalitu a správnost operací, na nichž se tato roční účetní závěrka zakládá. Součástí této odpovědnosti vedení je navrhnout, zavést a provádět vnitřní kontrolní systém relevantní pro sestavení a věrnou prezentaci účetní závěrky, jež neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti způsobené podvodem nebo chybou. Vedení je rovněž odpovědné za zajištění toho, aby činnosti, finanční operace a informace zobrazené v účetní závěrce byly v souladu s příslušnými předpisy. Konečnou odpovědnost za legalitu a správnost operací, na jejichž základě je účetní závěrka evropských rozvojových fondů sestavena, nese Komise (článek 317 SFEU).

Odpovědnost auditora

| III – | Naší odpovědností je na základě našeho auditu předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Audit jsme provedli v souladu s mezinárodními auditorskými standardy a etickými kodexy vydanými Mezinárodní federací účetních (IFAC) a mezinárodními standardy nejvyšších kontrolních institucí vydanými Mezinárodní organizací nejvyšších kontrolních institucí (INTOSAI). V souladu s těmito standardy je Účetní dvůr povinen naplánovat a provést audit tak, aby získal přiměřenou jistotu, že roční účetní závěrka evropských rozvojových fondů neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti a že uskutečněné operace jsou legální a správné. |
| --- | --- |

III –

Naší odpovědností je na základě našeho auditu předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Audit jsme provedli v souladu s mezinárodními auditorskými standardy a etickými kodexy vydanými Mezinárodní federací účetních (IFAC) a mezinárodními standardy nejvyšších kontrolních institucí vydanými Mezinárodní organizací nejvyšších kontrolních institucí (INTOSAI). V souladu s těmito standardy je Účetní dvůr povinen naplánovat a provést audit tak, aby získal přiměřenou jistotu, že roční účetní závěrka evropských rozvojových fondů neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti a že uskutečněné operace jsou legální a správné.

| IV – | Audit zahrnuje provedení auditorských postupů, jejichž cílem je získat důkazní informace o částkách a údajích zveřejněných v účetní závěrce a o legalitě a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Výběr postupů závisí na úsudku auditora, včetně posouzení rizika významných (materiálních) nesprávností v účetní závěrce a rizika, že uskutečněné operace nejsou ve významné (materiální) míře, ať z důvodu podvodu nebo chyby, v souladu s požadavky právního rámce ERF. Při vyhodnocování těchto rizik auditor zkoumá vnitřní kontroly, které se vztahují k sestavení a věrné prezentaci účetní závěrky, a zavedené systémy dohledu a kontroly, jejichž cílem je zajistit legalitu a správnost operací, a navrhuje auditorské postupy, které jsou za daných okolností vhodné (nikoliv ale za účelem vydání výroku o účinnosti systému vnitřní kontroly). Při auditu se rovněž hodnotí vhodnost uplatňovaných účetních zásad a přiměřenost provedených účetních odhadů a také celková prezentace účetní závěrky. |
| --- | --- |

IV –

Audit zahrnuje provedení auditorských postupů, jejichž cílem je získat důkazní informace o částkách a údajích zveřejněných v účetní závěrce a o legalitě a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Výběr postupů závisí na úsudku auditora, včetně posouzení rizika významných (materiálních) nesprávností v účetní závěrce a rizika, že uskutečněné operace nejsou ve významné (materiální) míře, ať z důvodu podvodu nebo chyby, v souladu s požadavky právního rámce ERF. Při vyhodnocování těchto rizik auditor zkoumá vnitřní kontroly, které se vztahují k sestavení a věrné prezentaci účetní závěrky, a zavedené systémy dohledu a kontroly, jejichž cílem je zajistit legalitu a správnost operací, a navrhuje auditorské postupy, které jsou za daných okolností vhodné (nikoliv ale za účelem vydání výroku o účinnosti systému vnitřní kontroly). Při auditu se rovněž hodnotí vhodnost uplatňovaných účetních zásad a přiměřenost provedených účetních odhadů a také celková prezentace účetní závěrky.

| V – | Domníváme se, že získané důkazní informace jsou dostatečné a vhodné k tomu, abychom na jejich základě mohli vydat své výroky. |
| --- | --- |

V –

Domníváme se, že získané důkazní informace jsou dostatečné a vhodné k tomu, abychom na jejich základě mohli vydat své výroky.

Spolehlivost účetní závěrky

Výrok o spolehlivosti účetní závěrky

| VI – | Podle našeho názoru roční účetní závěrka osmého, devátého, desátého a jedenáctého ERF za rozpočtový rok 2015 ve všech významných (materiálních) ohledech věrně zobrazuje finanční situaci evropských rozvojových fondů k 31. prosinci 2015, výsledky jejich hospodaření, jejich peněžní toky a změny čistých aktiv za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení pro ERF a účetními pravidly vycházejícími z mezinárodně uznávaných účetních standardů pro veřejný sektor. |
| --- | --- |

VI –

Podle našeho názoru roční účetní závěrka osmého, devátého, desátého a jedenáctého ERF za rozpočtový rok 2015 ve všech významných (materiálních) ohledech věrně zobrazuje finanční situaci evropských rozvojových fondů k 31. prosinci 2015, výsledky jejich hospodaření, jejich peněžní toky a změny čistých aktiv za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení pro ERF a účetními pravidly vycházejícími z mezinárodně uznávaných účetních standardů pro veřejný sektor.

Legalita a správnost operací, na nichž se zakládá účetní závěrka

Příjmy

Výrok o legalitě a správnosti příjmů, na nichž se zakládá účetní závěrka

| VII – | Podle našeho názoru jsou příjmy, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2015, ve všech významných (materiálních) ohledech legální a správné. |
| --- | --- |

VII –

Podle našeho názoru jsou příjmy, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2015, ve všech významných (materiálních) ohledech legální a správné.

Platby

Východisko pro záporný výrok o legalitě a správnosti plateb, na nichž se zakládá účetní závěrka

| VIII – | Odhadujeme, že nejpravděpodobnější míra chyb u výdajových operací z osmého, dovátého, desátého a jedenáctého ERF činí 3,8  %. |
| --- | --- |

VIII –

Odhadujeme, že nejpravděpodobnější míra chyb u výdajových operací z osmého, dovátého, desátého a jedenáctého ERF činí 3,8  %.

Záporný výrok o legalitě a správnosti plateb, na nichž se zakládá účetní závěrka

| IX - | Vzhledem k významnosti skutečností popsaných ve východisku pro vyjádření záporného výroku o legalitě a správnosti plateb, na nichž se zakládá účetní závěrka, se domníváme, že platby, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2015, jsou ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

IX -

Vzhledem k významnosti skutečností popsaných ve východisku pro vyjádření záporného výroku o legalitě a správnosti plateb, na nichž se zakládá účetní závěrka, se domníváme, že platby, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2015, jsou ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami.

14. července 2016

předseda

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Evropský účetní dvůr

12, rue Alcide de Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Informace, z nichž vychází prohlášení o věrohodnosti

Rozsah a koncepce auditu

| 18. | Naše koncepce a metodika auditu je popsána v 
  příloze 1.1
  kapitoly 1 výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu za rok 2015. V případě auditu evropských rozvojových fondů je třeba brát v úvahu následující specifika. |
| --- | --- |

18.

Naše koncepce a metodika auditu je popsána v 
  příloze 1.1
  kapitoly 1 výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu za rok 2015. V případě auditu evropských rozvojových fondů je třeba brát v úvahu následující specifika.

| 19. | Naše připomínky ke spolehlivosti účetní závěrky ERF se týkají finančních výkazů (25) 8., 9., 10. a 11. ERF (26) schválených Komisí v souladu s finančním nařízením pro ERF (27), které jsme obdrželi spolu s prohlášením účetního k auditu dne 18. července 2016. Testovali jsme částky a zveřejněné výdaje a posuzovali použité účetní zásady, podstatné odhady provedené vedením a celkovou prezentaci účetní závěrky. |
| --- | --- |

19.

Naše připomínky ke spolehlivosti účetní závěrky ERF se týkají finančních výkazů (25) 8., 9., 10. a 11. ERF (26) schválených Komisí v souladu s finančním nařízením pro ERF (27), které jsme obdrželi spolu s prohlášením účetního k auditu dne 18. července 2016. Testovali jsme částky a zveřejněné výdaje a posuzovali použité účetní zásady, podstatné odhady provedené vedením a celkovou prezentaci účetní závěrky.

| 20. | V případě auditu správnosti operací je třeba brát v úvahu následující specifika. |
| --- | --- |

20.

V případě auditu správnosti operací je třeba brát v úvahu následující specifika.

| a) | prověřovali jsme všechny příspěvky členských států a vzorek ostatních druhů příjmových operací; |
| --- | --- |

a)

prověřovali jsme všechny příspěvky členských států a vzorek ostatních druhů příjmových operací;

| b) | prověřovali jsme vzorek 140 operací. Vzorek se sestavuje tak, aby byl reprezentativní pro celé rozpětí plateb v rámci evropských rozvojových fondů. Skládal se ze 104 plateb schválených 19 delegacemi EU (28) a 36 plateb schválených ústředím Komise (29). Pokud byly zjištěny chyby, byly analyzovány příslušné systémy s cílem nalézt v příslušném systému konkrétní nedostatky; |
| --- | --- |

b)

prověřovali jsme vzorek 140 operací. Vzorek se sestavuje tak, aby byl reprezentativní pro celé rozpětí plateb v rámci evropských rozvojových fondů. Skládal se ze 104 plateb schválených 19 delegacemi EU (28) a 36 plateb schválených ústředím Komise (29). Pokud byly zjištěny chyby, byly analyzovány příslušné systémy s cílem nalézt v příslušném systému konkrétní nedostatky;

| c) | posuzovali jsme systémy v GŘ DEVCO a v delegacích EU, které se týkají i) kontrol ex ante prováděných zaměstnanci Komise, externími auditory nebo orgány dohledu před provedením plateb a ii) monitorování a dohledu, zejména pokud jde o opatření přijatá na základě externích auditů, ověřovacích a monitorovacích návštěv a studií míry zbytkových chyb GŘ DEVCO za období 2012–2015; |
| --- | --- |

c)

posuzovali jsme systémy v GŘ DEVCO a v delegacích EU, které se týkají i) kontrol ex ante prováděných zaměstnanci Komise, externími auditory nebo orgány dohledu před provedením plateb a ii) monitorování a dohledu, zejména pokud jde o opatření přijatá na základě externích auditů, ověřovacích a monitorovacích návštěv a studií míry zbytkových chyb GŘ DEVCO za období 2012–2015;

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| d) | přezkoumali jsme výroční zprávu o činnosti generálního ředitele GŘ DEVCO; |
| --- | --- |

d)

přezkoumali jsme výroční zprávu o činnosti generálního ředitele GŘ DEVCO;

| e) | provedli jsme kontrolu v návaznosti na naše předchozí doporučení. |
| --- | --- |

e)

provedli jsme kontrolu v návaznosti na naše předchozí doporučení.

| 21. | Jak je uvedeno v bodu 6, GŘ DEVCO provádí většinu nástrojů vnější pomoci financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a z ERF. Naše připomínky ohledně systémů a spolehlivosti výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálního ředitele za rok 2015 se vztahují na celou oblast působnosti GŘ DEVCO. |
| --- | --- |

21.

Jak je uvedeno v bodu 6, GŘ DEVCO provádí většinu nástrojů vnější pomoci financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a z ERF. Naše připomínky ohledně systémů a spolehlivosti výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálního ředitele za rok 2015 se vztahují na celou oblast působnosti GŘ DEVCO.

Spolehlivost účetní závěrky

| 22. | Na základě naší připomínky z výroční zprávy za rok 2014 (30) Komise zahrnula smlouvy o rozpočtové podpoře do odhadů souvisejících s oddělováním účetních období na rok 2015, týkajících se výdajů příštích období. |
| --- | --- |

22.

Na základě naší připomínky z výroční zprávy za rok 2014 (30) Komise zahrnula smlouvy o rozpočtové podpoře do odhadů souvisejících s oddělováním účetních období na rok 2015, týkajících se výdajů příštích období.

| 23. | Komise rovněž přijala opatření na řešení otázek, na něž jsme poukázali ve výroční zprávě za rok 2013 a 2014 (31) a které se týkají zpětného získávání úroků z předběžného financování. U úroků z předběžného financování nad 750 000  EUR Komise zavedla metodu odhadu, která vychází z průměrných úrokových sazeb a žádostí o potvrzení u vzorku delegací. U úroků z předběžného financování v rozmezí mezi 250 000 a 750 000  EUR byl uveden do provozu nástroj IT vytvořený na konci roku 2014, který Komisi umožnil ve finančních výkazech za rok 2015 náležitě zaúčtovat 2,5 milionu EUR připsaných úroků. |
| --- | --- |

23.

Komise rovněž přijala opatření na řešení otázek, na něž jsme poukázali ve výroční zprávě za rok 2013 a 2014 (31) a které se týkají zpětného získávání úroků z předběžného financování. U úroků z předběžného financování nad 750 000  EUR Komise zavedla metodu odhadu, která vychází z průměrných úrokových sazeb a žádostí o potvrzení u vzorku delegací. U úroků z předběžného financování v rozmezí mezi 250 000 a 750 000  EUR byl uveden do provozu nástroj IT vytvořený na konci roku 2014, který Komisi umožnil ve finančních výkazech za rok 2015 náležitě zaúčtovat 2,5 milionu EUR připsaných úroků.

| 24. | Přezkoumali jsme vzorek deseti inkasních příkazů v částce 17,7  milionu EUR, které byly zaúčtovány jako provozní výnosy – inkaso nákladů (v celkové částce 35,9  milionu EUR). Ve třech případech bylo nevyčerpané předběžné financování v objemu 9,6  milionu EUR nesprávně zaúčtováno jako provozní výnosy, což vedlo k nadhodnocení výsledku hospodaření za rozpočtový rok v předběžných finančních výkazech. Ačkoli Komise tyto tři případy v konečných finančních výkazech opravila, je pravděpodobné, že k podobným chybám mohlo dojít i u dalších inkasních příkazů, a to vzhledem k systémové povaze (32) tohoto problému (33). |
| --- | --- |

24.

Přezkoumali jsme vzorek deseti inkasních příkazů v částce 17,7  milionu EUR, které byly zaúčtovány jako provozní výnosy – inkaso nákladů (v celkové částce 35,9  milionu EUR). Ve třech případech bylo nevyčerpané předběžné financování v objemu 9,6  milionu EUR nesprávně zaúčtováno jako provozní výnosy, což vedlo k nadhodnocení výsledku hospodaření za rozpočtový rok v předběžných finančních výkazech. Ačkoli Komise tyto tři případy v konečných finančních výkazech opravila, je pravděpodobné, že k podobným chybám mohlo dojít i u dalších inkasních příkazů, a to vzhledem k systémové povaze (32) tohoto problému (33).

| 24. | Ve dvou ze tří případů, jež Účetní dvůr zjistil, nebyla v okamžiku zpětného získání prostředků uzavřena částka předběžného financování. Tyto dvě chyby byly opraveny, jak je uvedeno v konečné účetní závěrce (celková chyba ve výši 2,1 milionu EUR). Ve třetím případě (7,5 milionu EUR) by nebylo bývalo možné zaznamenat v roce 2015 pokles předběžného financování, neboť v okamžiku zpětného získání prostředků neexistoval žádný případ neuzavřené částky předběžného financování.

  Komise do budoucna přijme nezbytná opatření za účelem prevence, zjišťování a nápravy těchto chyb. |
| --- | --- |

24.

Komise do budoucna přijme nezbytná opatření za účelem prevence, zjišťování a nápravy těchto chyb.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Správnost operací

Příjmy

| 25. | Příjmové operace nejsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. |
| --- | --- |

25.

Příjmové operace nejsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb.

Platby

| 26. | Výsledky testování platebních operací jsou shrnuty v 
  příloze 1
  . Ze 140 platebních operací, které jsme kontrolovali, bylo 35 (25 %) zatíženo chybami. Na základě 28 chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb 3,8  % (34). |
| --- | --- |

26.

Výsledky testování platebních operací jsou shrnuty v 
  příloze 1
  . Ze 140 platebních operací, které jsme kontrolovali, bylo 35 (25 %) zatíženo chybami. Na základě 28 chyb, které jsme vyčíslili, činí odhadovaná míra chyb 3,8  % (34).

| 27. | Pokud se z kontrolovaného vzorku vyjme 15 operací rozpočtové podpory a 17 operací s nominálním přístupem, které byly zmíněny v bodech 9–12, činí odhadovaná míra chyb 5,8  % (35). |
| --- | --- |

27.

Pokud se z kontrolovaného vzorku vyjme 15 operací rozpočtové podpory a 17 operací s nominálním přístupem, které byly zmíněny v bodech 9–12, činí odhadovaná míra chyb 5,8  % (35).

| 28. | Obrázek 3
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílely na odhadu nejpravděpodobnější míry chyb v roce 2015. Chyby týkající se chybějící podkladové dokumentace a nedodržování pravidel při zadávání veřejných zakázek tvoří 70 % odhadované míry chyb. |
| --- | --- |

28.

Obrázek 3
  uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílely na odhadu nejpravděpodobnější míry chyb v roce 2015. Chyby týkající se chybějící podkladové dokumentace a nedodržování pravidel při zadávání veřejných zakázek tvoří 70 % odhadované míry chyb.

Obrázek 3 –   Rozdělení odhadované míry chyb

Image

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Projekty

| 29. | Z námi kontrolovaných 125 platebních operací souvisejících s projekty bylo 35 (28 %) zatíženo chybami. Z 28 (80 %) platebních operací vykazujících vyčíslitelné chyby se v 16 případech jednalo o konečné operace, které byly schváleny po provedení všech kontrol ex ante. |
| --- | --- |

29.

Z námi kontrolovaných 125 platebních operací souvisejících s projekty bylo 35 (28 %) zatíženo chybami. Z 28 (80 %) platebních operací vykazujících vyčíslitelné chyby se v 16 případech jednalo o konečné operace, které byly schváleny po provedení všech kontrol ex ante.

| 30. | Stejně jako v předchozích letech (36) docházelo na straně Komise a jejích prováděcích partnerů k více chybám u operací souvisejících s programovými odhady, granty a dohodami o příspěvcích s mezinárodními organizacemi než u jiných forem podpory. Ze 71 kontrolovaných operací tohoto typu bylo 25 (35 %) zatíženo vyčíslitelnými chybami, což je 79 % odhadované míry chyb. |
| --- | --- |

30.

Stejně jako v předchozích letech (36) docházelo na straně Komise a jejích prováděcích partnerů k více chybám u operací souvisejících s programovými odhady, granty a dohodami o příspěvcích s mezinárodními organizacemi než u jiných forem podpory. Ze 71 kontrolovaných operací tohoto typu bylo 25 (35 %) zatíženo vyčíslitelnými chybami, což je 79 % odhadované míry chyb.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 31. | Hlavní typy vyčíslitelných chyb se týkaly: |
| --- | --- |

31.

Hlavní typy vyčíslitelných chyb se týkaly:

| a) | neposkytnutí základní podkladové dokumentace u (13 operací) (37); |
| --- | --- |

a)

neposkytnutí základní podkladové dokumentace u (13 operací) (37);

| b) | nedodržení postupů zadávání zakázek ze strany příjemce (sedm operací); |
| --- | --- |

b)

nedodržení postupů zadávání zakázek ze strany příjemce (sedm operací);

| c) | nezpůsobilých výdajů, jako jsou výdaje související s činnostmi, na něž se nevztahuje smlouva (sedm operací), nezpůsobilá DPH (dvě operace), výdaje vzniklé mimo prováděcí období (dvě operace) nebo nepřímé náklady vykázané jako přímé náklady (jedna operace); |
| --- | --- |

c)

nezpůsobilých výdajů, jako jsou výdaje související s činnostmi, na něž se nevztahuje smlouva (sedm operací), nezpůsobilá DPH (dvě operace), výdaje vzniklé mimo prováděcí období (dvě operace) nebo nepřímé náklady vykázané jako přímé náklady (jedna operace);

| d) | výdajů, které příjemcům nevznikly (sedm operací); |
| --- | --- |

d)

výdajů, které příjemcům nevznikly (sedm operací);

| e) | chybného výpočtu výdajů (čtyři operace). |
| --- | --- |

e)

chybného výpočtu výdajů (čtyři operace).

Obrázek 4 – Příklady vyčíslitelných chyb v projektových operacích

Obrázek 4 –
     
  Příklady vyčíslitelných chyb v projektových operacích

Neposkytnutí základní podkladové dokumentace

Přezkoumali jsme zúčtování výdajů, které vznikly v rámci programu „Podpora institucionálního rozvoje ministerstva vnitra“, realizovaného národní agenturou pro rozvojovou pomoc v Mosambiku. Testovali jsme deset výdajových položek. U čtyř z těchto položek, jež se týkaly dodávek laboratorního vybavení, vybavení IT a kancelářského vybavení a činily 874 309  EUR, nebyla poskytnuta základní podkladová dokumentace k výdajům (např. doklad o dodání zboží, osvědčení o původu či dokumenty ze zadávacího řízení).

Základní podkladová dokumentace nebyla předložena

Jedním z nápravných opatření stanovených Komisí je mimo jiné zařazení do vzorku zahrnuté smlouvy do auditního plánu za rok 2016, o čemž bylo rozhodnuto před návštěvou Účetního dvora. Kromě toho bylo zahájeno řízení o zpětném získání částek, které Účetní dvůr označil za nezpůsobilé, v plné výši.

Nedodržení pravidel pro zadávání zakázek ze strany příjemce

Přezkoumali jsme konečnou platbu ve výši 427 956  EUR na základě dodavatelské smlouvy na laboratorní vybavení pro testování zemědělských výrobků v Etiopii. Podle předpisů EU pro zadávání veřejných zakázek měla být tato zakázka udělena v otevřeném mezinárodním zadávacím řízení. Namísto toho byla zakázka udělena bez jakéhokoli soutěžního řízení přímo konzultační společnosti. Odůvodnění nebylo poskytnuto. Kromě toho tato společnost nebyla autorizovaným distributorem vybavení pořizovaného v rámci zakázky, jednala jen jako prostředník a vybavení si sama obstarala od autorizovaného distributora. Absence soutěžního řízení bez odůvodnění představovala porušení principu rovného zacházení, čímž byla omezena hospodářská soutěž.

Nedodržení postupů zadávání zakázek ze strany příjemce

Komise provádí příslušná nápravná opatření, tzn. že zahájila řízení o zpětném získání částek, které Účetní dvůr označil za nezpůsobilé, v plné výši. Kromě toho Komise zahájila externí ověřování výdajů všech programových odhadů řízených dodavatelem, a to až do té doby, dokud neobdrží závěrečné zprávy, podle nichž by mohla určit celou dlužnou částku.

Nezpůsobilé výdaje

Přezkoumali jsme zúčtování výdajů ve výši 76 609  EUR, které vznikly v programu „Facilité de Coopération Technique“ v Demokratické republice Kongo. Jedna položka se týkala stavebních prací na rozšíření budovy, která do programu nespadala. Stavební práce byly kromě toho realizovány mezi srpnem a prosincem 2013, tj. mimo prováděcí období (prosinec 2013 až březen 2015).

Nezpůsobilé výdaje

Komise prověřuje opatření, jež je třeba učinit v návaznosti na toto zjištění.

Výdaje, které příjemci nevznikly

Přezkoumali jsme zúčtování předběžného financování u programu „Urychlení pokroku ke splnění rozvojového cíle tisíciletí 1c (38)“, který byl realizován v Mosambiku. Mezinárodní organizace, jež program prováděla, ve svém finančním výkazu správně uvedla, že na skutečné náklady bylo vynaloženo 3 651 772  EUR a že právní závazky (tj. ještě nevynaložené náklady) představují dalších 1 362 182  EUR. GŘ DEVCO omylem schválilo částku 5 013 954  EUR jako způsobilé skutečné náklady.

Výdaje, které příjemci nevznikly

Komise přijme příslušná nápravná opatření, a to odečtením plné částky, kterou Účetní dvůr označil za nezpůsobilou, od příštích plateb.

| 32. | V devíti případech vyčíslitelných chyb měla Komise prostřednictvím svých systémů dostatek informací (39) k tomu, aby bylo možné těmto chybám předejít, odhalit je a napravit ještě před schválením výdajů. Pokud by všechny tyto informace byly využity k nápravě chyb, odhadovaná míra chyb by byla o 1,7 procentního bodu nižší (40). |
| --- | --- |

32.

V devíti případech vyčíslitelných chyb měla Komise prostřednictvím svých systémů dostatek informací (39) k tomu, aby bylo možné těmto chybám předejít, odhalit je a napravit ještě před schválením výdajů. Pokud by všechny tyto informace byly využity k nápravě chyb, odhadovaná míra chyb by byla o 1,7 procentního bodu nižší (40).

| 33. | Kromě toho proběhl u 12 operací zatížených vyčíslitelnými chybami (41) audit či ověření výdajů. Informace poskytnuté v příslušných auditních zprávách či zprávách o ověření, týkající se skutečně provedené práce, nám však neumožnily posoudit, zda mohly být chyby těmito kontrolami ex ante zjištěny a opraveny. |
| --- | --- |

33.

Kromě toho proběhl u 12 operací zatížených vyčíslitelnými chybami (41) audit či ověření výdajů. Informace poskytnuté v příslušných auditních zprávách či zprávách o ověření, týkající se skutečně provedené práce, nám však neumožnily posoudit, zda mohly být chyby těmito kontrolami ex ante zjištěny a opraveny.

| 34. | Nevyčíslitelné chyby se týkaly odhadovaných namísto skutečných nákladů (tři operace), nedostatků v realizovaném zadávacím řízení (dvě operace), nedostatečné dokumentace (jedna operace), a výdajů, které nespadaly do zakázky (jedna operace). |
| --- | --- |

34.

Nevyčíslitelné chyby se týkaly odhadovaných namísto skutečných nákladů (tři operace), nedostatků v realizovaném zadávacím řízení (dvě operace), nedostatečné dokumentace (jedna operace), a výdajů, které nespadaly do zakázky (jedna operace).

Rozpočtová podpora

| 35. | Kontrolovaných 15 operací spojených s rozpočtovou podporou neobsahovalo žádnou chybu ve správnosti. |
| --- | --- |

35.

Kontrolovaných 15 operací spojených s rozpočtovou podporou neobsahovalo žádnou chybu ve správnosti.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Prověřování výročních zpráv o činnosti a dalších prvků systémů vnitřní kontroly

| 36. | V květnu 2013 přijalo GŘ DEVCO akční plán zaměřený na nedostatky zjištěné při provádění jeho kontrolního systému (42). Přezkoumali jsme pokrok při plnění tohoto akčního plánu a získali jsme důkazní informace o tom, že na konci roku 2015 bylo plně realizováno 19 opatření a čtyři opatření probíhala. |
| --- | --- |

36.

V květnu 2013 přijalo GŘ DEVCO akční plán zaměřený na nedostatky zjištěné při provádění jeho kontrolního systému (42). Přezkoumali jsme pokrok při plnění tohoto akčního plánu a získali jsme důkazní informace o tom, že na konci roku 2015 bylo plně realizováno 19 opatření a čtyři opatření probíhala.

| 37. | V červnu 2015 přijalo GŘ DEVCO – poté, co ve výroční zprávě o činnosti za rok 2014 generální ředitel vyjádřil třetí rok za sebou výhradu – nový akční plán. Součástí tohoto nového akčního plánu jsou konkrétní opatření, která se zaměřují na vysoce rizikové oblasti: nepřímé řízení s mezinárodními organizacemi a přímé řízení prostřednictvím grantů. Pokrok při realizaci tohoto nového akčního plánu bude posouzen ve výroční zprávě za příští rok. |
| --- | --- |

37.

V červnu 2015 přijalo GŘ DEVCO – poté, co ve výroční zprávě o činnosti za rok 2014 generální ředitel vyjádřil třetí rok za sebou výhradu – nový akční plán. Součástí tohoto nového akčního plánu jsou konkrétní opatření, která se zaměřují na vysoce rizikové oblasti: nepřímé řízení s mezinárodními organizacemi a přímé řízení prostřednictvím grantů. Pokrok při realizaci tohoto nového akčního plánu bude posouzen ve výroční zprávě za příští rok.

| 38. | Stejně jako v předchozích letech četnost chyb, které jsme zjistili, včetně některých chyb s vlivem na konečná prohlášení o výdajích, která byla předmětem externích auditů ex post a ověřování výdajů, poukazuje na nedostatky těchto kontrol. |
| --- | --- |

38.

Stejně jako v předchozích letech četnost chyb, které jsme zjistili, včetně některých chyb s vlivem na konečná prohlášení o výdajích, která byla předmětem externích auditů ex post a ověřování výdajů, poukazuje na nedostatky těchto kontrol.

| 39. | Ve naší poslední výroční zprávě jsme uvedli informace o opatřeních, která GŘ DEVCO již přijalo pro zlepšení kvality těchto auditů a ověřování (43). V únoru 2016 GŘ DEVCO zavedlo tabulku hodnocení kvality (44), která slouží k posuzování spolehlivosti kontrol. Tento nástroj bude povinný pro všechny audity a ověření, které GŘ DEVCO zadává po 1. lednu 2016. Není však dosud uzpůsoben k tomu, aby mohl být používán pro audity a ověřování výdajů prováděné místními auditorskými společnostmi, které si najímají přímo příjemci (45), u nichž je riziko nedostatečné kvality hodnoceno jako vyšší. Kromě toho auditní zprávy a zprávy o ověřování neobsahují dostatečné informace o skutečně provedené práci, aby mohla být tabulka hodnocení kvality účinně používána. |
| --- | --- |

39.

Ve naší poslední výroční zprávě jsme uvedli informace o opatřeních, která GŘ DEVCO již přijalo pro zlepšení kvality těchto auditů a ověřování (43). V únoru 2016 GŘ DEVCO zavedlo tabulku hodnocení kvality (44), která slouží k posuzování spolehlivosti kontrol. Tento nástroj bude povinný pro všechny audity a ověření, které GŘ DEVCO zadává po 1. lednu 2016. Není však dosud uzpůsoben k tomu, aby mohl být používán pro audity a ověřování výdajů prováděné místními auditorskými společnostmi, které si najímají přímo příjemci (45), u nichž je riziko nedostatečné kvality hodnoceno jako vyšší. Kromě toho auditní zprávy a zprávy o ověřování neobsahují dostatečné informace o skutečně provedené práci, aby mohla být tabulka hodnocení kvality účinně používána.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

| 40. | GŘ DEVCO rovněž vytvořilo novou auditní aplikaci, která byla uvedena do provozu v druhé polovině roku 2015 a která má schopnost zkvalitnit jak monitorování zjištění, která byla odhalena v rámci auditů a ověření zadaných GŘ DG DEVCO, tak kontrolu souvisejících následných opatření. Podobně jako tabulka hodnocení kvality se tato nová aplikace nevztahuje na audity a ověření zadané přímo příjemci, u nichž stávající monitorovací systém neumožňuje GŘ DEVCO získat spolehlivé informace o souhrnných nákladech a výsledcích. |
| --- | --- |

40.

GŘ DEVCO rovněž vytvořilo novou auditní aplikaci, která byla uvedena do provozu v druhé polovině roku 2015 a která má schopnost zkvalitnit jak monitorování zjištění, která byla odhalena v rámci auditů a ověření zadaných GŘ DG DEVCO, tak kontrolu souvisejících následných opatření. Podobně jako tabulka hodnocení kvality se tato nová aplikace nevztahuje na audity a ověření zadané přímo příjemci, u nichž stávající monitorovací systém neumožňuje GŘ DEVCO získat spolehlivé informace o souhrnných nákladech a výsledcích.

| 41. | V oblasti správy dokumentů a zadávacích řízení GŘ DEVCO zavedlo řadu opatření na zlepšení stavu pro Komisi i pro příjemce (46). Avšak chybějící poklady a nedodržování pravidel pro zadávání zakázek jsou stále hlavními faktory, které se podílejí na odhadované míře chyb. |
| --- | --- |

41.

V oblasti správy dokumentů a zadávacích řízení GŘ DEVCO zavedlo řadu opatření na zlepšení stavu pro Komisi i pro příjemce (46). Avšak chybějící poklady a nedodržování pravidel pro zadávání zakázek jsou stále hlavními faktory, které se podílejí na odhadované míře chyb.

Studie míry zbytkových chyb za rok 2015

| 42. | V roce 2015 provedlo GŘ DEVCO svou čtvrtou studii o míře zbytkových chyb s cílem odhadnout míru chyb, které unikly všem řídicím kontrolám, jež mají chybám předcházet a odhalovat a napravovat je. |
| --- | --- |

42.

V roce 2015 provedlo GŘ DEVCO svou čtvrtou studii o míře zbytkových chyb s cílem odhadnout míru chyb, které unikly všem řídicím kontrolám, jež mají chybám předcházet a odhalovat a napravovat je.

| 42. | GŘ DEVCO použije systém řízení kvality rovněž pro ověřování výdajů, pro něž uzavřeli smlouvy přímo příjemci. Jelikož však nedostatky v systému částečně souvisí s nedostatky zadávacích podmínek pro druhy závazků, GŘ DEVCO nejdříve tyto zadávací podmínky zreviduje. Uvedená revize se kromě zlepšených požadavků na kvalitu jasněji zaměří i na výsledky, jež jsou relevantní pro účely řízení kvality. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Studie míry zbytkových chyb zahrnovala šetření reprezentativního vzorku operací ze zakázek ukončených mezi zářím 2014 a srpnem 2015. Její výsledky uvádí výroční zpráva o činnosti (47). Studie odhaduje míru zbytkových chyb na 2,20  %, tj. nad 2 % prahem významnosti (materiality) stanoveným Komisí. Na základě našeho doporučení ve výroční zprávě za rok 2013 (48) se ve výroční zprávě o činnosti uvádí rozsah studie míry zbytkových chyb a také její omezení ve srovnání s auditní zakázkou (49). |
| --- | --- |

43.

Studie míry zbytkových chyb zahrnovala šetření reprezentativního vzorku operací ze zakázek ukončených mezi zářím 2014 a srpnem 2015. Její výsledky uvádí výroční zpráva o činnosti (47). Studie odhaduje míru zbytkových chyb na 2,20  %, tj. nad 2 % prahem významnosti (materiality) stanoveným Komisí. Na základě našeho doporučení ve výroční zprávě za rok 2013 (48) se ve výroční zprávě o činnosti uvádí rozsah studie míry zbytkových chyb a také její omezení ve srovnání s auditní zakázkou (49).

| 43. | Komise tuto možnost posuzuje. Nicméně vzhledem k významnému rozsahu ověřených výdajů, omezeným možnostem návazných opatření a investicím do zdrojů potřebných k jejich sledování, musí GŘ DEVCO nejprve posoudit náklady a přínosy související s jejich zahrnutím do nové auditní aplikace. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Hlavní druhy chyb zjištěných ve studii jsou následující:






  a) | přijímající organizace nepředložily uspokojivou dokumentaci prokazující způsobilost (35 % míry zbytkových chyb); |
| --- | --- | --- |

44.

Hlavní druhy chyb zjištěných ve studii jsou následující:

a)

přijímající organizace nepředložily uspokojivou dokumentaci prokazující způsobilost (35 % míry zbytkových chyb);

| b) | nezpůsobilé výdaje vzniklé jiným příjemcům než mezinárodním organizacím (25 % míry zbytkových chyb); |
| --- | --- |

b)

nezpůsobilé výdaje vzniklé jiným příjemcům než mezinárodním organizacím (25 % míry zbytkových chyb);

| c) | chyby, které byly odhadnuty, protože nebyly k dispozici dostatečné důkazní informace ke kontrole správnosti operací (20 % míry zbytkových chyb); |
| --- | --- |

c)

chyby, které byly odhadnuty, protože nebyly k dispozici dostatečné důkazní informace ke kontrole správnosti operací (20 % míry zbytkových chyb);

| d) | nezpůsobilé výdaje vzniklé mezinárodním organizacím (15 % míry zbytkových chyb); |
| --- | --- |

d)

nezpůsobilé výdaje vzniklé mezinárodním organizacím (15 % míry zbytkových chyb);

| e) | částky, které nebyly získány zpět a opraveny (5 % míry zbytkových chyb). |
| --- | --- |

e)

částky, které nebyly získány zpět a opraveny (5 % míry zbytkových chyb).

| 44. | Komise vítá, že Účetní dvůr vzal zavedená opatření na vědomí. Opatření začleněná do revidovaných vzorových smluv a šablon pro zadávání veřejných zakázek se do auditu Účetního dvora promítnou teprve s postupem doby, v souladu s tím, jak se ve vzorku operací vybraných Účetním dvorem zvýší podíl závazků vycházejících z těchto revidovaných vzorů. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Jak bylo uvedeno v naší loňské zprávě, z našeho přezkumu studie o míře zbytkových chyb za rok 2014 vyplynulo, že ji lze v mnoha ohledech ještě zlepšit (50). Pro studii o míře zbytkových chyb za rok 2015 zavedlo GŘ DEVCO nápravná opatření. Tato opatření jsou zaměřena na všechny nedostatky s výjimkou specifické metody odhadu zbytkové míry chyb, u níž ke změně nedošlo a která stále ponechává příliš široký prostor pro úsudek při jednotlivém odhadování míry chyb. |
| --- | --- |

45.

Jak bylo uvedeno v naší loňské zprávě, z našeho přezkumu studie o míře zbytkových chyb za rok 2014 vyplynulo, že ji lze v mnoha ohledech ještě zlepšit (50). Pro studii o míře zbytkových chyb za rok 2015 zavedlo GŘ DEVCO nápravná opatření. Tato opatření jsou zaměřena na všechny nedostatky s výjimkou specifické metody odhadu zbytkové míry chyb, u níž ke změně nedošlo a která stále ponechává příliš široký prostor pro úsudek při jednotlivém odhadování míry chyb.

Přezkum výroční zprávy o činnosti

| 46. | V předchozích třech letech (2012–2014) vyjádřil generální ředitel celkovou výhradu k legalitě a správnosti operací týkající se všech operací GŘ DEVCO. Na základě našich připomínek (51) vydal generální ředitel ve výroční zprávě o činnosti za rok 2015 prohlášení o věrohodnosti diferencované na základě rizik. |
| --- | --- |

46.

V předchozích třech letech (2012–2014) vyjádřil generální ředitel celkovou výhradu k legalitě a správnosti operací týkající se všech operací GŘ DEVCO. Na základě našich připomínek (51) vydal generální ředitel ve výroční zprávě o činnosti za rok 2015 prohlášení o věrohodnosti diferencované na základě rizik.

| 47. | Na základě analýzy našich výsledků, kterou GŘ DEVCO provedlo, a také analýzy výsledků studií o míře zbytkových chyb za roky 2012–2014 (52) vyhodnotilo generální ředitelství jako vysoce rizikové dvě oblasti: i) granty v rámci přímého řízení a ii) nepřímé řízení s mezinárodními organizacemi. Pro tyto dvě oblasti byla proto vydána výhrada týkající se významné (materiální) míry chyb. To je v souladu s našimi připomínkami vyjádřenými v této výroční zprávě i v předcházejících výročních zprávách (53). Kromě toho byla vydána konkrétní výhrada týkající se Afrického mírového projektu, a to vzhledem k nedostatkům v kontrolách zjištěným útvarem interního auditu Komise. |
| --- | --- |

47.

Na základě analýzy našich výsledků, kterou GŘ DEVCO provedlo, a také analýzy výsledků studií o míře zbytkových chyb za roky 2012–2014 (52) vyhodnotilo generální ředitelství jako vysoce rizikové dvě oblasti: i) granty v rámci přímého řízení a ii) nepřímé řízení s mezinárodními organizacemi. Pro tyto dvě oblasti byla proto vydána výhrada týkající se významné (materiální) míry chyb. To je v souladu s našimi připomínkami vyjádřenými v této výroční zprávě i v předcházejících výročních zprávách (53). Kromě toho byla vydána konkrétní výhrada týkající se Afrického mírového projektu, a to vzhledem k nedostatkům v kontrolách zjištěným útvarem interního auditu Komise.

| 48. | Co se týče nepřímého řízení s přijímajícími zeměmi (54), dospěla analýza rizika provedená GŘ DEVCO za období 2012–2014 s 95 % mírou jistoty k závěru, že tato výdajová oblast byla zatížena významnou (materiální) mírou chyb (55). Za rok 2015 však nebyla vyjádřena žádná výhrada, neboť ve studii o míře zbytkových chyb za rok 2015 tato míra chyb výrazně poklesla. Výsledky studie o míře zbytkových chyb za rok 2015 jsou nicméně výrazně méně spolehlivé (56) než výsledky analýzy za roky 2012–2014. |
| --- | --- |

48.

Co se týče nepřímého řízení s přijímajícími zeměmi (54), dospěla analýza rizika provedená GŘ DEVCO za období 2012–2014 s 95 % mírou jistoty k závěru, že tato výdajová oblast byla zatížena významnou (materiální) mírou chyb (55). Za rok 2015 však nebyla vyjádřena žádná výhrada, neboť ve studii o míře zbytkových chyb za rok 2015 tato míra chyb výrazně poklesla. Výsledky studie o míře zbytkových chyb za rok 2015 jsou nicméně výrazně méně spolehlivé (56) než výsledky analýzy za roky 2012–2014.

| 48. | Počet odhadů se meziročně snížil (2012: 43, 2013: 18, 2014: 15, 2015: 10). Tým pracovníků provádějících odhady na úrovni dodavatele byl snížen na dvě osoby a v zájmu zajištění soudržnosti se každý odhad přezkoumává na úrovni ředitele a partnera. Tento postup omezuje určitou volnost úsudku při odhadu jednotlivých měr chyb. |
| --- | --- |

48.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| 49. | Kromě toho (na rozdíl od přímého řízení) nerozlišuje posouzení GŘ DEVCO zaměřené na nepřímé řízení s přijímajícími zeměmi mezi dvěma hlavními oblastmi, které mají odlišné výdajové i kontrolní mechanismy, a proto i odlišné profily rizika: i) granty (57) a ii) veřejné zakázky podléhající zadávacímu řízení (58). GŘ DEVCO považuje granty prováděné přímo za oblast s vysokým rizikem, z čehož by vyplývalo, že granty prováděné nepřímo přijímajícími (rozvojovými) zeměmi vyžadují podobnou úroveň analýzy rizika. |
| --- | --- |

49.

Kromě toho (na rozdíl od přímého řízení) nerozlišuje posouzení GŘ DEVCO zaměřené na nepřímé řízení s přijímajícími zeměmi mezi dvěma hlavními oblastmi, které mají odlišné výdajové i kontrolní mechanismy, a proto i odlišné profily rizika: i) granty (57) a ii) veřejné zakázky podléhající zadávacímu řízení (58). GŘ DEVCO považuje granty prováděné přímo za oblast s vysokým rizikem, z čehož by vyplývalo, že granty prováděné nepřímo přijímajícími (rozvojovými) zeměmi vyžadují podobnou úroveň analýzy rizika.

| 50. | GŘ DEVCO odhadovalo celkovou ohroženou částku (59) u plateb provedených v roce 2015 (5 746  milionů EUR) na 174 milionů EUR (3,0  % plateb v roce 2015). GŘ DEVCO odhadovalo, že z této částky bude 50 milionů EUR (29 %) v následujících letech pomocí jeho kontrol opraveno (60). Tento údaj byl vypočten jako průměrná roční částka inkasních příkazů vydaných v souvislosti s chybami a nesprávnostmi za období 2009–2015. Tento odhad však významným (materiálním) způsobem nadhodnocuje budoucí nápravnou kapacitu GŘ DEVCO tím, že nevyjímá i) zpětné získávání nevyčerpaného předběžného financování a připsaných úroků, které nemají dopad na budoucí opravy schválených výdajů, a ii) rušení již vydaných inkasních příkazů. Je obtížné odhadnout míru tohoto nadhodnocení za celé období 2009–2015 (61). |
| --- | --- |

50.

GŘ DEVCO odhadovalo celkovou ohroženou částku (59) u plateb provedených v roce 2015 (5 746  milionů EUR) na 174 milionů EUR (3,0  % plateb v roce 2015). GŘ DEVCO odhadovalo, že z této částky bude 50 milionů EUR (29 %) v následujících letech pomocí jeho kontrol opraveno (60). Tento údaj byl vypočten jako průměrná roční částka inkasních příkazů vydaných v souvislosti s chybami a nesprávnostmi za období 2009–2015. Tento odhad však významným (materiálním) způsobem nadhodnocuje budoucí nápravnou kapacitu GŘ DEVCO tím, že nevyjímá i) zpětné získávání nevyčerpaného předběžného financování a připsaných úroků, které nemají dopad na budoucí opravy schválených výdajů, a ii) rušení již vydaných inkasních příkazů. Je obtížné odhadnout míru tohoto nadhodnocení za celé období 2009–2015 (61).

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěr za rok 2015

| 51. | Dospěli jsme k závěru, že účetní závěrka evropských rozvojových fondů za rozpočtový rok 2015 ve všech významných (materiálních) ohledech věrně zobrazuje finanční situaci evropských rozvojových fondů za daný rok a výsledky jejich hospodaření, jejich peněžní toky a změny čistého kapitálu za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal jejich účetní. |
| --- | --- |

51.

Dospěli jsme k závěru, že účetní závěrka evropských rozvojových fondů za rozpočtový rok 2015 ve všech významných (materiálních) ohledech věrně zobrazuje finanční situaci evropských rozvojových fondů za daný rok a výsledky jejich hospodaření, jejich peněžní toky a změny čistého kapitálu za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal jejich účetní.

| 51. | Ukazatel rizika pro nepřímé řízení s přijímajícími zeměmi je ve skutečnosti vyšší než ve zbývajících oblastech výdajů, pro které nebyla vydána žádná výhrada. Od průměru, který byl v roce 2015 velmi blízko prahu významnosti, se však výrazně neodchyluje. Při vypracování příští výroční zprávy o činnosti bude provedeno nové posouzení. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Dospěli jsme k závěru, že za rozpočtový rok 2015:






  a) | příjmy ERF nejsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb; |
| --- | --- | --- |

52.

Dospěli jsme k závěru, že za rozpočtový rok 2015:

a)

příjmy ERF nejsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb;

| b) | platební operace ERF jsou ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami (viz body 26–35). Z testování operací vyplývá, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru činí 3,8  % (viz
  příloha 1
  ). |
| --- | --- |

b)

platební operace ERF jsou ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami (viz body 26–35). Z testování operací vyplývá, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru činí 3,8  % (viz
  příloha 1
  ).

| 52. | Při vypracování návrhu šablony pro vnitřní kontrolu pro účely definování kontrolního systému ve výroční zprávě o činnosti je třeba nalézt rovnováhu mezi požadavky na podávání zpráv a dostupnými informacemi. Existuje možnost, že ukazatel rizika pro nepřímé granty je srovnatelný s ukazatelem pro přímé granty, ale vzhledem k různorodosti smluv zahrnutých do šablon pro vnitřní kontrolu 4 (Nepřímé řízení s přijímajícími zeměmi) a poměrně omezenému vzorku v případě některých těchto smluv nebyla Komise schopna provést hlubší analýzu. |
| --- | --- |

52.

Doporučení

| 53. | Příloha 2
  uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let (62). Ve výročních zprávách za roky 2012 a 2013 jsme předložili 12 doporučení. GŘ DEVCO v plném rozsahu realizovalo 11 doporučení a jedno realizovalo ve většině ohledů. |
| --- | --- |

53.

Příloha 2
  uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let (62). Ve výročních zprávách za roky 2012 a 2013 jsme předložili 12 doporučení. GŘ DEVCO v plném rozsahu realizovalo 11 doporučení a jedno realizovalo ve většině ohledů.

| 53. | Do výpočtu opravné kapacity byly zahrnuty pouze zpětně získané částky předběžného financování a výnosy z úroků, které byly v kontextu zpětného získávání prostředků zapsány jako „chyby“ nebo „nesrovnalosti“. Představují pouze část zpětně získaných částek předběžného financování a výnosů z úroků předepsaných v roce 2015. Komise přijme nezbytná opatření s cílem vyloučit tyto i již zrušené inkasní příkazy z odhadu budoucí nápravné kapacity. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2015 doporučujeme, aby GŘ DEVCO: |
| --- | --- |

54.

Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2015 doporučujeme, aby GŘ DEVCO:

| — | Doporučení 1: rozšířilo využívání tabulky hodnocení kvality na audity a ověřování výdajů zadané přímo příjemci; |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: rozšířilo využívání tabulky hodnocení kvality na audity a ověřování výdajů zadané přímo příjemci;

Komise toto doporučení přijímá. Komise již tabulku pro hodnocení kvality upravuje tak, aby odrážela zvláštnosti, potřeby a způsoby provádění ověřování výdajů.

| — | Doporučení 2: upravilo zadávací podmínky pro audity a ověřování výdajů, s cílem získat všechny relevantní informace o skutečně provedené práci, které jsou nutné k posouzení kvality těchto auditů a ověřování při využití nové tabulky hodnocení kvality; |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: upravilo zadávací podmínky pro audity a ověřování výdajů, s cílem získat všechny relevantní informace o skutečně provedené práci, které jsou nutné k posouzení kvality těchto auditů a ověřování při využití nové tabulky hodnocení kvality;

Komise toto doporučení přijímá. Komise v této souvislosti již vyvíjí činnost.

| — | Doporučení 3: posoudilo náklady a přínosy zlepšení monitorování auditů a ověřování výdajů zadaných přímo příjemci tím, že je zahrne do nové auditní aplikace; |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: posoudilo náklady a přínosy zlepšení monitorování auditů a ověřování výdajů zadaných přímo příjemci tím, že je zahrne do nové auditní aplikace;

Komise toto doporučení přijímá. Komise posoudí náklady a přínosy související se zahrnutím auditů a ověření výdajů vzniklých příjemci do nových auditních aplikací. Na základě tohoto hodnocení Komise rozhodne, zda tento krok učiní, či nikoli.

| — | Doporučení 4: uplatnilo přiměřené sankce u subjektů, jež neplní svou povinnost předkládat základní podkladovou dokumentaci pro audit Účetního dvora; |
| --- | --- |

—

Doporučení 4: uplatnilo přiměřené sankce u subjektů, jež neplní svou povinnost předkládat základní podkladovou dokumentaci pro audit Účetního dvora;

Komise toto doporučení přijímá. Komise bude pokračovat v prosazování ustanovení týkajících se problematiky, na kterou Účetní dvůr upozornil.

| — | Doporučení 5: u plateb v rámci nepřímého řízení s přijímajícími zeměmi i) dokládalo prohlášení o věrohodnosti statisticky nejspolehlivějšími důkazními informacemi, které jsou k dispozici, a ii) rozlišovalo mezi formami podpory s odlišnými profily rizika, jako je tomu u plateb v rámci přímého řízení; |
| --- | --- |

—

Doporučení 5: u plateb v rámci nepřímého řízení s přijímajícími zeměmi i) dokládalo prohlášení o věrohodnosti statisticky nejspolehlivějšími důkazními informacemi, které jsou k dispozici, a ii) rozlišovalo mezi formami podpory s odlišnými profily rizika, jako je tomu u plateb v rámci přímého řízení;

Komise toto doporučení přijímá. Při vypracování příští výroční zprávy o činnosti bude provedeno nové posouzení rizik. Na základě provedeného hodnocení Komise rozhodne, zda je rozlišování mezi různými rizikovými profily v rámci nepřímého řízení u příjemců proveditelné nebo vhodné.

| — | Doporučení 6: revidovalo odhad své budoucí nápravné kapacity tím, že z příslušného výpočtu vyjme i) zpětné získávání nevyčerpaného předběžného financování a připsaných úroků a ii) rušení již vydaných inkasních příkazů. |
| --- | --- |

—

Doporučení 6: revidovalo odhad své budoucí nápravné kapacity tím, že z příslušného výpočtu vyjme i) zpětné získávání nevyčerpaného předběžného financování a připsaných úroků a ii) rušení již vydaných inkasních příkazů.

Komise toto doporučení přijímá. Budou přijata opatření s cílem:

| — | vyloučit v budoucnu zpětně získané částky předběžného financování, které byly v kontextu zpětného získávání prostředků zapsány jako „chyby“ nebo „nesrovnalosti“, a zrušení již vydaných inkasních příkazů z odhadu nápravné kapacity; |
| --- | --- |

—

vyloučit v budoucnu zpětně získané částky předběžného financování, které byly v kontextu zpětného získávání prostředků zapsány jako „chyby“ nebo „nesrovnalosti“, a zrušení již vydaných inkasních příkazů z odhadu nápravné kapacity;

| — | zamezit chybám v záznamech zpětně získaných úroků. |
| --- | --- |

—

zamezit chybám v záznamech zpětně získaných úroků.

---

(1)  U každého ERF je klíč pro stanovení výše příspěvku členského státu stanoven jako procentuální podíl z celkové výše zdrojů.

(2)  Viz články 43, 48–50 a 58 nařízení Rady (EU) 2015/323 ze dne 2. března 2015 o finančním nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond (Úř. věst. L 58, 3.3.2015, s. 17).

(3)  V roce 2012 byla uzavřena trojstranná dohoda mezi EIB, Komisí a Účetním dvorem (článek 134 nařízení Rady (ES) č. 215/2008 (Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1)), která stanovila pravidla pro audit těchto operací Účetním dvorem. Na investiční nástroj se nevztahuje prohlášení o věrohodnosti, které vydává Účetní dvůr.

(4)  Viz stanovisko Účetního dvora č. 3/2013 k návrhu nařízení Rady o finančním nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond (Úř. věst. C 370, 17.12.2013), bod 6.

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

(6)  Generální ředitelství pro humanitární pomoc a civilní ochranu (GŘ ECHO) řídilo 4,1 % výdajů z ERF v roce 2015.

(7)  Viz kapitola 8 „Globální Evropa“ a „Bezpečnost a občanství“ výroční zprávy o plnění rozpočtu EU za rok 2015.

(8)  Rozpočtová podpora spočívá v tom, že Komise převádí finanční prostředky do vnitrostátního rozpočtu partnerské země. Zajišťuje dodatečné rozpočtové zdroje na podporu vnitrostátní rozvojové strategie.

(9)  V režimu přímého řízení pomoc provádí přímo Komise (ústředí nebo delegace). V režimu nepřímého řízení je prováděním pověřena třetí země (dříve decentralizované řízení), mezinárodní organizace (dříve společné řízení) nebo vnitrostátní orgán, jako např. rozvojové agentury členských států EU (dříve nepřímé centralizované řízení).

(10)  Viz stanovisko Účetního dvora č. 3/2013, body 3 a 4.

(11)  Platby na rozpočtovou podporu financované z ERF v roce 2015 činily 763 milionů EUR.

(12)  V roce 2015 dosáhla výše plateb z ERF na projekty financované více dárci a prováděné mezinárodními organizacemi 680 milionů EUR. Podíl této částky, na nějž se vztahuje nominální přístup, nelze stanovit, neboť Komise ho samostatně nesleduje.

(13)  Úř. věst. L 210, 6.8.2013, s. 1.

(14)  Včetně 1 139 milionů EUR spravovaných EIB.

(15)  2014: 621 milionů EUR, 2013: 3 923 milionů EUR, 2012: 3 163 milionů EUR.

(16)  ERF a souhrnný rozpočet dohromady.

(17)  Dřívější reste à liquider (RAL).

(18)  Má se za to, že platnost smlouvy vypršela, pokud je stále otevřena více než 18 měsíců po skončení svého operačního období. Zpoždění s ukončováním smluv zvyšuje riziko vzniku chyb souvisejících se správností, protože může být obtížné získat dokumentaci, pokud nebyla náležitě archivována a pokud klíčoví zaměstnanci projektu už odešli. Pozdní ukončování smluv může také zpozdit zpětné získávání nevyčerpaného předběžného financování a nezpůsobilých výdajů.

(19)  Snížení objemu starého neuzavřeného předběžného financování u ERF: dosaženo 39 % (cíl 25 %), snížení starých RAL u ERF: dosaženo 46 % (cíl 25 %).

(20)  Dosaženo 15,38 % podílu smluv se skončenou platností (cíl: 15 %).

(21)  Ze 4,5 miliardy EUR hodnoty smluv se skončenou platností se 2,9 miliardy (64 %) vztahuje k ERF. Podíl smluv se skončenou platností na všech otevřených smlouvách v rámci ERF činil 19,4 % ve srovnání s 15,4 % za celé portfolio GŘ DEVCO. Operační období u 182 (311 milionů EUR) z 1 091 smluv ERF se skončenou platností (16,7 % co do počtu, 10,9 % co do hodnoty) skončilo před rokem 2010.

(22)  Podle článků 43, 48–50 a 58 finančního nařízení pro jedenáctý ERF se toto prohlášení o věrohodnosti nevztahuje na tu část zdrojů ERF, kterou spravuje EIB a za kterou je odpovědná.

(23)  Finanční nařízení pro 11. ERF.

(24)  Účetní pravidla a metody přijaté účetním ERF vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS) vydávaných Mezinárodní federací účetních (IFAC), a nejsou-li k dispozici, pak mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) vydávaných Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB).

(25)  Viz článek 44 nařízení (EU) 2015/323: finanční výkazy zahrnují rozvahu, výkaz finanční výkonnosti, výkaz peněžních toků a výkaz změn čistých aktiv.

(26)  Viz článek 44 nařízení (EU) 2015/323: zprávy o finančním plnění obsahují tabulky přidělených prostředků, závazků, účelově vázaných prostředků a plateb.

(27)  Viz článek 43 nařízení (EU) 2015/323.

(28)  Africká unie, Burkina Faso, Burundi, Středoafrická republika, Demokratická republika Kongo, Ghana, Guinea-Bissau, Haiti, Pobřeží slonoviny, Keňa, Madagaskar, Malawi, Mali, Mosambik, Niger, Nigérie, Papua Nová Guinea, Tanzanie a Uganda.

(29)  GŘ DEVCO: 29 plateb, ECHO: sedm plateb na humanitární pomoc.

(30)  Bod 4 výroční zprávy za rok 2014.

(31)  Bod 25 výroční zprávy za rok 2014 a bod 20 výroční zprávy za rok 2013.

(32)  Nesprávná klasifikace inkasního příkazu v účetním systému ze strany úředníků zadávajících do tohoto systému údaje.

(33)  Zpětné získávání nevyčerpaného předběžného financování nesprávně zaúčtované jako zpětné získávání z důvodu chyby či nesprávnosti rovněž ovlivnilo odhad budoucí nápravné kapacity GŘ DEVCO. Viz bod 50 a poznámka pod čarou 61 této zprávy.

(34)  Odhad míry chyb jsme vypočítali na základě reprezentativního vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad. S 95 % mírou jistoty se domníváme, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru se pohybuje mezi 1,6 % (dolní hranice) a 6,0 % (horní hranice).

(35)  Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad na základě reprezentativního vzorku 108 operací. S 95 % mírou jistoty se domníváme, že míra chyb v daném základním souboru se pohybuje mezi 3,0 % (dolní hranice) a 8,6 % (horní hranice).

(36)  Bod 31 výroční zprávy za rok 2014.

(37)  Vyčíslitelné chyby zaznamenáváme v případech, kdy není k dispozici vůbec žádná dokumentace, kdy chybí důkazní informace prokazující, že vykázaná činnost skutečně proběhla, nebo když chybí vazba mezi vynaloženými výdaji a poskytnutou dokumentací. Pro vykázání chybějící dokumentace existují dva hlavní důvody: i) dokument nikdy neexistoval, což mělo být zjištěno při kontrolách ex ante, nebo ii) dokument existuje, ale nelze jej získat, což svědčí o nedostatcích ve správě dokumentů.

(38)  ‚Snížit v období 1990–2015 o polovinu podíl osob trpících hladem‘.

(39)  Na základě podkladové dokumentace a povinných kontrol.

(40)  U 0,3 % (tří případů) se chyby dopustila sama Komise a u 1,4 % (šesti případů) se chyby dopustili příjemci.

(41)  Tyto chyby přispěly k odhadované míře chyb 1,3 procentního bodu.

(42)  Viz výroční zpráva o činnosti GŘ DEVCO za rok 2013, s. 188–190 a 195–196.

(43)  a) Delegace EU a útvary GŘ DEVCO musejí nyní povinně provádět analýzu rizik v rámci přípravy ročních plánů auditu, b) vzory pro grantové smlouvy byly upraveny tak, aby auditory mohlo vybírat nebo najímat přímo GŘ DEVCO, c) zvyšování informovanosti o nejběžnějších typech chyb, školení a rozšíření finanční a kontrolní kvalifikace zaměstnanců GŘ DEVCO a příjemců.

(44)  Tabulka hodnocení kvality je nástrojem používaným k posouzení jistoty ohledně způsobilosti a správného použití finančních prostředků, kterou poskytuje auditní zakázka či zakázka na ověření výdajů. Jejím cílem je zajistit, aby dodávané zprávy měly dostatečnou kvalitu.

(45)  Např. povinné ověřování výdajů u grantů a smluv o dodávkách služeb založených na poplatcích v hodnotě nad 100 000 EUR.

(46)  Správa dokumentů: a) konsolidované pokyny ke správě dokumentů, b) zvyšování informovanosti a odborná příprava, c) regionální semináře pro zaměstnance GŘ DEVCO, d) pokyny k řádné evidenci dokumentů poskytnuty příjemcům, e) nová povinnost pro příjemce grantů oznamovat, kde jsou dokumenty archivovány, atd.

Zadávání zakázek: a) zjednodušení pravidel pro zadávání zakázek, b) vyjasnění výběrových kritérií, c) pokročilá odborná příprava týkající se smluvních postupů, d) regionální semináře o nejběžnějších typech chyb, e) zlepšení přístupu on-line k dokumentům s pokyny atd.

(47)  Viz výroční zpráva o činnosti GŘ DEVCO za rok 2015, s. 42–43.

(48)  Bod 51 a doporučení 5 výroční zprávy za rok 2013.

(49)  Viz výroční zpráva o činnosti GŘ DEVCO za rok 2015, poznámka pod čarou 25.

(50)  a) Soulad s podmínkami, které stanoví, kdy je možné se spoléhat na předchozí kontrolní práci, b) vhodný způsob dokumentace důkazních informací pro potvrzení učiněných závěrů, c) zdůvodnění rozhodnutí neextrapolovat chyby zjištěné v testovaném vzorku na celou částku operací a d) příliš široký prostor pro úsudek při odhadování míry chyb u jednotlivých operací.

(51)  Bod 45 výroční zprávy za rok 2014 a bod 44 výroční zprávy za rok 2013.

(52)  GŘ DEVCO provedlo analýzu rizik u pěti hlavních výdajových oblastí: i) přímé řízení – granty (17 % celkových výdajů GŘ DEVCO v roce 2015), ii) přímé řízení – rozpočtová podpora (23 %), iii) přímé řízení – veřejné zakázky (7 %), iv) nepřímé řízení s přijímajícími zeměmi (22 %), v) nepřímé řízení s mezinárodními organizacemi a agenturami členských států EU (26 %).

(53)  Bod 30 této výroční zprávy, bod 31 výroční zprávy za rok 2014 a bod 25 výroční zprávy za rok 2013.

(54)  Prováděním programů (grantů i veřejných zakázek) jsou pověřeny vnitrostátní orgány přijímající země, v oblasti ERF zejména prostřednictvím schvalujících osob na vnitrostátní úrovni.

(55)  Za období 2012–2014 byla průměrná míra chyb u nepřímého řízení s přijímajícími zeměmi odhadnuta na 3,56 % (95 % míra jistoty: 1,67 % – 5,45 %) u 141 operací v rámci míry zbytkových chyb a na 3,78 % (95 % míra jistoty: 2,19 % – 5,37 %) u našich 264 operací v rámci prohlášení o věrohodnosti.

(56)  Ve studii o míře zbytkových chyb za rok 2015 bylo přezkoumáno 51 operací v oblasti nepřímého řízení s přijímajícími zeměmi.

(57)  Včetně programových odhadů.

(58)  Zakázky na stavební práce, služby a dodávky, u nichž zadávací řízení provádějí vnitrostátní orgány přijímající země. GŘ DEVCO u nich není smluvní stranou, ale zakázku schvaluje k financování.

(59)  Provádí se nejlepší střízlivý odhad částky výdajů, které byly v průběhu roku schváleny, ale které nebyly v souladu s platnými legislativními a smluvními ustanoveními platnými v době uskutečnění platby.

(60)  Viz výroční zpráva o činnosti GŘ DEVCO za rok 2015, s. 58.

(61)  Tento problém ilustruje náš přezkum inkasních příkazů ERF vydaných v roce 2015, které činily 65 milionů EUR a byly použity pro výpočet budoucí nápravné kapacity GŘ DEVCO. Z této částky se opravy chyb ve skutečnosti týkalo pouze 18 milionů EUR, přičemž zbývajících 47 milionů EUR tvořily zpětně získané prostředky, které nemají vliv na nápravnou kapacitu GŘ DEVCO: 45 milionů EUR odpovídá zpětnému získávání předběžného financování (37 milionů EUR bylo zaúčtováno správně jako neuzavřené předběžné financování + 8 milionů EUR bylo zaúčtováno nesprávně jako příjmy) a 2 miliony EUR zpětnému získávání připsaných úroků. Z 18 milionů EUR na opravy mělo být rovněž odečteno 13 milionů EUR představujících zrušení vydaných inkasních příkazů.

(62)  Cílem této kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí doporučení bylo ověřit, že v reakci na naše doporučení byla přijata a existovala nápravná opatření, nikoliv však hodnotit účinnost jejich realizace.

(63)  Příspěvek z ERF na pokrytí výdajů Komise a delegací EU na administrativní podporu spojenou s řízením operací financovaných z ERF.

(64)  Souhrnné závazky se vztahují k rozhodnutím o financování. Individuální závazky se vztahují k jednotlivým zakázkám.

Zdroj: konsolidovaná účetní závěrka 8., 9., 10. a 11. ERF za rok 2015.

(65)  Zahrnují původní přidělené prostředky do 8., 9., 10. a 11. ERF, spolufinancování, úroky, různé zdroje a převody z předchozích ERF.

(66)  V procentech zdrojů.

(67)  Záporné částky odpovídají zrušeným závazkům.

(68)  Souhrnné závazky se vztahují k rozhodnutím o financování.

(69)  Individuální závazky se vztahují k jednotlivým zakázkám.

(70)  Čisté závazky po zrušení závazků. Čisté platby po zpětně získaných částkách.

Zdroj: Evropský účetní dvůr, zpracováno na základě zpráv o plnění ERF a finančních výkazů k 31. prosinci 2015.

---

PŘÍLOHA 1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V RÁMCI EVROPSKÝCH ROZVOJOVÝCH FONDŮ

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| |
| Celkový počet operací | 140 | 165 |
| |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| | | |
| Odhadovaná míra chyb | 3,8  % | 3,8  % |
| | | |
| | Horní hranice míry chyb | 6,0  % | |
| | Dolní hranice míry chyb | 1,6  % | |

2015

2014

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací

140

165

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Odhadovaná míra chyb

3,8  %

3,8  %

Horní hranice míry chyb

6,0  %

Dolní hranice míry chyb

1,6  %

---

PŘÍLOHA 2

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÝCH ROZVOJOVÝCH FONDŮ

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Není relevantní | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2013 | Doporučení 1: EuropeAid by mělo zajistit, aby všechny dále pověřené schvalující osoby ročně vybíraly úroky z předběžného financování přesahujícího částku 750 000 EUR (výroční zpráva za rok 2013, bod 51, doporučení 1). | x | | | | | | |
| Doporučení 2: EuropeAid by mělo do konce roku 2014 dokončit vývoj systému CRIS, aby bylo možno o úrocích z předběžného financování mezi 250 000 a 750 000 EUR účtovat jako o finančních příjmech (výroční zpráva za rok 2013, bod 51, doporučení 2). | x | | | | | | |
| Doporučení 3: EuropeAid by mělo revidovat vyčíslování přínosů prováděných kontrol (výroční zpráva za rok 2013, bod 51, doporučení 3). | x | | | | | | |
| Doporučení 4: EuropeAid by mělo ve výroční zprávě o činnosti informovat o pokroku při realizaci akčního plánu zaměřeného na nedostatky v kontrolním systému (výroční zpráva za rok 2013, bod 51, doporučení 4). | x | | | | | | |
| Doporučení 5: EuropeAid by mělo ve výroční zprávě o činnosti popsat rozsah studie míry zbytkových chyb a odhadovanou dolní a horní hranici míry chyb (výroční zpráva za rok 2013, bod 51, doporučení 5). | x | | | | | | |
| 2012 | Doporučení 1: EuropeAid by mělo přezkoumat svou metodiku pro zjišťování míry zbytkových chyb (viz výroční zpráva z rok 2012, bod 51, doporučení 1). | x | | | | | | |
| Doporučení 2: EuropeAid by mělo uvádět ve výroční zprávě o činnosti přesný popis výsledků studií míry zbytkových chyb (výroční zpráva za rok 2012, bod 51, doporučení 2). | x | | | | | | |
| Doporučení 3: EuropeAid by mělo zajistit včasné zúčtování výdajů (výroční zpráva za rok 2012, bod 51, doporučení 3). | x | | | | | | |
| Doporučení 4: EuropeAid by mělo podporovat kvalitnější správu dokumentů na straně provádějících partnerů a příjemců (výroční zpráva za rok 2012, bod 51, doporučení 4). | x | | | | | | |
| Doporučení 5: EuropeAid by mělo přijmout účinná opatření s cílem zlepšit kvalitu ověřování výdajů prováděných externími auditory (výroční zpráva za rok 2012, bod 51, doporučení 5). | | x | | | | | |
| Doporučení 6: EuropeAid by mělo zajistit správné provádění konkrétních podmínek plateb rozpočtové podpory (výroční zpráva za rok 2012, bod 51, doporučení 6). | x | | | | | | |
| Doporučení 7: EuropeAid by mělo zajistit každoroční vystavování inkasních příkazů týkajících se úroků z předběžného financování nad 750 000 EUR (výroční zpráva za rok 2012, bod 51, doporučení 7). | x | | | | | | |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora

Odpověď Komise

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Není relevantní

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2013

Doporučení 1: EuropeAid by mělo zajistit, aby všechny dále pověřené schvalující osoby ročně vybíraly úroky z předběžného financování přesahujícího částku 750 000 EUR (výroční zpráva za rok 2013, bod 51, doporučení 1).

x

Doporučení 2: EuropeAid by mělo do konce roku 2014 dokončit vývoj systému CRIS, aby bylo možno o úrocích z předběžného financování mezi 250 000 a 750 000 EUR účtovat jako o finančních příjmech (výroční zpráva za rok 2013, bod 51, doporučení 2).

x

Doporučení 3: EuropeAid by mělo revidovat vyčíslování přínosů prováděných kontrol (výroční zpráva za rok 2013, bod 51, doporučení 3).

x

Doporučení 4: EuropeAid by mělo ve výroční zprávě o činnosti informovat o pokroku při realizaci akčního plánu zaměřeného na nedostatky v kontrolním systému (výroční zpráva za rok 2013, bod 51, doporučení 4).

x

Doporučení 5: EuropeAid by mělo ve výroční zprávě o činnosti popsat rozsah studie míry zbytkových chyb a odhadovanou dolní a horní hranici míry chyb (výroční zpráva za rok 2013, bod 51, doporučení 5).

x

2012

Doporučení 1: EuropeAid by mělo přezkoumat svou metodiku pro zjišťování míry zbytkových chyb (viz výroční zpráva z rok 2012, bod 51, doporučení 1).

x

Doporučení 2: EuropeAid by mělo uvádět ve výroční zprávě o činnosti přesný popis výsledků studií míry zbytkových chyb (výroční zpráva za rok 2012, bod 51, doporučení 2).

x

Doporučení 3: EuropeAid by mělo zajistit včasné zúčtování výdajů (výroční zpráva za rok 2012, bod 51, doporučení 3).

x

Doporučení 4: EuropeAid by mělo podporovat kvalitnější správu dokumentů na straně provádějících partnerů a příjemců (výroční zpráva za rok 2012, bod 51, doporučení 4).

x

Doporučení 5: EuropeAid by mělo přijmout účinná opatření s cílem zlepšit kvalitu ověřování výdajů prováděných externími auditory (výroční zpráva za rok 2012, bod 51, doporučení 5).

x

Doporučení 6: EuropeAid by mělo zajistit správné provádění konkrétních podmínek plateb rozpočtové podpory (výroční zpráva za rok 2012, bod 51, doporučení 6).

x

Doporučení 7: EuropeAid by mělo zajistit každoroční vystavování inkasních příkazů týkajících se úroků z předběžného financování nad 750 000 EUR (výroční zpráva za rok 2012, bod 51, doporučení 7).

x

---