# Eiropas Savienības C 353/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 353 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 27. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 353

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 27. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2015.–2016. GADA SESIJA2015. gada 18.–21. maija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 217, 16.6.2016 .PIEŅEMTIE TEKSTI2015. gada 27. maija sēde
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 237, 30.6.2016 .PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2015.–2016. GADA SESIJA2015. gada 18.–21. maija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 217, 16.6.2016 .PIEŅEMTIE TEKSTI2015. gada 27. maija sēde
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 237, 30.6.2016 .PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

OV C 217, 16.6.2016

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

OV C 237, 30.6.2016

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2015. gada 19. maija |
| 2016/C 353/01 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūcija par attīstības finansēšanu (2015/2044(INI)) | 2 |
| 2016/C 353/02 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūcija par drošāku veselības aprūpi Eiropā – pacientu drošības uzlabošana un cīņa pret mikrobu rezistenci (2014/2207(INI)) | 12 |
| 2016/C 353/03 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūcija par videi draudzīgas izaugsmes iespējām maziem un vidējiem uzņēmumiem (2014/2209(INI)) | 27 |
| | Trešdiena, 2015. gada 20. maija |
| 2016/C 353/04 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par Komisijas 2015. gada 30. janvāra deleģēto direktīvu, ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu kadmija izmantošanai apgaismes un displeju izgaismošanas sistēmās (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA)) | 35 |
| 2016/C 353/05 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par Komisijas 2015. gada 20. februāra deleģēto regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 376/2008 attiecībā uz pienākumu uzrādīt licenci, importējot lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, un atceļ Regulu (EK) Nr. 2336/2003, ar ko ievieš sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regula (EK) Nr. 670/2003, ar ko nosaka īpašus pasākumus attiecībā uz lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta tirgu (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA)) | 38 |
| 2016/C 353/06 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (2015/2655(RSP)) | 39 |
| 2016/C 353/07 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par Apvienoto Nāciju Organizācijas Personu ar invaliditāti tiesību komitejas jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu (2015/2684(RSP)) | 41 |
| 2016/C 353/08 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par baktērijas Xylella fastidiosa izraisītas olīvkoku slimības uzliesmojumu (2015/2652(RSP)) | 46 |
| | Ceturtdiena, 2015. gada 21. maija |
| 2016/C 353/09 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par Zimbabvi, cilvēktiesību aizstāvja Itai Dzamara lietu (2015/2710(RSP)) | 49 |
| 2016/C 353/10 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par rohingu bēgļu ciešanām, tostarp masu kapiem Taizemē (2015/2711(RSP)) | 52 |
| 2016/C 353/11 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija Svazilenda, cilvēktiesību aktīvistu Thulani Maseko un Bheki Makhubu lieta (2015/2712(RSP)) | 55 |
| 2016/C 353/12 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (pamatojoties uz Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku) 2014/2220(INI)) | 59 |
| 2016/C 353/13 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par kopējās drošības un aizsardzības politikas finansēšanu (2014/2258(INI)) | 68 |
| 2016/C 353/14 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par Eiropas aizsardzības tirgos notiekošo norišu ietekmi uz drošības un aizsardzības spējām Eiropā (2015/2037(INI)) | 74 |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2015. gada 27. maija |
| 2016/C 353/15 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. maija lēmums par iestāžu sarunu sākšanu un sarunu mandātu attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz atbalsta shēmu par augļu un dārzeņu, banānu un piena piegādi izglītības iestādēm (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD) | 82 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2015. gada 19. maija

2016/C 353/01

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūcija par attīstības finansēšanu (2015/2044(INI))

2

2016/C 353/02

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūcija par drošāku veselības aprūpi Eiropā – pacientu drošības uzlabošana un cīņa pret mikrobu rezistenci (2014/2207(INI))

12

2016/C 353/03

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūcija par videi draudzīgas izaugsmes iespējām maziem un vidējiem uzņēmumiem (2014/2209(INI))

27

Trešdiena, 2015. gada 20. maija

2016/C 353/04

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par Komisijas 2015. gada 30. janvāra deleģēto direktīvu, ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu kadmija izmantošanai apgaismes un displeju izgaismošanas sistēmās (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA))

35

2016/C 353/05

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par Komisijas 2015. gada 20. februāra deleģēto regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 376/2008 attiecībā uz pienākumu uzrādīt licenci, importējot lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, un atceļ Regulu (EK) Nr. 2336/2003, ar ko ievieš sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regula (EK) Nr. 670/2003, ar ko nosaka īpašus pasākumus attiecībā uz lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta tirgu (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA))

38

2016/C 353/06

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (2015/2655(RSP))

39

2016/C 353/07

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par Apvienoto Nāciju Organizācijas Personu ar invaliditāti tiesību komitejas jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu (2015/2684(RSP))

41

2016/C 353/08

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par baktērijas Xylella fastidiosa izraisītas olīvkoku slimības uzliesmojumu (2015/2652(RSP))

Xylella fastidiosa

46

Ceturtdiena, 2015. gada 21. maija

2016/C 353/09

Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par Zimbabvi, cilvēktiesību aizstāvja Itai Dzamara lietu (2015/2710(RSP))

Itai Dzamara

49

2016/C 353/10

Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par rohingu bēgļu ciešanām, tostarp masu kapiem Taizemē (2015/2711(RSP))

52

2016/C 353/11

Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija Svazilenda, cilvēktiesību aktīvistu Thulani Maseko un Bheki Makhubu lieta (2015/2712(RSP))

Thulani Maseko

Bheki Makhubu

55

2016/C 353/12

Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (pamatojoties uz Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku) 2014/2220(INI))

59

2016/C 353/13

Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par kopējās drošības un aizsardzības politikas finansēšanu (2014/2258(INI))

68

2016/C 353/14

Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par Eiropas aizsardzības tirgos notiekošo norišu ietekmi uz drošības un aizsardzības spējām Eiropā (2015/2037(INI))

74

ATZINUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2015. gada 27. maija

2016/C 353/15

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. maija lēmums par iestāžu sarunu sākšanu un sarunu mandātu attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz atbalsta shēmu par augļu un dārzeņu, banānu un piena piegādi izglītības iestādēm (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD)

82

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2015. gada 19. maija |
| 2016/C 353/16 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Viktor Uspaskich imunitāti (2014/2203(IMM)) | 106 |
| 2016/C 353/17 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Jérôme Lavrilleux imunitāti (2015/2014(IMM)) | 108 |
| 2016/C 353/18 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Janusz Korwin-Mikke imunitāti (2015/2049(IMM)) | 110 |
| 2016/C 353/19 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Theodoros Zagorakis imunitāti (II) (2015/2071(IMM)) | 112 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2015. gada 19. maija

2016/C 353/16

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Viktor Uspaskich imunitāti (2014/2203(IMM))

Viktor Uspaskich

106

2016/C 353/17

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Jérôme Lavrilleux imunitāti (2015/2014(IMM))

Jérôme Lavrilleux

108

2016/C 353/18

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Janusz Korwin-Mikke imunitāti (2015/2049(IMM))

Janusz Korwin-Mikke

110

2016/C 353/19

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Theodoros Zagorakis imunitāti (II) (2015/2071(IMM))

Theodoros Zagorakis

112

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2015. gada 19. maija |
| 2016/C 353/20 | P8_TA(2015)0189Nolīgumā ar Šveices Konfederāciju paredzētie aizsardzības pasākumi ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā (kodificēta redakcija) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))P8_TC1-COD(2014)0158Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 19. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā (kodificēta redakcija) | 114 |
| 2016/C 353/21 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Eiropas konvenciju par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE)) | 115 |
| 2016/C 353/22 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD)) | 116 |
| | Trešdiena, 2015. gada 20. maija |
| 2016/C 353/23 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2015. gada 27. aprīļa deleģēto regulu, ar ko groza I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA)) | 168 |
| 2016/C 353/24 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu papildprotokolu Tirdzniecības, attīstības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE)) | 169 |
| 2016/C 353/25 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD)) | 170 |
| 2016/C 353/26 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD)) | 171 |
| 2016/C 353/27 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par maksātnespējas procedūrām (pārstrādāta redakcija) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD)) | 172 |
| 2016/C 353/28 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības sistēmu konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa, to rūdu un zelta atbildīgu importētāju pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD)) | 173 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2015. gada 19. maija

2016/C 353/20

P8_TA(2015)0189Nolīgumā ar Šveices Konfederāciju paredzētie aizsardzības pasākumi ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā (kodificēta redakcija) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))P8_TC1-COD(2014)0158Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 19. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā (kodificēta redakcija)

114

2016/C 353/21

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Eiropas konvenciju par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE))

115

2016/C 353/22

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD))

116

Trešdiena, 2015. gada 20. maija

2016/C 353/23

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2015. gada 27. aprīļa deleģēto regulu, ar ko groza I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA))

168

2016/C 353/24

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu papildprotokolu Tirdzniecības, attīstības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE))

169

2016/C 353/25

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD))

170

2016/C 353/26

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD))

171

2016/C 353/27

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par maksātnespējas procedūrām (pārstrādāta redakcija) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD))

172

2016/C 353/28

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības sistēmu konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa, to rūdu un zelta atbildīgu importētāju pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

173

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

27.9.2016

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2015.–2016. GADA SESIJA

2015. gada 18.–21. maija sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

  OV C 217, 16.6.2016
  .

PIEŅEMTIE TEKSTI

2015. gada 27. maija sēde

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

  OV C 237, 30.6.2016
  .

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2015. gada 19. maija

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/2

---

P8_TA(2015)0196

Attīstības finansēšana

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūcija par attīstības finansēšanu (2015/2044(INI))

(2016/C 353/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pirmās un otrās Starptautiskās konferences par attīstības finansēšanu noslēguma dokumentus, jo īpaši 2002. gadā pieņemto Monterejas konsensu un 2008. gadā pieņemto Dohas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pirmās un otrās Starptautiskās konferences par attīstības finansēšanu noslēguma dokumentus, jo īpaši 2002. gadā pieņemto Monterejas konsensu un 2008. gadā pieņemto Dohas deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas Nr. 68/204 un Nr. 68/279 par trešo Starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notiks Adisabebā (Etiopijā) 2015. gada 13.–16. jūlijā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas Nr. 68/204 un Nr. 68/279 par trešo Starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notiks Adisabebā (Etiopijā) 2015. gada 13.–16. jūlijā;

| — | ņemot vērā 2015. gada 21. janvāra“elementu” dokumentu, ar kuru iepazīstināja trešās Starptautiskās konferences par attīstības finansēšanu sagatavošanas procesa līdzpriekšsēdētāji; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 21. janvāra“elementu” dokumentu, ar kuru iepazīstināja trešās Starptautiskās konferences par attīstības finansēšanu sagatavošanas procesa līdzpriekšsēdētāji;

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2014. gada decembra kopsavilkuma ziņojumu par programmu laikposmam pēc 2015. gada “Virzība uz cieņpilnu dzīvi, kas jāīsteno līdz 2030. gadam: nabadzības izskaušana, dzīves pārveidošana un planētas aizsardzība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2014. gada decembra kopsavilkuma ziņojumu par programmu laikposmam pēc 2015. gada “Virzība uz cieņpilnu dzīvi, kas jāīsteno līdz 2030. gadam: nabadzības izskaušana, dzīves pārveidošana un planētas aizsardzība”,

| — | ņemot vērā Starpvaldību ekspertu komitejas ilgtspējīgas attīstības finansēšanas jautājumos 2014. gada augusta ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starpvaldību ekspertu komitejas ilgtspējīgas attīstības finansēšanas jautājumos 2014. gada augusta ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Atvērtās darba grupas par ilgtspējīgas attīstības mērķiem 2014. gada jūlija ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Atvērtās darba grupas par ilgtspējīgas attīstības mērķiem 2014. gada jūlija ziņojumu,

| — | ņemot vērā dokumentu “UNCTAD 2014. gada ziņojums par ieguldījumiem pasaules mērogā — rīcības plāns attiecībā uz ieguldījumiem ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “UNCTAD 2014. gada ziņojums par ieguldījumiem pasaules mērogā — rīcības plāns attiecībā uz ieguldījumiem ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā” (1),

| — | ņemot vērā ilgtspējīgai attīstībai veltītajā ANO konferencē “Rio+20” 2012. gada jūnijā pieņemto noslēguma dokumentu “Nākotne, ko vēlamies”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ilgtspējīgai attīstībai veltītajā ANO konferencē “Rio+20” 2012. gada jūnijā pieņemto noslēguma dokumentu “Nākotne, ko vēlamies”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada septembra rezolūciju “Virzība uz valsts parādu restrukturizācijas procesu daudzpusēju tiesisko regulējumu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada septembra rezolūciju “Virzība uz valsts parādu restrukturizācijas procesu daudzpusēju tiesisko regulējumu”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 5. februāra paziņojumu “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada” (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 5. februāra paziņojumu “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada” (COM(2015)0044),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 2. jūnija paziņojumu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem: no koncepcijas līdz kopīgai rīcībai” (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 2. jūnija paziņojumu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem: no koncepcijas līdz kopīgai rīcībai” (COM(2014)0335),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. jūlija paziņojumu “Panākt visaptverošu un integrētu pieeju nabadzības izskaušanas un ilgtspējīgas attīstības finansēšanā laikposmam pēc 2015. gada” (COM(2013)0531), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. jūlija paziņojumu “Panākt visaptverošu un integrētu pieeju nabadzības izskaušanas un ilgtspējīgas attīstības finansēšanā laikposmam pēc 2015. gada” (COM(2013)0531),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. februāra paziņojumu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem — nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. februāra paziņojumu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem — nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē” (COM(2013)0092),

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2013. gada 12. decembra secinājumus par politikas saskaņotību attīstības veicināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2013. gada 12. decembra secinājumus par politikas saskaņotību attīstības veicināšanai,

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2014. gada 16. decembra secinājumus par pārmaiņu programmu laikposmam pēc 2015. gada (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2014. gada 16. decembra secinājumus par pārmaiņu programmu laikposmam pēc 2015. gada (2),

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2013. gada 12. decembra secinājumus par nabadzības izskaušanas un ilgtspējīgas attīstības finansēšanu laikposmā pēc 2015. gada (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2013. gada 12. decembra secinājumus par nabadzības izskaušanas un ilgtspējīgas attīstības finansēšanu laikposmā pēc 2015. gada (3),

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2014. gada 12. decembra secinājumus par privātā sektora stingrāku lomu attīstības sadarbībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2014. gada 12. decembra secinājumus par privātā sektora stingrāku lomu attīstības sadarbībā,

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2013. gada 25. jūnija secinājumus par visaptverošu programmu laikposmam pēc 2015. gada (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2013. gada 25. jūnija secinājumus par visaptverošu programmu laikposmam pēc 2015. gada (4),

| — | ņemot vērā 2014. gada 25. novembra rezolūciju par ES un globālo regulējumu attīstības jomā pēc 2015. gada (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 25. novembra rezolūciju par ES un globālo regulējumu attīstības jomā pēc 2015. gada (5),

| — | ņemot vērā 2008. gada 23. septembra rezolūciju par turpmāko darbu saistībā ar 2002. gada Monterejas konferenci par attīstības finansēšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 23. septembra rezolūciju par turpmāko darbu saistībā ar 2002. gada Monterejas konferenci par attīstības finansēšanu (6),

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. novembra rezolūciju par ANO 2014. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 20) Limā, Peru (2014. gada 1.–12. decembrī) (7), 2014. gada 26. februāra rezolūciju par attīstības veicināšanu ar atbildīgu uzņēmējdarbības praksi, tostarp — ieguves rūpniecības lomu jaunattīstības valstīs (8), 2013. gada 8. oktobra rezolūciju par korupciju publiskajā un privātajā sektorā — ietekme uz cilvēktiesībām trešās valstīs (9), 2013. gada 21. maija rezolūciju par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm (10) un 2013. gada 16. aprīļa rezolūciju par attīstības veicināšanu, izmantojot tirdzniecību (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. novembra rezolūciju par ANO 2014. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 20) Limā, Peru (2014. gada 1.–12. decembrī) (7), 2014. gada 26. februāra rezolūciju par attīstības veicināšanu ar atbildīgu uzņēmējdarbības praksi, tostarp — ieguves rūpniecības lomu jaunattīstības valstīs (8), 2013. gada 8. oktobra rezolūciju par korupciju publiskajā un privātajā sektorā — ietekme uz cilvēktiesībām trešās valstīs (9), 2013. gada 21. maija rezolūciju par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm (10) un 2013. gada 16. aprīļa rezolūciju par attīstības veicināšanu, izmantojot tirdzniecību (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Lēmumu Nr. 472/2014/ES par Eiropas gadu attīstībai (2015) (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Lēmumu Nr. 472/2014/ES par Eiropas gadu attīstībai (2015) (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā LESD 208. pantu, kurā ir noteikts, ka nabadzības izskaušana ir ES attīstības politikas galvenais mērķis un princips, pamatojoties uz kuru tiek nodrošināta politikas saskaņotība attīstības veicināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 208. pantu, kurā ir noteikts, ka nabadzības izskaušana ir ES attīstības politikas galvenais mērķis un princips, pamatojoties uz kuru tiek nodrošināta politikas saskaņotība attīstības veicināšanai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0143/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0143/2015),

| A. | tā kā 2015. gads ir izšķirošs gads attīstības centieniem pasaules mērogā, ņemot vērā to, ka tiks pieņemti ilgtspējīgas attīstības mērķi un vienošanās par globāliem pasākumiem klimata pārmaiņu jomā (abi pasākumu kopumi būs spēkā līdz 2030. gadam); |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. gads ir izšķirošs gads attīstības centieniem pasaules mērogā, ņemot vērā to, ka tiks pieņemti ilgtspējīgas attīstības mērķi un vienošanās par globāliem pasākumiem klimata pārmaiņu jomā (abi pasākumu kopumi būs spēkā līdz 2030. gadam);

| B. | tā kā trešajā Starptautiskajā konferencē par attīstības finansēšanu, kas notiks Adisabebā (Etiopijā) 2015. gada 13.–16. jūlijā, ir jāizstrādā nepieciešamie nosacījumi par programmas laikposmam pēc 2015. gada finansēšanu un īstenošanu un tā kā šīs programmas panākumi būs atkarīgi no konferencē izrādītā mērķtiecīguma līmeņa; |
| --- | --- |

B.

tā kā trešajā Starptautiskajā konferencē par attīstības finansēšanu, kas notiks Adisabebā (Etiopijā) 2015. gada 13.–16. jūlijā, ir jāizstrādā nepieciešamie nosacījumi par programmas laikposmam pēc 2015. gada finansēšanu un īstenošanu un tā kā šīs programmas panākumi būs atkarīgi no konferencē izrādītā mērķtiecīguma līmeņa;

| C. | tā kā 1,5 miljardi cilvēku joprojām dzīvo nabadzībā un vienlaicīgi netiek ievēroti veselības, izglītības un dzīves standarti, jo īpaši konfliktu skartajās un nestabilajās valstīs; tā kā, apzinoties, ka pasaulē pastāv pietiekami daudz resursu, lai šo situāciju pakāpeniski novērstu, tā ir nepieņemama; |
| --- | --- |

C.

tā kā 1,5 miljardi cilvēku joprojām dzīvo nabadzībā un vienlaicīgi netiek ievēroti veselības, izglītības un dzīves standarti, jo īpaši konfliktu skartajās un nestabilajās valstīs; tā kā, apzinoties, ka pasaulē pastāv pietiekami daudz resursu, lai šo situāciju pakāpeniski novērstu, tā ir nepieņemama;

| D. | tā kā izskaust nabadzību un nevienlīdzību var tikai, aktivizējot visiem paredzētus pietiekami lielus atbilstīgus resursus un labāk novirzot tos marginalizētām iedzīvotāju grupām, piemēram, bērniem, sievietēm, gados vecākiem cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti; tā kā, neraugoties uz to, ka ir ievērojami samazināta galēja nabadzība, bērnu nabadzības izskaušana ir notikusi lēnāk, tādēļ svarīgs faktors ir līdzekļu ieguldīšana bērnu vajadzībām, izmantojot gan vietējos resursus, gan starptautisku publisko finansējumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā izskaust nabadzību un nevienlīdzību var tikai, aktivizējot visiem paredzētus pietiekami lielus atbilstīgus resursus un labāk novirzot tos marginalizētām iedzīvotāju grupām, piemēram, bērniem, sievietēm, gados vecākiem cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti; tā kā, neraugoties uz to, ka ir ievērojami samazināta galēja nabadzība, bērnu nabadzības izskaušana ir notikusi lēnāk, tādēļ svarīgs faktors ir līdzekļu ieguldīšana bērnu vajadzībām, izmantojot gan vietējos resursus, gan starptautisku publisko finansējumu;

| E. | tā kā ilgtspējīga attīstība nav iespējama bez miera un drošības, kā tika atzīts 2005. gada Eiropas Konsensā attīstības jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ilgtspējīga attīstība nav iespējama bez miera un drošības, kā tika atzīts 2005. gada Eiropas Konsensā attīstības jomā;

| F. | tā kā trīs ceturtdaļas no pasaules nabadzīgākajiem cilvēkiem — aptuveni 960 miljoni — pašlaik valstīs ar vidēju ienākumu līmeni un jaunajā attīstības paradigmā ir vajadzīgas programmas, kas paredzētas gan nabadzīgiem iedzīvotājiem, gan nabadzīgām valstīm; |
| --- | --- |

F.

tā kā trīs ceturtdaļas no pasaules nabadzīgākajiem cilvēkiem — aptuveni 960 miljoni — pašlaik valstīs ar vidēju ienākumu līmeni un jaunajā attīstības paradigmā ir vajadzīgas programmas, kas paredzētas gan nabadzīgiem iedzīvotājiem, gan nabadzīgām valstīm;

| G. | tā kā UNCTAD lēš — lai sasniegtu gaidāmos ilgtspējīgas attīstības mērķus, jaunattīstības valstīm ir vajadzīgs aptuveni USD 3,9 triljonu liels finansējums gadā, un pašlaik trūkst USD 2,5 triljonu gadā; tā kā nepietiekama rīcība galu galā izmaksās daudz vairāk nekā uz ilgtspējīgu attīstību vērsta izlēmīga rīcība; |
| --- | --- |

G.

tā kā UNCTAD lēš — lai sasniegtu gaidāmos ilgtspējīgas attīstības mērķus, jaunattīstības valstīm ir vajadzīgs aptuveni USD 3,9 triljonu liels finansējums gadā, un pašlaik trūkst USD 2,5 triljonu gadā; tā kā nepietiekama rīcība galu galā izmaksās daudz vairāk nekā uz ilgtspējīgu attīstību vērsta izlēmīga rīcība;

| H. | tā kā, lai reaģētu uz milzīgo izaicinājumu saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķu finansēšanu, ir vajadzīga spēcīga un globāla partnerība un ir jāizmanto visi finansējuma veidi (iekšējais, starptautiskais, publiskais, privātais un inovatīvais) un nefinanšu līdzekļi; tā kā ar privāto finansējumu var papildināt, bet ne aizstāt publisko finansējumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā, lai reaģētu uz milzīgo izaicinājumu saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķu finansēšanu, ir vajadzīga spēcīga un globāla partnerība un ir jāizmanto visi finansējuma veidi (iekšējais, starptautiskais, publiskais, privātais un inovatīvais) un nefinanšu līdzekļi; tā kā ar privāto finansējumu var papildināt, bet ne aizstāt publisko finansējumu;

| I. | tā kā iekšējo resursu aktivizēšana un oficiālā attīstības palīdzība (OAP) ir neaizvietojami attīstības finansēšanas pamatelementi, kas ir jāstiprina; |
| --- | --- |

I.

tā kā iekšējo resursu aktivizēšana un oficiālā attīstības palīdzība (OAP) ir neaizvietojami attīstības finansēšanas pamatelementi, kas ir jāstiprina;

| J. | tā kā jaunattīstības valstīm piemīt ievērojams iekšējo resursu aktivizēšanas potenciāls, bet pašreizējā situācijā pastāv ierobežojumi attiecībā uz to, cik daudz valstis var paveikt pašu spēkiem; tā kā lielākajā daļā jaunattīstības valstu nodokļu resursi veido tikai nelielu daļu no valsts IKP un tādēļ ir svarīgi veicināt līdzsvarotu, taisnīgu un efektīvu nodokļu sistēmu, kas veidota, pamatojoties uz individuālu nodokļu maksātāju un uzņēmumu spēju maksāt nodokļus; tā kā, lai aktivizētu iekšējos resursus, ir taisnīgi un pārredzami jāsadala no dabas resursiem gūtie ienākumi; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunattīstības valstīm piemīt ievērojams iekšējo resursu aktivizēšanas potenciāls, bet pašreizējā situācijā pastāv ierobežojumi attiecībā uz to, cik daudz valstis var paveikt pašu spēkiem; tā kā lielākajā daļā jaunattīstības valstu nodokļu resursi veido tikai nelielu daļu no valsts IKP un tādēļ ir svarīgi veicināt līdzsvarotu, taisnīgu un efektīvu nodokļu sistēmu, kas veidota, pamatojoties uz individuālu nodokļu maksātāju un uzņēmumu spēju maksāt nodokļus; tā kā, lai aktivizētu iekšējos resursus, ir taisnīgi un pārredzami jāsadala no dabas resursiem gūtie ienākumi;

| K. | tā kā ļoti maz ir to jaunattīstības valstu, kas pilda apņemšanos nodrošināt 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) OAP vajadzībām, tostarp vismazāk attīstītās valstis (VAV), kurām OAP vajadzībām jānodrošina 0,15–0,20 % no NKI; tā kā dalībvalstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā vai vēlāk, ir apņēmušās sasniegt mērķi nodrošināt attīstībai 0,33 % no NKI, bet neviena no tām šo mērķi vēl nav sasniegusi; |
| --- | --- |

K.

tā kā ļoti maz ir to jaunattīstības valstu, kas pilda apņemšanos nodrošināt 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) OAP vajadzībām, tostarp vismazāk attīstītās valstis (VAV), kurām OAP vajadzībām jānodrošina 0,15–0,20 % no NKI; tā kā dalībvalstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā vai vēlāk, ir apņēmušās sasniegt mērķi nodrošināt attīstībai 0,33 % no NKI, bet neviena no tām šo mērķi vēl nav sasniegusi;

| L. | tā kā daudzas mazāk attīstītas valstis ir nestabilas vai ir kļuvušas nestabilas tādu ārēju faktoru kā bruņoti konflikti, epidēmijas, piemēram, Ebolas vīrusslimības epidēmija, un dabas katastrofu dēļ un tā kā tām ir vajadzīgs lielāks atbalsts; |
| --- | --- |

L.

tā kā daudzas mazāk attīstītas valstis ir nestabilas vai ir kļuvušas nestabilas tādu ārēju faktoru kā bruņoti konflikti, epidēmijas, piemēram, Ebolas vīrusslimības epidēmija, un dabas katastrofu dēļ un tā kā tām ir vajadzīgs lielāks atbalsts;

| M. | tā kā nabadzības samazināšana, ekonomikas izaugsme un drošība lielā mērā ir atkarīgas no valsts spējas pildīt savas suverēnās funkcijas, lai nodrošinātu tiesiskumu un piedāvātu tādus pamata publiskos pakalpojumus kā izglītību un veselības aprūpi, vienlaikus respektējot īpašumtiesību principu; tā kā lielāks atbalsts šīm valstīm ir jo īpaši vajadzīgs, lai izveidotu spēcīgu veselības aprūpes sistēmu; |
| --- | --- |

M.

tā kā nabadzības samazināšana, ekonomikas izaugsme un drošība lielā mērā ir atkarīgas no valsts spējas pildīt savas suverēnās funkcijas, lai nodrošinātu tiesiskumu un piedāvātu tādus pamata publiskos pakalpojumus kā izglītību un veselības aprūpi, vienlaikus respektējot īpašumtiesību principu; tā kā lielāks atbalsts šīm valstīm ir jo īpaši vajadzīgs, lai izveidotu spēcīgu veselības aprūpes sistēmu;

| N. | tā kā attīstības darba programma paplašinās un tādēļ ir svarīgi noteikt un stimulēt pasākumus, kas tiek veikti papildus OAP vai ārpus tās darbības jomas; tā kā, neraugoties uz sarežģītajiem fiskālajiem apstākļiem daudzās ESAO valstīs, tika saglabāts augsts OAP līmenis un 2013. gadā OAP sasniedza vēl nepieredzēti lielu apmēru — USD 134,8 miljardus; tā kā OAP var būt katalizators privāto investīciju piesaistē un tā kā šajā sakarībā būtu jāņem vērā inovatīvu finansiālo instrumentu nozīme; |
| --- | --- |

N.

tā kā attīstības darba programma paplašinās un tādēļ ir svarīgi noteikt un stimulēt pasākumus, kas tiek veikti papildus OAP vai ārpus tās darbības jomas; tā kā, neraugoties uz sarežģītajiem fiskālajiem apstākļiem daudzās ESAO valstīs, tika saglabāts augsts OAP līmenis un 2013. gadā OAP sasniedza vēl nepieredzēti lielu apmēru — USD 134,8 miljardus; tā kā OAP var būt katalizators privāto investīciju piesaistē un tā kā šajā sakarībā būtu jāņem vērā inovatīvu finansiālo instrumentu nozīme;

| O. | tā kā privātais sektors un ārvalstu tiešie ieguldījumi, ja tos pienācīgi reglamentē un piesaista konkrētiem iekšējās ekonomikas uzlabojumiem, var ievērojami veicināt ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, kā norādīts UNCTAD priekšlikumā rīcības plānam attiecībā uz ieguldījumiem ilgtspējīgas attīstības mērķos; |
| --- | --- |

O.

tā kā privātais sektors un ārvalstu tiešie ieguldījumi, ja tos pienācīgi reglamentē un piesaista konkrētiem iekšējās ekonomikas uzlabojumiem, var ievērojami veicināt ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, kā norādīts UNCTAD priekšlikumā rīcības plānam attiecībā uz ieguldījumiem ilgtspējīgas attīstības mērķos;

| P. | tā kā privātā kapitāla plūsmas ietekmē jaunattīstības valstis daudzos dažādos veidos — gan pozitīvos, gan negatīvos; tā kā finanšu plūsmas uz jaunattīstības valstīm no privātiem avotiem ir nozīmīgas, bet lielākoties ir nestabilas, nav vienmērīgi sadalītas un bieži vien ir saistītas ar līdzekļu aizplūdi, piemēram, peļņas repatriāciju, kas kopš 2010. gada ir pārsniegusi jaunu ārvalstu tiešo ieguldījumu ieplūdes apmēru; |
| --- | --- |

P.

tā kā privātā kapitāla plūsmas ietekmē jaunattīstības valstis daudzos dažādos veidos — gan pozitīvos, gan negatīvos; tā kā finanšu plūsmas uz jaunattīstības valstīm no privātiem avotiem ir nozīmīgas, bet lielākoties ir nestabilas, nav vienmērīgi sadalītas un bieži vien ir saistītas ar līdzekļu aizplūdi, piemēram, peļņas repatriāciju, kas kopš 2010. gada ir pārsniegusi jaunu ārvalstu tiešo ieguldījumu ieplūdes apmēru;

| Q. | tā kā pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga nozīme vispārēja un iekļaujoša procesa nodrošināšanā gan valsts, gan pasaules līmenī un tā veicina labu pārvaldību un pārskatatbildību; tā kā attīstības palīdzība un korupcija nav savstarpēji savietojamas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga nozīme vispārēja un iekļaujoša procesa nodrošināšanā gan valsts, gan pasaules līmenī un tā veicina labu pārvaldību un pārskatatbildību; tā kā attīstības palīdzība un korupcija nav savstarpēji savietojamas;

| R. | tā kā ir svarīgi veicināt banku pakalpojumu izmantošanu jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

R.

tā kā ir svarīgi veicināt banku pakalpojumu izmantošanu jaunattīstības valstīs;

| S. | tā kā ES un tās dalībvalstīm kā vislielākajām attīstības palīdzības sniedzējām ir jāvada attīstības finansēšanas process un jāpalīdz panākt to, ka tiek atbilstīgi risinātas problēmas attīstības finansēšanas jomā, nodrošinot darba programmā laikposmam pēc 2015. gada politikas saskaņotību attīstības veicināšanai; tā kā citām attīstītajām un jaunās ekonomikas valstīm būtu jāseko ES paraugam, |
| --- | --- |

S.

tā kā ES un tās dalībvalstīm kā vislielākajām attīstības palīdzības sniedzējām ir jāvada attīstības finansēšanas process un jāpalīdz panākt to, ka tiek atbilstīgi risinātas problēmas attīstības finansēšanas jomā, nodrošinot darba programmā laikposmam pēc 2015. gada politikas saskaņotību attīstības veicināšanai; tā kā citām attīstītajām un jaunās ekonomikas valstīm būtu jāseko ES paraugam,

Globāla partnerība

| 1. | atzinīgi vērtē trešās Starptautiskās konferences par attīstības finansēšanu noslēguma dokumenta sākumprojektu un prasa ES un tās dalībvalstīm to atbalstīt; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē trešās Starptautiskās konferences par attīstības finansēšanu noslēguma dokumenta sākumprojektu un prasa ES un tās dalībvalstīm to atbalstīt;

| 2. | atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra kopsavilkuma ziņojumu un tajā pausto transformatīvo, visaptverošo un integrēto nostāju attiecībā uz vērienīgu globālu partnerību jauniem attīstības mērķiem un ar tiem saistītam finansiālam satvaram, galveno uzmanību pievēršot nabadzības samazināšanai, cilvēktiesību vispārējai piemērošanai un dzimumu vienlīdzībai; uzstāj, ka šāda vērienīga partnerība negūs panākumus, ja netiks nodrošināti visaptveroši un būtiski līdzekļi tās īstenošanai; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra kopsavilkuma ziņojumu un tajā pausto transformatīvo, visaptverošo un integrēto nostāju attiecībā uz vērienīgu globālu partnerību jauniem attīstības mērķiem un ar tiem saistītam finansiālam satvaram, galveno uzmanību pievēršot nabadzības samazināšanai, cilvēktiesību vispārējai piemērošanai un dzimumu vienlīdzībai; uzstāj, ka šāda vērienīga partnerība negūs panākumus, ja netiks nodrošināti visaptveroši un būtiski līdzekļi tās īstenošanai;

| 3. | mudina ES apstiprināt savu politisko vadību sagatavošanas procesā uz ilgtspējīgas attīstības satvara definēšanu, nolīguma par attīstības finansēšanu atjaunošanu un citiem instrumentiem tā īstenošanai, ņemot vērā tās dibināšanas līgumos minētās saistības un vērtības; uzskata, ka ES attīstības palīdzības sniegšana nebūtu jāpakļauj ES partneru — citu līdzekļu devēju — uzstādītiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

3.

mudina ES apstiprināt savu politisko vadību sagatavošanas procesā uz ilgtspējīgas attīstības satvara definēšanu, nolīguma par attīstības finansēšanu atjaunošanu un citiem instrumentiem tā īstenošanai, ņemot vērā tās dibināšanas līgumos minētās saistības un vērtības; uzskata, ka ES attīstības palīdzības sniegšana nebūtu jāpakļauj ES partneru — citu līdzekļu devēju — uzstādītiem nosacījumiem;

| 4. | uzstāj, ka ES un tās dalībvalstīm būtu jāsaglabā sava lielāko attīstības palīdzības sniedzēju loma, vienlaikus cenšoties panākt atbildības sadali; aicina valstis ar augstu un vidēji augstu ienākumu līmeni un jaunietekmes valstis uzņemties ievērojamas saistības; |
| --- | --- |

4.

uzstāj, ka ES un tās dalībvalstīm būtu jāsaglabā sava lielāko attīstības palīdzības sniedzēju loma, vienlaikus cenšoties panākt atbildības sadali; aicina valstis ar augstu un vidēji augstu ienākumu līmeni un jaunietekmes valstis uzņemties ievērojamas saistības;

| 5. | atzinīgi vērtē Komisijas neseno paziņojumu “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada”, jo tas ir vispusīgs, tajā galvenā uzmanība ir pievērsta politikas saskaņotībai un tas apstiprina, ka ES ir apņēmusies šajā globālajā partnerībā īstenot visu savu potenciālu; tomēr pauž nožēlu par to, ka zināmā mērā trūkst apņemšanās attiecībā uz turpmāko finansēšanas mērķu grafiku; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Komisijas neseno paziņojumu “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada”, jo tas ir vispusīgs, tajā galvenā uzmanība ir pievērsta politikas saskaņotībai un tas apstiprina, ka ES ir apņēmusies šajā globālajā partnerībā īstenot visu savu potenciālu; tomēr pauž nožēlu par to, ka zināmā mērā trūkst apņemšanās attiecībā uz turpmāko finansēšanas mērķu grafiku;

Starptautiskais publiskais finansējums

| 6. | uzsver, ka OAP joprojām ir galvenais instruments attīstības finansēšanā; mudina ES un tās dalībvalstis nekavējoties no jauna apņemties ievērot mērķi par 0,7 % no NKI piešķiršanas OAP, 50 % no OAP un vismaz 0,2 % no NKI paredzot VAV, un iesniegt daudzgadu budžeta grafiku šo līmeņu sasniegšanai līdz 2020. gadam, ņemot vērā budžeta ierobežojumus; atzinīgi vērtē ES stingro nostāju par koncentrēšanos uz attīstības palīdzības kvantitāti un kvalitāti; aicina citus partnerus attīstīto valstu vidū un jaunās ekonomikas valstis palielināt savu attīstības palīdzību un aicina Komisiju un dalībvalstis pārliecināt citus valsts un privātos līdzekļu devējus ievērot savus finansiālos solījumus un uzņemties jaunas saistības; uzsver — visiem līdzekļu devējiem būtu jānodrošina, ka, sniedzot OAP, uz jaunattīstības valstīm tiek veikti reāli pārskaitījumi; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka OAP joprojām ir galvenais instruments attīstības finansēšanā; mudina ES un tās dalībvalstis nekavējoties no jauna apņemties ievērot mērķi par 0,7 % no NKI piešķiršanas OAP, 50 % no OAP un vismaz 0,2 % no NKI paredzot VAV, un iesniegt daudzgadu budžeta grafiku šo līmeņu sasniegšanai līdz 2020. gadam, ņemot vērā budžeta ierobežojumus; atzinīgi vērtē ES stingro nostāju par koncentrēšanos uz attīstības palīdzības kvantitāti un kvalitāti; aicina citus partnerus attīstīto valstu vidū un jaunās ekonomikas valstis palielināt savu attīstības palīdzību un aicina Komisiju un dalībvalstis pārliecināt citus valsts un privātos līdzekļu devējus ievērot savus finansiālos solījumus un uzņemties jaunas saistības; uzsver — visiem līdzekļu devējiem būtu jānodrošina, ka, sniedzot OAP, uz jaunattīstības valstīm tiek veikti reāli pārskaitījumi;

| 7. | uzsver, ka ES un citām attīstītajām valstīm ir jāievēro apņemšanās sniegt jaunattīstības valstīm jaunu lielāku papildu finansējumu klimata jomā, lai līdz 2020. gadam kopumā aktivizētu līdzekļus USD 100 miljardu apmērā gadā, šo finansējumu gūstot no visdažādākajiem avotiem — publiskiem un privātiem, divpusējiem un daudzpusējiem, tostarp alternatīviem līdzekļu avotiem; pauž nožēlu par to, ka saistībā ar klimata jautājumu risināšanai paredzēta papildu finansējuma iekļaušanu OAP nav gūti nekādi panākumi; prasa attīstītajām un jaunietekmes valstīm īstenot kopīgus starptautiskus centienus, lai nolīgumā par globālu rīcību klimata pārmaiņu jomā (Global Climate Action), ko paredzēts noslēgt Parīzes konferencē 2015. gada decembrī, rastu jaunu papildu finansējumu klimata pārmaiņu mazināšanai jaunattīstības valstīs, tomēr paredzot, ka tādēļ netiktu samazināts attīstības budžets; uzskata, ka ES būtu jāierosina pagaidu pasākumi, kamēr nav pilnībā ieviesta papildu finansējuma koncepcija; mudina dalībvalstis izmantot oglekļa dioksīda emisiju tirgos iegūtos līdzekļus, lai finansētu klimata jomu jaunattīstības valstīs; aicina arī jaunās ekonomikas valstis aktivizēt klimata jomā gūtos līdzekļus jaunattīstības valstu labā; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ES un citām attīstītajām valstīm ir jāievēro apņemšanās sniegt jaunattīstības valstīm jaunu lielāku papildu finansējumu klimata jomā, lai līdz 2020. gadam kopumā aktivizētu līdzekļus USD 100 miljardu apmērā gadā, šo finansējumu gūstot no visdažādākajiem avotiem — publiskiem un privātiem, divpusējiem un daudzpusējiem, tostarp alternatīviem līdzekļu avotiem; pauž nožēlu par to, ka saistībā ar klimata jautājumu risināšanai paredzēta papildu finansējuma iekļaušanu OAP nav gūti nekādi panākumi; prasa attīstītajām un jaunietekmes valstīm īstenot kopīgus starptautiskus centienus, lai nolīgumā par globālu rīcību klimata pārmaiņu jomā (Global Climate Action), ko paredzēts noslēgt Parīzes konferencē 2015. gada decembrī, rastu jaunu papildu finansējumu klimata pārmaiņu mazināšanai jaunattīstības valstīs, tomēr paredzot, ka tādēļ netiktu samazināts attīstības budžets; uzskata, ka ES būtu jāierosina pagaidu pasākumi, kamēr nav pilnībā ieviesta papildu finansējuma koncepcija; mudina dalībvalstis izmantot oglekļa dioksīda emisiju tirgos iegūtos līdzekļus, lai finansētu klimata jomu jaunattīstības valstīs; aicina arī jaunās ekonomikas valstis aktivizēt klimata jomā gūtos līdzekļus jaunattīstības valstu labā;

| 8. | atbalsta attīstībai un klimata jomai paredzēta papildu finansējuma inovatīvus avotus, tostarp finanšu darījumu nodokli un oglekļa dioksīda nodokļa piemērošanu starptautiskajai aviācijai un jūras transportam, kā arī oglekļa dioksīda emisiju tirgū gūto ieņēmumu automātisku piešķiršanu; atzinīgi vērtē turpmākus Eiropas un starptautiskos centienus rast citus papildu finansējuma avotus; |
| --- | --- |

8.

atbalsta attīstībai un klimata jomai paredzēta papildu finansējuma inovatīvus avotus, tostarp finanšu darījumu nodokli un oglekļa dioksīda nodokļa piemērošanu starptautiskajai aviācijai un jūras transportam, kā arī oglekļa dioksīda emisiju tirgū gūto ieņēmumu automātisku piešķiršanu; atzinīgi vērtē turpmākus Eiropas un starptautiskos centienus rast citus papildu finansējuma avotus;

| 9. | uzsver, ka OAP joprojām būtu jāizmanto kā finansiālā ieguldījuma standarta pasākums; atbalsta to, ka tiek ieviests papildu rādītājs ilgtspējīgai attīstībai sniegta kopējā atbalsta apmēra noteikšanai ar nosacījumu, ka tiek skaidri norādīts — tas nekādā veidā neaizstāj OAP pasākumu un nemazina tā nozīmi; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka OAP joprojām būtu jāizmanto kā finansiālā ieguldījuma standarta pasākums; atbalsta to, ka tiek ieviests papildu rādītājs ilgtspējīgai attīstībai sniegta kopējā atbalsta apmēra noteikšanai ar nosacījumu, ka tiek skaidri norādīts — tas nekādā veidā neaizstāj OAP pasākumu un nemazina tā nozīmi;

| 10. | norāda — kaut gan lielākā OAP daļa tiek sniegta kā subsīdijas, ir svarīgi arī koncesiju aizdevumi, taču tie palielina parādu slogu un rada parādu nesamērīga pieauguma risku, jo īpaši Subsahāras Āfrikā un Karību valstīs, kurām ir pieejams ierobežots apmērs parādu apkalpošanai nepieciešamo ieņēmumu; līdz ar to aicina līdzekļu devējus palīdzību vismazāk attīstītajām valstīm piešķirt dotāciju veidā; uzskata, ka koncesiju aizdevumi var nebūt piemēroti ieguldījumiem sociālajā sektorā, kura mērķis nav gūt peļņu; atzinīgi vērtē ESAO Attīstības veicināšanas komitejas vienošanos modernizēt ziņošanu par koncesiju aizdevumiem, OAP skaitļu aprēķināšanas nolūkā ieviešot dotāciju ekvivalentu sistēmu; |
| --- | --- |

10.

norāda — kaut gan lielākā OAP daļa tiek sniegta kā subsīdijas, ir svarīgi arī koncesiju aizdevumi, taču tie palielina parādu slogu un rada parādu nesamērīga pieauguma risku, jo īpaši Subsahāras Āfrikā un Karību valstīs, kurām ir pieejams ierobežots apmērs parādu apkalpošanai nepieciešamo ieņēmumu; līdz ar to aicina līdzekļu devējus palīdzību vismazāk attīstītajām valstīm piešķirt dotāciju veidā; uzskata, ka koncesiju aizdevumi var nebūt piemēroti ieguldījumiem sociālajā sektorā, kura mērķis nav gūt peļņu; atzinīgi vērtē ESAO Attīstības veicināšanas komitejas vienošanos modernizēt ziņošanu par koncesiju aizdevumiem, OAP skaitļu aprēķināšanas nolūkā ieviešot dotāciju ekvivalentu sistēmu;

| 11. | norāda, ka ES ir pasaules vadošā līdzekļu devēja attīstības palīdzībai, nodrošinot gandrīz 60 % no pasaules oficiālās attīstības palīdzības apjoma; tomēr aicina Komisiju sniegt skaidrus un pārredzamus datus par attīstības palīdzībai paredzēto ES budžeta daļu, lai varētu novērtēt to, kā visi Eiropas līdzekļu devēji ievēro Monterejas konsensu; pauž arī nožēlu par to, ka jaunattīstības valstīs trūkst informētības par ES finansiālo ieguldījumu līmeni, un aicina Komisiju izstrādāt piemērotus un mērķtiecīgus komunikācijas un informācijas līdzekļus, lai vairotu informētību par ES attīstības palīdzību; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka ES ir pasaules vadošā līdzekļu devēja attīstības palīdzībai, nodrošinot gandrīz 60 % no pasaules oficiālās attīstības palīdzības apjoma; tomēr aicina Komisiju sniegt skaidrus un pārredzamus datus par attīstības palīdzībai paredzēto ES budžeta daļu, lai varētu novērtēt to, kā visi Eiropas līdzekļu devēji ievēro Monterejas konsensu; pauž arī nožēlu par to, ka jaunattīstības valstīs trūkst informētības par ES finansiālo ieguldījumu līmeni, un aicina Komisiju izstrādāt piemērotus un mērķtiecīgus komunikācijas un informācijas līdzekļus, lai vairotu informētību par ES attīstības palīdzību;

| 12. | aicina ES ņemt vērā ilgtermiņa finansiālās prasības, izvēloties un īstenojot stratēģiskāku, vērienīgāku un visaptverošāku pieeju saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

12.

aicina ES ņemt vērā ilgtermiņa finansiālās prasības, izvēloties un īstenojot stratēģiskāku, vērienīgāku un visaptverošāku pieeju saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem;

| 13. | atgādina, ka ES budžeta ieguldījums attīstības finansēšanā sasniedz EUR 19,7 miljardus sadarbībai attīstības jomā un EUR 6,8 miljardus humānajai palīdzībai laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam, un papildus tam EUR 2,2 miljardi ir paredzēti ārkārtas palīdzības rezervei; norāda arī uz to, ka EUR 30,5 miljardus nodrošina Eiropas Attīstības fonds (EAF); atbalsta EAF iekļaušanu budžetā, kas palīdzētu panākt lielāku pārredzamību, atpazīstamību, efektivitāti un lietderīgumu; atzinīgi vērtē to, ka pēcvēlēšanu vidusposma novērtēšana un daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšana sniedz iespēju ņemt vērā humānās palīdzības aizvien lielākās strukturālās vajadzības, kā arī nabadzīgāko un nestabilāko valstu attīstības vajadzības; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka ES budžeta ieguldījums attīstības finansēšanā sasniedz EUR 19,7 miljardus sadarbībai attīstības jomā un EUR 6,8 miljardus humānajai palīdzībai laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam, un papildus tam EUR 2,2 miljardi ir paredzēti ārkārtas palīdzības rezervei; norāda arī uz to, ka EUR 30,5 miljardus nodrošina Eiropas Attīstības fonds (EAF); atbalsta EAF iekļaušanu budžetā, kas palīdzētu panākt lielāku pārredzamību, atpazīstamību, efektivitāti un lietderīgumu; atzinīgi vērtē to, ka pēcvēlēšanu vidusposma novērtēšana un daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšana sniedz iespēju ņemt vērā humānās palīdzības aizvien lielākās strukturālās vajadzības, kā arī nabadzīgāko un nestabilāko valstu attīstības vajadzības;

| 14. | norāda, ka 2015. gada budžetā EUR 2,4 miljardi paredzēti saistībām (maksājumi EUR 2,1 miljardu apjomā) sadarbībai attīstības jomā un EUR 928,8 miljoni saistībām (maksājumi EUR 918,8 miljonu apjomā) humānās palīdzības jomā; atzinīgi vērtē pasākumus, kas veikti, lai samazinātu nesamaksātos rēķinus, jo īpaši lai nodrošinātu visneaizsargātāko partneru finansiālo dzīvotspēju, un uzsver, cik svarīgi attiecībā uz humāno palīdzību ir panākt saistību un maksājumu līdzsvaru, jo krīzes notiek aizvien biežāk un līdzekļi ir jāpiešķir ātri; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka 2015. gada budžetā EUR 2,4 miljardi paredzēti saistībām (maksājumi EUR 2,1 miljardu apjomā) sadarbībai attīstības jomā un EUR 928,8 miljoni saistībām (maksājumi EUR 918,8 miljonu apjomā) humānās palīdzības jomā; atzinīgi vērtē pasākumus, kas veikti, lai samazinātu nesamaksātos rēķinus, jo īpaši lai nodrošinātu visneaizsargātāko partneru finansiālo dzīvotspēju, un uzsver, cik svarīgi attiecībā uz humāno palīdzību ir panākt saistību un maksājumu līdzsvaru, jo krīzes notiek aizvien biežāk un līdzekļi ir jāpiešķir ātri;

| 15. | aicina ES nodrošināt, ka sarunās par attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada, attīstības finansēšanu un klimata pārmaiņām tiek pienācīgi ņemta vērā Sendai pamatsistēma katastrofu riska mazināšanai laikposmam no 2015. gada līdz 2030. gadam, lai tādējādi palielinātu izturību un gatavību, vienlaikus īstenojot vispārējo mērķi “nevienu neatstāt novārtā”; |
| --- | --- |

15.

aicina ES nodrošināt, ka sarunās par attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada, attīstības finansēšanu un klimata pārmaiņām tiek pienācīgi ņemta vērā Sendai pamatsistēma katastrofu riska mazināšanai laikposmam no 2015. gada līdz 2030. gadam, lai tādējādi palielinātu izturību un gatavību, vienlaikus īstenojot vispārējo mērķi “nevienu neatstāt novārtā”;

| 16. | atgādina, ka ES un dalībvalstīm ir jāuzņemas kopīga atbildība par attīstības sadarbību un ka tajā ir jāievēro papildināmības un koordinācijas principi; uzsver, ka koordinācijas procesā ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība un vietējās varas iestādes; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka ES un dalībvalstīm ir jāuzņemas kopīga atbildība par attīstības sadarbību un ka tajā ir jāievēro papildināmības un koordinācijas principi; uzsver, ka koordinācijas procesā ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība un vietējās varas iestādes;

| 17. | aicina ES un tās dalībvalstis sekmēt palīdzības efektivitātes programmu, pamatojoties uz saistībām, kas paredzētas Pusanas Partnerībā efektīvai attīstības sadarbībai, un mazināt sniegtās palīdzības sadrumstalotību, labāk koordinējot dažādus palīdzības mehānismus un līdzekļu devējus; uzsver, ka, piešķirot attīstības palīdzības finansējumu, visos gadījumos būtu jāatbalsta nabadzīgie iedzīvotāji, jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekts, šim finansējumam vajadzētu būt videi draudzīgam un klimata ziņā drošam; |
| --- | --- |

17.

aicina ES un tās dalībvalstis sekmēt palīdzības efektivitātes programmu, pamatojoties uz saistībām, kas paredzētas Pusanas Partnerībā efektīvai attīstības sadarbībai, un mazināt sniegtās palīdzības sadrumstalotību, labāk koordinējot dažādus palīdzības mehānismus un līdzekļu devējus; uzsver, ka, piešķirot attīstības palīdzības finansējumu, visos gadījumos būtu jāatbalsta nabadzīgie iedzīvotāji, jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekts, šim finansējumam vajadzētu būt videi draudzīgam un klimata ziņā drošam;

| 18. | atgādina, ka saskaņā ar LESD nabadzības mazināšana un iespējamā izskaušana ir galvenais ES mērķis attīstības jomā, tomēr attīstības pasākumos joprojām svarīga loma būtu jāierāda cilvēktiesību aizsardzībai, dzimumu līdztiesībai, sociālajai kohēzijai un nevienlīdzības apkarošanai; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka saskaņā ar LESD nabadzības mazināšana un iespējamā izskaušana ir galvenais ES mērķis attīstības jomā, tomēr attīstības pasākumos joprojām svarīga loma būtu jāierāda cilvēktiesību aizsardzībai, dzimumu līdztiesībai, sociālajai kohēzijai un nevienlīdzības apkarošanai;

| 19. | uzsver, ka ir svarīgi izdevumu daļā noteikt skaidras prioritātes, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem veselības aizsardzības, izglītības, enerģētikas, ūdensapgādes un infrastruktūras jomā; uzsver, ka ir jāveic turpmāki pasākumi un uzlabojumi attiecībā uz palīdzības efektivitāti, nodrošinot lielāku koordināciju starp dažādiem palīdzības mehānismiem un līdzekļu devējiem; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka ir svarīgi izdevumu daļā noteikt skaidras prioritātes, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem veselības aizsardzības, izglītības, enerģētikas, ūdensapgādes un infrastruktūras jomā; uzsver, ka ir jāveic turpmāki pasākumi un uzlabojumi attiecībā uz palīdzības efektivitāti, nodrošinot lielāku koordināciju starp dažādiem palīdzības mehānismiem un līdzekļu devējiem;

| 20. | uzsver, ka, piešķirot OAP, par prioritāti būtu jānosaka visiem iedzīvotājiem paredzēti pamata sociālie pakalpojumi un sabiedriskie labumi, kurus privātais sektors piedāvā mazāk efektīvi, piemēram, pamatskolas izglītība, sociālās drošības sistēma, veselības aprūpe un sanitārijas, ūdensapgādes un enerģētikas infrastruktūra, lai jaunattīstības valstis tādējādi varētu pilnvērtīgi izmantot savu potenciālu; uzsver, ka, piešķirot starptautisku publisko finansējumu, par svarīgu kritēriju būtu jānosaka pieejamība, lai veicinātu vispārēju un iekļaujošu pakalpojumu un infrastruktūru nodrošināšanu; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka, piešķirot OAP, par prioritāti būtu jānosaka visiem iedzīvotājiem paredzēti pamata sociālie pakalpojumi un sabiedriskie labumi, kurus privātais sektors piedāvā mazāk efektīvi, piemēram, pamatskolas izglītība, sociālās drošības sistēma, veselības aprūpe un sanitārijas, ūdensapgādes un enerģētikas infrastruktūra, lai jaunattīstības valstis tādējādi varētu pilnvērtīgi izmantot savu potenciālu; uzsver, ka, piešķirot starptautisku publisko finansējumu, par svarīgu kritēriju būtu jānosaka pieejamība, lai veicinātu vispārēju un iekļaujošu pakalpojumu un infrastruktūru nodrošināšanu;

| 21. | uzsver, ka ir jānodrošina, lai visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem būtu pieejamas attīstības iespējas; šajā saistībā atgādina, ka palīdzības piešķiršana tikai ar valdību starpniecību rada risku, ka netiks nodrošināts pietiekams finansējums marginalizētām vai neaizsargātākām kopienām; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ir jānodrošina, lai visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem būtu pieejamas attīstības iespējas; šajā saistībā atgādina, ka palīdzības piešķiršana tikai ar valdību starpniecību rada risku, ka netiks nodrošināts pietiekams finansējums marginalizētām vai neaizsargātākām kopienām;

| 22. | uzsver, ka ir svarīgi, lai attīstības bankas piešķirtu papildu finansējumu nepilnību mazināšanai infrastruktūras finansēšanā un kredītu pieejamībā jaunattīstības valstīs, paredzot uzraudzības un ietekmes novērtējuma mehānismus; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ir svarīgi, lai attīstības bankas piešķirtu papildu finansējumu nepilnību mazināšanai infrastruktūras finansēšanā un kredītu pieejamībā jaunattīstības valstīs, paredzot uzraudzības un ietekmes novērtējuma mehānismus;

| 23. | uzver, ka ES ir absolūti jācenšas sasniegt augstāko koordinācijas līmeni, lai nodrošinātu saskaņotību ar citām politikas jomām (vides, migrācijas, starptautiskās tirdzniecības, cilvēktiesību, lauksaimniecības un citām) un novērstu darba dubultošanos un darbību savstarpējo neatbilstību; atgādina, ka līdz ar Lisabonas līguma (LESD 208. pants) stāšanos spēkā politikas saskaņotība attīstības veicināšanai ir līgumā noteikta prasība; |
| --- | --- |

23.

uzver, ka ES ir absolūti jācenšas sasniegt augstāko koordinācijas līmeni, lai nodrošinātu saskaņotību ar citām politikas jomām (vides, migrācijas, starptautiskās tirdzniecības, cilvēktiesību, lauksaimniecības un citām) un novērstu darba dubultošanos un darbību savstarpējo neatbilstību; atgādina, ka līdz ar Lisabonas līguma (LESD 208. pants) stāšanos spēkā politikas saskaņotība attīstības veicināšanai ir līgumā noteikta prasība;

Iekšējo resursu aktivizēšana un starptautiska sadarbība nodokļu jomā

| 24. | uzsver, ka iekšējo resursu aktivizēšana ir daudz prognozējamāks un ilgtspējīgāks finansēšanas avots nekā ārvalstu palīdzība un tai vajadzētu būt galvenajam finansējuma avotam; mudina jaunattīstības valstis palielināt šādu līdzekļu aktivizēšanu; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot vietējo nodokļu iekasēšanu jaunattīstības valstīs un nodrošināt stabilu, līdzsvarotu, taisnīgu un efektīvu nodokļu sistēmu, kuras atbalsta nabadzīgos iedzīvotājus, ņem vērā visneaizsargātāko iedzīvotāju vajadzības un ievēro starptautiskās saistības ilgtspējīgas attīstības jomā; prasa likvidēt kaitīgas subsīdijas enerģētikas (jo īpaši fosilo kurināmo), zivsaimniecības un lauksaimniecības nozarēs; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka iekšējo resursu aktivizēšana ir daudz prognozējamāks un ilgtspējīgāks finansēšanas avots nekā ārvalstu palīdzība un tai vajadzētu būt galvenajam finansējuma avotam; mudina jaunattīstības valstis palielināt šādu līdzekļu aktivizēšanu; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot vietējo nodokļu iekasēšanu jaunattīstības valstīs un nodrošināt stabilu, līdzsvarotu, taisnīgu un efektīvu nodokļu sistēmu, kuras atbalsta nabadzīgos iedzīvotājus, ņem vērā visneaizsargātāko iedzīvotāju vajadzības un ievēro starptautiskās saistības ilgtspējīgas attīstības jomā; prasa likvidēt kaitīgas subsīdijas enerģētikas (jo īpaši fosilo kurināmo), zivsaimniecības un lauksaimniecības nozarēs;

| 25. | prasa Komisijai palielināt palīdzību spēju veidošanai nodokļu administrēšanas, finanšu pārvaldības, publisko finanšu pārvaldības, korupcijas apkarošanas, nozagto aktīvu atgūšanas jomā un cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nepareizas pārvedumu cenas noteikšanu; uzskata, ka Savienībai šajā ziņā ir svarīga loma; atgādina, ka ir svarīgi sadalīt no dabas resursiem iegūtos nodokļu ieņēmumus, jo īpaši izveidojot valsts ieguldījumu fondus; uzsver nepieciešamību paātrināt un paplašināt pašlaik īstenoto darbu pie budžeta pārskatu izstrādes uzlabošanas un prasa uzlabot valstu budžeta pārskatu izstrādes saskaņošanu; |
| --- | --- |

25.

prasa Komisijai palielināt palīdzību spēju veidošanai nodokļu administrēšanas, finanšu pārvaldības, publisko finanšu pārvaldības, korupcijas apkarošanas, nozagto aktīvu atgūšanas jomā un cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nepareizas pārvedumu cenas noteikšanu; uzskata, ka Savienībai šajā ziņā ir svarīga loma; atgādina, ka ir svarīgi sadalīt no dabas resursiem iegūtos nodokļu ieņēmumus, jo īpaši izveidojot valsts ieguldījumu fondus; uzsver nepieciešamību paātrināt un paplašināt pašlaik īstenoto darbu pie budžeta pārskatu izstrādes uzlabošanas un prasa uzlabot valstu budžeta pārskatu izstrādes saskaņošanu;

| 26. | prasa ES un tās dalībvalstīm aktīvi vērsties pret nodokļu oāzēm, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgām finanšu plūsmām, kas mazina attīstības palīdzības ietekmi un palielina jaunattīstības valstu parādus, sadarboties ar jaunattīstības valstīm cīņā pret nodokļu agresīvu apiešanu, ko īsteno atsevišķi transnacionāli uzņēmumi, un meklēt iespējas, kā palīdzēt jaunattīstības valstīm izturēt spiedienu un neiesaistīties nodokļu konkurencē, jo tas kavē attīstībai paredzētu iekšējo resursu aktivizēšanu; |
| --- | --- |

26.

prasa ES un tās dalībvalstīm aktīvi vērsties pret nodokļu oāzēm, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgām finanšu plūsmām, kas mazina attīstības palīdzības ietekmi un palielina jaunattīstības valstu parādus, sadarboties ar jaunattīstības valstīm cīņā pret nodokļu agresīvu apiešanu, ko īsteno atsevišķi transnacionāli uzņēmumi, un meklēt iespējas, kā palīdzēt jaunattīstības valstīm izturēt spiedienu un neiesaistīties nodokļu konkurencē, jo tas kavē attīstībai paredzētu iekšējo resursu aktivizēšanu;

| 27. | atbalsta to, ka ANO paspārnē tiek izveidota starpvaldību struktūra sadarbībai nodokļu jomā; mudina veikt automātisku informācijas apmaiņu; prasa izveidot publiskus faktisko īpašumtiesību reģistrus un ieviest transnacionāliem uzņēmumiem visās nozarēs obligātu pienākumu sniegt pārskatus par katru valsti, kā arī nodrošināt nodokļa uzlikšanas tiesību taisnīgu sadali, vienlaikus risinot ar jaunattīstības valstīm sarunas par nodokļu un investīciju nolīgumiem; |
| --- | --- |

27.

atbalsta to, ka ANO paspārnē tiek izveidota starpvaldību struktūra sadarbībai nodokļu jomā; mudina veikt automātisku informācijas apmaiņu; prasa izveidot publiskus faktisko īpašumtiesību reģistrus un ieviest transnacionāliem uzņēmumiem visās nozarēs obligātu pienākumu sniegt pārskatus par katru valsti, kā arī nodrošināt nodokļa uzlikšanas tiesību taisnīgu sadali, vienlaikus risinot ar jaunattīstības valstīm sarunas par nodokļu un investīciju nolīgumiem;

| 28. | uzskata, ka starptautiskajos uzņēmumu nodokļu noteikumos būtu jāiekļauj princips par to, ka nodokļi būtu jāmaksā tur, kur tiek gūta vai radīta vērtība; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka starptautiskajos uzņēmumu nodokļu noteikumos būtu jāiekļauj princips par to, ka nodokļi būtu jāmaksā tur, kur tiek gūta vai radīta vērtība;

| 29. | uzsver to, ka izšķiroša nozīme ir labai pārvaldībai, cilvēktiesību aizsardzībai, tiesiskumam, iestāžu sistēmai un regulatīvajiem instrumentiem; īpaši atbalsta ieguldījumus spēju veidošanā, tādos pamata sociālajos pakalpojumos kā izglītība, veselība (nodrošinot veselības aprūpes izmaksu vispārēju segšanu), tostarp reproduktīvā veselība un tiesības, uzturs, publiskajos pakalpojumos un sociālajā aizsardzībā, kā arī cīņā pret nabadzību un nelīdztiesību, tostarp bērnu vidū un starp dzimumiem; atzīst to, ka ir nepieciešama pieejama infrastruktūra un selektīvi publiski ieguldījumi, kā arī dabas resursu ilgtspējīga izmantošana, attiecinot šo prasību arī uz ieguves rūpniecību; |
| --- | --- |

29.

uzsver to, ka izšķiroša nozīme ir labai pārvaldībai, cilvēktiesību aizsardzībai, tiesiskumam, iestāžu sistēmai un regulatīvajiem instrumentiem; īpaši atbalsta ieguldījumus spēju veidošanā, tādos pamata sociālajos pakalpojumos kā izglītība, veselība (nodrošinot veselības aprūpes izmaksu vispārēju segšanu), tostarp reproduktīvā veselība un tiesības, uzturs, publiskajos pakalpojumos un sociālajā aizsardzībā, kā arī cīņā pret nabadzību un nelīdztiesību, tostarp bērnu vidū un starp dzimumiem; atzīst to, ka ir nepieciešama pieejama infrastruktūra un selektīvi publiski ieguldījumi, kā arī dabas resursu ilgtspējīga izmantošana, attiecinot šo prasību arī uz ieguves rūpniecību;

| 30. | uzsver, ka, finansējot attīstību, ir jāpalielina līdzekļi, kas pieejami, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, sieviešu tiesības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm; uzsver sieviešu īpašo nozīmi sabiedrībā un to, ka tā būtu jāņem vērā, ievērojot budžeta plānošanā dzimumu līdztiesības principu, mērķtiecīgi ieguldot līdzekļus tādos svarīgos sektoros kā veselība un izglītība un veicot pasākumus, lai nodrošinātu, ka attīstības palīdzības finansēšanā tiek pilnībā ņemta vērā sieviešu un meiteņu situācija; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka, finansējot attīstību, ir jāpalielina līdzekļi, kas pieejami, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, sieviešu tiesības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm; uzsver sieviešu īpašo nozīmi sabiedrībā un to, ka tā būtu jāņem vērā, ievērojot budžeta plānošanā dzimumu līdztiesības principu, mērķtiecīgi ieguldot līdzekļus tādos svarīgos sektoros kā veselība un izglītība un veicot pasākumus, lai nodrošinātu, ka attīstības palīdzības finansēšanā tiek pilnībā ņemta vērā sieviešu un meiteņu situācija;

| 31. | prasa palielināt jaunattīstības valstu zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas nozarēm paredzētu pētniecības un attīstības finansējumu, vienlaikus atzīstot, ka šim finansējumam vajadzētu būt gan iekšējam, gan starptautiskam; mudina sekmēt pētniecību un izstrādi, kas var paātrināt sarežģītu problēmu atrisināšanu un veicināt panākumu gūšanu tādu vispārējo sabiedrisko labumu kā tehnoloģija un inovācija veselības jomā veiksmīgas pārvaldības jomā; norāda, ka šajā sakarībā svarīga nozīme ir mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); prasa pārskatīt intelektuālā īpašuma tiesību režīmus, kas jaunattīstības valstīs tika ieviesti, noslēdzot brīvās tirdzniecības nolīgumus, lai konstatētu, vai tādējādi nav radītas negatīvas sekas sabiedrības veselības, vides vai tehnoloģiju nodošanas jomā; |
| --- | --- |

31.

prasa palielināt jaunattīstības valstu zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas nozarēm paredzētu pētniecības un attīstības finansējumu, vienlaikus atzīstot, ka šim finansējumam vajadzētu būt gan iekšējam, gan starptautiskam; mudina sekmēt pētniecību un izstrādi, kas var paātrināt sarežģītu problēmu atrisināšanu un veicināt panākumu gūšanu tādu vispārējo sabiedrisko labumu kā tehnoloģija un inovācija veselības jomā veiksmīgas pārvaldības jomā; norāda, ka šajā sakarībā svarīga nozīme ir mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); prasa pārskatīt intelektuālā īpašuma tiesību režīmus, kas jaunattīstības valstīs tika ieviesti, noslēdzot brīvās tirdzniecības nolīgumus, lai konstatētu, vai tādējādi nav radītas negatīvas sekas sabiedrības veselības, vides vai tehnoloģiju nodošanas jomā;

Privātais sektors un pilsoniskā sabiedrība

| 32. | uzsver to, ka ir svarīgi jaunattīstības valstīs radīt labvēlīgus apstākļus privātajiem uzņēmumiem un privātajai uzņēmējdarbībai, jo īpaši mikrouzņēmumiem un MVU, jo tiem ir būtiska nozīme darbvietu radīšanas un iekļaujošas izaugsmes nodrošināšanā; jo īpaši prasa nostiprināt mikrofinansēšanas aizdevumu un garantiju sistēmas; uzstāj uz nepieciešamību turpināt vietējo un reģionālo banku un krājaizdevu sabiedrību pilnveidošanu, lai ievērojami pazeminātu pārāk augstās kredītu likmes tirgus aizdevumiem un tādējādi labāk atbalstītu kopienas attīstību vietējā līmenī (13); prasa pielāgot privāto sektoru ilgtspējīgas attīstības mērķiem, veidojot atbilstīgas partnerības, nodrošinot finanšu instrumentus un stimulus, kā arī paredzot sistēmu pārskatatbildības nodrošināšanai un efektīvu korporatīvu sociālo atbildību; atgādina par nepieciešamību ievērot pieņemtos starptautiskos standartus, piemēram, Starptautiskās Darba organizācijas standartus un ANO pamatprincipus uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

32.

uzsver to, ka ir svarīgi jaunattīstības valstīs radīt labvēlīgus apstākļus privātajiem uzņēmumiem un privātajai uzņēmējdarbībai, jo īpaši mikrouzņēmumiem un MVU, jo tiem ir būtiska nozīme darbvietu radīšanas un iekļaujošas izaugsmes nodrošināšanā; jo īpaši prasa nostiprināt mikrofinansēšanas aizdevumu un garantiju sistēmas; uzstāj uz nepieciešamību turpināt vietējo un reģionālo banku un krājaizdevu sabiedrību pilnveidošanu, lai ievērojami pazeminātu pārāk augstās kredītu likmes tirgus aizdevumiem un tādējādi labāk atbalstītu kopienas attīstību vietējā līmenī (13); prasa pielāgot privāto sektoru ilgtspējīgas attīstības mērķiem, veidojot atbilstīgas partnerības, nodrošinot finanšu instrumentus un stimulus, kā arī paredzot sistēmu pārskatatbildības nodrošināšanai un efektīvu korporatīvu sociālo atbildību; atgādina par nepieciešamību ievērot pieņemtos starptautiskos standartus, piemēram, Starptautiskās Darba organizācijas standartus un ANO pamatprincipus uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā;

| 33. | uzsver nepieciešamību veicināt to, lai uzņēmumiem tiktu piedāvāti instrumenti informācijas iegūšanai un apmācībai, kā arī konsultāciju platformas, kas ir būtiskas to attīstībai; |
| --- | --- |

33.

uzsver nepieciešamību veicināt to, lai uzņēmumiem tiktu piedāvāti instrumenti informācijas iegūšanai un apmācībai, kā arī konsultāciju platformas, kas ir būtiskas to attīstībai;

| 34. | uzsver — lai radītu ilgtermiņa stimulu ekonomikas jomā, ir svarīgi nodrošināt gados jauniem cilvēkiem un sievietēm kredīta pieejamību un tādējādi atbalstīt jaunu uzņēmumu veidošanos; |
| --- | --- |

34.

uzsver — lai radītu ilgtermiņa stimulu ekonomikas jomā, ir svarīgi nodrošināt gados jauniem cilvēkiem un sievietēm kredīta pieejamību un tādējādi atbalstīt jaunu uzņēmumu veidošanos;

| 35. | uzsver to, ka ražotāju apvienību kolektīvajai uzņēmējdarbībai, kas veicina sociālo kohēziju, ir liela nozīme etnisku un reliģisku konfliktu novēršanā; |
| --- | --- |

35.

uzsver to, ka ražotāju apvienību kolektīvajai uzņēmējdarbībai, kas veicina sociālo kohēziju, ir liela nozīme etnisku un reliģisku konfliktu novēršanā;

| 36. | uzstāj, ka ES atbalsts privātajam sektoram un sadarbība ar to var veicināt nabadzības un nelīdztiesības mazināšanos un sekmēt cilvēktiesību, vides standartu, klimata jomas saistību un sociālā dialoga ievērošanu, un ar šīm ES darbībām tas būtu jāpanāk; prasa izveidot juridiski saistošu satvaru uzņēmumiem, tostarp transnacionāliem uzņēmumiem, iekļaujot tajā sūdzību mehānismu; |
| --- | --- |

36.

uzstāj, ka ES atbalsts privātajam sektoram un sadarbība ar to var veicināt nabadzības un nelīdztiesības mazināšanos un sekmēt cilvēktiesību, vides standartu, klimata jomas saistību un sociālā dialoga ievērošanu, un ar šīm ES darbībām tas būtu jāpanāk; prasa izveidot juridiski saistošu satvaru uzņēmumiem, tostarp transnacionāliem uzņēmumiem, iekļaujot tajā sūdzību mehānismu;

| 37. | prasa, lai ES atbilstīgi UNCTAD visaptverošajam ilgtspējīgai attīstībai paredzētas ieguldījumu politikas satvaram kopā ar jaunattīstības valstīm izveidotu tiesisku regulējumu, ar kuru tiek radīts stimuls atbildīgāk, pārredzamāk un pārskatatbildīgāk veikt ieguldījumus, sekmējot sociāli apzinīga privātā sektora pilnveidi jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

37.

prasa, lai ES atbilstīgi UNCTAD visaptverošajam ilgtspējīgai attīstībai paredzētas ieguldījumu politikas satvaram kopā ar jaunattīstības valstīm izveidotu tiesisku regulējumu, ar kuru tiek radīts stimuls atbildīgāk, pārredzamāk un pārskatatbildīgāk veikt ieguldījumus, sekmējot sociāli apzinīga privātā sektora pilnveidi jaunattīstības valstīs;

| 38. | aicina Komisiju atbalstīt lielākas finansējuma pieejamības nodrošināšanu mikrouzņēmumiem, MVU un kooperatīviem jaunattīstības valstīs; uzsver mikrofinansēšanas aizdevumu sistēmu nozīmi, jo īpaši to, cik tās ir svarīgas sievietēm; mudina turpināt vietējo un reģionālo banku un krājaizdevu sabiedrību pilnveidošanu; prasa Komisijai mudināt jaunattīstības valstis ieviest politikas nostādnes un tiesisku regulējumu, kas būtu labvēlīgs banku pakalpojumu attīstībai; norāda, ka dažādos līmeņos, tostarp nabadzīgiem iedzīvotājiem, sievietēm un citām neaizsargātām iedzīvotāju grupām, ir vajadzīga informācija un apmācība par finanšu jautājumiem, banku produktu un apdrošināšanas izmantošanu un atbilstīgām jaunajām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju atbalstīt lielākas finansējuma pieejamības nodrošināšanu mikrouzņēmumiem, MVU un kooperatīviem jaunattīstības valstīs; uzsver mikrofinansēšanas aizdevumu sistēmu nozīmi, jo īpaši to, cik tās ir svarīgas sievietēm; mudina turpināt vietējo un reģionālo banku un krājaizdevu sabiedrību pilnveidošanu; prasa Komisijai mudināt jaunattīstības valstis ieviest politikas nostādnes un tiesisku regulējumu, kas būtu labvēlīgs banku pakalpojumu attīstībai; norāda, ka dažādos līmeņos, tostarp nabadzīgiem iedzīvotājiem, sievietēm un citām neaizsargātām iedzīvotāju grupām, ir vajadzīga informācija un apmācība par finanšu jautājumiem, banku produktu un apdrošināšanas izmantošanu un atbilstīgām jaunajām tehnoloģijām;

| 39. | atgādina, ka ar publiskā sektora sniegto palīdzību ir ievērojami par maz, lai nodrošinātu visus jaunattīstības valstīm nepieciešamos ieguldījumus; tādēļ prasa nodrošināt sviras efektu, īstenojot apvienošanu un publiskā un privātā sektora partnerību, lai pastiprinātu attīstības palīdzības ietekmi, piesaistītu privāto finansējumu un atbalstītu vietējos uzņēmumus; tomēr uzsver, ka ar apvienošanu nedrīkst aizstāt valsts atbildību par sociālo vajadzību nodrošināšanu un tā būtu jāsaskaņo ar valsts attīstības mērķiem un attīstības efektivitātes principiem; mudina īstenot publiskā un privātā sektora partnerības, jo īpaši izpētē attiecībā uz inovatīvu zāļu iniciatīvu, piemēram, Ebola+ programmu; |
| --- | --- |

39.

atgādina, ka ar publiskā sektora sniegto palīdzību ir ievērojami par maz, lai nodrošinātu visus jaunattīstības valstīm nepieciešamos ieguldījumus; tādēļ prasa nodrošināt sviras efektu, īstenojot apvienošanu un publiskā un privātā sektora partnerību, lai pastiprinātu attīstības palīdzības ietekmi, piesaistītu privāto finansējumu un atbalstītu vietējos uzņēmumus; tomēr uzsver, ka ar apvienošanu nedrīkst aizstāt valsts atbildību par sociālo vajadzību nodrošināšanu un tā būtu jāsaskaņo ar valsts attīstības mērķiem un attīstības efektivitātes principiem; mudina īstenot publiskā un privātā sektora partnerības, jo īpaši izpētē attiecībā uz inovatīvu zāļu iniciatīvu, piemēram, Ebola+ programmu;

| 40. | prasa pieņemt starptautiskus standartus un kritērijus un izstrādāt parāda riska analīzi attiecībā uz apvienošanas projektiem un publiskā un privātā sektora partnerību, kas piesaista privātu finansējumu un atbalsta vietējos uzņēmumus, vienlaikus ievērojot pieņemtos SDO, PVO un starptautiskos cilvēktiesību standartus; mudina Komisiju, ņemot vērā tās vēlmi turpmākajos gados ievērojami paplašināt apvienošanas izmantošanu, īstenot ieteikumus, kas sniegti Eiropas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā par apvienošanas izmantošanu, un izvērtēt aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānismu, jo īpaši attiecībā uz attīstību un papildu finansiālo ietekmi, kā arī pārredzamību un pārskatatbildību; aicina EIB un citas iestādes, kas nodrošina finansējumu attīstībai, par prioritāti noteikt ieguldījumus uzņēmumos un fondos, kas publisko informāciju par īpašumtiesībām un sniedz pārskatus par katru valsti atsevišķi; |
| --- | --- |

40.

prasa pieņemt starptautiskus standartus un kritērijus un izstrādāt parāda riska analīzi attiecībā uz apvienošanas projektiem un publiskā un privātā sektora partnerību, kas piesaista privātu finansējumu un atbalsta vietējos uzņēmumus, vienlaikus ievērojot pieņemtos SDO, PVO un starptautiskos cilvēktiesību standartus; mudina Komisiju, ņemot vērā tās vēlmi turpmākajos gados ievērojami paplašināt apvienošanas izmantošanu, īstenot ieteikumus, kas sniegti Eiropas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā par apvienošanas izmantošanu, un izvērtēt aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānismu, jo īpaši attiecībā uz attīstību un papildu finansiālo ietekmi, kā arī pārredzamību un pārskatatbildību; aicina EIB un citas iestādes, kas nodrošina finansējumu attīstībai, par prioritāti noteikt ieguldījumus uzņēmumos un fondos, kas publisko informāciju par īpašumtiesībām un sniedz pārskatus par katru valsti atsevišķi;

| 41. | atbalsta to, ka tiek palielināta jaunattīstības valstu, jo īpaši VAV, piekļuve tirgum, jo tādējādi var stiprināt privāto sektoru un radīt stimulus reformām; mudina Komisiju nodrošināt to, lai tirdzniecības un investīciju nolīgumi, jo īpaši ar jaunattīstības valstīm, VAV un nestabilām valstīm, tiek pielāgoti ilgtspējīgas attīstības mērķiem un veicina cilvēktiesību ievērošanu un reģionālo integrāciju; uzsver, ka attiecībā uz šādiem nolīgumiem ir jāveic novērtējums par to, kā tie ietekmēs ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu; atbalsta Komisijas ierosinājumu par tās tirdzniecības atbalsta stratēģijas atjaunināšanu, ņemot vērā rezultātus sarunās par laikposmu pēc 2015. gada, un īpaša un diferencējoša režīma piemērošanu jaunattīstības valstīm, VAV un nestabilām valstīm tirdzniecības nolīgumos, vienlaikus respektējot to politisko rīcības brīvību pieņemt neatkarīgus lēmumus saskaņā ar valstī valdošo situāciju un iedzīvotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

41.

atbalsta to, ka tiek palielināta jaunattīstības valstu, jo īpaši VAV, piekļuve tirgum, jo tādējādi var stiprināt privāto sektoru un radīt stimulus reformām; mudina Komisiju nodrošināt to, lai tirdzniecības un investīciju nolīgumi, jo īpaši ar jaunattīstības valstīm, VAV un nestabilām valstīm, tiek pielāgoti ilgtspējīgas attīstības mērķiem un veicina cilvēktiesību ievērošanu un reģionālo integrāciju; uzsver, ka attiecībā uz šādiem nolīgumiem ir jāveic novērtējums par to, kā tie ietekmēs ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu; atbalsta Komisijas ierosinājumu par tās tirdzniecības atbalsta stratēģijas atjaunināšanu, ņemot vērā rezultātus sarunās par laikposmu pēc 2015. gada, un īpaša un diferencējoša režīma piemērošanu jaunattīstības valstīm, VAV un nestabilām valstīm tirdzniecības nolīgumos, vienlaikus respektējot to politisko rīcības brīvību pieņemt neatkarīgus lēmumus saskaņā ar valstī valdošo situāciju un iedzīvotāju vajadzībām;

| 42. | prasa uzlabot valstu publiskā iepirkuma sistēmu izmantošanu un pārredzamību publiskā sektora pārvaldītās darbībās un stiprināt jaunattīstības valstu konkurences iestādes; |
| --- | --- |

42.

prasa uzlabot valstu publiskā iepirkuma sistēmu izmantošanu un pārredzamību publiskā sektora pārvaldītās darbībās un stiprināt jaunattīstības valstu konkurences iestādes;

| 43. | uzsver emigrantu pozitīvo ieguldījumu savu izcelsmes valstu attīstībā un prasa, lai izcelsmes un mītnes valstis veidotu efektīvāku un inovatīvāku sadarbību migrācijas politikas jomā; vērš uzmanību uz ievērojamām un aizvien pieaugošām finanšu plūsmām, ko rada emigrantu naudas pārvedumi, un atbalsta emigrantu diasporu fondu izveidi; prasa turpināt darbu pie tā, lai samazinātu naudas pārvedumu izmaksas un tādējādi palielinātu to ietekmi uz attīstību emigrantu izcelsmes valstīs; |
| --- | --- |

43.

uzsver emigrantu pozitīvo ieguldījumu savu izcelsmes valstu attīstībā un prasa, lai izcelsmes un mītnes valstis veidotu efektīvāku un inovatīvāku sadarbību migrācijas politikas jomā; vērš uzmanību uz ievērojamām un aizvien pieaugošām finanšu plūsmām, ko rada emigrantu naudas pārvedumi, un atbalsta emigrantu diasporu fondu izveidi; prasa turpināt darbu pie tā, lai samazinātu naudas pārvedumu izmaksas un tādējādi palielinātu to ietekmi uz attīstību emigrantu izcelsmes valstīs;

| 44. | prasa palielināt vietējo varas iestāžu un pilsoniskās sabiedrības, tostarp vietējo kopienu izveidotu NVO, līdzdalību diskusijās par attīstības prioritātēm, jo īpaši Adisabebas konferencē, un nodrošināt laikposmam pēc 2015. gada paredzētās darba programmas iekļaujošāku un atbildīgāku īstenošanu; uzsver NVO nozīmi vietējā līmenī veiktu darbību īstenošanā un atbildības, uzraudzības un pārskata mehānismu attīstībā; uzskata — lai vietējās varas iestādes varētu pildīt savus uzdevumus ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā, ir jāpiešķir tām vajadzīgie līdzekļi; prasa apspriešanā par darba programmu laikposmam pēc 2015. gada vairāk iesaistīt gados jaunus cilvēkus, proti, izmantojot inovatīvas komunikācijas tehnoloģijas; uzsver ES delegāciju kā šādu dialogu veicinātāju nozīmi; |
| --- | --- |

44.

prasa palielināt vietējo varas iestāžu un pilsoniskās sabiedrības, tostarp vietējo kopienu izveidotu NVO, līdzdalību diskusijās par attīstības prioritātēm, jo īpaši Adisabebas konferencē, un nodrošināt laikposmam pēc 2015. gada paredzētās darba programmas iekļaujošāku un atbildīgāku īstenošanu; uzsver NVO nozīmi vietējā līmenī veiktu darbību īstenošanā un atbildības, uzraudzības un pārskata mehānismu attīstībā; uzskata — lai vietējās varas iestādes varētu pildīt savus uzdevumus ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā, ir jāpiešķir tām vajadzīgie līdzekļi; prasa apspriešanā par darba programmu laikposmam pēc 2015. gada vairāk iesaistīt gados jaunus cilvēkus, proti, izmantojot inovatīvas komunikācijas tehnoloģijas; uzsver ES delegāciju kā šādu dialogu veicinātāju nozīmi;

Pasaules mēroga pārvaldība

| 45. | atgādina par to, ka pasaules ekonomikas pārvaldībā un attīstībā centrālo lomu pilda ANO, kas ar savu darbu papildina citu institūciju un forumu, piemēram, ESAO, veikumu; prasa nodrošināt visu valstu vienlīdzīgu un dzimumu ziņā līdzsvarotu pārstāvību daudzpusējās institūcijās un citās struktūrās, kas izstrādā noteikumus un standartus, tostarp starptautiskās finanšu iestādēs; atgādina, ka visām starptautiskajām finanšu iestādēm būtu jāievēro pārredzamības pamatstandarti, kā tas noteikts Starptautisko finanšu iestāžu pārredzamības hartā, un jāīsteno informācijas publiskošanas politika; |
| --- | --- |

45.

atgādina par to, ka pasaules ekonomikas pārvaldībā un attīstībā centrālo lomu pilda ANO, kas ar savu darbu papildina citu institūciju un forumu, piemēram, ESAO, veikumu; prasa nodrošināt visu valstu vienlīdzīgu un dzimumu ziņā līdzsvarotu pārstāvību daudzpusējās institūcijās un citās struktūrās, kas izstrādā noteikumus un standartus, tostarp starptautiskās finanšu iestādēs; atgādina, ka visām starptautiskajām finanšu iestādēm būtu jāievēro pārredzamības pamatstandarti, kā tas noteikts Starptautisko finanšu iestāžu pārredzamības hartā, un jāīsteno informācijas publiskošanas politika;

| 46. | uzstāj, ka nolūkā atvieglot parādu nastu un izvairīties no nesamērīgiem parādiem, izmantojot valsts parādu restrukturizācijas procesu daudzpusēju tiesisko regulējumu, ir jāveicina ilgtspējīgu risinājumu rašana parādu problēmai, tostarp standarti aizdevumu un aizņēmumu veikšanai ar atbildības sajūtu; prasa ES konstruktīvi iesaistīties ANO notiekošajās sarunās par šo regulējumu; mudina ES censties panākt to, lai gan aizdevuma ņēmēji, gan aizdevēji ievērotu UNCTAD izstrādātus principus par atbildīgiem darījumiem saistībā ar valsts parādu; |
| --- | --- |

46.

uzstāj, ka nolūkā atvieglot parādu nastu un izvairīties no nesamērīgiem parādiem, izmantojot valsts parādu restrukturizācijas procesu daudzpusēju tiesisko regulējumu, ir jāveicina ilgtspējīgu risinājumu rašana parādu problēmai, tostarp standarti aizdevumu un aizņēmumu veikšanai ar atbildības sajūtu; prasa ES konstruktīvi iesaistīties ANO notiekošajās sarunās par šo regulējumu; mudina ES censties panākt to, lai gan aizdevuma ņēmēji, gan aizdevēji ievērotu UNCTAD izstrādātus principus par atbildīgiem darījumiem saistībā ar valsts parādu;

| 47. | atzinīgi vērtē starptautiskos centienus atvieglot Ebolas epidēmijas skarto valstu starptautiskās parādsaistības, lai palīdzētu tām atrisināt epidēmijas radīto ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē starptautiskos centienus atvieglot Ebolas epidēmijas skarto valstu starptautiskās parādsaistības, lai palīdzētu tām atrisināt epidēmijas radīto ekonomikas krīzi;

| 48. | prasa pārskatīt attīstībai paredzētas starptautisko organizāciju finansiālās palīdzības programmas un instrumentus, lai pielāgotu tos ilgtspējīgas attīstības mērķiem; jo īpaši mudina Eiropas Investīciju banku, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku, Starptautisko Valūtas fondu un Pasaules Banku ieviest visaugstākos standartus atbildīgai finansēšanai un mērķtiecīgāk pielāgot savus resursus jaunattīstības valstu vajadzībām, tostarp savstarpēji efektīvām un nabadzīgajiem iedzīvotājiem labvēlīgām aizdevumu izsniegšanas iespējām; īpaši prasa palielināt Eiropas Investīciju bankai pieejamo līdzekļu apmēru, kas pārsniegtu tās pašreizējās pilnvaras, lai vēl vairāk palielinātu šīs bankas finansējumu valstīm ar zemiem ienākumiem; |
| --- | --- |

48.

prasa pārskatīt attīstībai paredzētas starptautisko organizāciju finansiālās palīdzības programmas un instrumentus, lai pielāgotu tos ilgtspējīgas attīstības mērķiem; jo īpaši mudina Eiropas Investīciju banku, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku, Starptautisko Valūtas fondu un Pasaules Banku ieviest visaugstākos standartus atbildīgai finansēšanai un mērķtiecīgāk pielāgot savus resursus jaunattīstības valstu vajadzībām, tostarp savstarpēji efektīvām un nabadzīgajiem iedzīvotājiem labvēlīgām aizdevumu izsniegšanas iespējām; īpaši prasa palielināt Eiropas Investīciju bankai pieejamo līdzekļu apmēru, kas pārsniegtu tās pašreizējās pilnvaras, lai vēl vairāk palielinātu šīs bankas finansējumu valstīm ar zemiem ienākumiem;

Uzraudzība, pārskatatbildība un pārskatīšana

| 49. | prasa panākt Adisabebas konferencē vienošanos par spēcīgu, pārredzamu un pieejamu uzraudzības un pārskatatbildības sistēmu, lai efektīvi sekotu līdzi un pārbaudītu, kā tiek veikti ieguldījumi un kādi panākumi tiek gūti konkrētu saistību izpildē un mērķu sasniegšanā; prasa īstenot starptautisku iniciatīvu, lai uzlabotu statistikas, datu un informācijas kvalitāti, tostarp tādu datu kvalitāti, kas sadalīti pēc ienākuma apmēra, dzimuma, vecuma, rases, tautības un ar migrāciju saistītā statusa, invaliditātes pakāpes, ģeogrāfiskās atrašanās vietas un citām iezīmēm, kas atbilstīgas attiecīgās valsts situācijai; prasa visām pusēm nodrošināt pārredzamu un efektīvu palīdzības īstenošanu un finansējuma izmantošanu, jo īpaši parakstot un efektīvi īstenojot ANO Pretkorupcijas konvencijas noteikumus un apņemoties sistemātiski un savlaicīgi publiskot precīzus un salīdzināmus datus par ieņēmumiem un izdevumiem, kā arī budžeta dokumentus; īpaši prasa Komisijai turpināt savu palīdzības programmu un projektu uzraudzību un kontroli un gadījumos, kad pastāv pierādījumi par korupciju un nepareizu pārvaldību, veikt atbilstīgus pasākumus; tāpat mudina Komisiju palielināt savu palīdzību, lai stiprinātu jaunattīstības valstu tiesu iestādes un korupcijas apkarošanas aģentūras; |
| --- | --- |

49.

prasa panākt Adisabebas konferencē vienošanos par spēcīgu, pārredzamu un pieejamu uzraudzības un pārskatatbildības sistēmu, lai efektīvi sekotu līdzi un pārbaudītu, kā tiek veikti ieguldījumi un kādi panākumi tiek gūti konkrētu saistību izpildē un mērķu sasniegšanā; prasa īstenot starptautisku iniciatīvu, lai uzlabotu statistikas, datu un informācijas kvalitāti, tostarp tādu datu kvalitāti, kas sadalīti pēc ienākuma apmēra, dzimuma, vecuma, rases, tautības un ar migrāciju saistītā statusa, invaliditātes pakāpes, ģeogrāfiskās atrašanās vietas un citām iezīmēm, kas atbilstīgas attiecīgās valsts situācijai; prasa visām pusēm nodrošināt pārredzamu un efektīvu palīdzības īstenošanu un finansējuma izmantošanu, jo īpaši parakstot un efektīvi īstenojot ANO Pretkorupcijas konvencijas noteikumus un apņemoties sistemātiski un savlaicīgi publiskot precīzus un salīdzināmus datus par ieņēmumiem un izdevumiem, kā arī budžeta dokumentus; īpaši prasa Komisijai turpināt savu palīdzības programmu un projektu uzraudzību un kontroli un gadījumos, kad pastāv pierādījumi par korupciju un nepareizu pārvaldību, veikt atbilstīgus pasākumus; tāpat mudina Komisiju palielināt savu palīdzību, lai stiprinātu jaunattīstības valstu tiesu iestādes un korupcijas apkarošanas aģentūras;

| 50. | prasa īstenot starptautisku iniciatīvu nolūkā uzlabot statistikas, datu un informācijas kvalitāti, lai izsekotu izdevumus, ieguldījumus un konstatētu panākumus, kas gūti konkrētu saistību un mērķu izpildē; atzinīgi vērtē vispārējos centienus nodrošināt, ka dati, kas tiek izmantoti ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā, ir pienācīgi sadalīti pēc ienākumu apmēra, dzimuma, vecuma un citiem rādītājiem, lai varētu efektīvi uzraudzīt politikas ietekmi; |
| --- | --- |

50.

prasa īstenot starptautisku iniciatīvu nolūkā uzlabot statistikas, datu un informācijas kvalitāti, lai izsekotu izdevumus, ieguldījumus un konstatētu panākumus, kas gūti konkrētu saistību un mērķu izpildē; atzinīgi vērtē vispārējos centienus nodrošināt, ka dati, kas tiek izmantoti ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā, ir pienācīgi sadalīti pēc ienākumu apmēra, dzimuma, vecuma un citiem rādītājiem, lai varētu efektīvi uzraudzīt politikas ietekmi;

| 51. | atkārtoti norāda, ka papildus IKP ir vajadzīgs jauns citu rādītāju kopums, lai ņemtu vērā jaunas problēmas sociālajā un vides jomā, un šajā kopumā jo īpaši būtu jāietver tautas attīstības indekss, Džini koeficients, dzimumu līdztiesības rādītājs, oglekļa emisiju ietekme un ekoloģiskā ietekme; |
| --- | --- |

51.

atkārtoti norāda, ka papildus IKP ir vajadzīgs jauns citu rādītāju kopums, lai ņemtu vērā jaunas problēmas sociālajā un vides jomā, un šajā kopumā jo īpaši būtu jāietver tautas attīstības indekss, Džini koeficients, dzimumu līdztiesības rādītājs, oglekļa emisiju ietekme un ekoloģiskā ietekme;

o

o o

| 52. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO ģenerālsekretāram un trešās Starptautiskās konferences par attīstības finansēšanu sagatavošanas procesa līdzkoordinatoriem. |
| --- | --- |

52.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO ģenerālsekretāram un trešās Starptautiskās konferences par attīstības finansēšanu sagatavošanas procesa līdzkoordinatoriem.

---

(1)  http://unctad.org/en/publicationslibrary/wir2014_en.pdf

(2)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_15873_en.htm

(3)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_14363_en.htm

(4)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_13692_en.htm

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0059.

(6)  OV C 8 E, 14.1.2010., 1. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0063.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0163.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0394.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0205.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0119.

(12)  OV L 136, 9.5.2014., 1. lpp.

(13)  Ziņojums par atbalstu MVU jaunattīstības valstīs, izmantojot finanšu starpniekus (Report on Support for SMEs in Developing Countries Through Financial Intermediaries), Dalberg, 2011. gada novembris, www.eib.org.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/12

---

P8_TA(2015)0197

Drošāka veselības aprūpe Eiropā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūcija par drošāku veselības aprūpi Eiropā – pacientu drošības uzlabošana un cīņa pret mikrobu rezistenci (2014/2207(INI))

(2016/C 353/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa nostāju par priekšlikumu Padomes ieteikumam par pacientu drošību, ieskaitot veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa nostāju par priekšlikumu Padomes ieteikumam par pacientu drošību, ieskaitot veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 9. jūnija ieteikumu par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 9. jūnija ieteikumu par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. novembra paziņojumu “Rīcības plāns pret pieaugošajiem draudiem, ko rada mikrobu rezistence” (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. novembra paziņojumu “Rīcības plāns pret pieaugošajiem draudiem, ko rada mikrobu rezistence” (COM(2011)0748),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 22. jūnija secinājumus par mikrobu rezistences ietekmi cilvēku veselības aizsardzības nozarē un veterinārijā – perspektīva “Viena veselība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 22. jūnija secinājumus par mikrobu rezistences ietekmi cilvēku veselības aizsardzības nozarē un veterinārijā – perspektīva “Viena veselība”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūciju par mikrobu problemātiku — mikrobu rezistences palielināšanās draudi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūciju par mikrobu problemātiku — mikrobu rezistences palielināšanās draudi (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 13. novembra un 2014. gada 19. jūnija ziņojumus Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par to, kā tiek īstenots Padomes Ieteikums (2009/C 151/01) par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (COM(2012)0658 un COM(2014)0371), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 13. novembra un 2014. gada 19. jūnija ziņojumus Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par to, kā tiek īstenots Padomes Ieteikums (2009/C 151/01) par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (COM(2012)0658 un COM(2014)0371),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūciju par Komisijas ziņojumu Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par to, kā tiek īstenots Padomes Ieteikums (2009/C 151/01) par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūciju par Komisijas ziņojumu Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par to, kā tiek īstenots Padomes Ieteikums (2009/C 151/01) par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1082/2013/ES par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1082/2013/ES par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem,

| — | ņemot vērā Eirobarometra īpašo apsekojumu Nr. 411 “Pacientu drošība un aprūpes kvalitāte”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra īpašo apsekojumu Nr. 411 “Pacientu drošība un aprūpes kvalitāte”,

| — | ņemot vērā Progresa ziņojumu par Rīcības plānu pret pieaugošajiem draudiem, ko rada mikrobu rezistence (SANTE/10251/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Progresa ziņojumu par Rīcības plānu pret pieaugošajiem draudiem, ko rada mikrobu rezistence (SANTE/10251/2015),

| — | ņemot vērā 2014. gada 10. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par veterinārajām zālēm (2014/0257(COD)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 10. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par veterinārajām zālēm (2014/0257(COD)),

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) sagatavoto “Starptautiskās klasifikācijas konceptuālo ietvaru attiecībā uz pacientu drošību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) sagatavoto “Starptautiskās klasifikācijas konceptuālo ietvaru attiecībā uz pacientu drošību”,

| — | ņemot vērā Latvijas prezidentūras centienus risināt mikrobu rezistences jautājumu, jo īpaši attiecībā uz tuberkulozi un multirezistento tuberkulozi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Latvijas prezidentūras centienus risināt mikrobu rezistences jautājumu, jo īpaši attiecībā uz tuberkulozi un multirezistento tuberkulozi,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 1. decembra ieteikumu par pacientu drošību un aprūpes kvalitāti, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju un mikrobu rezistences profilaksi un kontroli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 1. decembra ieteikumu par pacientu drošību un aprūpes kvalitāti, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju un mikrobu rezistences profilaksi un kontroli,

| — | ņemot vērā pirmo Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC), Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) un Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) kopīgo ziņojumu par antibakteriālu preparātu patēriņa un mikrobu rezistences, kas konstatējama baktērijās no cilvēkiem un produktīvajiem dzīvniekiem, incidences integrētu analīzi — Kopīga starpaģentūru antibakteriālo preparātu patēriņa un rezistences analīze (JIACRA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pirmo Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC), Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) un Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) kopīgo ziņojumu par antibakteriālu preparātu patēriņa un mikrobu rezistences, kas konstatējama baktērijās no cilvēkiem un produktīvajiem dzīvniekiem, incidences integrētu analīzi — Kopīga starpaģentūru antibakteriālo preparātu patēriņa un rezistences analīze (JIACRA),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0142/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0142/2015),

| A. | tā kā vispārējās veselības aprūpes kvalitātes pamatā ir pacientu drošība, kuras būtiskie elementi ir veselības aprūpes kultūra un nevēlamu notikumu pārvaldība; |
| --- | --- |

A.

tā kā vispārējās veselības aprūpes kvalitātes pamatā ir pacientu drošība, kuras būtiskie elementi ir veselības aprūpes kultūra un nevēlamu notikumu pārvaldība;

| B. | tā kā datu apjoms par nevēlamu notikumu izplatību un incidenci dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās pašlaik ir neliels, tomēr tas pastāvīgi turpina palielināties, un tā kā jaunākie pieejamie dati ir par 2008. gadu; |
| --- | --- |

B.

tā kā datu apjoms par nevēlamu notikumu izplatību un incidenci dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās pašlaik ir neliels, tomēr tas pastāvīgi turpina palielināties, un tā kā jaunākie pieejamie dati ir par 2008. gadu;

| C. | tā kā tiek lēsts, ka 8 %–12 % no visiem slimnīcu pacientiem ES ir cietuši no nevēlamiem notikumiem veselības aprūpes laikā, un tā kā gandrīz no puses šo notikumu varēja izvairīties; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiek lēsts, ka 8 %–12 % no visiem slimnīcu pacientiem ES ir cietuši no nevēlamiem notikumiem veselības aprūpes laikā, un tā kā gandrīz no puses šo notikumu varēja izvairīties;

| D. | tā kā visbiežāk sastopamie nevēlamie notikumi ir veselības aprūpē iegūtas infekcijas (HAI), ar zālēm saistīti notikumi un komplikācijas ķirurģisku operāciju laikā vai pēc tām; |
| --- | --- |

D.

tā kā visbiežāk sastopamie nevēlamie notikumi ir veselības aprūpē iegūtas infekcijas (HAI), ar zālēm saistīti notikumi un komplikācijas ķirurģisku operāciju laikā vai pēc tām;

| E. | tā kā pacientu drošība un veselības aprūpes kvalitāte pieprasa pienācīgus darba apstākļus un veselības aprūpes darbinieku drošību darba vietā un tā kā jo īpaši pacientu drošības nodrošināšana, HAI profilakse un kontrole un multirezistentu baktēriju izplatīšanās profilakse un novēršana ir ļoti grūti īstenojama veselības aprūpes vidē, kura ir pacientu pārpildīta un kurā ir nepietiekams skaits darbinieku; |
| --- | --- |

E.

tā kā pacientu drošība un veselības aprūpes kvalitāte pieprasa pienācīgus darba apstākļus un veselības aprūpes darbinieku drošību darba vietā un tā kā jo īpaši pacientu drošības nodrošināšana, HAI profilakse un kontrole un multirezistentu baktēriju izplatīšanās profilakse un novēršana ir ļoti grūti īstenojama veselības aprūpes vidē, kura ir pacientu pārpildīta un kurā ir nepietiekams skaits darbinieku;

| F. | tā kā pašreizējā ekonomikas krīze ir radījusi pastiprinātu spiedienu uz dalībvalstu veselības aprūpes sistēmas budžetiem, tādējādi ietekmējot pacientu drošību, jo daudzas dalībvalstis tā vietā, lai pienācīgi pievērstos efektivitātes jautājumam, ir diezgan drastiski samazinājušas budžetus un darbinieku skaitu veselības aprūpes sistēmā; |
| --- | --- |

F.

tā kā pašreizējā ekonomikas krīze ir radījusi pastiprinātu spiedienu uz dalībvalstu veselības aprūpes sistēmas budžetiem, tādējādi ietekmējot pacientu drošību, jo daudzas dalībvalstis tā vietā, lai pienācīgi pievērstos efektivitātes jautājumam, ir diezgan drastiski samazinājušas budžetus un darbinieku skaitu veselības aprūpes sistēmā;

| G. | tā kā ekonomikas krīze ir vēl vairāk padziļinājusi esošo nevienlīdzību attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā ekonomikas krīze ir vēl vairāk padziļinājusi esošo nevienlīdzību attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem;

| H. | tā kā ārstu un citu veselības aprūpes speciālistu pastāvīga apmācība ir ļoti svarīga, lai izvairītos no nevēlamiem notikumiem, tostarp ar zālēm (ADE), kas, kā tiek lēsts, ES veselības aprūpes sistēmām izmaksā aptuveni EUR 2,7 miljardus gadā, lai segtu nepieciešamās aprūpes izmaksas, un veido 1,1 % no visiem hospitalizācijas gadījumiem Savienībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā ārstu un citu veselības aprūpes speciālistu pastāvīga apmācība ir ļoti svarīga, lai izvairītos no nevēlamiem notikumiem, tostarp ar zālēm (ADE), kas, kā tiek lēsts, ES veselības aprūpes sistēmām izmaksā aptuveni EUR 2,7 miljardus gadā, lai segtu nepieciešamās aprūpes izmaksas, un veido 1,1 % no visiem hospitalizācijas gadījumiem Savienībā;

| I. | tā kā uz pacientiem orientētiem elektroniskajiem veselības aprūpes datiem (e-veselība) un mājas medicīniskajai aprūpei ir augsts potenciāls uzlabot medicīniskās aprūpes kvalitāti un efektivitāti, vienlaikus sekmējot labāku veselības aprūpes sistēmas veikumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā uz pacientiem orientētiem elektroniskajiem veselības aprūpes datiem (e-veselība) un mājas medicīniskajai aprūpei ir augsts potenciāls uzlabot medicīniskās aprūpes kvalitāti un efektivitāti, vienlaikus sekmējot labāku veselības aprūpes sistēmas veikumu;

| J. | tā kā daudzdisciplīnu pieeja palielina sekmīgas ārstēšanas izredzes; |
| --- | --- |

J.

tā kā daudzdisciplīnu pieeja palielina sekmīgas ārstēšanas izredzes;

| K. | tā kā pacientiem, ģimenēm un pacientu organizācijām ir izšķirīga nozīme, atbalstot drošāku aprūpi, un to nozīme būtu jāveicina ar pacientu iespēju palielināšanu un līdzdalību veselības aprūpes procesā un politikā visos līmeņos; |
| --- | --- |

K.

tā kā pacientiem, ģimenēm un pacientu organizācijām ir izšķirīga nozīme, atbalstot drošāku aprūpi, un to nozīme būtu jāveicina ar pacientu iespēju palielināšanu un līdzdalību veselības aprūpes procesā un politikā visos līmeņos;

| L. | tā kā medicīniskā aprūpe mājās var palīdzēt pacientiem psiholoģiski un uzlabot veselības aprūpes rādītājus; |
| --- | --- |

L.

tā kā medicīniskā aprūpe mājās var palīdzēt pacientiem psiholoģiski un uzlabot veselības aprūpes rādītājus;

| M. | tā kā ir konstatēts, ka mazāk informēti cilvēki antibiotikas lieto biežāk, bet pilnīgas zināšanas par antibiotikām varētu mudināt cilvēkus tās lietot atbildīgāk; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir konstatēts, ka mazāk informēti cilvēki antibiotikas lieto biežāk, bet pilnīgas zināšanas par antibiotikām varētu mudināt cilvēkus tās lietot atbildīgāk;

| N. | tā kā 30 %–50 % pacientu nelieto ārstu izrakstītās zāles vai tās nelieto saskaņā ar ārsta recepti; |
| --- | --- |

N.

tā kā 30 %–50 % pacientu nelieto ārstu izrakstītās zāles vai tās nelieto saskaņā ar ārsta recepti;

| O. | tā kā slimnīcās un ģimenes ārstu, kā arī veterinārārstu vidū pastāv ar farmācijas nozari saistīti interešu konflikti; |
| --- | --- |

O.

tā kā slimnīcās un ģimenes ārstu, kā arī veterinārārstu vidū pastāv ar farmācijas nozari saistīti interešu konflikti;

| P. | tā kā veselības aprūpē iegūtās infekcijas ir liela sabiedrības veselības problēma dalībvalstīs (saskaņā ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra apkopotajiem datiem Eiropas Savienībā vidēji 1 no 20 hospitalizētajiem pacientiem, proti, 4,1 miljoni pacientu gadā cieš un 37 000 cilvēku mirst no šādām infekcijām, lai gan 20 %–30 % no tām tiek uzskatītas par novēršamām, īstenojot intensīvas higiēnas un kontroles programmas), un tas rada ievērojamu slogu ierobežotajiem veselības aprūpes budžetiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā veselības aprūpē iegūtās infekcijas ir liela sabiedrības veselības problēma dalībvalstīs (saskaņā ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra apkopotajiem datiem Eiropas Savienībā vidēji 1 no 20 hospitalizētajiem pacientiem, proti, 4,1 miljoni pacientu gadā cieš un 37 000 cilvēku mirst no šādām infekcijām, lai gan 20 %–30 % no tām tiek uzskatītas par novēršamām, īstenojot intensīvas higiēnas un kontroles programmas), un tas rada ievērojamu slogu ierobežotajiem veselības aprūpes budžetiem;

| Q. | tā kā pacientu pieredze un atsauksmes bieži atšķiras no veselības aprūpes speciālistu iespaidiem un var būt ļoti noderīgas, meklējot jaunus veidus, kā samazināt un novērst veselības aprūpē iegūto infekciju gadījumus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pacientu pieredze un atsauksmes bieži atšķiras no veselības aprūpes speciālistu iespaidiem un var būt ļoti noderīgas, meklējot jaunus veidus, kā samazināt un novērst veselības aprūpē iegūto infekciju gadījumus;

| R. | tā kā pieaug tādas veselības aprūpē iegūtās infekcijas, ko izraisa multirezistentās baktērijas; |
| --- | --- |

R.

tā kā pieaug tādas veselības aprūpē iegūtās infekcijas, ko izraisa multirezistentās baktērijas;

| S. | tā kā pasaulē ir palielinājusies patogēno baktēriju rezistence, tādējādi palielinot veselības aprūpē iegūtu infekciju un kļūdu cilvēku un dzīvnieku infekcijas slimību ārstēšanā izplatību valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

S.

tā kā pasaulē ir palielinājusies patogēno baktēriju rezistence, tādējādi palielinot veselības aprūpē iegūtu infekciju un kļūdu cilvēku un dzīvnieku infekcijas slimību ārstēšanā izplatību valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī;

| T. | tā kā tiek lēsts, ka līdz 2050. gadam pasaulē no antibakteriālās rezistences katru gadu mirs 10 miljoni cilvēku; |
| --- | --- |

T.

tā kā tiek lēsts, ka līdz 2050. gadam pasaulē no antibakteriālās rezistences katru gadu mirs 10 miljoni cilvēku;

| U. | tā kā vairākās dalībvalstīs dažu slimību izraisošo baktēriju rezistence pret antibiotikām, kuras parasti izmanto cīņā pret tām, ir vismaz 25 % vai vairāk gadījumu; tā kā mikrobu rezistence arvien vairāk apsteidz jaunu antibiotiku izstrādi un ieviešanu klīniskajā praksē un tas ir saistīts ar zinātniskām, regulatīvām un ekonomiskām problēmām; |
| --- | --- |

U.

tā kā vairākās dalībvalstīs dažu slimību izraisošo baktēriju rezistence pret antibiotikām, kuras parasti izmanto cīņā pret tām, ir vismaz 25 % vai vairāk gadījumu; tā kā mikrobu rezistence arvien vairāk apsteidz jaunu antibiotiku izstrādi un ieviešanu klīniskajā praksē un tas ir saistīts ar zinātniskām, regulatīvām un ekonomiskām problēmām;

| V. | tā kā jaunākie pētījumi liecina, ka pēdējo gadu laikā tikai ar dažiem izņēmumiem mikrobu rezistence ES slimnīcās kopumā ir palielinājusies; |
| --- | --- |

V.

tā kā jaunākie pētījumi liecina, ka pēdējo gadu laikā tikai ar dažiem izņēmumiem mikrobu rezistence ES slimnīcās kopumā ir palielinājusies;

| W. | tā kā ES dienesti lēš, ka katru gadu vismaz 25 000 cilvēku mirst no infekcijām, ko izraisījušas rezistentas baktērijas, kas saskaņā ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2011. gada datiem sabiedrības veselības aprūpes sistēmām izmaksā apmēram EUR 1,5 miljardus; |
| --- | --- |

W.

tā kā ES dienesti lēš, ka katru gadu vismaz 25 000 cilvēku mirst no infekcijām, ko izraisījušas rezistentas baktērijas, kas saskaņā ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2011. gada datiem sabiedrības veselības aprūpes sistēmām izmaksā apmēram EUR 1,5 miljardus;

| X. | tā kā izmaksas, ko rada rezistentas infekcijas, sasniedz apmēram EUR 1,5 miljardus gadā, jo palielinās veselības aprūpes izmaksas un samazinās ražīgums; tā kā slimnīcu pacienti, kas ir inficējušies ar rezistentām baktērijām, ir jāizolē, un šis papildu pasākums izmaksā EUR 900 miljonus un papildus rada 2,5 miljonus gultas dienu gadā; |
| --- | --- |

X.

tā kā izmaksas, ko rada rezistentas infekcijas, sasniedz apmēram EUR 1,5 miljardus gadā, jo palielinās veselības aprūpes izmaksas un samazinās ražīgums; tā kā slimnīcu pacienti, kas ir inficējušies ar rezistentām baktērijām, ir jāizolē, un šis papildu pasākums izmaksā EUR 900 miljonus un papildus rada 2,5 miljonus gultas dienu gadā;

| Y. | tā kā viens no galvenajiem mikrobu rezistences izplatīšanās slimnīcās cēloņiem ir nepietiekama atbilstība vispārpieņemtai infekciju profilakses un kontroles praksei; |
| --- | --- |

Y.

tā kā viens no galvenajiem mikrobu rezistences izplatīšanās slimnīcās cēloņiem ir nepietiekama atbilstība vispārpieņemtai infekciju profilakses un kontroles praksei;

| Z. | tā kā pirmās izvēles zāļu iedarbība uz baktēriju patogēniem rezistences rezultātā kļūst aizvien ierobežotāka un otrās un trešās izvēles zāles ne vienmēr ir pieejamas un bieži vien ir toksiskākas, dārgākas un mazāk efektīvas nekā pirmās izvēles zāles; |
| --- | --- |

Z.

tā kā pirmās izvēles zāļu iedarbība uz baktēriju patogēniem rezistences rezultātā kļūst aizvien ierobežotāka un otrās un trešās izvēles zāles ne vienmēr ir pieejamas un bieži vien ir toksiskākas, dārgākas un mazāk efektīvas nekā pirmās izvēles zāles;

| AA. | tā kā viens no galvenajiem mikrobu rezistences iemesliem ir antibakteriālu preparātu, tostarp antibiotiku, nepareiza lietošana un jo īpaši to sistemātiska un pārmērīga lietošana; |
| --- | --- |

AA.

tā kā viens no galvenajiem mikrobu rezistences iemesliem ir antibakteriālu preparātu, tostarp antibiotiku, nepareiza lietošana un jo īpaši to sistemātiska un pārmērīga lietošana;

| AB. | tā kā augsta līmeņa mobilitāte starp Eiropas veselības aprūpes sistēmām un aizvien pieaugoša pārrobežu veselības aprūpe Eiropā var veicināt rezistentu mikroorganismu izplatīšanos no vienas dalībvalsts uz citu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā augsta līmeņa mobilitāte starp Eiropas veselības aprūpes sistēmām un aizvien pieaugoša pārrobežu veselības aprūpe Eiropā var veicināt rezistentu mikroorganismu izplatīšanos no vienas dalībvalsts uz citu;

| AC. | tā kā vakcinācijas programmas ir efektīvs instruments, lai apkarotu rezistenci pret antibiotikām, jo tām var būt svarīga loma tajā, lai samazinātu antibiotiku lietošanu un tādējādi — mikrobu rezistences attīstību; |
| --- | --- |

AC.

tā kā vakcinācijas programmas ir efektīvs instruments, lai apkarotu rezistenci pret antibiotikām, jo tām var būt svarīga loma tajā, lai samazinātu antibiotiku lietošanu un tādējādi — mikrobu rezistences attīstību;

| AD. | tā kā pretmikrobu zāļu pētniecība un izstrāde rada dažas agrāk nepieredzētas problēmas, proti, ir nepieciešama ilgtermiņa perspektīva, lai pilnveidotu zināšanas un tās izmantotu laboratorijās, un tā kā ir nožēlojami, ka daudzi pētnieki, kuriem ir šādas zināšanas, ir pārgājuši uz citām jomām, jo trūkst privātā un publiskā finansējuma; |
| --- | --- |

AD.

tā kā pretmikrobu zāļu pētniecība un izstrāde rada dažas agrāk nepieredzētas problēmas, proti, ir nepieciešama ilgtermiņa perspektīva, lai pilnveidotu zināšanas un tās izmantotu laboratorijās, un tā kā ir nožēlojami, ka daudzi pētnieki, kuriem ir šādas zināšanas, ir pārgājuši uz citām jomām, jo trūkst privātā un publiskā finansējuma;

| AE. | tā kā, ja netiks veikti personīgās higiēnas pasākumi gan slimnīcās, gan ārpus tām, tas var izraisīt patogēnu, jo īpaši pret mikrobiem rezistento patogēnu, izplatīšanos; |
| --- | --- |

AE.

tā kā, ja netiks veikti personīgās higiēnas pasākumi gan slimnīcās, gan ārpus tām, tas var izraisīt patogēnu, jo īpaši pret mikrobiem rezistento patogēnu, izplatīšanos;

| AF. | tā kā arvien vairāk zinātnisko pierādījumu liecina, ka laba roku higiēna veselības aprūpes iestādēs prasa izmantot roku žāvēšanas metodes, kas neveicina mikrobu krustenisko kontamināciju gaisā vai ar izsmidzināšanas starpniecību; |
| --- | --- |

AF.

tā kā arvien vairāk zinātnisko pierādījumu liecina, ka laba roku higiēna veselības aprūpes iestādēs prasa izmantot roku žāvēšanas metodes, kas neveicina mikrobu krustenisko kontamināciju gaisā vai ar izsmidzināšanas starpniecību;

| AG. | tā kā rezistentas baktērijas var konstatēt uz medicīnas iekārtām pat tad, ja tie ir sterilizēti saskaņā ar ražotāja norādījumiem; |
| --- | --- |

AG.

tā kā rezistentas baktērijas var konstatēt uz medicīnas iekārtām pat tad, ja tie ir sterilizēti saskaņā ar ražotāja norādījumiem;

| AH. | tā kā pretmikrobu līdzekļu izmantošana medicīnā un veterinārmedicīnā veicina rezistomas attīstību vidē, kura var būt kā rezistences veidošanās avots gan cilvēkos, gan dzīvniekos; tā kā tās pašas kategorijas antibiotikas lieto gan dzīvnieku, gan cilvēku ārstēšanā un gan vieniem, gan otriem ir izveidojušies līdzīgi rezistences mehānismi; |
| --- | --- |

AH.

tā kā pretmikrobu līdzekļu izmantošana medicīnā un veterinārmedicīnā veicina rezistomas attīstību vidē, kura var būt kā rezistences veidošanās avots gan cilvēkos, gan dzīvniekos; tā kā tās pašas kategorijas antibiotikas lieto gan dzīvnieku, gan cilvēku ārstēšanā un gan vieniem, gan otriem ir izveidojušies līdzīgi rezistences mehānismi;

| AI. | tā kā intensīvajā lauksaimniecībā ir iespējams sastapt praksi, kurā antibiotikas tiek nepareizi un regulāri izbarotas dzīvniekiem, mājputniem un zivīm, lai veicinātu straujāku augšanu, kā arī tās plaši izmanto profilaksē, lai novērstu slimību izplatīšanos, ņemot vērā šaurību, nebrīvi un stresu, kas raksturo dzīvnieku turēšanas apstākļus un kavē viņu imūnsistēmu darbību, un lai kompensētu antisanitāros apstākļus, kuros tie tiek audzēti; |
| --- | --- |

AI.

tā kā intensīvajā lauksaimniecībā ir iespējams sastapt praksi, kurā antibiotikas tiek nepareizi un regulāri izbarotas dzīvniekiem, mājputniem un zivīm, lai veicinātu straujāku augšanu, kā arī tās plaši izmanto profilaksē, lai novērstu slimību izplatīšanos, ņemot vērā šaurību, nebrīvi un stresu, kas raksturo dzīvnieku turēšanas apstākļus un kavē viņu imūnsistēmu darbību, un lai kompensētu antisanitāros apstākļus, kuros tie tiek audzēti;

| AJ. | tā kā “Vienas veselības” koncepcijā, ko atbalstījusi Pasaules Veselības organizācija (PVO) un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE), ir atzīts, ka cilvēku veselība, dzīvnieku veselība un ekosistēmas ir savstarpēji saistītas; tā kā, konkrētāk, dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes pārtika var būt rezistentu zoonozi izraisošo patogēnu galvenais avots; tā kā tādēļ attiecībā uz antibiotiku lietošanu dzīvniekiem, jo īpaši tiem, kas paredzēti patēriņam un turēti audzētavās, var ietekmēt rezistenci pret antibiotikām cilvēkos; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā “Vienas veselības” koncepcijā, ko atbalstījusi Pasaules Veselības organizācija (PVO) un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE), ir atzīts, ka cilvēku veselība, dzīvnieku veselība un ekosistēmas ir savstarpēji saistītas; tā kā, konkrētāk, dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes pārtika var būt rezistentu zoonozi izraisošo patogēnu galvenais avots; tā kā tādēļ attiecībā uz antibiotiku lietošanu dzīvniekiem, jo īpaši tiem, kas paredzēti patēriņam un turēti audzētavās, var ietekmēt rezistenci pret antibiotikām cilvēkos;

| AK. | tā kā saskaņā ar “Vienas veselības” koncepciju, atbilstoši kurai gan cilvēku veselības aprūpes, gan veterinārijas speciālisti uzsāk iniciatīvas, lai cīnītos pret rezistentajām infekcijām un samazinātu antibiotiku lietošanu, var tikt novērstas veselības aprūpē iegūtās infekcijas stacionāros un ārpus tiem; |
| --- | --- |

AK.

tā kā saskaņā ar “Vienas veselības” koncepciju, atbilstoši kurai gan cilvēku veselības aprūpes, gan veterinārijas speciālisti uzsāk iniciatīvas, lai cīnītos pret rezistentajām infekcijām un samazinātu antibiotiku lietošanu, var tikt novērstas veselības aprūpē iegūtās infekcijas stacionāros un ārpus tiem;

| AL. | tā kā saskaņā ar PVO vairākās ES dalībvalstīs pretmikrobu līdzekļus daudz biežāk izmanto mājlopiem nekā cilvēkiem (5); |
| --- | --- |

AL.

tā kā saskaņā ar PVO vairākās ES dalībvalstīs pretmikrobu līdzekļus daudz biežāk izmanto mājlopiem nekā cilvēkiem (5);

| AM. | tā kā saskaņā ar Eiropas patērētāju asociācijām vairāk nekā 70 % gaļas produktu, kas testēti sešās ES dalībvalstīs, ir kontaminēti ar antibiotikām rezistentām baktērijām, savukārt citās astoņās valstīs šādas baktērijas bija sastopamas 50 % no visiem paraugiem (6); |
| --- | --- |

AM.

tā kā saskaņā ar Eiropas patērētāju asociācijām vairāk nekā 70 % gaļas produktu, kas testēti sešās ES dalībvalstīs, ir kontaminēti ar antibiotikām rezistentām baktērijām, savukārt citās astoņās valstīs šādas baktērijas bija sastopamas 50 % no visiem paraugiem (6);

| AN. | tā kā ir novērota augsta Campylobacter rezistence pret fluorhinoloniem un lielākā daļa cilvēku ar Campylobacter inficējas, apstrādājot, sagatavojot un patērējot mājputnus; tā kā tik augsts Campylobacter rezistences līmenis samazina inficējušos cilvēku efektīvas ārstēšanas iespējas; |
| --- | --- |

AN.

tā kā ir novērota augsta Campylobacter rezistence pret fluorhinoloniem un lielākā daļa cilvēku ar Campylobacter inficējas, apstrādājot, sagatavojot un patērējot mājputnus; tā kā tik augsts Campylobacter rezistences līmenis samazina inficējušos cilvēku efektīvas ārstēšanas iespējas;

| AO. | tā kā Eiropas Savienībā kopš 2006. gada ir aizliegta antibiotiku došana lopiem subterapeitiskās devās, lai veicinātu to augšanu; |
| --- | --- |

AO.

tā kā Eiropas Savienībā kopš 2006. gada ir aizliegta antibiotiku došana lopiem subterapeitiskās devās, lai veicinātu to augšanu;

| AP. | tā kā vairums ārstniecisko barību lauksaimniecības dzīvniekiem satur pretmikrobu līdzekļus; |
| --- | --- |

AP.

tā kā vairums ārstniecisko barību lauksaimniecības dzīvniekiem satur pretmikrobu līdzekļus;

| AQ. | tā kā pretmikrobu līdzekļu došana lolojumdzīvniekiem ir papildu riska faktors mikrobu rezistences attīstībai un pārnešanai uz cilvēkiem un tā kā veterinārajās klīnikās sastopamajai rezistences pret antibiotikām pieauguma tendencei līdzīgas tendences ir novērojamas arī slimnīcās; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā pretmikrobu līdzekļu došana lolojumdzīvniekiem ir papildu riska faktors mikrobu rezistences attīstībai un pārnešanai uz cilvēkiem un tā kā veterinārajās klīnikās sastopamajai rezistences pret antibiotikām pieauguma tendencei līdzīgas tendences ir novērojamas arī slimnīcās;

| AR. | tā kā mikrobu rezistences pārnešanas risks no lolojumdzīvniekiem uz cilvēkiem nevar tikt pilnībā izmērīts un tā kā šajā jautājumā ir nepieciešams turpināt izpēti; |
| --- | --- |

AR.

tā kā mikrobu rezistences pārnešanas risks no lolojumdzīvniekiem uz cilvēkiem nevar tikt pilnībā izmērīts un tā kā šajā jautājumā ir nepieciešams turpināt izpēti;

| AS. | tā kā ir atzīts, ka pašreizējie tiesību akti par veterinārajām zālēm nenodrošina pietiekamus instrumentus, lai varētu pienācīgi pārvaldīt riskus cilvēku veselībai, ko rada pretmikrobu līdzekļu izmantošana dzīvniekiem; |
| --- | --- |

AS.

tā kā ir atzīts, ka pašreizējie tiesību akti par veterinārajām zālēm nenodrošina pietiekamus instrumentus, lai varētu pienācīgi pārvaldīt riskus cilvēku veselībai, ko rada pretmikrobu līdzekļu izmantošana dzīvniekiem;

| AT. | tā kā antibiotiku lietošana neatbilstoši instrukcijai ir problēma kā veterinārmedicīnā, tā arī medicīnā; |
| --- | --- |

AT.

tā kā antibiotiku lietošana neatbilstoši instrukcijai ir problēma kā veterinārmedicīnā, tā arī medicīnā;

| AU. | tā kā farmācijas uzņēmumiem ir tendence pievienot jaunas antibiotikas esošajās antibiotiku klasēs, nevis atklāt un izstrādāt patiesi jaunus baktericīdus, un tā rezultātā rezistence pret šīm jaunajām vielām attīstīsies straujāk nekā zāles ar patiesi jaunu iedarbības mehānismu; |
| --- | --- |

AU.

tā kā farmācijas uzņēmumiem ir tendence pievienot jaunas antibiotikas esošajās antibiotiku klasēs, nevis atklāt un izstrādāt patiesi jaunus baktericīdus, un tā rezultātā rezistence pret šīm jaunajām vielām attīstīsies straujāk nekā zāles ar patiesi jaunu iedarbības mehānismu;

| AV. | tā kā ir jāmudina farmācijas laboratorijas izstrādāt jaunas antibiotikas, apsverot stimulus un alternatīvus ekonomiskos modeļus, kas nodrošinātu atlīdzību par jauninājumiem; |
| --- | --- |

AV.

tā kā ir jāmudina farmācijas laboratorijas izstrādāt jaunas antibiotikas, apsverot stimulus un alternatīvus ekonomiskos modeļus, kas nodrošinātu atlīdzību par jauninājumiem;

| AW. | tā kā ir ārkārtīgi svarīgi mudināt farmācijas uzņēmumus investēt un turpināt investēt jaunu pretmikrobu vielu izstrādē, jo īpaši tādu vielu, kas ārstē slimības, kuru sakarā mikrobu rezistence ir nopietna problēma, jo īpaši:






  — | slimības, ko izraisa izplatītas multirezistentas gramnegatīvas baktērijas (piemēram, K. pneumoniae un Acinetobacter vai E. coli), vai arī citas multirezistentās baktērijas, piemēram, Staphylococcus aureus vai tuberculosis, |
| --- | --- | --- |

AW.

tā kā ir ārkārtīgi svarīgi mudināt farmācijas uzņēmumus investēt un turpināt investēt jaunu pretmikrobu vielu izstrādē, jo īpaši tādu vielu, kas ārstē slimības, kuru sakarā mikrobu rezistence ir nopietna problēma, jo īpaši:

—

slimības, ko izraisa izplatītas multirezistentas gramnegatīvas baktērijas (piemēram, K. pneumoniae un Acinetobacter vai E. coli), vai arī citas multirezistentās baktērijas, piemēram, Staphylococcus aureus vai tuberculosis,

| — | citas slimības, ko izraisa vīrusi (piemēram, HIV) vai parazīti (piemēram, malārija), |
| --- | --- |

—

citas slimības, ko izraisa vīrusi (piemēram, HIV) vai parazīti (piemēram, malārija),

kā arī attīstīt citas metodes veselības aprūpē iegūtu infekciju apkarošanai, neizmantojot antibiotikas;

| AX. | tā kā to var panākt, ja atrisina dažas no galvenajām zinātniskajām, regulatīvajām un ekonomiskajām problēmām, kas līdz šim ir kavējušas pretmikrobu līdzekļu izstrādi, un jo īpaši, ja stimulē investīcijas pētniecībā un izstrādē un tās orientē uz lielākajām sabiedrības veselības vajadzībām, vienlaikus saglabājot valstu veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju; |
| --- | --- |

AX.

tā kā to var panākt, ja atrisina dažas no galvenajām zinātniskajām, regulatīvajām un ekonomiskajām problēmām, kas līdz šim ir kavējušas pretmikrobu līdzekļu izstrādi, un jo īpaši, ja stimulē investīcijas pētniecībā un izstrādē un tās orientē uz lielākajām sabiedrības veselības vajadzībām, vienlaikus saglabājot valstu veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju;

| AY. | tā kā Direktīvas Nr. 2001/18/EK 4. panta 2. punktā ir noteikts termiņš tādu gēnu izmantošanai, kuri piešķir transgēniem augiem rezistenci pret antibiotikām; |
| --- | --- |

AY.

tā kā Direktīvas Nr. 2001/18/EK 4. panta 2. punktā ir noteikts termiņš tādu gēnu izmantošanai, kuri piešķir transgēniem augiem rezistenci pret antibiotikām;

| AZ. | tā kā ražojumu speciālistiem nekad nevajadzētu veikt terapeitisku ārstēšanu, bet būtu vienīgi jāpalīdz medicīnas darbiniekiem, ja tie to lūdz, piemēram, veikt īpašu instrumentu montāžu vai demontāžu; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā ražojumu speciālistiem nekad nevajadzētu veikt terapeitisku ārstēšanu, bet būtu vienīgi jāpalīdz medicīnas darbiniekiem, ja tie to lūdz, piemēram, veikt īpašu instrumentu montāžu vai demontāžu;

| BA. | tā kā Direktīva 2011/24/ES par pacientu mobilitāti tiek īstenota visā ES, tādējādi pastiprinot nepieciešamību Eiropas pacientiem būt informētiem par pacientu drošību dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

BA.

tā kā Direktīva 2011/24/ES par pacientu mobilitāti tiek īstenota visā ES, tādējādi pastiprinot nepieciešamību Eiropas pacientiem būt informētiem par pacientu drošību dažādās dalībvalstīs;

| BB. | tā kā ir ļoti svarīgi nodrošināt pacientu tiesību ievērošanu un sabiedrības uzticību veselības aprūpes pakalpojumiem, nodrošinot, ka dalībvalstis ievieš sistēmas, kas pacientam paredz taisnīgu finansiālu kompensāciju par nolaidību, kas izpaudusies kļūdaina medicīniskā pakalpojuma sniegšanas laikā; |
| --- | --- |

BB.

tā kā ir ļoti svarīgi nodrošināt pacientu tiesību ievērošanu un sabiedrības uzticību veselības aprūpes pakalpojumiem, nodrošinot, ka dalībvalstis ievieš sistēmas, kas pacientam paredz taisnīgu finansiālu kompensāciju par nolaidību, kas izpaudusies kļūdaina medicīniskā pakalpojuma sniegšanas laikā;

| BC. | tā kā internets ir lielākais neregulētu zāļu tirgus pasaulē; tā kā 62 % no internetā iegādātajām farmācijas precēm izrādās viltotas vai neatbilst standartiem; tā kā ļoti liela daļa uzņēmēju tiešsaistē darbojas nelikumīgi un šādas nelegālas recepšu zāļu tiešsaistes tirdzniecības gada apgrozījums pasaulē ir aptuveni USD 200 miljardi; |
| --- | --- |

BC.

tā kā internets ir lielākais neregulētu zāļu tirgus pasaulē; tā kā 62 % no internetā iegādātajām farmācijas precēm izrādās viltotas vai neatbilst standartiem; tā kā ļoti liela daļa uzņēmēju tiešsaistē darbojas nelikumīgi un šādas nelegālas recepšu zāļu tiešsaistes tirdzniecības gada apgrozījums pasaulē ir aptuveni USD 200 miljardi;

| BD. | tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantā paredzēts, ka Savienības rīcībai ir jāpapildina dalībvalstu politika un jābūt vērstai uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu cilvēku slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku fiziskajai un garīgajai veselībai; |
| --- | --- |

BD.

tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantā paredzēts, ka Savienības rīcībai ir jāpapildina dalībvalstu politika un jābūt vērstai uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu cilvēku slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku fiziskajai un garīgajai veselībai;

Padomes ieteikumu par pacientu drošību īstenošana

Atsauksmes par Komisijas otro īstenošanas ziņojumu

| 1. | atgādina, ka ES tiesību akti farmācijas jomā tika pieņemti, lai aizsargātu pacientu drošību; atgādina iepriekšminēto 2013. gada 22. oktobra rezolūciju par Komisijas ziņojumu Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par to, kā tiek īstenots Padomes Ieteikums (2009/C 151/01) par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka ES tiesību akti farmācijas jomā tika pieņemti, lai aizsargātu pacientu drošību; atgādina iepriekšminēto 2013. gada 22. oktobra rezolūciju par Komisijas ziņojumu Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par to, kā tiek īstenots Padomes Ieteikums (2009/C 151/01) par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli;

| 2. | atzinīgi vērtē veselības aprūpē iegūtu infekciju uzraudzības sistēmas ES uzlabošanu un citus nesenos pasākumus, ko dažas dalībvalstis veikušas, lai uzlabotu pacientu vispārējo drošību un samazinātu veselības aprūpē iegūto infekciju gadījumu skaitu, un jo īpaši dalībvalstu panākto virzību pacientu drošības stratēģiju un programmu izstrādāšanā, tostarp pacientu drošības tematikas iekļaušanu veselības jomas tiesību aktos un ziņošanas un mācību sistēmu izstrādāšanu; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē veselības aprūpē iegūtu infekciju uzraudzības sistēmas ES uzlabošanu un citus nesenos pasākumus, ko dažas dalībvalstis veikušas, lai uzlabotu pacientu vispārējo drošību un samazinātu veselības aprūpē iegūto infekciju gadījumu skaitu, un jo īpaši dalībvalstu panākto virzību pacientu drošības stratēģiju un programmu izstrādāšanā, tostarp pacientu drošības tematikas iekļaušanu veselības jomas tiesību aktos un ziņošanas un mācību sistēmu izstrādāšanu;

| 3. | tomēr norāda, ka otrais īstenošanas ziņojums joprojām liecina par nevienmērīgu dalībvalstu progresu attiecībā uz pacientu drošību, un pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis ekonomikas krīzes radīto finansiālo ierobežojumu dēļ ir acīmredzami palēninājušas Padomes ieteikumu īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

tomēr norāda, ka otrais īstenošanas ziņojums joprojām liecina par nevienmērīgu dalībvalstu progresu attiecībā uz pacientu drošību, un pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis ekonomikas krīzes radīto finansiālo ierobežojumu dēļ ir acīmredzami palēninājušas Padomes ieteikumu īstenošanu;

| 4. | pauž nožēlu par to, ka taupības pasākumu rezultātā ir samazināts uzkopšanas personāls slimnīcās un citās veselības aprūpes iestādēs visā Eiropā, ņemot vērā būtisko lomu, kas uzkopšanas personālam ir augsta higiēnas līmeņa nodrošināšanā; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu par to, ka taupības pasākumu rezultātā ir samazināts uzkopšanas personāls slimnīcās un citās veselības aprūpes iestādēs visā Eiropā, ņemot vērā būtisko lomu, kas uzkopšanas personālam ir augsta higiēnas līmeņa nodrošināšanā;

| 5. | aicina dalībvalstis šajā ekonomikas krīzes periodā nodrošināt, ka taupības pasākumi neietekmē pacientu drošību un ka veselības aprūpes sistēmas arī turpmāk tiek pienācīgi finansētas, un jo īpaši izvairīties no viskaitīgākajiem pasākumiem, piemēram, īstermiņa ietaupījumiem, kas novestu pie augstām izmaksām vidējā termiņā un ilgtermiņā, un tā vietā koncentrēties uz veselības aprūpes sistēmu augstas kvalitātes un augstas efektivitātes turpmāku attīstību; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pastāv pietiekams skaits veselības aprūpes speciālistu, kas ir apmācīti vai specializējušies infekciju profilaksē un kontrolē, kā arī slimnīcu higiēnas jautājumos, lai nodrošinātu vairāk uz pacientiem orientētu pieeju; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis šajā ekonomikas krīzes periodā nodrošināt, ka taupības pasākumi neietekmē pacientu drošību un ka veselības aprūpes sistēmas arī turpmāk tiek pienācīgi finansētas, un jo īpaši izvairīties no viskaitīgākajiem pasākumiem, piemēram, īstermiņa ietaupījumiem, kas novestu pie augstām izmaksām vidējā termiņā un ilgtermiņā, un tā vietā koncentrēties uz veselības aprūpes sistēmu augstas kvalitātes un augstas efektivitātes turpmāku attīstību; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pastāv pietiekams skaits veselības aprūpes speciālistu, kas ir apmācīti vai specializējušies infekciju profilaksē un kontrolē, kā arī slimnīcu higiēnas jautājumos, lai nodrošinātu vairāk uz pacientiem orientētu pieeju;

| 6. | aicina dalībvalstis izvirzīt specifiskus un vērienīgus kvantitatīvus mērķus antibiotiku lietošanas samazināšanā; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis izvirzīt specifiskus un vērienīgus kvantitatīvus mērķus antibiotiku lietošanas samazināšanā;

| 7. | atzinīgi vērtē ES pacientu drošības un aprūpes kvalitātes darba grupu, kurā apvienojušies pārstāvji no visām 28 ES dalībvalstīm, EBTA valstīm, starptautiskajām organizācijām un ES struktūrām, un kura palīdz izstrādāt ES pacientu drošības un aprūpes kvalitātes darba kārtību; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē ES pacientu drošības un aprūpes kvalitātes darba grupu, kurā apvienojušies pārstāvji no visām 28 ES dalībvalstīm, EBTA valstīm, starptautiskajām organizācijām un ES struktūrām, un kura palīdz izstrādāt ES pacientu drošības un aprūpes kvalitātes darba kārtību;

| 8. | aicina Komisiju turpināt uzraudzīt, kā dalībvalstīs īsteno noteikumus par pacientu drošību, un vajadzības gadījumā izstrādāt jaunas vadlīnijas; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju turpināt uzraudzīt, kā dalībvalstīs īsteno noteikumus par pacientu drošību, un vajadzības gadījumā izstrādāt jaunas vadlīnijas;

Iespējamie uzlabojumi

| 9. | atzinīgi vērtē ES līdzfinansēto un ESAO veikto darbu pie salīdzināmiem rādītājiem pacientu drošības novērtēšanai; aicina dalībvalstis ieviest šādus rādītājus, lai varētu novērtēt pacientu drošību; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē ES līdzfinansēto un ESAO veikto darbu pie salīdzināmiem rādītājiem pacientu drošības novērtēšanai; aicina dalībvalstis ieviest šādus rādītājus, lai varētu novērtēt pacientu drošību;

| 10. | atzīmē, ka visās dalībvalstīs pacientu drošību ir svarīgi iekļaut veselības aprūpes darbinieku un veselības aprūpes speciālistu izglītībā, apmācībā darba vietā un tālākizglītībā; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka visās dalībvalstīs pacientu drošību ir svarīgi iekļaut veselības aprūpes darbinieku un veselības aprūpes speciālistu izglītībā, apmācībā darba vietā un tālākizglītībā;

| 11. | uzsver e-veselības potenciālu nevēlamu notikumu daudzuma samazināšanā, izsekojot informācijas plūsmām un uzlabojot izpratni par medicīniskajiem procesiem, kā arī izmantojot digitālās receptes un brīdinājumus par zāļu mijiedarbību; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt izpētīt iespējas, ko e-veselība sniedz pacientu drošības jomā, tostarp pacientu elektronisko kartīšu ieviešanu, un pastiprināt sadarbību, lai tās īsteno pieredzes, zināšanu un paraugprakses apmaiņu šajā jomā; |
| --- | --- |

11.

uzsver e-veselības potenciālu nevēlamu notikumu daudzuma samazināšanā, izsekojot informācijas plūsmām un uzlabojot izpratni par medicīniskajiem procesiem, kā arī izmantojot digitālās receptes un brīdinājumus par zāļu mijiedarbību; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt izpētīt iespējas, ko e-veselība sniedz pacientu drošības jomā, tostarp pacientu elektronisko kartīšu ieviešanu, un pastiprināt sadarbību, lai tās īsteno pieredzes, zināšanu un paraugprakses apmaiņu šajā jomā;

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis novērtēt mobilās veselības (m-veselība) potenciālu attiecībā uz aprūpes iedarbīgumu, hospitalizāciju biežumu un veselības aprūpes izmaksu uz vienu iedzīvotāju gadā samazinājumu; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un dalībvalstis novērtēt mobilās veselības (m-veselība) potenciālu attiecībā uz aprūpes iedarbīgumu, hospitalizāciju biežumu un veselības aprūpes izmaksu uz vienu iedzīvotāju gadā samazinājumu;

| 13. | norāda, ka antibiotiku lietošana un mikrobu rezistences izplatība dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras, un mudina dalībvalstis ieviest paraugpraksi; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka antibiotiku lietošana un mikrobu rezistences izplatība dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras, un mudina dalībvalstis ieviest paraugpraksi;

| 14. | uzsver, ka steidzami jāveicina pētījumi un inovācijas veterinārijā ES un valstu līmenī; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka steidzami jāveicina pētījumi un inovācijas veterinārijā ES un valstu līmenī;

| 15. | mudina dalībvalstis īstenot vai sagatavot šādus pasākumus:






  a) | turpināt centienus uzlabot pacientu drošību, veicot nepieciešamos pasākumus, lai pilnībā īstenotu Padomes ieteikumus, |
| --- | --- | --- |

15.

mudina dalībvalstis īstenot vai sagatavot šādus pasākumus:

a)

turpināt centienus uzlabot pacientu drošību, veicot nepieciešamos pasākumus, lai pilnībā īstenotu Padomes ieteikumus,

| b) | regulāri saskaņā ar standartizētām aptaujām vākt datus par nevēlamu notikumu izplatību un incidenci to teritorijās un uzlabot agrīnās brīdināšanas un trauksmes sistēmas, kā arī efektīvi koordinēt šo datu apmaiņu, |
| --- | --- |

b)

regulāri saskaņā ar standartizētām aptaujām vākt datus par nevēlamu notikumu izplatību un incidenci to teritorijās un uzlabot agrīnās brīdināšanas un trauksmes sistēmas, kā arī efektīvi koordinēt šo datu apmaiņu,

| c) | nodrošināt, ka veselības vadītāji tiek iecelti amatā, pamatojoties uz profesionāliem nopelniem, nevis uz politisko piederību, |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, ka veselības vadītāji tiek iecelti amatā, pamatojoties uz profesionāliem nopelniem, nevis uz politisko piederību,

| d) | nodrošināt veselības aprūpes speciālistu darba apstākļu nepārtrauktu uzlabošanu un pastāvīgu novērtēšanu, lai uzlabotu pacientu drošību, |
| --- | --- |

d)

nodrošināt veselības aprūpes speciālistu darba apstākļu nepārtrauktu uzlabošanu un pastāvīgu novērtēšanu, lai uzlabotu pacientu drošību,

| e) | nodrošināt pamatapmācību infekciju profilakses un kontroles jomā visiem veselības aprūpes darbiniekiem, pat tiem, kas nav tiešā saskarē ar pacientiem, pirms tie sāk strādāt slimnīcā vai citā veselības aprūpes iestādē un regulāri pēc tam, |
| --- | --- |

e)

nodrošināt pamatapmācību infekciju profilakses un kontroles jomā visiem veselības aprūpes darbiniekiem, pat tiem, kas nav tiešā saskarē ar pacientiem, pirms tie sāk strādāt slimnīcā vai citā veselības aprūpes iestādē un regulāri pēc tam,

| f) | nodrošināt atbilstīgu un modernu apmācību ārstiem un citiem veselības aprūpes speciālistiem, kā arī paraugprakses apmaiņu, lai ietu kopsolī ar jaunākajām ieviestajām tehnoloģijām un slimnīcu higiēnas paraugpraksi, un izveidot uzraudzības sistēmas, kas palīdz pārliecināties, ka to kompetence ir atjaunināta, jo īpaši attiecībā uz PVO Ķirurģiskās drošības kontrolsaraksta īstenošanu; tas samazinātu medicīnisko kļūdu izplatību (ieskaitot veselības aprūpē iegūtās infekcijas), ko rada nepilnīgas zināšanas un jauno tehnoloģisko sasniegumu neizmantošana, |
| --- | --- |

f)

nodrošināt atbilstīgu un modernu apmācību ārstiem un citiem veselības aprūpes speciālistiem, kā arī paraugprakses apmaiņu, lai ietu kopsolī ar jaunākajām ieviestajām tehnoloģijām un slimnīcu higiēnas paraugpraksi, un izveidot uzraudzības sistēmas, kas palīdz pārliecināties, ka to kompetence ir atjaunināta, jo īpaši attiecībā uz PVO Ķirurģiskās drošības kontrolsaraksta īstenošanu; tas samazinātu medicīnisko kļūdu izplatību (ieskaitot veselības aprūpē iegūtās infekcijas), ko rada nepilnīgas zināšanas un jauno tehnoloģisko sasniegumu neizmantošana,

| g) | nodrošināt starpdisciplināras pieejas ieviešanu medicīniskajā aprūpē, |
| --- | --- |

g)

nodrošināt starpdisciplināras pieejas ieviešanu medicīniskajā aprūpē,

| h) | nodrošināt labāku slimnieku uzturēšanās aprūpes sistēmā saskaņotību un nepārtrauktību, pievēršoties pārejai no viena aprūpes sektora uz citu un informācijas nodošanai, piemēram, no slimnīcas uz primārās aprūpes sektoru, |
| --- | --- |

h)

nodrošināt labāku slimnieku uzturēšanās aprūpes sistēmā saskaņotību un nepārtrauktību, pievēršoties pārejai no viena aprūpes sektora uz citu un informācijas nodošanai, piemēram, no slimnīcas uz primārās aprūpes sektoru,

| i) | mazināt veselības aprūpes iestāžu noslogojumu, sekmējot aprūpi un ārstēšanu mājās, |
| --- | --- |

i)

mazināt veselības aprūpes iestāžu noslogojumu, sekmējot aprūpi un ārstēšanu mājās,

| j) | nodrošināt to, ka veselības aprūpes speciālisti informē pacientus, kad zāles tiek lietotas neatbilstoši instrukcijai, un sniegt pacientiem informāciju par iespējamajiem riskiem, lai tie varētu dot informētu piekrišanu, |
| --- | --- |

j)

nodrošināt to, ka veselības aprūpes speciālisti informē pacientus, kad zāles tiek lietotas neatbilstoši instrukcijai, un sniegt pacientiem informāciju par iespējamajiem riskiem, lai tie varētu dot informētu piekrišanu,

| k) | apmainīties savā starpā ar informāciju par vislabāko pieeju attiecībā uz rezistences pret antibiotikām apkarošanu, lai īstenotu visefektīvāko pieeju visā Eiropā, |
| --- | --- |

k)

apmainīties savā starpā ar informāciju par vislabāko pieeju attiecībā uz rezistences pret antibiotikām apkarošanu, lai īstenotu visefektīvāko pieeju visā Eiropā,

| l) | nodrošināt pacientiem vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un medicīniskajai aprūpei, lai cīnītos pret pastāvošo nevienlīdzību veselības jomā, |
| --- | --- |

l)

nodrošināt pacientiem vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un medicīniskajai aprūpei, lai cīnītos pret pastāvošo nevienlīdzību veselības jomā,

| m) | veicināt informācijas kampaņas pacientiem par nevēlamu notikumu riskiem veselības aprūpes sistēmā un par iespējamiem profilaktiskiem pasākumiem, sākot ar pamata higiēnas pasākumiem, un uzsākt informatīvas kampaņas un veselības izglītības programmas skolās par to, kā racionāli izmantot ne tikai antibiotikas, bet visus farmaceitiskos līdzekļus, un par riskiem saistībā ar rezistences pret antibiotikām pieaugumu; šajās kampaņās būtu jāvēršas pie mazu bērnu vecākiem un aprūpētājiem, kā arī pie vecākiem cilvēkiem un pēc to beigām vienmēr jāveic rezultātu novērtējums, |
| --- | --- |

m)

veicināt informācijas kampaņas pacientiem par nevēlamu notikumu riskiem veselības aprūpes sistēmā un par iespējamiem profilaktiskiem pasākumiem, sākot ar pamata higiēnas pasākumiem, un uzsākt informatīvas kampaņas un veselības izglītības programmas skolās par to, kā racionāli izmantot ne tikai antibiotikas, bet visus farmaceitiskos līdzekļus, un par riskiem saistībā ar rezistences pret antibiotikām pieaugumu; šajās kampaņās būtu jāvēršas pie mazu bērnu vecākiem un aprūpētājiem, kā arī pie vecākiem cilvēkiem un pēc to beigām vienmēr jāveic rezultātu novērtējums,

| n) | uzsver to, cik svarīgi ir novērst veselības aprūpē iegūtas infekcijas, izmantojot izplatīšanās ierobežošanu, ko panāk ar pacientu un ar tiem kontaktā nonākušu personu pārbaudēm, kā arī infekciju kontroles pasākumus, un turpināt veicināt labu higiēnas praksi (piemēram, roku mazgāšanu), |
| --- | --- |

n)

uzsver to, cik svarīgi ir novērst veselības aprūpē iegūtas infekcijas, izmantojot izplatīšanās ierobežošanu, ko panāk ar pacientu un ar tiem kontaktā nonākušu personu pārbaudēm, kā arī infekciju kontroles pasākumus, un turpināt veicināt labu higiēnas praksi (piemēram, roku mazgāšanu),

| o) | pastiprināt higiēnas pasākumus, vairāk izmantojot higiēnas speciālistus, kas uzrauga visus veselības un higiēnas aspektus, kuri ir saistīti ar veselības aprūpes iestādēm, pacientiem un attiecībām starp pacientiem un apmeklētājiem, |
| --- | --- |

o)

pastiprināt higiēnas pasākumus, vairāk izmantojot higiēnas speciālistus, kas uzrauga visus veselības un higiēnas aspektus, kuri ir saistīti ar veselības aprūpes iestādēm, pacientiem un attiecībām starp pacientiem un apmeklētājiem,

| p) | aktīvi un oficiāli iesaistīt pacientu organizācijas un pārstāvjus politikas un programmu izstrādes visos posmos un līmeņos, |
| --- | --- |

p)

aktīvi un oficiāli iesaistīt pacientu organizācijas un pārstāvjus politikas un programmu izstrādes visos posmos un līmeņos,

| q) | izstrādāt ES vadlīnijas par pacientu iesaistīšanu pacientu drošības stratēģijās un pasākumos sadarbībā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši pacientu organizācijām, |
| --- | --- |

q)

izstrādāt ES vadlīnijas par pacientu iesaistīšanu pacientu drošības stratēģijās un pasākumos sadarbībā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši pacientu organizācijām,

| r) | sniegt tām piemērotu atbalstu pacientu drošības pasākumu veikšanā; |
| --- | --- |

r)

sniegt tām piemērotu atbalstu pacientu drošības pasākumu veikšanā;

| 16. | aicina dalībvalstis izmeklēt iespējamu nelikumīgu rīcību, kas saistīta ar sākotnēji vienreizējai lietošanai paredzētu medicīnas instrumentu atjaunošanu un atkārtotu izmantošanu; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis izmeklēt iespējamu nelikumīgu rīcību, kas saistīta ar sākotnēji vienreizējai lietošanai paredzētu medicīnas instrumentu atjaunošanu un atkārtotu izmantošanu;

| 17. | mudina dalībvalstis uzlabot izpratni veicinošas programmas medicīnas speciālistiem, citiem veselības aprūpes darbiniekiem, veterinārārstiem un sabiedrībai, koncentrējoties uz antibiotiku lietošanu un infekciju novēršanu; |
| --- | --- |

17.

mudina dalībvalstis uzlabot izpratni veicinošas programmas medicīnas speciālistiem, citiem veselības aprūpes darbiniekiem, veterinārārstiem un sabiedrībai, koncentrējoties uz antibiotiku lietošanu un infekciju novēršanu;

| 18. | aicina Eiropas Zāļu aģentūru (EMA) izstrādāt vadlīnijas par zāļu lietošanu neatbilstīgi instrukcijai/nelicencētu izmantošanu, balstoties uz medicīnisku nepieciešamību, kā arī izveidot sarakstu ar izmantotajām nelicencētajām zālēm, neskatoties uz to, ka pastāv līdzvērtīgas licencētas zāles; |
| --- | --- |

18.

aicina Eiropas Zāļu aģentūru (EMA) izstrādāt vadlīnijas par zāļu lietošanu neatbilstīgi instrukcijai/nelicencētu izmantošanu, balstoties uz medicīnisku nepieciešamību, kā arī izveidot sarakstu ar izmantotajām nelicencētajām zālēm, neskatoties uz to, ka pastāv līdzvērtīgas licencētas zāles;

| 19. | aicina Komisiju un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru izstrādāt vadlīnijas veselības aprūpes speciālistiem, pacientiem un viņu ģimenēm par rūpīgu roku mazgāšanu un žāvēšanu un mudināt izmantot roku žāvēšanas metodes, kas neveicina mikrobu krustenisko kontamināciju, izplatoties gaisā vai ar izsmidzināšanas starpniecību; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru izstrādāt vadlīnijas veselības aprūpes speciālistiem, pacientiem un viņu ģimenēm par rūpīgu roku mazgāšanu un žāvēšanu un mudināt izmantot roku žāvēšanas metodes, kas neveicina mikrobu krustenisko kontamināciju, izplatoties gaisā vai ar izsmidzināšanas starpniecību;

| 20. | uzsver, ka ir būtiski jāuzlabo saziņa, izglītība un apmācība, vēršoties pie veterinārārstiem un lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ir būtiski jāuzlabo saziņa, izglītība un apmācība, vēršoties pie veterinārārstiem un lauksaimniekiem;

| 21. | atkārtoti mudina Komisiju iespējami drīz iesniegt priekšlikumu tiesību aktam par zāļu iedarbības un blakņu tabulas obligātu pievienošanu lietošanas pamācībai; zāļu iedarbības un blakņu tabulā sniegtajai informācijai jābūt skaidri salasāmai, saskatāmai un tai skaidri jāatšķiras no pārējā teksta; šādā zāļu iedarbības un blakņu tabulā jāiekļauj īss zāļu būtiskāko faktu apraksts, lai pacients varētu izprast zāļu iedarbību un iespējamos riskus un droši un pareizi lietot attiecīgās zāles; cita starpā tajā ietver ieteikumus par to, kā lietot antibiotikas pareizā un pienācīgā veidā; |
| --- | --- |

21.

atkārtoti mudina Komisiju iespējami drīz iesniegt priekšlikumu tiesību aktam par zāļu iedarbības un blakņu tabulas obligātu pievienošanu lietošanas pamācībai; zāļu iedarbības un blakņu tabulā sniegtajai informācijai jābūt skaidri salasāmai, saskatāmai un tai skaidri jāatšķiras no pārējā teksta; šādā zāļu iedarbības un blakņu tabulā jāiekļauj īss zāļu būtiskāko faktu apraksts, lai pacients varētu izprast zāļu iedarbību un iespējamos riskus un droši un pareizi lietot attiecīgās zāles; cita starpā tajā ietver ieteikumus par to, kā lietot antibiotikas pareizā un pienācīgā veidā;

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt Eiropas logotipa ieviešanu, kas paredzēts Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 699/2014, lai skaidri identificētu tiešsaistes aptiekas, kas piedāvā zāles, kuras paredzētas pārdošanai iedzīvotājiem attālināti, vienlaikus aizsargājot patērētājus pret viltotu zāļu iegādi, kas bieži rada veselības apdraudējumus; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt Eiropas logotipa ieviešanu, kas paredzēts Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 699/2014, lai skaidri identificētu tiešsaistes aptiekas, kas piedāvā zāles, kuras paredzētas pārdošanai iedzīvotājiem attālināti, vienlaikus aizsargājot patērētājus pret viltotu zāļu iegādi, kas bieži rada veselības apdraudējumus;

| 23. | norāda, ka, pamatojoties uz Lēmumu Nr. 1082/2013/ES par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, dalībvalstis sniedz Komisijai jaunāko informāciju par sagatavotības un reaģēšanas plānošanu valsts līmenī, un aicina dalībvalstis iesniegt attiecīgo informāciju saskaņā ar grafiku, kas noteikts minētajā lēmumā; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka, pamatojoties uz Lēmumu Nr. 1082/2013/ES par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, dalībvalstis sniedz Komisijai jaunāko informāciju par sagatavotības un reaģēšanas plānošanu valsts līmenī, un aicina dalībvalstis iesniegt attiecīgo informāciju saskaņā ar grafiku, kas noteikts minētajā lēmumā;

Ziņošanas un atbildības jautājumi

| 24. | mudina dalībvalstis veicināt to, ka veselības aprūpes speciālisti regulāri informē pacientus par to, kā līdz minimumam samazināt drošības riskus, nezaudējot kontaktu ar veselības aprūpes sistēmu; |
| --- | --- |

24.

mudina dalībvalstis veicināt to, ka veselības aprūpes speciālisti regulāri informē pacientus par to, kā līdz minimumam samazināt drošības riskus, nezaudējot kontaktu ar veselības aprūpes sistēmu;

| 25. | mudina dalībvalstis izveidot neatkarīgas struktūras, lai sadarbotos ar nozares speciālistiem un nodrošinātu labāku informētību un brīdinājumu par apdraudējumu pacientu drošībai izplatīšanu; |
| --- | --- |

25.

mudina dalībvalstis izveidot neatkarīgas struktūras, lai sadarbotos ar nozares speciālistiem un nodrošinātu labāku informētību un brīdinājumu par apdraudējumu pacientu drošībai izplatīšanu;

| 26. | aicina dalībvalstis uzlabot sistēmas, kas nodrošina ziņošanu par nevēlamiem notikumiem un medicīniskajām kļūdām, izstrādājot pasākumus, kuri veicina veselības aprūpes profesionāļu un pacientu precīzu, vainu neuzveļošu un anonīmu ziņošanu, un apsvērt iespēju izveidot e-sistēmu, kas varētu sekmēt un uzlabot pacientu ziņošanu; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis uzlabot sistēmas, kas nodrošina ziņošanu par nevēlamiem notikumiem un medicīniskajām kļūdām, izstrādājot pasākumus, kuri veicina veselības aprūpes profesionāļu un pacientu precīzu, vainu neuzveļošu un anonīmu ziņošanu, un apsvērt iespēju izveidot e-sistēmu, kas varētu sekmēt un uzlabot pacientu ziņošanu;

| 27. | aicina dalībvalstis pieņemt pasākumus, ar kuriem uzlabotu nevēlamu notikumu ziņošanas kvalitāti, nevis tikai kvantitāti tā, ka šādos ziņojumos ietvertu ticamu informāciju, kas ļautu reāli uzlabot pacientu drošību, un izveidot sistēmu, kurā varētu viegli iegūt datus un kura nodrošinātu visaptverošu un sistemātisku novērtēšanu; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis pieņemt pasākumus, ar kuriem uzlabotu nevēlamu notikumu ziņošanas kvalitāti, nevis tikai kvantitāti tā, ka šādos ziņojumos ietvertu ticamu informāciju, kas ļautu reāli uzlabot pacientu drošību, un izveidot sistēmu, kurā varētu viegli iegūt datus un kura nodrošinātu visaptverošu un sistemātisku novērtēšanu;

| 28. | aicina Komisiju izstrādāt standartizētas aptaujas datu vākšanai par veselības aprūpē iegūtām infekcijām; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju izstrādāt standartizētas aptaujas datu vākšanai par veselības aprūpē iegūtām infekcijām;

| 29. | aicina dalībvalstis izrādīt lielāku stingrību, veicot pārbaudes un aizliedzot nemedicīniskam ārējam personālam nodarboties ar medicīnisko aprūpi; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis izrādīt lielāku stingrību, veicot pārbaudes un aizliedzot nemedicīniskam ārējam personālam nodarboties ar medicīnisko aprūpi;

| 30. | aicina dalībvalstis, izmantojot, piemēram, pacientu tiesību pārstāvjus, informēt pacientus par riskiem un preventīvajiem pasākumiem saistībā ar nevēlamiem notikumiem veselības aprūpē, un par pieejamām sūdzību procedūrām un tiesiskajām iespējām, ja notiktu nevēlams notikums; |
| --- | --- |

30.

aicina dalībvalstis, izmantojot, piemēram, pacientu tiesību pārstāvjus, informēt pacientus par riskiem un preventīvajiem pasākumiem saistībā ar nevēlamiem notikumiem veselības aprūpē, un par pieejamām sūdzību procedūrām un tiesiskajām iespējām, ja notiktu nevēlams notikums;

| 31. | aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai izvairītos no ārstu un veterinārārstu interešu konfliktiem attiecībā uz zāļu izrakstīšanu un tirdzniecību; |
| --- | --- |

31.

aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai izvairītos no ārstu un veterinārārstu interešu konfliktiem attiecībā uz zāļu izrakstīšanu un tirdzniecību;

| 32. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pilnīga informācija par esošiem sūdzību un tiesiskās aizsardzības mehānismiem ir viegli pieejama pacientiem, kas cietuši no veselības aprūpē iegūtām infekcijām vai ārstniecības kļūdām; |
| --- | --- |

32.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pilnīga informācija par esošiem sūdzību un tiesiskās aizsardzības mehānismiem ir viegli pieejama pacientiem, kas cietuši no veselības aprūpē iegūtām infekcijām vai ārstniecības kļūdām;

| 33. | aicina Komisiju ziņot par valstu kolektīvās tiesiskās aizsardzības praksi veselības aprūpē iegūtu infekciju gadījumos; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju ziņot par valstu kolektīvās tiesiskās aizsardzības praksi veselības aprūpē iegūtu infekciju gadījumos;

| 34. | atzīst labumu, ko sniedz pilsoņu iniciatīvas, piemēram, Eiropas Pacientu tiesību harta, kas pamatojas uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, un Eiropas Pacientu tiesību diena, ko kopš 2007. gada organizē ik gadu 18. aprīlī; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt Eiropas Pacientu tiesību dienu vietējā, valsts un ES līmenī; |
| --- | --- |

34.

atzīst labumu, ko sniedz pilsoņu iniciatīvas, piemēram, Eiropas Pacientu tiesību harta, kas pamatojas uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, un Eiropas Pacientu tiesību diena, ko kopš 2007. gada organizē ik gadu 18. aprīlī; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt Eiropas Pacientu tiesību dienu vietējā, valsts un ES līmenī;

Cīņa pret mikrobu rezistenci

Pašreizējais stāvoklis un daudzsološi risinājumi

| 35. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas darbu ar jautājumiem par mikrobu rezistenci un par profilaksi un kontroli attiecībā uz veselības aprūpē iegūtām infekcijām, kā arī Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) koordinēšanas un uzraudzības darbu, jo īpaši, Eiropas Mikrobu rezistences uzraudzības tīklā (EARS-Net), Eiropas antibakteriālo līdzekļu patēriņa uzraudzības projektā (ESAC-Net) un Veselības aprūpē iegūtu infekciju uzraudzības tīklā (HAI-Net); |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas darbu ar jautājumiem par mikrobu rezistenci un par profilaksi un kontroli attiecībā uz veselības aprūpē iegūtām infekcijām, kā arī Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) koordinēšanas un uzraudzības darbu, jo īpaši, Eiropas Mikrobu rezistences uzraudzības tīklā (EARS-Net), Eiropas antibakteriālo līdzekļu patēriņa uzraudzības projektā (ESAC-Net) un Veselības aprūpē iegūtu infekciju uzraudzības tīklā (HAI-Net);

| 36. | pauž gandarījumu par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra, Eiropas Zāļu aģentūras un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes kopīgo koordinācijas un uzraudzības darbu mikrobu rezistences jomā; |
| --- | --- |

36.

pauž gandarījumu par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra, Eiropas Zāļu aģentūras un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes kopīgo koordinācijas un uzraudzības darbu mikrobu rezistences jomā;

| 37. | ar bažām norāda, ka no 2010. līdz 2013. gadam daudzās dalībvalstīs un ES kopumā ievērojami palielinājusies K. Pneumoniae rezistence pret fluorhinoloniem, trešās paaudzes cefalosporīniem un aminoglikozīdiem, kā arī kopējā rezistence pret visām trim antibiotiku grupām un rezistence pret karbapenēmiem; norāda arī, ka tajā pašā periodā daudzās dalībvalstīs un ES ievērojami palielinājās arī E. coli rezistence pret trešās paaudzes cefalosporīniem; turklāt norāda, ka dažos Eiropas reģionos multirezistentā tuberkuloze (MDR-TB) ir 20 % no visiem jaunajiem tuberkulozes gadījumiem, vienlaikus veiksmīgas MDR-TB izārstēšanas gadījumu skaits ir satraucoši zems; |
| --- | --- |

37.

ar bažām norāda, ka no 2010. līdz 2013. gadam daudzās dalībvalstīs un ES kopumā ievērojami palielinājusies K. Pneumoniae rezistence pret fluorhinoloniem, trešās paaudzes cefalosporīniem un aminoglikozīdiem, kā arī kopējā rezistence pret visām trim antibiotiku grupām un rezistence pret karbapenēmiem; norāda arī, ka tajā pašā periodā daudzās dalībvalstīs un ES ievērojami palielinājās arī E. coli rezistence pret trešās paaudzes cefalosporīniem; turklāt norāda, ka dažos Eiropas reģionos multirezistentā tuberkuloze (MDR-TB) ir 20 % no visiem jaunajiem tuberkulozes gadījumiem, vienlaikus veiksmīgas MDR-TB izārstēšanas gadījumu skaits ir satraucoši zems;

| 38. | ar bažām norāda, ka valstīs ar augstu multirezistences līmeni, tostarp pret karbapenēmiem, ir pieejamas tikai dažas ārstēšanas iespējas, un polimiksīni ir viena no tām; uzsver, ka šajās valstīs pret polimiksīniem rezistento baktēriju klātbūtne ir būtisks brīdinājums par to, ka iespējas ārstēt inficētos pacientus kļūst arvien ierobežotākas; |
| --- | --- |

38.

ar bažām norāda, ka valstīs ar augstu multirezistences līmeni, tostarp pret karbapenēmiem, ir pieejamas tikai dažas ārstēšanas iespējas, un polimiksīni ir viena no tām; uzsver, ka šajās valstīs pret polimiksīniem rezistento baktēriju klātbūtne ir būtisks brīdinājums par to, ka iespējas ārstēt inficētos pacientus kļūst arvien ierobežotākas;

| 39. | norāda, ka rezistento baktēriju izraisītās saslimšanas ļoti bieži ir saistītas ar lieliem izdevumiem un ilgstošu uzturēšanos slimnīcā, kā arī alternatīviem un dārgākiem ārstēšanas veidiem, kas rada lielāku slogu dalībvalstu veselības aprūpes sistēmām; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka rezistento baktēriju izraisītās saslimšanas ļoti bieži ir saistītas ar lieliem izdevumiem un ilgstošu uzturēšanos slimnīcā, kā arī alternatīviem un dārgākiem ārstēšanas veidiem, kas rada lielāku slogu dalībvalstu veselības aprūpes sistēmām;

| 40. | pauž nožēlu par to, ka jo īpaši zinātnisku, ekonomisku un regulatīvu šķēršļu dēļ pēdējo 25 gadu laikā esam pieredzējuši gan nepietiekamu izpratni par antibakteriālo preparātu un jo īpaši antibiotiku racionālu izmantošanu, gan zāļu attīstības stagnāciju antibakteriālo preparātu jomā; |
| --- | --- |

40.

pauž nožēlu par to, ka jo īpaši zinātnisku, ekonomisku un regulatīvu šķēršļu dēļ pēdējo 25 gadu laikā esam pieredzējuši gan nepietiekamu izpratni par antibakteriālo preparātu un jo īpaši antibiotiku racionālu izmantošanu, gan zāļu attīstības stagnāciju antibakteriālo preparātu jomā;

| 41. | norāda, ka gan pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, gan ES Trešās sabiedrības veselības programmā uzsvars ir uz veselības aprūpē iegūtām infekcijām un mikrobu rezistenci; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka gan pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, gan ES Trešās sabiedrības veselības programmā uzsvars ir uz veselības aprūpē iegūtām infekcijām un mikrobu rezistenci;

| 42. | norāda, ka vairākās dalībvalstīs nav pieejamas dažas efektīvas antibiotikas, kā rezultātā ārstēšanā tiek izvēlētas neatbilstošas zāles, un tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju izvērtēt, kā panākt, lai efektīvas antibiotikas vienmēr būtu tirgū; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka vairākās dalībvalstīs nav pieejamas dažas efektīvas antibiotikas, kā rezultātā ārstēšanā tiek izvēlētas neatbilstošas zāles, un tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju izvērtēt, kā panākt, lai efektīvas antibiotikas vienmēr būtu tirgū;

| 43. | norāda, ka rezistence pret antibiotikām bieži attur no ārstēšanas ar pareizajām antibiotikām un ka tad, kad pacientiem tiek dotas nepareizas antibiotikas vai ārstēšana sākas pārāk vēlu, pacienti, kuriem ir nopietnas infekcijas slimības, cieš no smagām komplikācijām, kas dažos gadījumos var pat izraisīt nāvi; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka rezistence pret antibiotikām bieži attur no ārstēšanas ar pareizajām antibiotikām un ka tad, kad pacientiem tiek dotas nepareizas antibiotikas vai ārstēšana sākas pārāk vēlu, pacienti, kuriem ir nopietnas infekcijas slimības, cieš no smagām komplikācijām, kas dažos gadījumos var pat izraisīt nāvi;

| 44. | ar dziļām bažām norāda uz to, ka liels skaits dzīvnieku ir inficēts ar baktērijām, kas ir rezistentas pret antibiotikām, un uz to, ka pastāv risks pārnest šīs baktērijas no inficētās gaļas uz patērētājiem; |
| --- | --- |

44.

ar dziļām bažām norāda uz to, ka liels skaits dzīvnieku ir inficēts ar baktērijām, kas ir rezistentas pret antibiotikām, un uz to, ka pastāv risks pārnest šīs baktērijas no inficētās gaļas uz patērētājiem;

| 45. | ar dziļām bažām norāda uz saikni starp veterināro pretmikrobu līdzekļu izmantošanu un mikrobu rezistences attīstības risku lauksaimniekiem un uz risku šai rezistencei izplatīties, veicot ārstēšanos slimnīcā; |
| --- | --- |

45.

ar dziļām bažām norāda uz saikni starp veterināro pretmikrobu līdzekļu izmantošanu un mikrobu rezistences attīstības risku lauksaimniekiem un uz risku šai rezistencei izplatīties, veicot ārstēšanos slimnīcā;

| 46. | atzinīgi vērtē iniciatīvas un darbības, ko veic dalībvalstis, dzīvnieku veselības aprūpes speciālisti un dzīvnieku īpašnieki, kuru mērķis ir nodrošināt atbildīgu pretmikrobu līdzekļu izmantošanu dzīvnieku ārstēšanā un pretmikrobu līdzekļu izmantošanas samazināšanu dzīvnieku audzēšanā; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē iniciatīvas un darbības, ko veic dalībvalstis, dzīvnieku veselības aprūpes speciālisti un dzīvnieku īpašnieki, kuru mērķis ir nodrošināt atbildīgu pretmikrobu līdzekļu izmantošanu dzīvnieku ārstēšanā un pretmikrobu līdzekļu izmantošanas samazināšanu dzīvnieku audzēšanā;

| 47. | uzskata jaunu pretmikrobu zāļu pētniecību par ārkārtīgi svarīgu un aicina Komisiju izmantot Eiropas stratēģisko investīciju fondu (EFSI), lai veicinātu pētniecību, piemēram, atbalstot tādas pastāvošās struktūras kā Novatorisku zāļu ierosmes (IMI); |
| --- | --- |

47.

uzskata jaunu pretmikrobu zāļu pētniecību par ārkārtīgi svarīgu un aicina Komisiju izmantot Eiropas stratēģisko investīciju fondu (EFSI), lai veicinātu pētniecību, piemēram, atbalstot tādas pastāvošās struktūras kā Novatorisku zāļu ierosmes (IMI);

| 48. | aicina lielāku uzmanību pievērst tādu jaunu pretmikrobu līdzekļu izstrādei, kuri ļautu sasniegt jaunus mērķus; |
| --- | --- |

48.

aicina lielāku uzmanību pievērst tādu jaunu pretmikrobu līdzekļu izstrādei, kuri ļautu sasniegt jaunus mērķus;

| 49. | atzinīgi vērtē un mudina turpināt pētījumus, lai radītu patiesi jaunas pretmikrobu zāles, jo īpaši antibiotikas, kas aktīvi vēršas pret izplatītajām multirezistentajām gramnegatīvajām baktērijām un pret slimībām, kurām ir īpaša tendence radīt mikrobu rezistenci, piemēram, K. pneumoniae, Acinetobacter, E. coli, HIV, Staphylococcus aureus, tuberkuloze un malārija; tomēr uzstāj, ka ir ļoti svarīgi visupirms nodrošināt atbildīgu un saprātīgu pretmikrobu līdzekļu izmantošanu; atzinīgi vērtē un mudina turpināt pētīt alternatīvas metodes, kuru mērķis ir cīnīties pret veselības aprūpē iegūtām infekcijām, neizmantojot antibiotikas, un apkarot multirezistento tuberkulozi; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē un mudina turpināt pētījumus, lai radītu patiesi jaunas pretmikrobu zāles, jo īpaši antibiotikas, kas aktīvi vēršas pret izplatītajām multirezistentajām gramnegatīvajām baktērijām un pret slimībām, kurām ir īpaša tendence radīt mikrobu rezistenci, piemēram, K. pneumoniae, Acinetobacter, E. coli, HIV, Staphylococcus aureus, tuberkuloze un malārija; tomēr uzstāj, ka ir ļoti svarīgi visupirms nodrošināt atbildīgu un saprātīgu pretmikrobu līdzekļu izmantošanu; atzinīgi vērtē un mudina turpināt pētīt alternatīvas metodes, kuru mērķis ir cīnīties pret veselības aprūpē iegūtām infekcijām, neizmantojot antibiotikas, un apkarot multirezistento tuberkulozi;

| 50. | aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt pētniecības un izstrādes pasākumus, lai nodrošinātu jaunus līdzekļus Eiropā arvien vairāk izplatīto bakteriālo infekciju apkarošanai; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt pētniecības un izstrādes pasākumus, lai nodrošinātu jaunus līdzekļus Eiropā arvien vairāk izplatīto bakteriālo infekciju apkarošanai;

| 51. | aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt stimulus publiskā un privātā sektora sadarbībai, lai pastiprinātu pētniecību un izstrādi antibiotiku jomā; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt stimulus publiskā un privātā sektora sadarbībai, lai pastiprinātu pētniecību un izstrādi antibiotiku jomā;

| 52. | aicina dalībvalstis pastiprināt sadarbību attiecībā uz pacientu drošību un mikrobu rezistences apkarošanu, lai ierobežotu un samazinātu rezistentu mikroorganismu izplatību no vienas dalībvalsts uz citu; |
| --- | --- |

52.

aicina dalībvalstis pastiprināt sadarbību attiecībā uz pacientu drošību un mikrobu rezistences apkarošanu, lai ierobežotu un samazinātu rezistentu mikroorganismu izplatību no vienas dalībvalsts uz citu;

| 53. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot “adaptīvu ceļu” shēmas un citus regulatīvus instrumentus, lai pacienti agrāk piekļūtu inovatīviem baktericīdiem, ar kuriem var ārstēt rezistentas infekcijas; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot “adaptīvu ceļu” shēmas un citus regulatīvus instrumentus, lai pacienti agrāk piekļūtu inovatīviem baktericīdiem, ar kuriem var ārstēt rezistentas infekcijas;

| 54. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot Eiropas Zāļu aģentūras “adaptīva ceļa” programmu un visus to rīcībā esošos regulējošos instrumentus, lai pacientiem nodrošinātu ātrāku piekļuvi inovatīviem baktericīdiem; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot Eiropas Zāļu aģentūras “adaptīva ceļa” programmu un visus to rīcībā esošos regulējošos instrumentus, lai pacientiem nodrošinātu ātrāku piekļuvi inovatīviem baktericīdiem;

| 55. | uzsver, ka jebkādas veselības aizsardzības politikas centrā ir jābūt pacientiem, un mudina uz izglītošanu veselības jautājumos un uz pacientu iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka jebkādas veselības aizsardzības politikas centrā ir jābūt pacientiem, un mudina uz izglītošanu veselības jautājumos un uz pacientu iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā;

| 56. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Komisija nodrošinātu ES rīcības plāna par mikroorganismu rezistenci laikposmam pēc 2016. gada turpinājumu, uzsverot to, kā pārvarēt zinātniskās, regulatīvās un ekonomiskās problēmas, kas saistītas ar mikrobu rezistenci, vienlaikus paredzot veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Komisija nodrošinātu ES rīcības plāna par mikroorganismu rezistenci laikposmam pēc 2016. gada turpinājumu, uzsverot to, kā pārvarēt zinātniskās, regulatīvās un ekonomiskās problēmas, kas saistītas ar mikrobu rezistenci, vienlaikus paredzot veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli;

Ieteikumi par antibiotiku izmantošanu cilvēku ārstēšanā

| 57. | atgādina, ka būtu stingri jāaizliedz pašārstēšanās ar antibiotikām, un uzsver nepieciešamību dalībvalstu kompetentajām iestādēm nodrošināt kārtību, kas paredz baktericīdu iegādi tikai pret recepti; |
| --- | --- |

57.

atgādina, ka būtu stingri jāaizliedz pašārstēšanās ar antibiotikām, un uzsver nepieciešamību dalībvalstu kompetentajām iestādēm nodrošināt kārtību, kas paredz baktericīdu iegādi tikai pret recepti;

| 58. | aicina dalībvalstis veikt piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu atbildīgu un saprātīgu visu pretmikrobu vielu izmantošanu cilvēku ārstēšanā, un jo īpaši to antibiotiku izmantošanu, kas tiek uzskatītas par pēdējās izvēles zālēm bakteriālo infekciju ārstēšanai slimnīcās, paturot prātā, ka antibiotiku nepareiza lietošana profilakses nolūkos (tostarp slimnīcās) ir viens no galvenajiem faktoriem, kas veicina rezistences pret antibiotikām veidošanos; |
| --- | --- |

58.

aicina dalībvalstis veikt piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu atbildīgu un saprātīgu visu pretmikrobu vielu izmantošanu cilvēku ārstēšanā, un jo īpaši to antibiotiku izmantošanu, kas tiek uzskatītas par pēdējās izvēles zālēm bakteriālo infekciju ārstēšanai slimnīcās, paturot prātā, ka antibiotiku nepareiza lietošana profilakses nolūkos (tostarp slimnīcās) ir viens no galvenajiem faktoriem, kas veicina rezistences pret antibiotikām veidošanos;

| 59. | aicina dalībvalstis veicināt piekļuvi augstas kvalitātes zālēm, kā arī visiem pacientiem piemērot pilnus ārstēšanas ciklus, īpašu atbalstu sniedzot visneaizsargātākajiem, lai novērstu rezistences attīstību; |
| --- | --- |

59.

aicina dalībvalstis veicināt piekļuvi augstas kvalitātes zālēm, kā arī visiem pacientiem piemērot pilnus ārstēšanas ciklus, īpašu atbalstu sniedzot visneaizsargātākajiem, lai novērstu rezistences attīstību;

| 60. | mudina dalībvalstis arī veikt pētījumu par tā saucamajām “aizmirstajām” antibiotikām, lai paplašinātu iespējamo farmaceitisko izstrādājumu klāstu; |
| --- | --- |

60.

mudina dalībvalstis arī veikt pētījumu par tā saucamajām “aizmirstajām” antibiotikām, lai paplašinātu iespējamo farmaceitisko izstrādājumu klāstu;

| 61. | aicina Komisiju iesaistīties PVO darbā pie jauna ekonomiskā modeļa izstrādes, lai ņemtu vērā sabiedrības veselības rūpes un vajadzības; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju iesaistīties PVO darbā pie jauna ekonomiskā modeļa izstrādes, lai ņemtu vērā sabiedrības veselības rūpes un vajadzības;

| 62. | aicina dalībvalstis un Komisiju sākt pārdomu procesu, lai izstrādātu jaunu ekonomikas modeli, kurā būtu nošķirts pārdošanas apjoms no atlīdzības, ko maksā par jaunām antibiotikām, kas ražotu sabiedrībai vērtīgas jaunas antibiotikas un ļautu uzņēmumam gūt pietiekamu peļņu, kura atsvērtu investīcijas, kamēr pircējs iegūtu tiesības ražojumu lietot un pilnībā kontrolēt patērēto apjomu; |
| --- | --- |

62.

aicina dalībvalstis un Komisiju sākt pārdomu procesu, lai izstrādātu jaunu ekonomikas modeli, kurā būtu nošķirts pārdošanas apjoms no atlīdzības, ko maksā par jaunām antibiotikām, kas ražotu sabiedrībai vērtīgas jaunas antibiotikas un ļautu uzņēmumam gūt pietiekamu peļņu, kura atsvērtu investīcijas, kamēr pircējs iegūtu tiesības ražojumu lietot un pilnībā kontrolēt patērēto apjomu;

| 63. | mudina dalībvalstis īstenot vai sagatavot šādus pasākumus:






  a) | atgādināt ārstiem par to, cik svarīgi ir nodrošināt, ka antibiotiku izrakstīšana ārstniecībai ir atbilstoša un atbildīga, |
| --- | --- | --- |

63.

mudina dalībvalstis īstenot vai sagatavot šādus pasākumus:

a)

atgādināt ārstiem par to, cik svarīgi ir nodrošināt, ka antibiotiku izrakstīšana ārstniecībai ir atbilstoša un atbildīga,

| b) | nodrošināt, ka pirms antibiotiku izrakstīšanas pēc iespējas tiek sistemātiski veikta pienācīga mikrobioloģiskā diagnostika, piemēram, izmantojot jaunus diagnostikas rīkus, kas ļautu aprūpes sniegšanas vietā ātri iegūt diagnozi un/vai antibiogrammu, jo īpaši to slimību gadījumā, kurām ir tendence atkārtoties, kā arī strādāt, lai likvidētu šķēršļus, kas kavē pienācīgu mikrobioloģisko diagnostiku, it īpaši ambulatorajā sektorā, |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka pirms antibiotiku izrakstīšanas pēc iespējas tiek sistemātiski veikta pienācīga mikrobioloģiskā diagnostika, piemēram, izmantojot jaunus diagnostikas rīkus, kas ļautu aprūpes sniegšanas vietā ātri iegūt diagnozi un/vai antibiogrammu, jo īpaši to slimību gadījumā, kurām ir tendence atkārtoties, kā arī strādāt, lai likvidētu šķēršļus, kas kavē pienācīgu mikrobioloģisko diagnostiku, it īpaši ambulatorajā sektorā,

| c) | regulēt antibiotiku izrakstīšanu ārstēšanai un jo īpaši stingri īstenot likumus, kas aizliedz izsniegt antibiotikas bez receptes, lai nodrošinātu zāļu pareizu lietošanu, norādot terapeitisko mērķi un izvēloties pareizu zāļu terapiju, |
| --- | --- |

c)

regulēt antibiotiku izrakstīšanu ārstēšanai un jo īpaši stingri īstenot likumus, kas aizliedz izsniegt antibiotikas bez receptes, lai nodrošinātu zāļu pareizu lietošanu, norādot terapeitisko mērķi un izvēloties pareizu zāļu terapiju,

| d) | īstenot atbildīgu tirdzniecības praksi, izvairoties no interešu konfliktiem starp ražotājiem un zāļu izrakstītājiem, |
| --- | --- |

d)

īstenot atbildīgu tirdzniecības praksi, izvairoties no interešu konfliktiem starp ražotājiem un zāļu izrakstītājiem,

| e) | veicināt jaunu ieņēmumu modeļu izstrādi, kuros uzņēmumu peļņa nebūtu saistīta ar izrakstīto antibiotiku apjomu, vienlaikus veicinot inovācijas farmācijas nozarē un līdzsvarojot to ar veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju, |
| --- | --- |

e)

veicināt jaunu ieņēmumu modeļu izstrādi, kuros uzņēmumu peļņa nebūtu saistīta ar izrakstīto antibiotiku apjomu, vienlaikus veicinot inovācijas farmācijas nozarē un līdzsvarojot to ar veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju,

| f) | reglamentēt antibiotiku pārdošanu un izplatīšanu, lai pacienti varētu iegūt tikai noteiktu antibiotiku daudzumu, ko izrakstījis ārsts, jo dažās dalībvalstīs joprojām pastāv noteikumi, kas atļauj antibiotikas pārdot iepakojumos, kuri pārsniedz ārstēšanai izrakstīto daudzumu, |
| --- | --- |

f)

reglamentēt antibiotiku pārdošanu un izplatīšanu, lai pacienti varētu iegūt tikai noteiktu antibiotiku daudzumu, ko izrakstījis ārsts, jo dažās dalībvalstīs joprojām pastāv noteikumi, kas atļauj antibiotikas pārdot iepakojumos, kuri pārsniedz ārstēšanai izrakstīto daudzumu,

| g) | nodrošināt to, ka pacienti vairāk lieto tieši medicīnas speciālistu izrakstītās antibiotikas un veic citu piemērotu ārstēšanu atbilstīgi ārsta norādījumiem, un izstrādāt stratēģijas, kuru mērķis ir palielināt pacientu izpratni par to, cik svarīgi ir atbildīgi izmantot ārstēšanu ar antibiotikām, un par riskiem palielināt mikrobu rezistenci, |
| --- | --- |

g)

nodrošināt to, ka pacienti vairāk lieto tieši medicīnas speciālistu izrakstītās antibiotikas un veic citu piemērotu ārstēšanu atbilstīgi ārsta norādījumiem, un izstrādāt stratēģijas, kuru mērķis ir palielināt pacientu izpratni par to, cik svarīgi ir atbildīgi izmantot ārstēšanu ar antibiotikām, un par riskiem palielināt mikrobu rezistenci,

| h) | novērot rezistenci pret antibiotikām un to izmantošanu slimnīcās un nodrošināt, ka antibiotikas slimnīcās tiek lietotas tikai atbilstoši attiecīgajām indikācijām, pareizās devās un iespējami īsu laikposmu, kā ieteikts uz pierādījumiem balstītās vadlīnijās, |
| --- | --- |

h)

novērot rezistenci pret antibiotikām un to izmantošanu slimnīcās un nodrošināt, ka antibiotikas slimnīcās tiek lietotas tikai atbilstoši attiecīgajām indikācijām, pareizās devās un iespējami īsu laikposmu, kā ieteikts uz pierādījumiem balstītās vadlīnijās,

| i) | pastiprināt infekciju kontroli, sevišķi pārrobežu perspektīvā, un jo īpaši, rūpīgi kontrolējot multirezistentu baktēriju iespējamos pārnēsātājus, un to panāk ar to pacientu pienācīgu skrīningu, kurus pārved no valsts/reģiona/slimnīcas, kur, kā zināms, ir augsta multirezistento baktēriju izplatība, un izolējot inficētos pacientus atsevišķās telpās vai īstenojot “aprūpi kohortā”, |
| --- | --- |

i)

pastiprināt infekciju kontroli, sevišķi pārrobežu perspektīvā, un jo īpaši, rūpīgi kontrolējot multirezistentu baktēriju iespējamos pārnēsātājus, un to panāk ar to pacientu pienācīgu skrīningu, kurus pārved no valsts/reģiona/slimnīcas, kur, kā zināms, ir augsta multirezistento baktēriju izplatība, un izolējot inficētos pacientus atsevišķās telpās vai īstenojot “aprūpi kohortā”,

| j) | izstrādāt daudzpusēju stratēģiju attiecībā uz multirezistento tuberkulozi, lai aptvertu tādus galvenos aspektus kā profilakse, izpratnes veicināšana, diagnostika, atbilstoša ārstēšana un pieturēšanās pie izrakstītajām zālēm un lietošanas noteikumu ievērošana, |
| --- | --- |

j)

izstrādāt daudzpusēju stratēģiju attiecībā uz multirezistento tuberkulozi, lai aptvertu tādus galvenos aspektus kā profilakse, izpratnes veicināšana, diagnostika, atbilstoša ārstēšana un pieturēšanās pie izrakstītajām zālēm un lietošanas noteikumu ievērošana,

| k) | uzlabot drošības standartus, jo īpaši attiecībā uz tām medicīniskajām ierīcēm, kurām nevar veikt sterilizāciju (piemēram, endoskopiem), un veikt rūpīgu uzraudzību, lai ar mērķi aizsargāt patērētāju veselību nodrošinātu, ka medicīnas ierīces, kuras sākotnēji paredzētas vienreizējai lietošanai, ko apliecina CE zīme, ja tās tiek sagatavotas atkārtotai lietošanai, atbilst visiem drošības standartiem, |
| --- | --- |

k)

uzlabot drošības standartus, jo īpaši attiecībā uz tām medicīniskajām ierīcēm, kurām nevar veikt sterilizāciju (piemēram, endoskopiem), un veikt rūpīgu uzraudzību, lai ar mērķi aizsargāt patērētāju veselību nodrošinātu, ka medicīnas ierīces, kuras sākotnēji paredzētas vienreizējai lietošanai, ko apliecina CE zīme, ja tās tiek sagatavotas atkārtotai lietošanai, atbilst visiem drošības standartiem,

| l) | sākt izpratnes vairošanas kampaņas, kas paredzētas plašai mērķauditorijai, tostarp veselības izglītības kursus skolās par antibiotiku racionālu izmantojumu un par riskiem, ko rada paaugstināta rezistence pret antibiotikām, un to, cik svarīgi ir attīstīt labu personīgās higiēnas praksi; šīs kampaņas būtu jāvērš gan uz jauniešiem, gan gados vecākiem cilvēkiem, kā arī bērnu vecākiem un aprūpētājiem, kā arī pēc tam būtu jāveic rezultātu novērtējums, ņemot vērā e-veselības sistēmu piedāvātās iespējas šajā sakarā, |
| --- | --- |

l)

sākt izpratnes vairošanas kampaņas, kas paredzētas plašai mērķauditorijai, tostarp veselības izglītības kursus skolās par antibiotiku racionālu izmantojumu un par riskiem, ko rada paaugstināta rezistence pret antibiotikām, un to, cik svarīgi ir attīstīt labu personīgās higiēnas praksi; šīs kampaņas būtu jāvērš gan uz jauniešiem, gan gados vecākiem cilvēkiem, kā arī bērnu vecākiem un aprūpētājiem, kā arī pēc tam būtu jāveic rezultātu novērtējums, ņemot vērā e-veselības sistēmu piedāvātās iespējas šajā sakarā,

| m) | palielināt valsts finansējumu un izveidot jaunus akadēmiskos amatus, lai pievērstos jaunu bakteriālo infekciju ārstēšanas metožu izpētei un apstiprināšanai, |
| --- | --- |

m)

palielināt valsts finansējumu un izveidot jaunus akadēmiskos amatus, lai pievērstos jaunu bakteriālo infekciju ārstēšanas metožu izpētei un apstiprināšanai,

| n) | palielināt jo īpaši stimulus jaunu baktericīdu izpētei un izstrādei, |
| --- | --- |

n)

palielināt jo īpaši stimulus jaunu baktericīdu izpētei un izstrādei,

| o) | aicināt Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru veikt klātienes misijas, lai dalībvalstīm sniegtu zinātnisku un tehnisku palīdzību un apmācību kursus par mikrobu rezistenci, kā paredzēts ECDC regulas (Regula (EK) Nr. 851/2004) 9. pantā; tās dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, un īpaši tās, kurās mikrobu rezistence jau ir augsta vai satraucoši pieaug, ir īpaši aicinātas lūgt ECDC veikt šādas misijas, |
| --- | --- |

o)

aicināt Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru veikt klātienes misijas, lai dalībvalstīm sniegtu zinātnisku un tehnisku palīdzību un apmācību kursus par mikrobu rezistenci, kā paredzēts ECDC regulas (Regula (EK) Nr. 851/2004) 9. pantā; tās dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, un īpaši tās, kurās mikrobu rezistence jau ir augsta vai satraucoši pieaug, ir īpaši aicinātas lūgt ECDC veikt šādas misijas,

| p) | publiskot slimnīcu un citu veselības aprūpes iestāžu datus par veselības aprūpē iegūtām infekcijām, lai pacienti var izdarīt apzinātu izvēli; |
| --- | --- |

p)

publiskot slimnīcu un citu veselības aprūpes iestāžu datus par veselības aprūpē iegūtām infekcijām, lai pacienti var izdarīt apzinātu izvēli;

| 64. | aicina Komisiju apsvērt sekas, ko rada lielāka mobilitāte, kas paredzēta Direktīvā 2011/24/ES attiecībā uz paaugstinātu mikrobu rezistenci, ko varētu izraisīt pacientu pārvietošanās visā Eiropā veselības aprūpes meklējumos; |
| --- | --- |

64.

aicina Komisiju apsvērt sekas, ko rada lielāka mobilitāte, kas paredzēta Direktīvā 2011/24/ES attiecībā uz paaugstinātu mikrobu rezistenci, ko varētu izraisīt pacientu pārvietošanās visā Eiropā veselības aprūpes meklējumos;

Ieteikumi attiecībā uz antibiotiku lietošanu veterinārmedicīnā kopumā un jo īpaši lopkopībā

| 65. | pauž bažas par to, ka EFSA un ECDC kopīgais ziņojums par mikrobu rezistenci liecina, ka baktērijas, kuras visbiežāk rada pārtikas izraisītu infekciju, piemēram, Salmonellen un Campylobacter, uzrāda būtisku rezistenci pret parastajiem pretmikrobu līdzekļiem; |
| --- | --- |

65.

pauž bažas par to, ka EFSA un ECDC kopīgais ziņojums par mikrobu rezistenci liecina, ka baktērijas, kuras visbiežāk rada pārtikas izraisītu infekciju, piemēram, Salmonellen un Campylobacter, uzrāda būtisku rezistenci pret parastajiem pretmikrobu līdzekļiem;

| 66. | atkārto savu aicinājumu, kas bija iekļauts 2011. gada 27. oktobra rezolūcijā par mikroorganismu rezistences radītajiem draudiem sabiedrības veselībai (7), par to, ka vajadzētu pakāpeniski izbeigt profilaktisku antibiotiku lietošanu lopkopībā, uzsverot, ka mājlopu un intensīvajām zivsaimniecības nozarēm jākoncentrējas uz slimību profilaksi, ievērojot labu higiēnu, turēšanas apstākļus un zootehnikas praksi, kā arī stingrus bioloģiskās drošības pasākumus, nevis antibiotiku profilaktisku lietošanu; |
| --- | --- |

66.

atkārto savu aicinājumu, kas bija iekļauts 2011. gada 27. oktobra rezolūcijā par mikroorganismu rezistences radītajiem draudiem sabiedrības veselībai (7), par to, ka vajadzētu pakāpeniski izbeigt profilaktisku antibiotiku lietošanu lopkopībā, uzsverot, ka mājlopu un intensīvajām zivsaimniecības nozarēm jākoncentrējas uz slimību profilaksi, ievērojot labu higiēnu, turēšanas apstākļus un zootehnikas praksi, kā arī stingrus bioloģiskās drošības pasākumus, nevis antibiotiku profilaktisku lietošanu;

| 67. | mudina dalībvalstis ieviest vai sagatavot šādus pasākumus:






  a) | veicināt un sekmēt veterinārmedicīnā, tostarp ārstnieciskajā dzīvnieku barībā, visu pretmikrobu vielu atbildīgu un saprātīgu lietošanu, to atļaujot tikai pēc veterinārās diagnostikas, īpaši papildus apsverot to antibiotiku izmantošanu, kuras ir iekļautas PVO cilvēku medicīnai ļoti svarīgu pretmikrobu līdzekļu sarakstā, |
| --- | --- | --- |

67.

mudina dalībvalstis ieviest vai sagatavot šādus pasākumus:

a)

veicināt un sekmēt veterinārmedicīnā, tostarp ārstnieciskajā dzīvnieku barībā, visu pretmikrobu vielu atbildīgu un saprātīgu lietošanu, to atļaujot tikai pēc veterinārās diagnostikas, īpaši papildus apsverot to antibiotiku izmantošanu, kuras ir iekļautas PVO cilvēku medicīnai ļoti svarīgu pretmikrobu līdzekļu sarakstā,

| b) | ieviest juridiskos instrumentus, ar ko ierobežo antibiotiku izmantošanu dzīvniekiem, ja ir konstatēts nozīmīgs apdraudējums sabiedrības veselībai, |
| --- | --- |

b)

ieviest juridiskos instrumentus, ar ko ierobežo antibiotiku izmantošanu dzīvniekiem, ja ir konstatēts nozīmīgs apdraudējums sabiedrības veselībai,

| c) | īstenot stingrāku kontroli, lai ierobežotu antibiotiku izmantošanu veterinārmedicīnā; viens no veidiem, kā to panākt, būtu atļaut izrakstīt antibiotikas tikai profesionāli kvalificētiem veterinārārstiem un nošķirt veterinārārstu tiesības gan izrakstīt, gan pārdot antibiotikas, lai tādējādi novērstu visus ekonomiskos stimulus, |
| --- | --- |

c)

īstenot stingrāku kontroli, lai ierobežotu antibiotiku izmantošanu veterinārmedicīnā; viens no veidiem, kā to panākt, būtu atļaut izrakstīt antibiotikas tikai profesionāli kvalificētiem veterinārārstiem un nošķirt veterinārārstu tiesības gan izrakstīt, gan pārdot antibiotikas, lai tādējādi novērstu visus ekonomiskos stimulus,

| d) | uzsākt informēšanas kampaņas par atbildīgu antibakteriālo līdzekļu izmantošanu dzīvniekiem, tostarp lolojumdzīvniekiem, |
| --- | --- |

d)

uzsākt informēšanas kampaņas par atbildīgu antibakteriālo līdzekļu izmantošanu dzīvniekiem, tostarp lolojumdzīvniekiem,

| e) | samazināt vajadzību pēc antibiotikām, uzlabojot dzīvnieku veselību ar bioloģiskās drošības pasākumiem, slimību profilaksi un labu pārvaldības praksi, un izstrādāt stingras un skaidras metodoloģijas un prioritātes cīņā pret mikrobu rezistenci, |
| --- | --- |

e)

samazināt vajadzību pēc antibiotikām, uzlabojot dzīvnieku veselību ar bioloģiskās drošības pasākumiem, slimību profilaksi un labu pārvaldības praksi, un izstrādāt stingras un skaidras metodoloģijas un prioritātes cīņā pret mikrobu rezistenci,

| f) | nodrošināt, ka lopkopības un akvakultūras nozares uzmanību pievērš slimību profilaksei, ievērojot labu higiēnu, izmitināšanu un zootehnikas praksi, un stingriem biodrošības pasākumiem, nevis profilaktiskai antibiotiku izmantošanai; ir zināms, ka saprātīgākas lauku saimniecību pārvaldības un zootehnikas procedūras var panākt, pārskatot noteikumus par dzīvnieku maksimālo blīvumu lopkopībā, jo pašlaik ganāmpulku lielumi bieži kavē atsevišķu dzīvnieku vai mazāku dzīvnieku grupu ārstēšanu, tādējādi stimulējot pretmikrobu līdzekļu izmantošanu profilaktiskos nolūkos, |
| --- | --- |

f)

nodrošināt, ka lopkopības un akvakultūras nozares uzmanību pievērš slimību profilaksei, ievērojot labu higiēnu, izmitināšanu un zootehnikas praksi, un stingriem biodrošības pasākumiem, nevis profilaktiskai antibiotiku izmantošanai; ir zināms, ka saprātīgākas lauku saimniecību pārvaldības un zootehnikas procedūras var panākt, pārskatot noteikumus par dzīvnieku maksimālo blīvumu lopkopībā, jo pašlaik ganāmpulku lielumi bieži kavē atsevišķu dzīvnieku vai mazāku dzīvnieku grupu ārstēšanu, tādējādi stimulējot pretmikrobu līdzekļu izmantošanu profilaktiskos nolūkos,

| g) | ierobežot antibiotiku lietošanu intensīvi audzētu mājlopu barībā un veicināt bioloģiskās vai ekstensīvās mājlopu audzēšanas modeļus, |
| --- | --- |

g)

ierobežot antibiotiku lietošanu intensīvi audzētu mājlopu barībā un veicināt bioloģiskās vai ekstensīvās mājlopu audzēšanas modeļus,

| h) | samazināt antibiotiku izmantošanu dzīvniekiem, pakāpeniski likvidējot to lietošanu profilakses nolūkos, ja antibiotikas dzīvniekiem tiek dotas slimību profilakses nolūkos, un minimizēt vajadzību pēc metafilakses, proti, zāļu lietošanu dzīvnieku grupām, lai saimniecībās izārstētu atsevišķus dzīvniekus, vienlaikus novēršot veselo dzīvnieku inficēšanos, |
| --- | --- |

h)

samazināt antibiotiku izmantošanu dzīvniekiem, pakāpeniski likvidējot to lietošanu profilakses nolūkos, ja antibiotikas dzīvniekiem tiek dotas slimību profilakses nolūkos, un minimizēt vajadzību pēc metafilakses, proti, zāļu lietošanu dzīvnieku grupām, lai saimniecībās izārstētu atsevišķus dzīvniekus, vienlaikus novēršot veselo dzīvnieku inficēšanos,

| i) | izveidot un īstenot valsts stratēģijas vai rīcības plānus cīņai pret mikrobu rezistenci, tajos cita starpā ietverot šādus elementus:






  i) | īstenot valsts pamatnostādnes par pretmikrobu līdzekļu izmantošanu dzīvnieku ārstēšanā, lai nodrošinātu atbildīgu pretmikrobu līdzekļu izmantošanu, balstoties uz konkrētiem faktiem un apstākļiem attiecīgajās dalībvalstīs, |
| --- | --- | --- |

i)

izveidot un īstenot valsts stratēģijas vai rīcības plānus cīņai pret mikrobu rezistenci, tajos cita starpā ietverot šādus elementus:

i)

īstenot valsts pamatnostādnes par pretmikrobu līdzekļu izmantošanu dzīvnieku ārstēšanā, lai nodrošinātu atbildīgu pretmikrobu līdzekļu izmantošanu, balstoties uz konkrētiem faktiem un apstākļiem attiecīgajās dalībvalstīs,

| ii) | īstenot preventīvu dzīvnieku veselības politiku, kuras mērķis ir uzlabot dzīvnieku veselības stāvokli un mazināt vajadzību pēc pretmikrobu līdzekļu izmantošanas lopkopībā, |
| --- | --- |

ii)

īstenot preventīvu dzīvnieku veselības politiku, kuras mērķis ir uzlabot dzīvnieku veselības stāvokli un mazināt vajadzību pēc pretmikrobu līdzekļu izmantošanas lopkopībā,

| iii) | definēt veterinārārstu pienākumus attiecībā uz dzīvnieku veselības pārvaldību un lēmumu pieņemšanu jautājumos par pretmikrobu līdzekļu izmantošanu, |
| --- | --- |

iii)

definēt veterinārārstu pienākumus attiecībā uz dzīvnieku veselības pārvaldību un lēmumu pieņemšanu jautājumos par pretmikrobu līdzekļu izmantošanu,

| iv) | īstenot dzīvnieku veselības aprūpes speciālistu un dzīvnieku īpašnieku nepārtrauktu apmācību, |
| --- | --- |

iv)

īstenot dzīvnieku veselības aprūpes speciālistu un dzīvnieku īpašnieku nepārtrauktu apmācību,

| j) | apstiprināt aizliegumu izmantot antibiotikas kā dzīvnieku augšanas stimulatorus; |
| --- | --- |

j)

apstiprināt aizliegumu izmantot antibiotikas kā dzīvnieku augšanas stimulatorus;

| 68. | mudina dalībvalstis regulēt jebkādus interešu konfliktus, kuros iesaistīti veterinārārsti, kas gan pārdod, gan izraksta antibiotikas; |
| --- | --- |

68.

mudina dalībvalstis regulēt jebkādus interešu konfliktus, kuros iesaistīti veterinārārsti, kas gan pārdod, gan izraksta antibiotikas;

| 69. | aicina Eiropas Zāļu aģentūru izveidot sarakstu ar antibiotikām, kuras izmanto dzīvniekiem un saistībā ar kurām ir konstatēts ievērojams apdraudējums sabiedrības veselībai; |
| --- | --- |

69.

aicina Eiropas Zāļu aģentūru izveidot sarakstu ar antibiotikām, kuras izmanto dzīvniekiem un saistībā ar kurām ir konstatēts ievērojams apdraudējums sabiedrības veselībai;

| 70. | mudina valstu iestādes un Eiropas Zāļu aģentūru īstenot vai sagatavot šādus pasākumus:






  a) | stiprināt pašreizējos riska novērtējumus jaunām veterinārajām pretmikrobu vielām, apzinot galvenos potenciālos riskus sabiedrības veselībai jau ļoti agrīnā atļaujas izsniegšanas procedūras posmā, |
| --- | --- | --- |

70.

mudina valstu iestādes un Eiropas Zāļu aģentūru īstenot vai sagatavot šādus pasākumus:

a)

stiprināt pašreizējos riska novērtējumus jaunām veterinārajām pretmikrobu vielām, apzinot galvenos potenciālos riskus sabiedrības veselībai jau ļoti agrīnā atļaujas izsniegšanas procedūras posmā,

| b) | pēc jaunu pretmikrobu vielu pirmās apstiprināšanas veterinārmedicīnā uzraudzīt konkrētu baktēriju rezistences attīstību saskaņā ar plāniem, par kuriem panākta vienošanās starp regulatoriem un uzņēmumiem, |
| --- | --- |

b)

pēc jaunu pretmikrobu vielu pirmās apstiprināšanas veterinārmedicīnā uzraudzīt konkrētu baktēriju rezistences attīstību saskaņā ar plāniem, par kuriem panākta vienošanās starp regulatoriem un uzņēmumiem,

| c) | uzraudzīt antibiotiku izmantošanas dzīvniekiem izmaiņas, un to veic kā daļu no Eiropas veterināro pretmikrobu līdzekļu patēriņa uzraudzības (ESVAC) projekta (EMA vadībā), kas paredzēts īstenoto darbību ietekmes novērtēšanai; |
| --- | --- |

c)

uzraudzīt antibiotiku izmantošanas dzīvniekiem izmaiņas, un to veic kā daļu no Eiropas veterināro pretmikrobu līdzekļu patēriņa uzraudzības (ESVAC) projekta (EMA vadībā), kas paredzēts īstenoto darbību ietekmes novērtēšanai;

| 71. | aicina otru likumdevēju sarunās par priekšlikumu regulai par veterinārajām zālēm (2014/0257(COD)) sekot “vienas veselības” principam, un jo īpaši:






  — | pieņemt noteikumus, kas aizliedz tādu pretmikrobu līdzekļu došanu dzīvniekiem neatbilstīgi instrukcijai, kas ir atļauti tikai cilvēku ārstēšanā, |
| --- | --- | --- |

71.

aicina otru likumdevēju sarunās par priekšlikumu regulai par veterinārajām zālēm (2014/0257(COD)) sekot “vienas veselības” principam, un jo īpaši:

—

pieņemt noteikumus, kas aizliedz tādu pretmikrobu līdzekļu došanu dzīvniekiem neatbilstīgi instrukcijai, kas ir atļauti tikai cilvēku ārstēšanā,

| — | atbalstīt obligātu visa lopkopībā izmantojamo pretmikrobu līdzekļu daudzuma paziņošanu kompetentajām valsts iestādēm un ikgadēju publiskošanu, |
| --- | --- |

—

atbalstīt obligātu visa lopkopībā izmantojamo pretmikrobu līdzekļu daudzuma paziņošanu kompetentajām valsts iestādēm un ikgadēju publiskošanu,

| — | nodrošināt, ka līdz ar jauno tiesību aktu par veterinārajām zālēm nesamazinās šo zāļu kvalitātes, drošuma un efektivitātes standarti un ka šie augstie standarti tiek nodrošināti visā veterināro zāļu aprites ciklā, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka līdz ar jauno tiesību aktu par veterinārajām zālēm nesamazinās šo zāļu kvalitātes, drošuma un efektivitātes standarti un ka šie augstie standarti tiek nodrošināti visā veterināro zāļu aprites ciklā,

| — | izveidot ES datu bāzi ar informāciju par to, kad, kur, kā un kādiem dzīvniekiem pretmikrobu līdzekļus izmanto, |
| --- | --- |

—

izveidot ES datu bāzi ar informāciju par to, kad, kur, kā un kādiem dzīvniekiem pretmikrobu līdzekļus izmanto,

| — | aizliegt pretmikrobu līdzekļu pārdošanu tiešsaistē; |
| --- | --- |

—

aizliegt pretmikrobu līdzekļu pārdošanu tiešsaistē;

| 72. | aicina otru likumdevēju, apspriežot priekšlikumu regulai par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu un par Padomes Direktīvas 90/167/EEK (2014/0255(COD)) atcelšanu, nodrošināt, ka tajā tiek iekļauti noteikumi, kuru mērķis ir ievērojami ierobežot pretmikrobu līdzekļus saturošas ārstnieciskās dzīvnieku barības lietošanu produktīvajiem dzīvniekiem, un jo īpaši stingri aizliegt ārstnieciskajā dzīvnieku barībā iekļauto pretmikrobu līdzekļu profilaktisku izmantošanu; |
| --- | --- |

72.

aicina otru likumdevēju, apspriežot priekšlikumu regulai par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu un par Padomes Direktīvas 90/167/EEK (2014/0255(COD)) atcelšanu, nodrošināt, ka tajā tiek iekļauti noteikumi, kuru mērķis ir ievērojami ierobežot pretmikrobu līdzekļus saturošas ārstnieciskās dzīvnieku barības lietošanu produktīvajiem dzīvniekiem, un jo īpaši stingri aizliegt ārstnieciskajā dzīvnieku barībā iekļauto pretmikrobu līdzekļu profilaktisku izmantošanu;

| 73. | aicina Komisiju un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru veikt pētījumu par iespējamo tiešu vai netiešu kaitējumu, kas rodas no pretmikrobu līdzekļu izmantošanas lolojumdzīvniekiem, kā arī izstrādāt seku mazināšanas pasākumus, lai samazinātu risku saistībā ar mikrobu rezistences potenciālo pārnešanu no lolojumdzīvniekiem uz cilvēkiem; |
| --- | --- |

73.

aicina Komisiju un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru veikt pētījumu par iespējamo tiešu vai netiešu kaitējumu, kas rodas no pretmikrobu līdzekļu izmantošanas lolojumdzīvniekiem, kā arī izstrādāt seku mazināšanas pasākumus, lai samazinātu risku saistībā ar mikrobu rezistences potenciālo pārnešanu no lolojumdzīvniekiem uz cilvēkiem;

| 74. | norāda, ka dažas dalībvalstis jau ir sekmīgi pārtraukušas profilaktisku pretmikrobu līdzekļu izmantošanu saimniecībās; tādēļ aicina Komisiju ierosināt tiesību aktus, kuros paredzētu pakāpenisku antibiotiku profilaktiskas izmantošanas izbeigšanu; |
| --- | --- |

74.

norāda, ka dažas dalībvalstis jau ir sekmīgi pārtraukušas profilaktisku pretmikrobu līdzekļu izmantošanu saimniecībās; tādēļ aicina Komisiju ierosināt tiesību aktus, kuros paredzētu pakāpenisku antibiotiku profilaktiskas izmantošanas izbeigšanu;

Sadarbības pieejas Eiropas Savienībā

| 75. | aicina dalībvalstis sadarboties, nosakot minimālos pacientu drošības standartus un veselības aprūpes drošības un kvalitātes rādītājus ES līmenī, apspriežoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp pacientu organizācijām; |
| --- | --- |

75.

aicina dalībvalstis sadarboties, nosakot minimālos pacientu drošības standartus un veselības aprūpes drošības un kvalitātes rādītājus ES līmenī, apspriežoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp pacientu organizācijām;

| 76. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt iesaistīties dialogā ar visām ieinteresētajām personām un izstrādāt koordinētu, visaptverošu un ilgtspējīgu ES stratēģiju attiecībā uz pacientu drošību, kā arī iesniegt konkrētus risinājumus, kas jāīsteno ES, valsts, reģionālā, vietējā un/vai primārās aprūpes līmenī; |
| --- | --- |

76.

aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt iesaistīties dialogā ar visām ieinteresētajām personām un izstrādāt koordinētu, visaptverošu un ilgtspējīgu ES stratēģiju attiecībā uz pacientu drošību, kā arī iesniegt konkrētus risinājumus, kas jāīsteno ES, valsts, reģionālā, vietējā un/vai primārās aprūpes līmenī;

| 77. | aicina dalībvalstis un Komisiju sākt pārdomu procesu kopā ar PVO, lai izstrādātu jaunu ekonomisko modeli, kurā antibiotiku pārdošanas apjoms tiktu nošķirts no atlīdzības, ko maksā par jaunām antibiotikām, nodrošinot uzņēmumiem taisnīgu peļņu no veiktajām investīcijām un vienlaikus saglabājot valsts veselības sistēmu ilgtspēju; |
| --- | --- |

77.

aicina dalībvalstis un Komisiju sākt pārdomu procesu kopā ar PVO, lai izstrādātu jaunu ekonomisko modeli, kurā antibiotiku pārdošanas apjoms tiktu nošķirts no atlīdzības, ko maksā par jaunām antibiotikām, nodrošinot uzņēmumiem taisnīgu peļņu no veiktajām investīcijām un vienlaikus saglabājot valsts veselības sistēmu ilgtspēju;

| 78. | aicina Komisiju, dalībvalstis un farmācijas nozari optimizēt ES partnerības starp akadēmiskajām aprindām un farmācijas nozari, kā ieteikts Novatorisku zāļu iniciatīvā (IMI); |
| --- | --- |

78.

aicina Komisiju, dalībvalstis un farmācijas nozari optimizēt ES partnerības starp akadēmiskajām aprindām un farmācijas nozari, kā ieteikts Novatorisku zāļu iniciatīvā (IMI);

| 79. | mudina farmaceitiskos uzņēmumus, valdības un akadēmiskās aprindas izmantot to labākos līdzekļus (infrastruktūru, centrus, idejas un finanšu resursus), lai veiktu nozīmīgus fundamentālos pētījumus un kopīgus pirmskonkurences posma projektus; uzskata, ka būtu jānodrošina iespēja Novatorisku zāļu ierosmei (IMI) izskatīt jebkādus jaunus konstatētos faktus, kas izriet no šiem projektiem; |
| --- | --- |

79.

mudina farmaceitiskos uzņēmumus, valdības un akadēmiskās aprindas izmantot to labākos līdzekļus (infrastruktūru, centrus, idejas un finanšu resursus), lai veiktu nozīmīgus fundamentālos pētījumus un kopīgus pirmskonkurences posma projektus; uzskata, ka būtu jānodrošina iespēja Novatorisku zāļu ierosmei (IMI) izskatīt jebkādus jaunus konstatētos faktus, kas izriet no šiem projektiem;

| 80. | prasa Komisijai apsvērt tiesisko regulējumu, kas veicinātu jaunu antibiotiku izstrādi, piemēram, instrumentu par cilvēkiem paredzētām antibiotikām, kurš būtu līdzīgs jau ierosinātajam instrumentam par dzīvniekiem paredzētām antibiotikām; |
| --- | --- |

80.

prasa Komisijai apsvērt tiesisko regulējumu, kas veicinātu jaunu antibiotiku izstrādi, piemēram, instrumentu par cilvēkiem paredzētām antibiotikām, kurš būtu līdzīgs jau ierosinātajam instrumentam par dzīvniekiem paredzētām antibiotikām;

| 81. | mudina turpināt privātā un publiskā sektora sadarbību, piemēram, Novatorisku zāļu iniciatīvas programmas New Drugs for Bad Bugs, COMBACTE, TRANSLOCATION, Drive AB un ENABLE, lai izmantotu sadarbības sniegtās priekšrocības; |
| --- | --- |

81.

mudina turpināt privātā un publiskā sektora sadarbību, piemēram, Novatorisku zāļu iniciatīvas programmas New Drugs for Bad Bugs, COMBACTE, TRANSLOCATION, Drive AB un ENABLE, lai izmantotu sadarbības sniegtās priekšrocības;

| 82. | atzinīgi vērtē Kopīgās plānošanas iniciatīvu par mikrobu rezistenci, kas ļauj dalībvalstīm vienoties par pētniecības vajadzībām, lai izvairītos no dublēšanās, un aicina palielināt finansējumu jaunu zāļu izstrādei kā alternatīvu antibiotikām cīņā pret mikrobu rezistenci; |
| --- | --- |

82.

atzinīgi vērtē Kopīgās plānošanas iniciatīvu par mikrobu rezistenci, kas ļauj dalībvalstīm vienoties par pētniecības vajadzībām, lai izvairītos no dublēšanās, un aicina palielināt finansējumu jaunu zāļu izstrādei kā alternatīvu antibiotikām cīņā pret mikrobu rezistenci;

| 83. | mudina ES pievienoties Pasaules inovāciju fondam, ko ierosināts izveidot Apvienotās Karalistes veiktajā “Antibiotiku rezistences pārskatā” ar mērķi atbalstīt fundamentālos pētījumus; |
| --- | --- |

83.

mudina ES pievienoties Pasaules inovāciju fondam, ko ierosināts izveidot Apvienotās Karalistes veiktajā “Antibiotiku rezistences pārskatā” ar mērķi atbalstīt fundamentālos pētījumus;

| 84. | prasa Komisijai un dalībvalstīm atbalstīt viegli piemērojamus diagnostikas instrumentus, lai nodrošinātu pareizākas diagnozes pirms antibiotiku izrakstīšanas vai došanas it īpaši ambulatorajā sektorā; |
| --- | --- |

84.

prasa Komisijai un dalībvalstīm atbalstīt viegli piemērojamus diagnostikas instrumentus, lai nodrošinātu pareizākas diagnozes pirms antibiotiku izrakstīšanas vai došanas it īpaši ambulatorajā sektorā;

| 85. | mudina ES veicināt un piedalīties globālā iniciatīvā, kuras mērķis ir uzlabot veidus, kā apkarot rezistenci pret antibiotikām, un atbalstīt izpēti šajā jomā; |
| --- | --- |

85.

mudina ES veicināt un piedalīties globālā iniciatīvā, kuras mērķis ir uzlabot veidus, kā apkarot rezistenci pret antibiotikām, un atbalstīt izpēti šajā jomā;

| 86. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavot ieteikumus par pārtikas nekaitīguma standartiem, kas būtu jāpiemēro attiecībā uz multirezistentiem patogēniem un/vai konkrētiem rezistences determinantiem; |
| --- | --- |

86.

aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavot ieteikumus par pārtikas nekaitīguma standartiem, kas būtu jāpiemēro attiecībā uz multirezistentiem patogēniem un/vai konkrētiem rezistences determinantiem;

| 87. | uzsver, ka mikrobu rezistence ir kļuvusi par nopietnu problēmu, kas ir steidzami jārisina; aicina Komisiju apsvērt iespēju ierosināt tiesību aktus par antibiotiku piesardzīgu lietošanu, ja dalībvalstīs piecu gadu laikā pēc šo ieteikumu publicēšanas tiek konstatēts neliels vai nekāds progress; |
| --- | --- |

87.

uzsver, ka mikrobu rezistence ir kļuvusi par nopietnu problēmu, kas ir steidzami jārisina; aicina Komisiju apsvērt iespēju ierosināt tiesību aktus par antibiotiku piesardzīgu lietošanu, ja dalībvalstīs piecu gadu laikā pēc šo ieteikumu publicēšanas tiek konstatēts neliels vai nekāds progress;

o

o o

| 88. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, kā arī dalībvalstīm. |
| --- | --- |

88.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, kā arī dalībvalstīm.

---

(1)  OV C 184 E, 8.7.2010., 395. lpp.

(2)  OV C 151, 3.7.2009., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0483.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0435.

(5)  “Cīņa ar rezistenci pret antibiotikām Eiropā no pārtikas nekaitīguma viedokļa”, PVO Eiropa, 2011. gads

(6)  “Antibiotiku izmantošana lopkopībā: laiks rīkoties (nostājas dokuments), Eiropas Patērētāju organizācija (BEUC)

(7)  OV C 131 E, 8.5.2013.,116. lpp.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/27

---

P8_TA(2015)0198

Videi draudzīgas izaugsmes iespējas maziem un vidējiem uzņēmumiem

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūcija par videi draudzīgas izaugsmes iespējām maziem un vidējiem uzņēmumiem (2014/2209(INI))

(2016/C 353/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2013. gada 5. februāra rezolūciju par finansējuma pieejamības uzlabošanu maziem un vidējiem uzņēmumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 5. februāra rezolūciju par finansējuma pieejamības uzlabošanu maziem un vidējiem uzņēmumiem (1),

| — | ņemot vērā 2014. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas rūpniecības stiprināšanu konkurētspējas un ilgtspējības veicināšanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas rūpniecības stiprināšanu konkurētspējas un ilgtspējības veicināšanai (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 27. novembra rezolūciju par Komisijas izstrādāto pamatnostādņu attiecībā uz ietekmes novērtējumu pārskatīšanu un MVU testa lomu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 27. novembra rezolūciju par Komisijas izstrādāto pamatnostādņu attiecībā uz ietekmes novērtējumu pārskatīšanu un MVU testa lomu (3),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem — Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act”” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem — Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act”” (COM(2008)0394),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pārskats par “Eiropas mazās uzņēmējdarbības aktu”” (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pārskats par “Eiropas mazās uzņēmējdarbības aktu”” (COM(2011)0078),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Resursu efektivitātes iespējas celtniecības nozarē” (COM(2014)0445), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Resursu efektivitātes iespējas celtniecības nozarē” (COM(2014)0445),

| — | ņemot vērā Eirobarometra apsekojumu par MVU, resursu efektīvu izmantošanu un videi draudzīgu tirgu (EB 381. zibensaptauja) un Eirobarometra apsekojumu par publiskā atbalsta lomu inovāciju komercializācijā (EB 394. zibensaptauja), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra apsekojumu par MVU, resursu efektīvu izmantošanu un videi draudzīgu tirgu (EB 381. zibensaptauja) un Eirobarometra apsekojumu par publiskā atbalsta lomu inovāciju komercializācijā (EB 394. zibensaptauja),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par rūpniecības politikas dokumentu kopumu (pieņemts 2014. gada 3.–4. decembrī notikušajā 109. plenārsesijā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par rūpniecības politikas dokumentu kopumu (pieņemts 2014. gada 3.–4. decembrī notikušajā 109. plenārsesijā),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Zaļās rīcības plāns MVU” (COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Zaļās rīcības plāns MVU” (COM(2014)0440),

| — | ņemot vērā Eiropas resursefektivitātes platformas manifestu un politikas ieteikumus — 2014. gada marts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas resursefektivitātes platformas manifestu un politikas ieteikumus — 2014. gada marts,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz aprites ekonomiku: bezatkritumu saimniekošanas programma Eiropai” (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz aprites ekonomiku: bezatkritumu saimniekošanas programma Eiropai” (COM(2014)0398),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Inovācija ilgtspējīgai nākotnei. Ekoinovācijas rīcības plāns (Eco-AP)” (COM(2011)0899), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Inovācija ilgtspējīgai nākotnei. Ekoinovācijas rīcības plāns (Eco-AP)” (COM(2011)0899),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A8-0135/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A8-0135/2015),

| A. | tā kā vairāk nekā 98 % no visiem Eiropas uzņēmumiem ir MVU un tie nodrošina vairāk nekā 67 % no kopējās nodarbinātības Savienībā un 58 % no bruto pievienotās vērtības; tā kā MVU ir Eiropas Savienības ekonomikas pamats un Eiropas ilgtermiņa ekonomiskās izaugsmes un ilgtspējīgu darbvietu izveides galvenais virzītājspēks 28 dalībvalstīs; tā kā, neraugoties uz krīzi, nodarbinātība vides preču un pakalpojumu nozarē laikposmā no 2007. gada līdz 2011. gadam pieauga par 20 % un tas dod iespējas MVU izvērst saimniecisko darbību un radīt darbvietas, tostarp iedzīvotāju skaita samazināšanās un novecošanas skartajos apgabalos; tā kā tādējādi tiem kopā ar uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu un starptautiskiem uzņēmumiem ir svarīga nozīme rūpniecības vides veidošanā; tā kā deviņi MVU no desmit ir mazie uzņēmumi, kuros nodarbināti desmit vai mazāk darbinieki, un šie mikrouzņēmumi nodrošina 53 % no visām darbvietām Eiropā; |
| --- | --- |

A.

tā kā vairāk nekā 98 % no visiem Eiropas uzņēmumiem ir MVU un tie nodrošina vairāk nekā 67 % no kopējās nodarbinātības Savienībā un 58 % no bruto pievienotās vērtības; tā kā MVU ir Eiropas Savienības ekonomikas pamats un Eiropas ilgtermiņa ekonomiskās izaugsmes un ilgtspējīgu darbvietu izveides galvenais virzītājspēks 28 dalībvalstīs; tā kā, neraugoties uz krīzi, nodarbinātība vides preču un pakalpojumu nozarē laikposmā no 2007. gada līdz 2011. gadam pieauga par 20 % un tas dod iespējas MVU izvērst saimniecisko darbību un radīt darbvietas, tostarp iedzīvotāju skaita samazināšanās un novecošanas skartajos apgabalos; tā kā tādējādi tiem kopā ar uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu un starptautiskiem uzņēmumiem ir svarīga nozīme rūpniecības vides veidošanā; tā kā deviņi MVU no desmit ir mazie uzņēmumi, kuros nodarbināti desmit vai mazāk darbinieki, un šie mikrouzņēmumi nodrošina 53 % no visām darbvietām Eiropā;

| B. | tā kā patlaban vides preču un pakalpojumu pasaules tirgus apjoms tiek lēsts EUR 1 000 miljardu gadā un ir paredzams, ka šī summa līdz 2020. gadam divkāršosies vai pat trīskāršosies, radot milzīgas iespējas Eiropas MVU un ES ekonomikas izaugsmei kopumā; tā kā Eiropas Savienība ieņem vadošo pozīciju pasaulē vides preču importa un eksporta ziņā; tā kā pakalpojumi ir cieši saistīti ar minētajām precēm, tomēr joprojām pastāv ar tarifiem nesaistīti šķēršļi vides pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā patlaban vides preču un pakalpojumu pasaules tirgus apjoms tiek lēsts EUR 1 000 miljardu gadā un ir paredzams, ka šī summa līdz 2020. gadam divkāršosies vai pat trīskāršosies, radot milzīgas iespējas Eiropas MVU un ES ekonomikas izaugsmei kopumā; tā kā Eiropas Savienība ieņem vadošo pozīciju pasaulē vides preču importa un eksporta ziņā; tā kā pakalpojumi ir cieši saistīti ar minētajām precēm, tomēr joprojām pastāv ar tarifiem nesaistīti šķēršļi vides pakalpojumu sniedzējiem;

| C. | tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies stiprināt Eiropas rūpniecību, ieguldot līdzekļus un atbalstot ilgtspējības, konkurētspējas un inovācijas principus, lai līdz 2020. gadam rūpnieciskā ražošana veidotu vismaz 20 % no ES dalībvalstu IKP; tā kā Eiropadome ir apņēmusies līdz 2030. gadam samazināt iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 40 %, palielināt atjaunojamo energoresursu daļu līdz vismaz 27 % un uzlabot energoefektivitāti par vismaz 27 % nolūkā šo mērķi paaugstināt līdz 30 %; tā kā MVU ir jāpilda savs uzdevums minēto mērķu īstenošanā, jo 93 % (4) no tiem jau veic pasākumus resursu efektīvākai izmantošanai; tā kā saskaņā ar Komisijas datiem labāks ekodizains, atkritumu rašanās novēršana, pārstrāde un atkārtota izmantošana varētu radīt ES uzņēmumiem neto ietaupījumus līdz EUR 600 miljardu apmērā jeb 8 % no gada apgrozījuma, vienlaikus arī samazinot kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas par 2–4 %; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies stiprināt Eiropas rūpniecību, ieguldot līdzekļus un atbalstot ilgtspējības, konkurētspējas un inovācijas principus, lai līdz 2020. gadam rūpnieciskā ražošana veidotu vismaz 20 % no ES dalībvalstu IKP; tā kā Eiropadome ir apņēmusies līdz 2030. gadam samazināt iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 40 %, palielināt atjaunojamo energoresursu daļu līdz vismaz 27 % un uzlabot energoefektivitāti par vismaz 27 % nolūkā šo mērķi paaugstināt līdz 30 %; tā kā MVU ir jāpilda savs uzdevums minēto mērķu īstenošanā, jo 93 % (4) no tiem jau veic pasākumus resursu efektīvākai izmantošanai; tā kā saskaņā ar Komisijas datiem labāks ekodizains, atkritumu rašanās novēršana, pārstrāde un atkārtota izmantošana varētu radīt ES uzņēmumiem neto ietaupījumus līdz EUR 600 miljardu apmērā jeb 8 % no gada apgrozījuma, vienlaikus arī samazinot kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas par 2–4 %;

| D. | tā kā viens no Mazās uzņēmējdarbības akta principiem ir ļaut mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vides problēmas pārvērst ekonomikas iespējās, vienlaicīgi nodrošinot ilgtspējīgu pieeju, bet tā kā šajā jomā nav bijis nozīmīgas politikas attīstības un MVU, uzsākot uzņēmējdarbību un īstenojot vides standartus, bieži saskaras ar pretrunīgiem politikas virzieniem; |
| --- | --- |

D.

tā kā viens no Mazās uzņēmējdarbības akta principiem ir ļaut mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vides problēmas pārvērst ekonomikas iespējās, vienlaicīgi nodrošinot ilgtspējīgu pieeju, bet tā kā šajā jomā nav bijis nozīmīgas politikas attīstības un MVU, uzsākot uzņēmējdarbību un īstenojot vides standartus, bieži saskaras ar pretrunīgiem politikas virzieniem;

| E. | tā kā gan tirgus, gan tiesību akti veicinās to, ka MVU ievēros arvien vairāk standartu vides jomā; tā kā ES un dalībvalstīm būtu jāsamazina jaunā un spēkā esošā regulējuma administratīvais slogs un jācenšas neradīt papildu izmaksas uzņēmumiem saistībā ar šāda regulējuma ievērošanu; tā kā ir ierosinātas jaunas iniciatīvas, lai mazinātu regulatīvo slogu MVU un citās jomās, un tās būtu jāievieš Komisijai un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā gan tirgus, gan tiesību akti veicinās to, ka MVU ievēros arvien vairāk standartu vides jomā; tā kā ES un dalībvalstīm būtu jāsamazina jaunā un spēkā esošā regulējuma administratīvais slogs un jācenšas neradīt papildu izmaksas uzņēmumiem saistībā ar šāda regulējuma ievērošanu; tā kā ir ierosinātas jaunas iniciatīvas, lai mazinātu regulatīvo slogu MVU un citās jomās, un tās būtu jāievieš Komisijai un dalībvalstīm;

| F. | tā kā 90 % ES uzņēmumu ir mikrouzņēmumi; tā kā, neraugoties uz nesenajiem centieniem, MVU un mikrouzņēmumiem joprojām ir sarežģīti piekļūt prasmēm, informācijai un finansējumam, kā arī kapitāla vērtspapīru instrumentiem, kas pieejami pietiekami plašā izvēlē un kas būtu vajadzīgi uzņēmuma izaugsmei, un tā kā ES programmas joprojām būtiskā mērā neveicina inovācijas; tā kā procedūras, lai MVU varētu pieteikties ES finansējumam, joprojām ir pārāk birokrātiskas un tādēļ nepieejamas daudziem MVU; |
| --- | --- |

F.

tā kā 90 % ES uzņēmumu ir mikrouzņēmumi; tā kā, neraugoties uz nesenajiem centieniem, MVU un mikrouzņēmumiem joprojām ir sarežģīti piekļūt prasmēm, informācijai un finansējumam, kā arī kapitāla vērtspapīru instrumentiem, kas pieejami pietiekami plašā izvēlē un kas būtu vajadzīgi uzņēmuma izaugsmei, un tā kā ES programmas joprojām būtiskā mērā neveicina inovācijas; tā kā procedūras, lai MVU varētu pieteikties ES finansējumam, joprojām ir pārāk birokrātiskas un tādēļ nepieejamas daudziem MVU;

| G. | tā kā ir jāņem vērā ES budžeta potenciāls, kas ir vērsts uz ieguldījumiem, lai Eiropas MVU atvieglotu piekļuvi finansējumam, samazinot birokrātiju un piedāvājot specializētus finanšu instrumentus un palielinātu finansējumu vietējiem uzņēmējdarbības birojiem; tā kā būtu jāveicina lietotājiem draudzīgu procedūru izstrāde dažādu atbalsta veidu saņemšanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir jāņem vērā ES budžeta potenciāls, kas ir vērsts uz ieguldījumiem, lai Eiropas MVU atvieglotu piekļuvi finansējumam, samazinot birokrātiju un piedāvājot specializētus finanšu instrumentus un palielinātu finansējumu vietējiem uzņēmējdarbības birojiem; tā kā būtu jāveicina lietotājiem draudzīgu procedūru izstrāde dažādu atbalsta veidu saņemšanai;

| H. | tā kā no darbībām, kuru mērķis ir uzlabot resursu efektivitāti, proporcionāli vairāk gūst mazie uzņēmumi, nevis lielie, un tiem būtu jāpievērš lielāka uzmanība, izstrādājot attiecīgos politikas virzienus; tā kā potenciālais bruto ieguvums no resursu izmantošanas efektivitātes uzlabošanas ir 10–17 % no apgrozījuma atkarībā no darbības nozares; |
| --- | --- |

H.

tā kā no darbībām, kuru mērķis ir uzlabot resursu efektivitāti, proporcionāli vairāk gūst mazie uzņēmumi, nevis lielie, un tiem būtu jāpievērš lielāka uzmanība, izstrādājot attiecīgos politikas virzienus; tā kā potenciālais bruto ieguvums no resursu izmantošanas efektivitātes uzlabošanas ir 10–17 % no apgrozījuma atkarībā no darbības nozares;

| I. | tā kā digitālās tehnoloģijas ir svarīgs instruments, kas MVU ļauj saņemt resursu optimālas izmantošanas sniegtos ieguvumus, turklāt digitālā joma ir labvēlīga jaunu MVU veidošanai un attīstībai; |
| --- | --- |

I.

tā kā digitālās tehnoloģijas ir svarīgs instruments, kas MVU ļauj saņemt resursu optimālas izmantošanas sniegtos ieguvumus, turklāt digitālā joma ir labvēlīga jaunu MVU veidošanai un attīstībai;

| J. | tā kā galvenā uzmanība tiek pievērsta augsto tehnoloģiju MVU, kuri tiešā veidā nodrošina videi draudzīgas inovācijas, bet ir jāsniedz arī atbalsts citiem uzņēmumiem vides regulējuma ievērošanas, zaļo inovāciju īstenošanas un ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanas jomā; tā kā ekoinovācijas varētu būt ideja jauna uzņēmuma radīšanai, bet arī pasākums, ar ko uzlabo pašreizējo uzņēmumu darbību atbilstīgi videi draudzīgas ekonomikas principiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā galvenā uzmanība tiek pievērsta augsto tehnoloģiju MVU, kuri tiešā veidā nodrošina videi draudzīgas inovācijas, bet ir jāsniedz arī atbalsts citiem uzņēmumiem vides regulējuma ievērošanas, zaļo inovāciju īstenošanas un ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanas jomā; tā kā ekoinovācijas varētu būt ideja jauna uzņēmuma radīšanai, bet arī pasākums, ar ko uzlabo pašreizējo uzņēmumu darbību atbilstīgi videi draudzīgas ekonomikas principiem;

| K. | tā kā, lai gan nav starptautiski saskaņotas, videi draudzīgas izaugsmes definīcijas, pastāv vienprātība, ka to veido ekonomikas izaugsme apvienojumā ar vides ilgtspējību; tā kā prasmju uzlabošana un apmācība ir galvenie MVU uzdevumi, kuriem vajadzētu pievērst īpašu uzmanību, jo īpaši saistībā ar inovāciju un resursu efektīvu izmantošanu; tā kā nepietiekama pieeja riska kapitālam, jo īpaši darbības sākuma stadijās, joprojām ir viens no lielākajiem šķēršļiem tam, lai izveidotu un attīstītu uz izaugsmi vērstus uzņēmumus; |
| --- | --- |

K.

tā kā, lai gan nav starptautiski saskaņotas, videi draudzīgas izaugsmes definīcijas, pastāv vienprātība, ka to veido ekonomikas izaugsme apvienojumā ar vides ilgtspējību; tā kā prasmju uzlabošana un apmācība ir galvenie MVU uzdevumi, kuriem vajadzētu pievērst īpašu uzmanību, jo īpaši saistībā ar inovāciju un resursu efektīvu izmantošanu; tā kā nepietiekama pieeja riska kapitālam, jo īpaši darbības sākuma stadijās, joprojām ir viens no lielākajiem šķēršļiem tam, lai izveidotu un attīstītu uz izaugsmi vērstus uzņēmumus;

| L. | tā kā mikrouzņēmumi rada tūkstošiem darbvietu un nodrošina 53 % nodarbinātības visā Eiropā un tā kā to darbībai ir vajadzīgs atšķirīgs regulējums, tādēļ ir steidzami nepieciešams saskaņoti izmantot mikrouzņēmumu definīciju; tā kā mikrouzņēmumi saskaras ar vairākām būtiskām grūtībām, piemēram, šķēršļiem slēgt publiskā iepirkuma līgumus, pārmērīga regulējuma slogu un apgrūtinātu piekļuvi finansējumam, |
| --- | --- |

L.

tā kā mikrouzņēmumi rada tūkstošiem darbvietu un nodrošina 53 % nodarbinātības visā Eiropā un tā kā to darbībai ir vajadzīgs atšķirīgs regulējums, tādēļ ir steidzami nepieciešams saskaņoti izmantot mikrouzņēmumu definīciju; tā kā mikrouzņēmumi saskaras ar vairākām būtiskām grūtībām, piemēram, šķēršļiem slēgt publiskā iepirkuma līgumus, pārmērīga regulējuma slogu un apgrūtinātu piekļuvi finansējumam,

Vispārīgi jautājumi

| 1. | atbalsta videi draudzīgas izaugsmes un aprites ekonomikas koncepciju un atzīmē, ka no tās izrietošās iespējas attiecas uz dažādām būtiskām nozarēm, piemēram, atjaunojamiem energoresursiem un jo īpaši vēja, saules, ūdens un ģeotermālās enerģijas ekonomiski ilgtspējīgu izmantošanu, energoefektivitāti, resursu izmantošanas efektivitāti, atkritumu apsaimniekošanu, emisiju samazināšanu, elektrifikāciju un “no šūpuļa līdz šūpulim” pieejas īstenošanu; norāda, ka dažādām nozarēm šajās jomās ir ievērojams ekonomiskais un nodarbinātības potenciāls; norāda, ka videi draudzīgai izaugsmei vajadzētu būt daļai no plašākas stratēģijas attiecībā uz darbvietu izveides un ekonomikas izaugsmes veicināšanu mazajos un vidējos uzņēmumos; |
| --- | --- |

1.

atbalsta videi draudzīgas izaugsmes un aprites ekonomikas koncepciju un atzīmē, ka no tās izrietošās iespējas attiecas uz dažādām būtiskām nozarēm, piemēram, atjaunojamiem energoresursiem un jo īpaši vēja, saules, ūdens un ģeotermālās enerģijas ekonomiski ilgtspējīgu izmantošanu, energoefektivitāti, resursu izmantošanas efektivitāti, atkritumu apsaimniekošanu, emisiju samazināšanu, elektrifikāciju un “no šūpuļa līdz šūpulim” pieejas īstenošanu; norāda, ka dažādām nozarēm šajās jomās ir ievērojams ekonomiskais un nodarbinātības potenciāls; norāda, ka videi draudzīgai izaugsmei vajadzētu būt daļai no plašākas stratēģijas attiecībā uz darbvietu izveides un ekonomikas izaugsmes veicināšanu mazajos un vidējos uzņēmumos;

| 2. | uzsver, ka videi draudzīga izaugsme būtu jāskata plašā kontekstā un tajā jāietver visā vērtību ķēdē un visā uzņēmējdarbības sistēmā īstenotie centieni, tostarp centieni, ko rūpnieciskās ražošanas dalībnieki īstenojuši, lai samazinātu savu produktu, ražošanas procesu, uzņēmējdarbības prakses un pakalpojumu ietekmi uz vidi; atgādina par Eiropas resursefektivitātes platformas ieteikumiem, kuros uzsvērts, ka resursu efektīvas izmantošanas nolūkā ir vajadzīga dinamiska regulatīvā sistēma, kura sniedz atbilstīgus signālus ražotājiem un patērētājiem, lai uzlabotu produktu raksturlielumus visā to aprites ciklā; aicina Komisiju izveidot visaptverošu politikas satvaru ar konkrētiem politikas mērķiem un pastāvošo politikas instrumentu labāku integrāciju un saskaņošanu, lai nodrošinātu MVU iespējas un dalību videi draudzīgā aprites ekonomikā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka videi draudzīga izaugsme būtu jāskata plašā kontekstā un tajā jāietver visā vērtību ķēdē un visā uzņēmējdarbības sistēmā īstenotie centieni, tostarp centieni, ko rūpnieciskās ražošanas dalībnieki īstenojuši, lai samazinātu savu produktu, ražošanas procesu, uzņēmējdarbības prakses un pakalpojumu ietekmi uz vidi; atgādina par Eiropas resursefektivitātes platformas ieteikumiem, kuros uzsvērts, ka resursu efektīvas izmantošanas nolūkā ir vajadzīga dinamiska regulatīvā sistēma, kura sniedz atbilstīgus signālus ražotājiem un patērētājiem, lai uzlabotu produktu raksturlielumus visā to aprites ciklā; aicina Komisiju izveidot visaptverošu politikas satvaru ar konkrētiem politikas mērķiem un pastāvošo politikas instrumentu labāku integrāciju un saskaņošanu, lai nodrošinātu MVU iespējas un dalību videi draudzīgā aprites ekonomikā;

| 3. | uzsver, ka pasaules ekonomikai būs jānodrošina arvien lielāka iedzīvotāju skaita — līdz 2050. gadam 9 miljardiem cilvēku — vajadzības un ka mūsu dabas resursi ir ierobežoti, tāpēc tie jāizmanto ilgtspējīgi un ļoti efektīvi; norāda uz jauniem, videi draudzīgiem, inovatīviem un ilgtspējīgiem šo problēmu risinājumiem, piemēram, jauniem produktiem, ražošanas procesiem, uzņēmējdarbības praksi un pakalpojumiem, piemēram, integrējot inovatīvas digitālās tehnoloģijas, kā arī nodrošinotjaunu un veicinošu tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka pasaules ekonomikai būs jānodrošina arvien lielāka iedzīvotāju skaita — līdz 2050. gadam 9 miljardiem cilvēku — vajadzības un ka mūsu dabas resursi ir ierobežoti, tāpēc tie jāizmanto ilgtspējīgi un ļoti efektīvi; norāda uz jauniem, videi draudzīgiem, inovatīviem un ilgtspējīgiem šo problēmu risinājumiem, piemēram, jauniem produktiem, ražošanas procesiem, uzņēmējdarbības praksi un pakalpojumiem, piemēram, integrējot inovatīvas digitālās tehnoloģijas, kā arī nodrošinotjaunu un veicinošu tiesisko regulējumu;

| 4. | atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka MVU Eiropā ir ļoti dažādi, sākot no ļoti tradicionāliem ģimenes uzņēmumiem līdz strauji augošiem uzņēmumiem, augsto tehnoloģiju sabiedrībām, mikrouzņēmumiem, sociāliem uzņēmumiem un jaunizveidotiem uzņēmumiem, un ka šo uzņēmumu atbalstam jāizmanto tikpat atšķirīgas pieejas; |
| --- | --- |

4.

atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka MVU Eiropā ir ļoti dažādi, sākot no ļoti tradicionāliem ģimenes uzņēmumiem līdz strauji augošiem uzņēmumiem, augsto tehnoloģiju sabiedrībām, mikrouzņēmumiem, sociāliem uzņēmumiem un jaunizveidotiem uzņēmumiem, un ka šo uzņēmumu atbalstam jāizmanto tikpat atšķirīgas pieejas;

| 5. | uzskata, ka ES ir krasi jāmaina uzņēmējdarbības kultūra, lai veicinātu ekonomisko izaugsmi, sekmējot to, ka aizvien vairāk cilvēku sāk veidot savu uzņēmumu un meklē dažādas uzņēmējdarbības iespējas, jo īpaši videi draudzīgas izaugsmes jomā, pieņemot neveiksmes un uzņemoties risku; uzsver, ka ir svarīgi izvirzīt šo jautājumu politikas veidošanas centrā; aicina dalībvalstis rūpēties par to, lai attiecīgā tiesību normu sistēma būtu pēc iespējas saudzīgāka uzņēmējdarbības neveiksmes gadījumā, lai cilvēki varētu uzsākt jaunu uzņēmējdarbību drīz pēc iepriekšējās neveiksmes, jo īpaši jaunās un novatoriskās nozarēs; aicina Komisiju, rīkojot izpratnes veicināšanas un izglītošanas pasākumus, mazināt bailes no neveiksmes; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ES ir krasi jāmaina uzņēmējdarbības kultūra, lai veicinātu ekonomisko izaugsmi, sekmējot to, ka aizvien vairāk cilvēku sāk veidot savu uzņēmumu un meklē dažādas uzņēmējdarbības iespējas, jo īpaši videi draudzīgas izaugsmes jomā, pieņemot neveiksmes un uzņemoties risku; uzsver, ka ir svarīgi izvirzīt šo jautājumu politikas veidošanas centrā; aicina dalībvalstis rūpēties par to, lai attiecīgā tiesību normu sistēma būtu pēc iespējas saudzīgāka uzņēmējdarbības neveiksmes gadījumā, lai cilvēki varētu uzsākt jaunu uzņēmējdarbību drīz pēc iepriekšējās neveiksmes, jo īpaši jaunās un novatoriskās nozarēs; aicina Komisiju, rīkojot izpratnes veicināšanas un izglītošanas pasākumus, mazināt bailes no neveiksmes;

| 6. | uzsver ES budžeta pievienoto vērtību, palīdzot MVU, mikrouzņēmumiem, sociālajiem uzņēmumiem un kooperatīviem piekļūt finansējumam un starptautiskajiem tirgiem, jo īpaši ar programmas COSME starpniecību un saistībā ar programmu “Apvārsnis 2020” un Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESIF); uzsver nepieciešamību paredzēt skaidru un vienotu ES mēroga interpretāciju, ko piemērotu valstu regulatīvās iestādes, un atklātus publiskā iepirkuma noteikumus; |
| --- | --- |

6.

uzsver ES budžeta pievienoto vērtību, palīdzot MVU, mikrouzņēmumiem, sociālajiem uzņēmumiem un kooperatīviem piekļūt finansējumam un starptautiskajiem tirgiem, jo īpaši ar programmas COSME starpniecību un saistībā ar programmu “Apvārsnis 2020” un Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESIF); uzsver nepieciešamību paredzēt skaidru un vienotu ES mēroga interpretāciju, ko piemērotu valstu regulatīvās iestādes, un atklātus publiskā iepirkuma noteikumus;

| 7. | norāda, ka patlaban daudzi Eiropas MVU konkurē starptautiskā līmenī ar risinājumiem, kas ietver gan produktus, gan tā dēvētos “videi draudzīgos pakalpojumus”, piemēram, būvniecību, uzstādīšanu, remontdarbus un pārvaldību; norāda, ka minētie pakalpojumi ir izšķiroši svarīgi videi draudzīgu produktu izstrādē, pārdošanai un eksportēšanai; aicina Komisiju iekļaut videi draudzīgu pakalpojumu jautājumu patlaban notiekošajās sarunās par vides preču nolīgumu, kā arī divpusējos tirdzniecības nolīgumos, piemēram, TTIP, lai mazinātu šķēršļus Eiropas MVU un pakalpojumu sniedzējiem, kuri vēlas darboties starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka patlaban daudzi Eiropas MVU konkurē starptautiskā līmenī ar risinājumiem, kas ietver gan produktus, gan tā dēvētos “videi draudzīgos pakalpojumus”, piemēram, būvniecību, uzstādīšanu, remontdarbus un pārvaldību; norāda, ka minētie pakalpojumi ir izšķiroši svarīgi videi draudzīgu produktu izstrādē, pārdošanai un eksportēšanai; aicina Komisiju iekļaut videi draudzīgu pakalpojumu jautājumu patlaban notiekošajās sarunās par vides preču nolīgumu, kā arī divpusējos tirdzniecības nolīgumos, piemēram, TTIP, lai mazinātu šķēršļus Eiropas MVU un pakalpojumu sniedzējiem, kuri vēlas darboties starptautiskā līmenī;

| 8. | uzsver labas pārvaldības, neatkarīgu tiesu iestāžu, pārredzamības un tiesiskuma nozīmi, lai visā Savienībā veidotu uzņēmējdarbībai draudzīgu vidi un tirgu, kurā MVU ir nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi; |
| --- | --- |

8.

uzsver labas pārvaldības, neatkarīgu tiesu iestāžu, pārredzamības un tiesiskuma nozīmi, lai visā Savienībā veidotu uzņēmējdarbībai draudzīgu vidi un tirgu, kurā MVU ir nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi;

Videi draudzīgu iniciatīvu finansēšana

| 9. | norāda, ka pašreizējos apstākļos, kad nepietiekama piekļuve atbilstošiem riska kapitāla avotiem, jo īpaši agrīnās stadijās, joprojām ir viens no nozīmīgākajiem ierobežojumiem uz izaugsmi orientētu uzņēmumu izveidei un attīstībai, Komisijas rīcības plānā par finansējuma pieejamības uzlabošanu maziem un vidējiem uzņēmumiem liela uzmanība ir pievērsta riska kapitālam kā iespējamam izaugsmes finansējuma veidam; tomēr uzsver, ka šāda veida finansējums ir piemērots tikai nelielam skaitam MVU, ka banku aizdevumi joprojām ir svarīgs finansējuma avots un ka alternatīvas būtu jāizstrādā privātajā sektorā; šajā kontekstā norāda, ka ir būtiski sekmēt alternatīvus kredītu izsniegšanas veidus maziem un vidējiem uzņēmumiem, piemēram, kredītiestāžu savienības; norāda uz potenciālajām finansējuma iespējām, kas būtu jāizpēta, izmantojot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka pašreizējos apstākļos, kad nepietiekama piekļuve atbilstošiem riska kapitāla avotiem, jo īpaši agrīnās stadijās, joprojām ir viens no nozīmīgākajiem ierobežojumiem uz izaugsmi orientētu uzņēmumu izveidei un attīstībai, Komisijas rīcības plānā par finansējuma pieejamības uzlabošanu maziem un vidējiem uzņēmumiem liela uzmanība ir pievērsta riska kapitālam kā iespējamam izaugsmes finansējuma veidam; tomēr uzsver, ka šāda veida finansējums ir piemērots tikai nelielam skaitam MVU, ka banku aizdevumi joprojām ir svarīgs finansējuma avots un ka alternatīvas būtu jāizstrādā privātajā sektorā; šajā kontekstā norāda, ka ir būtiski sekmēt alternatīvus kredītu izsniegšanas veidus maziem un vidējiem uzņēmumiem, piemēram, kredītiestāžu savienības; norāda uz potenciālajām finansējuma iespējām, kas būtu jāizpēta, izmantojot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu;

| 10. | mudina dalībvalstis radīt stimulus ārvalstu ieguldītājiem, novēršot valodas barjeras; norāda, ka pieteikumu pieņemšanas un datu sniegšanas iespēja angļu valodā līdztekus dalībvalsts oficiālajai(-ām) valodai(-ām) ir solis šajā virzienā; |
| --- | --- |

10.

mudina dalībvalstis radīt stimulus ārvalstu ieguldītājiem, novēršot valodas barjeras; norāda, ka pieteikumu pieņemšanas un datu sniegšanas iespēja angļu valodā līdztekus dalībvalsts oficiālajai(-ām) valodai(-ām) ir solis šajā virzienā;

| 11. | uzsver, ka nav viens finansējuma veids, kas derētu visiem, un aicina Komisiju ņemt vērā MVU intereses visās pašreizējās un iespējamās nākamās programmās, instrumentos un iniciatīvās, jo īpaši attiecībā uz jauniem uzņēmējdarbības modeļiem videi draudzīgā ekonomikā, ietverot pamatkapitāla instrumentus (piemēram, komerceņģeļus, kolektīvo finansējumu un daudzpusējas tirdzniecības sistēmas), kvazikapitāla instrumentus (piemēram, mezonīna finansējumu) un parāda instrumentus (piemēram, maza apjoma uzņēmuma parādzīmes, garantiju mehānismus un platformas) un partnerības starp bankām un citiem MVU finansēšanā iesaistītiem tirgus dalībniekiem (grāmatvedības speciālistiem, uzņēmumu un MVU apvienībām vai tirdzniecības kamerām), lai sniegtu atbalstu uzņēmumiem to darbības sākumposmā, kā arī izaugsmes un nodošanas posmos, ņemot vērā to apjomu, apgrozījumu un finansēšanas vajadzības; aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās pašvaldības nodrošināt pienācīgus stimulus un sniegt fiskālos stimulus šiem finansēšanas modeļiem; uzsver, ka ir svarīgi pārskatīt pašreizējos MVU atbalsta instrumentus, lai tajos iekļautu videi draudzīgas izaugsmes papildu iespējas; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka nav viens finansējuma veids, kas derētu visiem, un aicina Komisiju ņemt vērā MVU intereses visās pašreizējās un iespējamās nākamās programmās, instrumentos un iniciatīvās, jo īpaši attiecībā uz jauniem uzņēmējdarbības modeļiem videi draudzīgā ekonomikā, ietverot pamatkapitāla instrumentus (piemēram, komerceņģeļus, kolektīvo finansējumu un daudzpusējas tirdzniecības sistēmas), kvazikapitāla instrumentus (piemēram, mezonīna finansējumu) un parāda instrumentus (piemēram, maza apjoma uzņēmuma parādzīmes, garantiju mehānismus un platformas) un partnerības starp bankām un citiem MVU finansēšanā iesaistītiem tirgus dalībniekiem (grāmatvedības speciālistiem, uzņēmumu un MVU apvienībām vai tirdzniecības kamerām), lai sniegtu atbalstu uzņēmumiem to darbības sākumposmā, kā arī izaugsmes un nodošanas posmos, ņemot vērā to apjomu, apgrozījumu un finansēšanas vajadzības; aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās pašvaldības nodrošināt pienācīgus stimulus un sniegt fiskālos stimulus šiem finansēšanas modeļiem; uzsver, ka ir svarīgi pārskatīt pašreizējos MVU atbalsta instrumentus, lai tajos iekļautu videi draudzīgas izaugsmes papildu iespējas;

| 12. | uzsver, ka ir nepieciešama koordinācija un papildināmība starp ES budžeta finanšu instrumentiem, jo īpaši saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESIF), Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (EaSI) un programmu LIFE; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir nepieciešama koordinācija un papildināmība starp ES budžeta finanšu instrumentiem, jo īpaši saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESIF), Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (EaSI) un programmu LIFE;

| 13. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt to MVU gūtos rezultātus, kuriem ir bijusi piekļuve videi draudzīgas inovācijas finansēšanas pasākumiem, lai novērtētu šo pasākumu efektivitāti; mudina Eiropas Komisiju nekavējoties izdarīt vajadzīgos grozījumus, lai uzlabotu finansējuma efektivitāti, ja rezultāti ir neapmierinoši; |
| --- | --- |

13.

aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt to MVU gūtos rezultātus, kuriem ir bijusi piekļuve videi draudzīgas inovācijas finansēšanas pasākumiem, lai novērtētu šo pasākumu efektivitāti; mudina Eiropas Komisiju nekavējoties izdarīt vajadzīgos grozījumus, lai uzlabotu finansējuma efektivitāti, ja rezultāti ir neapmierinoši;

| 14. | ņemot vērā daudzu videi draudzīgu investīciju plānu ļoti tehniskās iezīmes, atzīmē, ka ir ārkārtīgi svarīgi uzsvērt, cik nozīmīgi ir standartizēti riska un ienesīguma modeļi, un izstrādāt jaunus modeļus jauniem uzdevumiem un nozarēm; |
| --- | --- |

14.

ņemot vērā daudzu videi draudzīgu investīciju plānu ļoti tehniskās iezīmes, atzīmē, ka ir ārkārtīgi svarīgi uzsvērt, cik nozīmīgi ir standartizēti riska un ienesīguma modeļi, un izstrādāt jaunus modeļus jauniem uzdevumiem un nozarēm;

| 15. | atgādina, ka MVU varētu būt liela nozīme aprites ekonomikā, nodrošinot ilgtspējīgus, darbietilpīgus pakalpojumus, piemēram, remontdarbus, atjaunošanas darbus un otrreizējo pārstrādi; atzīmē, ka Komisija, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), Starptautiskais Valūtas fonds (SVF), Starptautiskā Darba organizācija (SDO), Eiropas Parlaments un Eurogrupa plaši atbalsta nodokļu novirzīšanu no darbaspēka uz dabas resursu izmantošanu un patēriņu; prasa Komisijai veikt nodokļu novirzīšanas no darbaspēka uz dabas resursu izmantošanu ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka MVU varētu būt liela nozīme aprites ekonomikā, nodrošinot ilgtspējīgus, darbietilpīgus pakalpojumus, piemēram, remontdarbus, atjaunošanas darbus un otrreizējo pārstrādi; atzīmē, ka Komisija, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), Starptautiskais Valūtas fonds (SVF), Starptautiskā Darba organizācija (SDO), Eiropas Parlaments un Eurogrupa plaši atbalsta nodokļu novirzīšanu no darbaspēka uz dabas resursu izmantošanu un patēriņu; prasa Komisijai veikt nodokļu novirzīšanas no darbaspēka uz dabas resursu izmantošanu ietekmes novērtējumu;

| 16. | uzsver, ka uzņēmēji, MVU, uzņēmumu apvienības un atbalsta organizācijas būtu vairāk jāizglīto par iespējām finansēt efektīvākas tehnoloģijas vai par līgumu slēgšanu par pakalpojumiem, piemēram, konsultācijām, individuālu vai vispārēju apmācību par ekodizainu, resursu pārvaldību, videi draudzīgu uzņēmējdarbību un videi draudzīgu tehnoloģiju, produktu un pakalpojumu pieejamību, kas varētu sekmēt viņu uzņēmējdarbību; aicina dalībvalstis uzlabot MVU paredzēto pakalpojumu sniegšanu minētajās jomās un uzsver arī to, ka ir vajadzīgi vienkārši un pieejami informācijas avoti un datubāzes attiecībā uz minētajiem produktiem un pakalpojumiem; atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka šādu informāciju vajadzētu paziņot veidā, kas vislabāk atbilst MVU būtībai un darbības metodēm; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka uzņēmēji, MVU, uzņēmumu apvienības un atbalsta organizācijas būtu vairāk jāizglīto par iespējām finansēt efektīvākas tehnoloģijas vai par līgumu slēgšanu par pakalpojumiem, piemēram, konsultācijām, individuālu vai vispārēju apmācību par ekodizainu, resursu pārvaldību, videi draudzīgu uzņēmējdarbību un videi draudzīgu tehnoloģiju, produktu un pakalpojumu pieejamību, kas varētu sekmēt viņu uzņēmējdarbību; aicina dalībvalstis uzlabot MVU paredzēto pakalpojumu sniegšanu minētajās jomās un uzsver arī to, ka ir vajadzīgi vienkārši un pieejami informācijas avoti un datubāzes attiecībā uz minētajiem produktiem un pakalpojumiem; atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka šādu informāciju vajadzētu paziņot veidā, kas vislabāk atbilst MVU būtībai un darbības metodēm;

| 17. | norāda, ka ES programmas nepietiekami veicina ekoinovāciju un aprites ekonomiku un ka tādēļ Komisijai būtu jāuzlabo programmu COSME un “Apvārsnis 2020” finansējuma novirzīšana ekoinovatīviem risinājumiem, kurus izstrādā MVU vai to vajadzībām, un būtu jāatbalsta finansējuma piešķiršana produktu dizaina un procesu izpildes uzlabošanai, pamatojoties uz veiksmīgo pieredzi iepriekšējās daudzgadu finanšu shēmās; īpaši uzskata, ka pilnībā būtu jāīsteno pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” iekļautais MVU instruments; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka ES programmas nepietiekami veicina ekoinovāciju un aprites ekonomiku un ka tādēļ Komisijai būtu jāuzlabo programmu COSME un “Apvārsnis 2020” finansējuma novirzīšana ekoinovatīviem risinājumiem, kurus izstrādā MVU vai to vajadzībām, un būtu jāatbalsta finansējuma piešķiršana produktu dizaina un procesu izpildes uzlabošanai, pamatojoties uz veiksmīgo pieredzi iepriekšējās daudzgadu finanšu shēmās; īpaši uzskata, ka pilnībā būtu jāīsteno pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” iekļautais MVU instruments;

| 18. | aicina Komisiju un EIB pārliecināties, ka MVU, tostarp videi draudzīgi un inovatīvi MVU, ir galvenie atbalsta saņēmēji saskaņā ar šo priekšlikumu Investīciju plāna Eiropai īstenošanas posmā; uzstāj — lai sasniegtu šo mērķi, ir jāizstrādā skaidri kritēriji, tostarp jāveido Eiropas pievienotā vērtība, un jāpastiprina konsultāciju pakalpojumu sniegšana MVU par resursu efektīvu izmantošanu un ekoinovāciju; aicina EIB un Komisiju nodrošināt, ka visas Komisijas ieteikumā par “mikro, mazu un vidēju uzņēmumu definīciju” (C(2003)1422) minētās kategorijas gūst pietiekamu labumu; norāda uz programmu “Apvārsnis 2020” un COSME nozīmi atbalsta sniegšanā MVU un uz vajadzību pilnībā īstenot pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” iekļauto MVU instrumentu; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju un EIB pārliecināties, ka MVU, tostarp videi draudzīgi un inovatīvi MVU, ir galvenie atbalsta saņēmēji saskaņā ar šo priekšlikumu Investīciju plāna Eiropai īstenošanas posmā; uzstāj — lai sasniegtu šo mērķi, ir jāizstrādā skaidri kritēriji, tostarp jāveido Eiropas pievienotā vērtība, un jāpastiprina konsultāciju pakalpojumu sniegšana MVU par resursu efektīvu izmantošanu un ekoinovāciju; aicina EIB un Komisiju nodrošināt, ka visas Komisijas ieteikumā par “mikro, mazu un vidēju uzņēmumu definīciju” (C(2003)1422) minētās kategorijas gūst pietiekamu labumu; norāda uz programmu “Apvārsnis 2020” un COSME nozīmi atbalsta sniegšanā MVU un uz vajadzību pilnībā īstenot pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” iekļauto MVU instrumentu;

| 19. | uzskata — lai nodrošinātu maziem un vidējiem uzņēmumiem pieejamo finanšu shēmu savstarpēju papildināmību, ir svarīgi gan valstu, gan reģionālā līmenī koordinēt kohēzijas politikas un citu programmu, piemēram, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”, pasākumus; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt tādu regulējumu, kas dotu iespēju MVU saglabāt savu konkurētspēju; |
| --- | --- |

19.

uzskata — lai nodrošinātu maziem un vidējiem uzņēmumiem pieejamo finanšu shēmu savstarpēju papildināmību, ir svarīgi gan valstu, gan reģionālā līmenī koordinēt kohēzijas politikas un citu programmu, piemēram, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”, pasākumus; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt tādu regulējumu, kas dotu iespēju MVU saglabāt savu konkurētspēju;

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis rast nekavējošu un paliekošu risinājumu, lai novērstu milzīgo kavēšanos ar maksājumiem, kas saistīti ar reģionālo politiku, kā arī risinājumus attiecībā uz ESIF atbalsta izmantošanu no iepriekšējā finansēšanas perioda, lai nodrošinātu, ka kavēto maksājumu dēļ MVU netiktu liegta iespēja kā projektu partneriem līdzdarboties atbalsta projektos un programmās; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju un dalībvalstis rast nekavējošu un paliekošu risinājumu, lai novērstu milzīgo kavēšanos ar maksājumiem, kas saistīti ar reģionālo politiku, kā arī risinājumus attiecībā uz ESIF atbalsta izmantošanu no iepriekšējā finansēšanas perioda, lai nodrošinātu, ka kavēto maksājumu dēļ MVU netiktu liegta iespēja kā projektu partneriem līdzdarboties atbalsta projektos un programmās;

Zināšanu pārvaldība

| 21. | uzsver, ka ir svarīgi aktīvi īstenot sadarbību starp nozarēm, vērtību ķēdēs, kā arī starp ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kas nodrošina iespēju sekmēt inovācijas un jaunas izaugsmes iespējas, izmantojot ideju un inovatīvu koncepciju apmaiņu un savstarpēju pilnveidi; atzinīgi vērtē pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darbību “Ar kopu palīdzību īstenoti projekti jaunām rūpnieciskās vērtības ķēdēm”, lai labāk sekmētu MVU inovācijas potenciālu, tostarp ekoinovatīvus un resursu efektīvas izmantošanas risinājumus, ko tie piedāvā; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ir svarīgi aktīvi īstenot sadarbību starp nozarēm, vērtību ķēdēs, kā arī starp ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kas nodrošina iespēju sekmēt inovācijas un jaunas izaugsmes iespējas, izmantojot ideju un inovatīvu koncepciju apmaiņu un savstarpēju pilnveidi; atzinīgi vērtē pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darbību “Ar kopu palīdzību īstenoti projekti jaunām rūpnieciskās vērtības ķēdēm”, lai labāk sekmētu MVU inovācijas potenciālu, tostarp ekoinovatīvus un resursu efektīvas izmantošanas risinājumus, ko tie piedāvā;

| 22. | atzinīgi vērtē Eiropas Resursu efektivitātes izcilības centra izveidi, lai sniegtu konsultācijas un palīdzību MVU, kuri cenšas uzlabot savus resursefektivitātes rādītājus; uzsver, ka šis centrs ir jāveido kā stabils partneru tīkls starp ES reģioniem un tā pamatā jābūt pierādītai, dalībvalstīs gūtai pieredzei; uzskata, ka centra pienākums ir sniegt norādes MVU par Eiropas, valsts un reģionālajām programmām šajā darbības jomā un nodrošināt piekļuvi zinātībai, tīkliem un infrastruktūrai; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Eiropas Resursu efektivitātes izcilības centra izveidi, lai sniegtu konsultācijas un palīdzību MVU, kuri cenšas uzlabot savus resursefektivitātes rādītājus; uzsver, ka šis centrs ir jāveido kā stabils partneru tīkls starp ES reģioniem un tā pamatā jābūt pierādītai, dalībvalstīs gūtai pieredzei; uzskata, ka centra pienākums ir sniegt norādes MVU par Eiropas, valsts un reģionālajām programmām šajā darbības jomā un nodrošināt piekļuvi zinātībai, tīkliem un infrastruktūrai;

| 23. | uzsver, ka jo īpaši MVU un mikrouzņēmumiem ir svarīga zināšanu nodošana un daudzu ieinteresēto personu zināšanu apmaiņa, tostarp pārrobežu līmenī, izmantojot neformālus tīklus, lai palielinātu informētību par pašreizējām un jaunām inovatīvām metodēm, paraugpraksi, pienācīga finansējuma iegūšanas veidiem, iespējamām valdības atbalsta shēmām un attiecīgo tiesisko regulējumu, kas paredz iespējami mazāk apgrūtinošu pārvaldi, un atgādina, ka pašreizējie valsts kontaktpunkti attiecībā uz ES finansējuma programmām un Eiropas Biznesa atbalsta tīklu ir pilnībā jāiesaista atbalsta sniegšanā MVU un MVU ir aktīvi jāinformē, jāapmāca un jāatbalsta par finansēšanas iespēju apzināšanu ES, valsts vai reģionālajā līmenī; atbalsta Eiropas resursefektivitātes kampaņas rīkošanu, lai informētu MVU par resursu efektīvas izmantošanas sniegtajām priekšrocībām un iespējām un par to, kā var veidot rūpnieciskās sinerģijas pārstrādes jomā; aicina Komisiju un Eiropas Biznesa tīklu sadarboties jautājumā par resursu efektīvu izmantošanu ar nozaru apvienībām, arodbiedrībām, MVU, NVO un akadēmiskajām aprindām, kā arī ar reģionālajām iniciatīvām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pievērsusi uzmanību simbiozēm un kopām, un mudina Komisiju sagatavot konkrētas iniciatīvas, lai veicinātu starpnozaru sadarbību un resursu pārvaldību; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka jo īpaši MVU un mikrouzņēmumiem ir svarīga zināšanu nodošana un daudzu ieinteresēto personu zināšanu apmaiņa, tostarp pārrobežu līmenī, izmantojot neformālus tīklus, lai palielinātu informētību par pašreizējām un jaunām inovatīvām metodēm, paraugpraksi, pienācīga finansējuma iegūšanas veidiem, iespējamām valdības atbalsta shēmām un attiecīgo tiesisko regulējumu, kas paredz iespējami mazāk apgrūtinošu pārvaldi, un atgādina, ka pašreizējie valsts kontaktpunkti attiecībā uz ES finansējuma programmām un Eiropas Biznesa atbalsta tīklu ir pilnībā jāiesaista atbalsta sniegšanā MVU un MVU ir aktīvi jāinformē, jāapmāca un jāatbalsta par finansēšanas iespēju apzināšanu ES, valsts vai reģionālajā līmenī; atbalsta Eiropas resursefektivitātes kampaņas rīkošanu, lai informētu MVU par resursu efektīvas izmantošanas sniegtajām priekšrocībām un iespējām un par to, kā var veidot rūpnieciskās sinerģijas pārstrādes jomā; aicina Komisiju un Eiropas Biznesa tīklu sadarboties jautājumā par resursu efektīvu izmantošanu ar nozaru apvienībām, arodbiedrībām, MVU, NVO un akadēmiskajām aprindām, kā arī ar reģionālajām iniciatīvām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pievērsusi uzmanību simbiozēm un kopām, un mudina Komisiju sagatavot konkrētas iniciatīvas, lai veicinātu starpnozaru sadarbību un resursu pārvaldību;

| 24. | mudina nozaru federācijas uzņemties būtiskāku lomu, nodrošinot atbilstošu informāciju un konsultācijas par videi draudzīgām tehnoloģijām, finansēšanas iespējām un attiecīgajām procedūrām; aicina Komisiju un dalībvalstis novērst nepilnības jomās, kur trūkst minētā atbalsta, un sadarbībā ar nozaru federācijām un uzņēmumiem turpmāk izpētīt iespējas un ātrāk izstrādāt ilgtspējīgus risinājumus, kā arī ieguldīt videi draudzīgās tehnoloģijās, resursu efektīvā izmantošanā un aprites ekonomikā; norāda uz aizvien lielāko atšķirību starp MVU vajadzībām un darbinieku prasmēm; norāda, ka 26 % darba devēju Eiropā ir grūti atrast darbiniekus, kuriem ir vajadzīgās prasmes; |
| --- | --- |

24.

mudina nozaru federācijas uzņemties būtiskāku lomu, nodrošinot atbilstošu informāciju un konsultācijas par videi draudzīgām tehnoloģijām, finansēšanas iespējām un attiecīgajām procedūrām; aicina Komisiju un dalībvalstis novērst nepilnības jomās, kur trūkst minētā atbalsta, un sadarbībā ar nozaru federācijām un uzņēmumiem turpmāk izpētīt iespējas un ātrāk izstrādāt ilgtspējīgus risinājumus, kā arī ieguldīt videi draudzīgās tehnoloģijās, resursu efektīvā izmantošanā un aprites ekonomikā; norāda uz aizvien lielāko atšķirību starp MVU vajadzībām un darbinieku prasmēm; norāda, ka 26 % darba devēju Eiropā ir grūti atrast darbiniekus, kuriem ir vajadzīgās prasmes;

Pētniecība, izstrāde, inovācijas un prasmes

| 25. | uzsver, ka ir jāuzlabo pamata pētniecības un izstrādes darba efektivitāte, lai procesā pilnībā iesaistītu MVU un aktīvi atbalstītu pētniecības un izstrādes pamatrezultātu turpmāku pārveidi tehnoloģiskajā attīstībā; uzsver, ka ir svarīgi stiprināt Eiropas rūpniecību, ņemot vērā ražošanas nozīmi pētniecības, izstrādes un inovāciju un līdz ar to ES nākotnes konkurences priekšrocību sekmēšanā; uzskata, ka līdztekus tehnoloģiju virzītiem risinājumiem pietiekama uzmanība būtu jāvelta arī ar tehnoloģijām nesaistītai, organizatoriskai sistēmu un publiskā sektora inovācijai; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka ir jāuzlabo pamata pētniecības un izstrādes darba efektivitāte, lai procesā pilnībā iesaistītu MVU un aktīvi atbalstītu pētniecības un izstrādes pamatrezultātu turpmāku pārveidi tehnoloģiskajā attīstībā; uzsver, ka ir svarīgi stiprināt Eiropas rūpniecību, ņemot vērā ražošanas nozīmi pētniecības, izstrādes un inovāciju un līdz ar to ES nākotnes konkurences priekšrocību sekmēšanā; uzskata, ka līdztekus tehnoloģiju virzītiem risinājumiem pietiekama uzmanība būtu jāvelta arī ar tehnoloģijām nesaistītai, organizatoriskai sistēmu un publiskā sektora inovācijai;

| 26. | uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas uzņēmumi komercializētu un popularizētu pētniecības un izstrādes rezultātus; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt stabilāku tiesisko regulējumu un atbilstošas finanšu shēmas, lai sekmētu ekonomisko iniciatīvu un uzņēmējdarbību un samazinātu laiku jaunu produktu, pakalpojumu un uzņēmējdarbības prakses komercializēšanai, jo īpaši videi draudzīgā ekonomikā; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas uzņēmumi komercializētu un popularizētu pētniecības un izstrādes rezultātus; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt stabilāku tiesisko regulējumu un atbilstošas finanšu shēmas, lai sekmētu ekonomisko iniciatīvu un uzņēmējdarbību un samazinātu laiku jaunu produktu, pakalpojumu un uzņēmējdarbības prakses komercializēšanai, jo īpaši videi draudzīgā ekonomikā;

| 27. | uzsver, ka Eiropas jaunajai kosmosa infrastruktūrai ir potenciāls veicināt inovāciju un videi draudzīgu izaugsmi; aicina Komisiju sekmēt no šīs infrastruktūras iegūto datu izmantošanu MVU, izmantojot uzņēmumu “silītes” un “inkubatorus”; mudina Komisiju nodrošināt MVU labvēlīgus nosacījumus attiecībā uz piekļuvi no šīs infrastruktūras iegūtiem datiem izpētes, izstrādes un komercializācijas posmā; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka Eiropas jaunajai kosmosa infrastruktūrai ir potenciāls veicināt inovāciju un videi draudzīgu izaugsmi; aicina Komisiju sekmēt no šīs infrastruktūras iegūto datu izmantošanu MVU, izmantojot uzņēmumu “silītes” un “inkubatorus”; mudina Komisiju nodrošināt MVU labvēlīgus nosacījumus attiecībā uz piekļuvi no šīs infrastruktūras iegūtiem datiem izpētes, izstrādes un komercializācijas posmā;

| 28. | atzīmē, ka saskaņā ar 2014. gada maija Innobarometer apsekojumu tikai 9 % no visiem uzņēmumiem apgalvo, ka kopš 2011. gada janvāra ir saņēmuši publisku finansiālo atbalstu savām pētniecības, izstrādes un inovāciju darbībām; uzsver, ka ir jāizstrādā lietotājiem draudzīgas procedūras dažādu atbalsta veidu saņemšanai; |
| --- | --- |

28.

atzīmē, ka saskaņā ar 2014. gada maija Innobarometer apsekojumu tikai 9 % no visiem uzņēmumiem apgalvo, ka kopš 2011. gada janvāra ir saņēmuši publisku finansiālo atbalstu savām pētniecības, izstrādes un inovāciju darbībām; uzsver, ka ir jāizstrādā lietotājiem draudzīgas procedūras dažādu atbalsta veidu saņemšanai;

| 29. | norāda, ka Eiropas vienotais patents sniedz būtiskus ieguvumus MVU, jo īpaši videi draudzīgu tehnoloģiju jomā; aicina visas dalībvalstis pievienoties Eiropas vienotajai patenta sitēmai; aicina dalībvalstis pēc iespējas ātrāk ratificēt Vienotās patentu tiesas izveides nolīgumu, kurš nepieciešams Eiropas vienotā patenta piemērošanai; aicina Komisiju izstrādāt vienkāršotu procedūru, ko MVU varētu izmantot, lai Vienotajā patentu tiesā ierosinātu ar pārkāpumiem saistītas lietas; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka Eiropas vienotais patents sniedz būtiskus ieguvumus MVU, jo īpaši videi draudzīgu tehnoloģiju jomā; aicina visas dalībvalstis pievienoties Eiropas vienotajai patenta sitēmai; aicina dalībvalstis pēc iespējas ātrāk ratificēt Vienotās patentu tiesas izveides nolīgumu, kurš nepieciešams Eiropas vienotā patenta piemērošanai; aicina Komisiju izstrādāt vienkāršotu procedūru, ko MVU varētu izmantot, lai Vienotajā patentu tiesā ierosinātu ar pārkāpumiem saistītas lietas;

| 30. | aicina uzlabot politikas regulējumu attiecībā uz aprites ekonomiku, tostarp pieņemot un īstenojot lietpratīgu regulējumu, standartus un rīcības kodeksus, kuru mērķis ir ārējo izmaksu internalizācija, resursietilpīgu produktu izmantošanas mazināšana, vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšana, priekšzīmīgāko uzņēmumu apbalvošana un pārejas uz resursefektīvu un ilgtspējīgu ekonomiku paātrināšana; |
| --- | --- |

30.

aicina uzlabot politikas regulējumu attiecībā uz aprites ekonomiku, tostarp pieņemot un īstenojot lietpratīgu regulējumu, standartus un rīcības kodeksus, kuru mērķis ir ārējo izmaksu internalizācija, resursietilpīgu produktu izmantošanas mazināšana, vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšana, priekšzīmīgāko uzņēmumu apbalvošana un pārejas uz resursefektīvu un ilgtspējīgu ekonomiku paātrināšana;

| 31. | aicina Komisiju aprites ekonomikas paketē iekļaut ekodizaina instrumenta paplašināšanu, tostarp resursu efektīvas izmantošanas dimensiju; uzskata, ka, izmantojot ekodizainu, ir jārisina jautājumi, kas saistīti ar produktu izturīgumu, remonta iespējām un pārstrādi, tostarp standartiem attiecībā uz minimālā ekspluatācijas laika garantijām un demontāžu; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju aprites ekonomikas paketē iekļaut ekodizaina instrumenta paplašināšanu, tostarp resursu efektīvas izmantošanas dimensiju; uzskata, ka, izmantojot ekodizainu, ir jārisina jautājumi, kas saistīti ar produktu izturīgumu, remonta iespējām un pārstrādi, tostarp standartiem attiecībā uz minimālā ekspluatācijas laika garantijām un demontāžu;

| 32. | mudina paplašināt inovatīvas atbalsta shēmas, piemēram, zaļās inovācijas talonus, kas varētu veicināt ilgtspējīgu tehnoloģiju un videi saudzīgu, kā arī klimata noturību veicinošu risinājumu ieviešanu tirgū; attiecībā uz pieteikumiem atbalsta saņemšanai uzskata, ka noteikumiem jābūt vienkāršiem un skaidriem un tiem nevajadzētu radīt administratīvo slogu; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis rast inovatīvus finansēšanas risinājumus maziem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī nodrošināt, lai finansēšanas instrumenti būtu pilnībā pieejami; atgādina, ka Eiropas MVU ilgtspējīgas izaugsmes un inovācijas kapacitāte ir viena no galvenajām ES konkurētspējas priekšrocībām globalizētajos tirgos; |
| --- | --- |

32.

mudina paplašināt inovatīvas atbalsta shēmas, piemēram, zaļās inovācijas talonus, kas varētu veicināt ilgtspējīgu tehnoloģiju un videi saudzīgu, kā arī klimata noturību veicinošu risinājumu ieviešanu tirgū; attiecībā uz pieteikumiem atbalsta saņemšanai uzskata, ka noteikumiem jābūt vienkāršiem un skaidriem un tiem nevajadzētu radīt administratīvo slogu; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis rast inovatīvus finansēšanas risinājumus maziem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī nodrošināt, lai finansēšanas instrumenti būtu pilnībā pieejami; atgādina, ka Eiropas MVU ilgtspējīgas izaugsmes un inovācijas kapacitāte ir viena no galvenajām ES konkurētspējas priekšrocībām globalizētajos tirgos;

Regulējums un tā ierobežojumu mazināšana kā izaugsmes dzinējspēks

| 33. | aicina dalībvalstis izvairīties no šķēršļu radīšanas iekšējā tirgū, veicot pārmērīgu reglamentēšanu, pārskatīt savu spēkā esošo regulējumu un atcelt visus nevajadzīgos vai neefektīvos noteikumus, kuri rada šķēršļus tirgus darbībai, un nodrošināt konsekventu transponēšanu valsts tiesību aktos; aicina Komisiju nodrošināt, ka MVU tests tiek pilnībā izmantots visos ietekmes novērtējumos; aicina Komisiju sadarbībā ar atsevišķām dalībvalstīm pastiprināt centienus pārmērīga regulējumanovēršanai; uzsver nepieciešamību paredzēt skaidru un vienotu ES mēroga interpretāciju, ko varētu piemērot valstu regulatori, un atklātus publiskā iepirkuma noteikumus, tostarp attiecībā uz videi draudzīgu iepirkumu un e-iepirkumu, kas patlaban ir būtisks šķērslis tiem MVU, kuri vēlas izvērst starptautisku darbību, un vienlaikus lieliska iespēja dalībvalstīm ātri pielāgoties, tostarp resursu efektīvas izmantošanas un energoefektīvu produktu un risinājumu jomā; |
| --- | --- |

33.

aicina dalībvalstis izvairīties no šķēršļu radīšanas iekšējā tirgū, veicot pārmērīgu reglamentēšanu, pārskatīt savu spēkā esošo regulējumu un atcelt visus nevajadzīgos vai neefektīvos noteikumus, kuri rada šķēršļus tirgus darbībai, un nodrošināt konsekventu transponēšanu valsts tiesību aktos; aicina Komisiju nodrošināt, ka MVU tests tiek pilnībā izmantots visos ietekmes novērtējumos; aicina Komisiju sadarbībā ar atsevišķām dalībvalstīm pastiprināt centienus pārmērīga regulējumanovēršanai; uzsver nepieciešamību paredzēt skaidru un vienotu ES mēroga interpretāciju, ko varētu piemērot valstu regulatori, un atklātus publiskā iepirkuma noteikumus, tostarp attiecībā uz videi draudzīgu iepirkumu un e-iepirkumu, kas patlaban ir būtisks šķērslis tiem MVU, kuri vēlas izvērst starptautisku darbību, un vienlaikus lieliska iespēja dalībvalstīm ātri pielāgoties, tostarp resursu efektīvas izmantošanas un energoefektīvu produktu un risinājumu jomā;

| 34. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu atsaukt novecojušus vai pārlieku apgrūtinošus tiesību aktu priekšlikumus; pauž cerību, ka Komisija ierosinās vēl vērienīgāku priekšlikumu tiesību aktam atkritumu jomā, par ko Parlamenta 2014. gada decembra plenārsēdē paziņoja Komisijas priekšsēdētāja vietnieks F. Timmermans; aicina Komisiju censties neiesniegt tiesību aktu priekšlikumus, kas izraisītu nevajadzīgu administratīvo slogu uzņēmumiem un MVU, un pakāpeniski pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus ar mērķi samazināt pašreizējo administratīvo slogu, uzlabot tiesību aktu kvalitāti un efektivitāti un pielāgot to jauniem uzņēmējdarbības modeļiem; tomēr uzsver, ka nepieciešamas mērķtiecīgas darbības, pienācīga un savlaicīga spēkā esošo tiesību aktu īstenošana un savlaicīga attiecīgo nozaru ieinteresēto personu un MVU iesaistīšana, tostarp veicot ietekmes novērtējumu, lai sasniegtu ES mērķus vides jomā; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu atsaukt novecojušus vai pārlieku apgrūtinošus tiesību aktu priekšlikumus; pauž cerību, ka Komisija ierosinās vēl vērienīgāku priekšlikumu tiesību aktam atkritumu jomā, par ko Parlamenta 2014. gada decembra plenārsēdē paziņoja Komisijas priekšsēdētāja vietnieks F. Timmermans; aicina Komisiju censties neiesniegt tiesību aktu priekšlikumus, kas izraisītu nevajadzīgu administratīvo slogu uzņēmumiem un MVU, un pakāpeniski pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus ar mērķi samazināt pašreizējo administratīvo slogu, uzlabot tiesību aktu kvalitāti un efektivitāti un pielāgot to jauniem uzņēmējdarbības modeļiem; tomēr uzsver, ka nepieciešamas mērķtiecīgas darbības, pienācīga un savlaicīga spēkā esošo tiesību aktu īstenošana un savlaicīga attiecīgo nozaru ieinteresēto personu un MVU iesaistīšana, tostarp veicot ietekmes novērtējumu, lai sasniegtu ES mērķus vides jomā;

| 35. | atgādina, ka ir svarīgs tehnoloģiski neitrāls un inovācijām labvēlīgs tiesiskais regulējums, kas ļauj tirgū izmēģināt un novērtēt dažādas jaunās tehnoloģijas; atzinīgi vērtē Vides tehnoloģiju verifikācijas (ETV) shēmu kā jaunu instrumentu, lai veicinātu inovatīvo vides tehnoloģiju piekļuvi tirgum; aicina dalībvalstis savās valsts atbalsta shēmās pienācīgi izmantot tirgus instrumentus un atturēties no videi nedraudzīgu, tirgu kropļojošu subsīdiju izmantošanas; atgādina, ka publiskie ieguldījumi būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības, piemēram, nenosakot ārpuscenas par papildu sekām; aicina Komisiju izstrādāt kopīgas pamatnostādnes dalībvalstu publiskā atbalsta shēmām videi draudzīgo investīciju projektiem, lai izveidotu saskaņotāku pasākumu kopumu; |
| --- | --- |

35.

atgādina, ka ir svarīgs tehnoloģiski neitrāls un inovācijām labvēlīgs tiesiskais regulējums, kas ļauj tirgū izmēģināt un novērtēt dažādas jaunās tehnoloģijas; atzinīgi vērtē Vides tehnoloģiju verifikācijas (ETV) shēmu kā jaunu instrumentu, lai veicinātu inovatīvo vides tehnoloģiju piekļuvi tirgum; aicina dalībvalstis savās valsts atbalsta shēmās pienācīgi izmantot tirgus instrumentus un atturēties no videi nedraudzīgu, tirgu kropļojošu subsīdiju izmantošanas; atgādina, ka publiskie ieguldījumi būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības, piemēram, nenosakot ārpuscenas par papildu sekām; aicina Komisiju izstrādāt kopīgas pamatnostādnes dalībvalstu publiskā atbalsta shēmām videi draudzīgo investīciju projektiem, lai izveidotu saskaņotāku pasākumu kopumu;

| 36. | norāda, ka postošas nozares un tehnoloģijas bieži vien norāda uz trūkumiem spēkā esošajos tiesību aktos; uzsver, ka ir nepārtraukti jāuzrauga un jāatjaunina spēkā esošie tiesību akti un to īstenošana, lai nodrošinātu ilgtspējīgas vai ekoinovatīvas tehnoloģijas un lai netiktu likti šķēršļi jaunu tehnoloģiju izstrādei; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka postošas nozares un tehnoloģijas bieži vien norāda uz trūkumiem spēkā esošajos tiesību aktos; uzsver, ka ir nepārtraukti jāuzrauga un jāatjaunina spēkā esošie tiesību akti un to īstenošana, lai nodrošinātu ilgtspējīgas vai ekoinovatīvas tehnoloģijas un lai netiktu likti šķēršļi jaunu tehnoloģiju izstrādei;

Dažādi atbalsta pasākumi

| 37. | uzskata, ka pamatizglītības un augstākās izglītībās sistēmās līdzās vides jautājumiem būtu jāiekļauj uzņēmējdarbības prasmju apguve un programmas, kurās mācās par to, kā darbojas un mijiedarbojas tirgus, ekonomika un finanšu sistēma un kā jaunās tehnoloģijas var veicināt efektīvas, inovatīvas un videi draudzīgas iespējas, un ka minētas tēmas jāveicina arī ārpusskolas nodarbībās un mūžizglītībā; uzskata, ka labi sagatavots uzņēmējdarbības plāns ir pirmais solis ceļā uz labāku finansējuma pieejamību un uzņēmuma dzīvotspēju; aicina Komisiju un dalībvalstis to izglītības programmās bez kavēšanās iekļaut izglītošanu uzņēmējdarbības, finanšu, ekonomikas un vides jomā; šajā sakarībā atbalsta programmu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, kuras mērķis ir sekmēt uzņēmējdarbības kultūru, pilnveidot vienoto tirgu un uzlabot konkurētspēju; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka pamatizglītības un augstākās izglītībās sistēmās līdzās vides jautājumiem būtu jāiekļauj uzņēmējdarbības prasmju apguve un programmas, kurās mācās par to, kā darbojas un mijiedarbojas tirgus, ekonomika un finanšu sistēma un kā jaunās tehnoloģijas var veicināt efektīvas, inovatīvas un videi draudzīgas iespējas, un ka minētas tēmas jāveicina arī ārpusskolas nodarbībās un mūžizglītībā; uzskata, ka labi sagatavots uzņēmējdarbības plāns ir pirmais solis ceļā uz labāku finansējuma pieejamību un uzņēmuma dzīvotspēju; aicina Komisiju un dalībvalstis to izglītības programmās bez kavēšanās iekļaut izglītošanu uzņēmējdarbības, finanšu, ekonomikas un vides jomā; šajā sakarībā atbalsta programmu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, kuras mērķis ir sekmēt uzņēmējdarbības kultūru, pilnveidot vienoto tirgu un uzlabot konkurētspēju;

| 38. | uzsver, ka mikrouzņēmumiem un jaunizveidotiem uzņēmumiem arī vajadzētu būt iespējai saņemt palīdzību un norādījumus virzībā uz ilgtspējīgu, videi draudzīgu izaugsmi; aicina Komisiju nodrošināt, ka minētos uzņēmumus pienācīgi ņems vērā jaunajās iniciatīvās, kurās galvenā uzmanība tiek veltīta videi draudzīgas izaugsmes iespēju nodrošināšanai MVU; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka mikrouzņēmumiem un jaunizveidotiem uzņēmumiem arī vajadzētu būt iespējai saņemt palīdzību un norādījumus virzībā uz ilgtspējīgu, videi draudzīgu izaugsmi; aicina Komisiju nodrošināt, ka minētos uzņēmumus pienācīgi ņems vērā jaunajās iniciatīvās, kurās galvenā uzmanība tiek veltīta videi draudzīgas izaugsmes iespēju nodrošināšanai MVU;

| 39. | norāda, ka programma “Erasmus+” ļauj studentiem un jauniešiem veidot uzņēmējdarbības prasmes, cita starpā izmantojot prakses finansējumu, atbalsta programmu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, kuras mērķis ir sekmēt uzņēmējdarbības kultūras veidošanos, pilnveidot vienoto tirgu un uzlabot konkurētspēju; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka programma “Erasmus+” ļauj studentiem un jauniešiem veidot uzņēmējdarbības prasmes, cita starpā izmantojot prakses finansējumu, atbalsta programmu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, kuras mērķis ir sekmēt uzņēmējdarbības kultūras veidošanos, pilnveidot vienoto tirgu un uzlabot konkurētspēju;

| 40. | norāda, ka ir svarīgi novērst neilgtspējīga patēriņa modeļus un veicināt izmaiņas patērētāju uzvedībā; uzsver nepieciešamību nodrošināt atbilstošu patērētāju izglītošanu un veicināt ilgtspējīgāku patēriņu; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt ar pieprasījumu saistītus pasākumus, piemēram, izmantot publisko iepirkumu, lai veicinātu resursu izmantošanas ziņā efektīvu un energoefektīvu produktu un risinājumu izmantošanu; uzsver, ka būtu vērtīgi produkta informācijā un ekomarķējumā iekļaut datus par resursu izmantošanu, tādējādi dodot iespēju patērētājiem ar savu izvēli ietekmēt tirgu; |
| --- | --- |

40.

norāda, ka ir svarīgi novērst neilgtspējīga patēriņa modeļus un veicināt izmaiņas patērētāju uzvedībā; uzsver nepieciešamību nodrošināt atbilstošu patērētāju izglītošanu un veicināt ilgtspējīgāku patēriņu; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt ar pieprasījumu saistītus pasākumus, piemēram, izmantot publisko iepirkumu, lai veicinātu resursu izmantošanas ziņā efektīvu un energoefektīvu produktu un risinājumu izmantošanu; uzsver, ka būtu vērtīgi produkta informācijā un ekomarķējumā iekļaut datus par resursu izmantošanu, tādējādi dodot iespēju patērētājiem ar savu izvēli ietekmēt tirgu;

| 41. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt jaunu un atvasinātu uzņēmumu veidošanos, sadarbojoties ar tehnoloģiskajiem un pētniecības institūtiem, universitātēm un profesionālās izglītības iestādēm; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt jaunu un atvasinātu uzņēmumu veidošanos, sadarbojoties ar tehnoloģiskajiem un pētniecības institūtiem, universitātēm un profesionālās izglītības iestādēm;

| 42. | uzsver, ka eksports ir svarīgs darbvietu radīšanai un izaugsmei Eiropā; aicina Komisiju paātrināt paredzēto tirdzniecības nolīgumu slēgšanu ar mūsu partneriem, lai sekmētu Eiropas MVU piekļuvi jauniem tirgiem; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka eksports ir svarīgs darbvietu radīšanai un izaugsmei Eiropā; aicina Komisiju paātrināt paredzēto tirdzniecības nolīgumu slēgšanu ar mūsu partneriem, lai sekmētu Eiropas MVU piekļuvi jauniem tirgiem;

| 43. | uzskata, ka sieviešu iesaiste uzņēmējdarbībā ir līdz šim nepietiekami augstu vērtēta iespēja ES izaugsmes un konkurētspējas sekmēšanai, tālab tā būtu jāveicina un jāstiprina, un ka būtu jānovērš visi šķēršļi, jo īpaši diskriminācija algu jomā, ar kuriem sievietes saskaras, tostarp videi draudzīgā ekonomikā, lai sievietes un vīrieši varētu gūt līdzvērtīgu labumu; uzskata, ka saskaņotu statistikas datu regulāra apkopošana, tostarp par tiesību aktu ietekmi uz dzimumiem, un darbaspēka datu apkopošana sadalījumā pa dzimumiem, vairāk veicinātu uz pierādījumiem pamatotas politikas veidošanu un uzraudzību un mazinātu nepilnības zināšanās par videi draudzīgu izaugsmi; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka sieviešu iesaiste uzņēmējdarbībā ir līdz šim nepietiekami augstu vērtēta iespēja ES izaugsmes un konkurētspējas sekmēšanai, tālab tā būtu jāveicina un jāstiprina, un ka būtu jānovērš visi šķēršļi, jo īpaši diskriminācija algu jomā, ar kuriem sievietes saskaras, tostarp videi draudzīgā ekonomikā, lai sievietes un vīrieši varētu gūt līdzvērtīgu labumu; uzskata, ka saskaņotu statistikas datu regulāra apkopošana, tostarp par tiesību aktu ietekmi uz dzimumiem, un darbaspēka datu apkopošana sadalījumā pa dzimumiem, vairāk veicinātu uz pierādījumiem pamatotas politikas veidošanu un uzraudzību un mazinātu nepilnības zināšanās par videi draudzīgu izaugsmi;

| 44. | aicina Komisiju izvērtēt un noteikt tās Eiropas rūpniecības nozares un ģeogrāfiskos apgabalus, kuros ir ievēroti nosacījumi, lai izveidotu jaunas sadarbības kopas un tīklus un atbalstītu to attīstību; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju izvērtēt un noteikt tās Eiropas rūpniecības nozares un ģeogrāfiskos apgabalus, kuros ir ievēroti nosacījumi, lai izveidotu jaunas sadarbības kopas un tīklus un atbalstītu to attīstību;

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis īpaši ņemt vērā iespējas un problēmas, kas saistībā ar MVU, zaļo izaugsmi un ekoinovāciju rodas lauku teritorijās, un risināt ar šīm iespējām un problēmām saistītos jautājumus; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju un dalībvalstis īpaši ņemt vērā iespējas un problēmas, kas saistībā ar MVU, zaļo izaugsmi un ekoinovāciju rodas lauku teritorijās, un risināt ar šīm iespējām un problēmām saistītos jautājumus;

| 46. | aicina dalībvalstis (valsts, reģionālu un vietēju politikas veidotāju un pārvaldības iestāžu līmenī) pārdomātas specializācijas stratēģijās, iesaistot galvenās ieinteresētās personas, pastāvīgi veicināt ilgtspējīgu izaugsmi, kurā prioritāte tiek piešķirta kopu, sinerģiju un tīklu veidošanai saistībā ar zaļās ekonomikas darbībām; prasa Komisijai ziņot Parlamentam par pārdomātas specializācijas stratēģiju īstenošanu valsts un/vai reģionālā līmenī un jo īpaši par dažādām tendencēm pakārtotajās darbībās, kas tiek izmantotas ES un dalībvalstu līmenī; aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt informāciju par praktiskiem pasākumiem, kas īstenoti, lai attīstītu ekoinovatīvu MVU kompetenci, sasaistot reģionālos inovācijas centrus un galvenos atbalsta tīklus; |
| --- | --- |

46.

aicina dalībvalstis (valsts, reģionālu un vietēju politikas veidotāju un pārvaldības iestāžu līmenī) pārdomātas specializācijas stratēģijās, iesaistot galvenās ieinteresētās personas, pastāvīgi veicināt ilgtspējīgu izaugsmi, kurā prioritāte tiek piešķirta kopu, sinerģiju un tīklu veidošanai saistībā ar zaļās ekonomikas darbībām; prasa Komisijai ziņot Parlamentam par pārdomātas specializācijas stratēģiju īstenošanu valsts un/vai reģionālā līmenī un jo īpaši par dažādām tendencēm pakārtotajās darbībās, kas tiek izmantotas ES un dalībvalstu līmenī; aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt informāciju par praktiskiem pasākumiem, kas īstenoti, lai attīstītu ekoinovatīvu MVU kompetenci, sasaistot reģionālos inovācijas centrus un galvenos atbalsta tīklus;

| 47. | aicina Komisiju reģionālās politikas ietvaros izstrādāt specifiskas programmas atbilstīgu videi draudzīgās izaugsmes elementu veicināšanai MVU jomā; uzsver, ka saistībā ar MVU videi draudzīgu izaugsmi pilnībā ir jāizmanto jaunatnes potenciāls uzņēmējdarbībā; aicina Komisiju sagatavot pasākumus, kas nodrošinātu izglītības iestāžu un Eiropas programmu sasaisti, kā arī pasākumus videi draudzīgas ekonomikas atbalstam; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot visus to rīcībā esošos līdzekļus, lai nodrošinātu konsultācijas MVU darbiniekiem un veicinātu viņu izpratni, tādējādi uzlabojot viņu zināšanas un prasmes; prasa, lai atbalsts apmācības jomā būtu īpaši vērsts uz jauniem cilvēkiem un īpaši neaizsargātām grupām; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju reģionālās politikas ietvaros izstrādāt specifiskas programmas atbilstīgu videi draudzīgās izaugsmes elementu veicināšanai MVU jomā; uzsver, ka saistībā ar MVU videi draudzīgu izaugsmi pilnībā ir jāizmanto jaunatnes potenciāls uzņēmējdarbībā; aicina Komisiju sagatavot pasākumus, kas nodrošinātu izglītības iestāžu un Eiropas programmu sasaisti, kā arī pasākumus videi draudzīgas ekonomikas atbalstam; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot visus to rīcībā esošos līdzekļus, lai nodrošinātu konsultācijas MVU darbiniekiem un veicinātu viņu izpratni, tādējādi uzlabojot viņu zināšanas un prasmes; prasa, lai atbalsts apmācības jomā būtu īpaši vērsts uz jauniem cilvēkiem un īpaši neaizsargātām grupām;

o

o o

| 48. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

48.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0036.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0032.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0069.

(4)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_381_en.pdf

---

Trešdiena, 2015. gada 20. maija

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/35

---

P8_TA(2015)0205

Iebildumu izteikšana pret deleģēto aktu: atbrīvojums kadmija izmantošanai apgaismes un displeju izgaismošanas sistēmās

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par Komisijas 2015. gada 30. janvāra deleģēto direktīvu, ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu kadmija izmantošanai apgaismes un displeju izgaismošanas sistēmās (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA))

(2016/C 353/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto direktīvu (C(2015)00383), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto direktīvu (C(2015)00383),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās un jo īpaši tās 4. pantu, 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kā arī 22. pantu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās un jo īpaši tās 4. pantu, 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kā arī 22. pantu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Direktīvas 2011/65/ES par ierobežojumiem attiecībā uz dažu bīstamu vielu izmantojumu elektriskās un elektroniskās iekārtās (“RoHS”) 4. panta 1. punktā cita starpā noteikti ierobežojumi kadmija izmantošanai elektriskās un elektroniskās iekārtās (sk. uzskaitījumu RoHS direktīvas II pielikumā); |
| --- | --- |

A.

tā kā Direktīvas 2011/65/ES par ierobežojumiem attiecībā uz dažu bīstamu vielu izmantojumu elektriskās un elektroniskās iekārtās (“RoHS”) 4. panta 1. punktā cita starpā noteikti ierobežojumi kadmija izmantošanai elektriskās un elektroniskās iekārtās (sk. uzskaitījumu RoHS direktīvas II pielikumā);

| B. | tā kā RoHS direktīvas III pielikumā minēti atbrīvojumi no 4. panta 1. punktā noteiktajiem ierobežojumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā RoHS direktīvas III pielikumā minēti atbrīvojumi no 4. panta 1. punktā noteiktajiem ierobežojumiem;

| C. | tā kā III pielikuma 39. punktā minētais atbrīvojums “Kadmijs krāsu mainošās gaismas diodēs (LED) ar II-IV grupas pusvadītājiem (< 10 μg Cd uz mm2 gaismas emisijas platības), kas paredzētas izmantošanai cietvielas apgaismes vai displeju sistēmās” zaudē spēku 2014. gada 1. jūlijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā III pielikuma 39. punktā minētais atbrīvojums “Kadmijs krāsu mainošās gaismas diodēs (LED) ar II-IV grupas pusvadītājiem (< 10 μg Cd uz mm2 gaismas emisijas platības), kas paredzētas izmantošanai cietvielas apgaismes vai displeju sistēmās” zaudē spēku 2014. gada 1. jūlijā;

| D. | tā kā 5. pantā paredzēta III pielikuma pielāgošanu zinātnes un tehnikas attīstībai, tajā iekļaujot atbrīvojumus vai tos svītrojot; |
| --- | --- |

D.

tā kā 5. pantā paredzēta III pielikuma pielāgošanu zinātnes un tehnikas attīstībai, tajā iekļaujot atbrīvojumus vai tos svītrojot;

| E. | tā kā Komisija norādījusi, ka tā 2012. gada decembrī ir saņēmusi pieteikumu pagarināt 39. punktā minēto atbrīvojumu un 2013. gada maijā ar to saistītu šaurāku un specifiskāku atbrīvojumu attiecībā uz kadmiju kvantu punktos displejiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija norādījusi, ka tā 2012. gada decembrī ir saņēmusi pieteikumu pagarināt 39. punktā minēto atbrīvojumu un 2013. gada maijā ar to saistītu šaurāku un specifiskāku atbrīvojumu attiecībā uz kadmiju kvantu punktos displejiem;

| F. | tā kā saskaņā ar 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu atbrīvojumus iekļauj III pielikumā, ja šāda iekļaušana nevājina vides un veselības aizsardzību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 un ja ir ievērots kāds no turpmāk minētajiem nosacījumiem: to likvidēšana vai aizvietošana, mainot konstrukciju vai tādus materiālus un tādas detaļas, kurām nevajag nevienu no II pielikumā uzskaitītajiem materiāliem vai vielām, zinātniski vai tehniski nav realizējama, aizstājēju uzticamība nav nodrošināta, aizvietošanas radītā kopējā negatīva ietekme uz vidi, veselību un patērētāju drošību var atsvērt tās radītos ieguvumus attiecībā uz vidi, veselību un patērētāju drošību; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu atbrīvojumus iekļauj III pielikumā, ja šāda iekļaušana nevājina vides un veselības aizsardzību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 un ja ir ievērots kāds no turpmāk minētajiem nosacījumiem: to likvidēšana vai aizvietošana, mainot konstrukciju vai tādus materiālus un tādas detaļas, kurām nevajag nevienu no II pielikumā uzskaitītajiem materiāliem vai vielām, zinātniski vai tehniski nav realizējama, aizstājēju uzticamība nav nodrošināta, aizvietošanas radītā kopējā negatīva ietekme uz vidi, veselību un patērētāju drošību var atsvērt tās radītos ieguvumus attiecībā uz vidi, veselību un patērētāju drošību;

| G. | tā kā ar Komisijas deleģēto direktīvu 39. punktā minēto atbrīvojumu pagarina līdz 2017. gada 30. jūnijam, to apzīmējot kā 39.a punktu un ar 39.b punktu iekļauj specifiskāku atbrīvojumu “Kadmijs kadmiju saturošos, sarkano nobīdi izraisošos [downshifted] pusvadītāju nanokristālu kvantu punktos, ko izmanto displeju izgaismošanā (< 0,2 μg Cd uz mm2 displeja ekrāna laukuma)”, kas ir spēkā līdz 2018. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

G.

tā kā ar Komisijas deleģēto direktīvu 39. punktā minēto atbrīvojumu pagarina līdz 2017. gada 30. jūnijam, to apzīmējot kā 39.a punktu un ar 39.b punktu iekļauj specifiskāku atbrīvojumu “Kadmijs kadmiju saturošos, sarkano nobīdi izraisošos [downshifted] pusvadītāju nanokristālu kvantu punktos, ko izmanto displeju izgaismošanā (< 0,2 μg Cd uz mm2 displeja ekrāna laukuma)”, kas ir spēkā līdz 2018. gada 30. jūnijam;

| H. | tā kā gan 39. punktā minētais, gan 39.b punktā no jauna iekļautais atbrīvojums attiecas uz kadmija kvantu punktiem, kaut arī īpaša atsauce uz kvantu punktiem ir minēta tikai 39.b punktā; |
| --- | --- |

H.

tā kā gan 39. punktā minētais, gan 39.b punktā no jauna iekļautais atbrīvojums attiecas uz kadmija kvantu punktiem, kaut arī īpaša atsauce uz kvantu punktiem ir minēta tikai 39.b punktā;

| I. | tā kā 39. punktā minētā atbrīvojuma pagarinājums attiecas uz diviem dažādiem kadmija kvantu punktu lietojumiem, no kuriem viens attiecas uz lietojumu cietvielu apgaismes (turpmāk “apgaismes”), bet otrs — uz displeju izgaismošanas sistēmām; |
| --- | --- |

I.

tā kā 39. punktā minētā atbrīvojuma pagarinājums attiecas uz diviem dažādiem kadmija kvantu punktu lietojumiem, no kuriem viens attiecas uz lietojumu cietvielu apgaismes (turpmāk “apgaismes”), bet otrs — uz displeju izgaismošanas sistēmām;

| J. | tā kā 39.b punktā no jauna iekļautais atbrīvojums attiecas tikai uz displejiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā 39.b punktā no jauna iekļautais atbrīvojums attiecas tikai uz displejiem;

| K. | tā kā Komisija skaidri norāda, ka vēl nav pieejamas LED apgaismojumam, kurās izmanto (kadmija un bezkadmija) kvantu punktus, un atzīst, ka tāpēc nav iespējams uzskatāmi parādīt to pozitīvo ietekmi uz vidi; tā kā Komisija tomēr līdz 2017. gada 30. jūnijam pagarināja vispārēju atbrīvojumu attiecībā uz kadmija kvantu punktiem apgaismes lietojumiem, lai atļautu apgaismes nozarei izmantot īpašu atbrīvojumu, jo šādi lietojumi jau varētu būt pirmsražošanas posmā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisija skaidri norāda, ka vēl nav pieejamas LED apgaismojumam, kurās izmanto (kadmija un bezkadmija) kvantu punktus, un atzīst, ka tāpēc nav iespējams uzskatāmi parādīt to pozitīvo ietekmi uz vidi; tā kā Komisija tomēr līdz 2017. gada 30. jūnijam pagarināja vispārēju atbrīvojumu attiecībā uz kadmija kvantu punktiem apgaismes lietojumiem, lai atļautu apgaismes nozarei izmantot īpašu atbrīvojumu, jo šādi lietojumi jau varētu būt pirmsražošanas posmā;

| L. | tā kā neatkarīgie konsultanti, kas Komisijas uzdevumā novērtēja pieteikumus, ir izdarījuši secinājumu, ka sniegtā informācija nedod iespējas pieņemt slēdzienu, vai atbrīvojums attiecībā uz apgaismi patlaban būtu pamatots, un tāpēc nepārprotami to neieteica (2); |
| --- | --- |

L.

tā kā neatkarīgie konsultanti, kas Komisijas uzdevumā novērtēja pieteikumus, ir izdarījuši secinājumu, ka sniegtā informācija nedod iespējas pieņemt slēdzienu, vai atbrīvojums attiecībā uz apgaismi patlaban būtu pamatots, un tāpēc nepārprotami to neieteica (2);

| M. | tā kā neoficiāla informācija, kuru Komisija izplatīja 2015. gada 12. maijā nemaina situāciju, jo nav sniegti nekādi pierādījumi par šādu produktu pieejamību Eiropas tirgū un nav novērtētas to īpašību atbilstība 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā neoficiāla informācija, kuru Komisija izplatīja 2015. gada 12. maijā nemaina situāciju, jo nav sniegti nekādi pierādījumi par šādu produktu pieejamību Eiropas tirgū un nav novērtētas to īpašību atbilstība 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem;

| N. | tā kā tāpēc, ka nav pieejami nekādi attiecīgi apgaismes produkti, pieteikuma iesniedzējs nespēja pierādīt, ka ir izpildīti 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumi attiecībā uz kadmija kvantu punktu izmantošanu apgaismei; tā kā tāpēc nav pamatoti piešķirt pagarinājumu atbrīvojumam attiecībā uz apgaismi; |
| --- | --- |

N.

tā kā tāpēc, ka nav pieejami nekādi attiecīgi apgaismes produkti, pieteikuma iesniedzējs nespēja pierādīt, ka ir izpildīti 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumi attiecībā uz kadmija kvantu punktu izmantošanu apgaismei; tā kā tāpēc nav pamatoti piešķirt pagarinājumu atbrīvojumam attiecībā uz apgaismi;

| O. | tā kā šāds atbrīvojums var nākotnē būt lietderīgs, tomēr to var piešķirt, tikai pamatojoties uz pienācīgu novērtējumu, kas vēl nav veikts; |
| --- | --- |

O.

tā kā šāds atbrīvojums var nākotnē būt lietderīgs, tomēr to var piešķirt, tikai pamatojoties uz pienācīgu novērtējumu, kas vēl nav veikts;

| P. | tā kā Komisijas deleģētajā direktīvā turklāt piešķirts jauns īpašs atbrīvojums attiecībā uz kadmija kvantu punktu displejiem ar pamatojumu, ka tos jau izmanto displejos, kam varētu būt kopumā pozitīva ietekme, jo tiem ir zems enerģijas patēriņš un ka bezkadmija kvantu punkti vēl nav tehniski pieejami; |
| --- | --- |

P.

tā kā Komisijas deleģētajā direktīvā turklāt piešķirts jauns īpašs atbrīvojums attiecībā uz kadmija kvantu punktu displejiem ar pamatojumu, ka tos jau izmanto displejos, kam varētu būt kopumā pozitīva ietekme, jo tiem ir zems enerģijas patēriņš un ka bezkadmija kvantu punkti vēl nav tehniski pieejami;

| Q. | tā kā neatkarīgie konsultanti, kas Komisijas uzdevumā novērtēja pieteikumus, 2014. gada aprīlī ieteica piešķirt īpašu atbrīvojumu attiecībā uz kadmija kvantu punktiem displejos uz īsāku termiņu nekā pieprasīts (līdz 2017. gada 30. jūnijam, t.i., vienu gadu mazāk, nekā pieņēmusi Komisija), ņemot vērā, ka kadmija daudzuma samazināšana, kā arī bezkadmija aizstājēji ir pētniecības beigu posmos; tā kā citādi sakot, šis ieteikums pamatots ar to, tajā laikā displejos nebūs bezkadmija kvantu punkti; |
| --- | --- |

Q.

tā kā neatkarīgie konsultanti, kas Komisijas uzdevumā novērtēja pieteikumus, 2014. gada aprīlī ieteica piešķirt īpašu atbrīvojumu attiecībā uz kadmija kvantu punktiem displejos uz īsāku termiņu nekā pieprasīts (līdz 2017. gada 30. jūnijam, t.i., vienu gadu mazāk, nekā pieņēmusi Komisija), ņemot vērā, ka kadmija daudzuma samazināšana, kā arī bezkadmija aizstājēji ir pētniecības beigu posmos; tā kā citādi sakot, šis ieteikums pamatots ar to, tajā laikā displejos nebūs bezkadmija kvantu punkti;

| R. | tā kā tomēr kopš tā laika notikusi būtiska tirgus attīstība; tā kā 2015. gadā viens no pasaulē lielākajiem TV ražotājiem Savienības tirgū ir laidis veselu jaunu televizoru modeļu līniju, kuru pamatā ir kadmiju nesaturoši kvantu punkti, un tie ir nopērkami lielākajos mazumtirdzniecības veikalos vairākās dalībvalstīs (vismaz Vācijā, Apvienotajā Karalistē un Beļģijā); |
| --- | --- |

R.

tā kā tomēr kopš tā laika notikusi būtiska tirgus attīstība; tā kā 2015. gadā viens no pasaulē lielākajiem TV ražotājiem Savienības tirgū ir laidis veselu jaunu televizoru modeļu līniju, kuru pamatā ir kadmiju nesaturoši kvantu punkti, un tie ir nopērkami lielākajos mazumtirdzniecības veikalos vairākās dalībvalstīs (vismaz Vācijā, Apvienotajā Karalistē un Beļģijā);

| S. | tā kā savukārt Savienības tirgū vairāk nav neviena TV ar kadmija kvantu punktiem, un tā kā ir sarežģīti atrast kaut vienu mazumtirgotāju vienīgajam klēpjdatoram, kura displeja pamatā ir kadmija kvantu punktu tehnoloģija; |
| --- | --- |

S.

tā kā savukārt Savienības tirgū vairāk nav neviena TV ar kadmija kvantu punktiem, un tā kā ir sarežģīti atrast kaut vienu mazumtirgotāju vienīgajam klēpjdatoram, kura displeja pamatā ir kadmija kvantu punktu tehnoloģija;

| T. | tā kā var sagaidīt, ka energotaupības īpašības bezkadmija kvantu punktiem ir līdzīgas kā kadmija kvantu punktiem; tā kā saskaņā ar ekomarķējuma informāciju, salīdzinot vienāda izmēra TV, displeji ar bezkadmija kvantu punktiem patērē mazāk enerģijas nekā modeļi ar kadmija kvantu punktiem; tā kā saskaņā ar nozares sniegto informāciju bezkadmija kvantu punktu displeju krāsu atveide izrādījās atbilstoša attiecīgajam standartam, vai pat pārāka par to; |
| --- | --- |

T.

tā kā var sagaidīt, ka energotaupības īpašības bezkadmija kvantu punktiem ir līdzīgas kā kadmija kvantu punktiem; tā kā saskaņā ar ekomarķējuma informāciju, salīdzinot vienāda izmēra TV, displeji ar bezkadmija kvantu punktiem patērē mazāk enerģijas nekā modeļi ar kadmija kvantu punktiem; tā kā saskaņā ar nozares sniegto informāciju bezkadmija kvantu punktu displeju krāsu atveide izrādījās atbilstoša attiecīgajam standartam, vai pat pārāka par to;

| U. | tā kā Komisijas galvenais pamatojums jauna īpaša atbrīvojuma piešķiršanai ir tas, ka “bezkadmija kvantu punkti vēl nav tehnoloģiski pieejami”; |
| --- | --- |

U.

tā kā Komisijas galvenais pamatojums jauna īpaša atbrīvojuma piešķiršanai ir tas, ka “bezkadmija kvantu punkti vēl nav tehnoloģiski pieejami”;

| V. | tā kā šis pamatojums ir pilnīgi nepareizs, jo bezkadmija kvantu punkti ir ne tikai tehnoloģiski pieejami, bet Savienības tirgū ir plaši pieejama vesela šādu TV līnija, ko piedāvā pazīstamākie lielākie mazumtirgotāji; |
| --- | --- |

V.

tā kā šis pamatojums ir pilnīgi nepareizs, jo bezkadmija kvantu punkti ir ne tikai tehnoloģiski pieejami, bet Savienības tirgū ir plaši pieejama vesela šādu TV līnija, ko piedāvā pazīstamākie lielākie mazumtirgotāji;

| W. | tā kā Komisijas 2015. gada 12. maijā izplatītā neoficiālā informācija šo situāciju nemaina; tā kā Komisijas uzskaitītie piemēri produktiem ar kadmija kvantu punktiem patlaban nav pieejami (TCL 55’’ TV), vai arī pieejami vienīgi ASV (ASUS Notebook, Sony TV), vai arī attiecas uz vēl tirgū nelaistiem produktiem (Konka, Phillips, AOC); |
| --- | --- |

W.

tā kā Komisijas 2015. gada 12. maijā izplatītā neoficiālā informācija šo situāciju nemaina; tā kā Komisijas uzskaitītie piemēri produktiem ar kadmija kvantu punktiem patlaban nav pieejami (TCL 55’’ TV), vai arī pieejami vienīgi ASV (ASUS Notebook, Sony TV), vai arī attiecas uz vēl tirgū nelaistiem produktiem (Konka, Phillips, AOC);

| X. | tā kā gan 39. punktā minētais, gan 39.b punktā no jauna iekļautais atbrīvojums neatbilst nevienam 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumam un tādējādi tie ir nepamatoti; tā kā samērā īsie termiņi nevar attaisnot 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumu neievērošanu; |
| --- | --- |

X.

tā kā gan 39. punktā minētais, gan 39.b punktā no jauna iekļautais atbrīvojums neatbilst nevienam 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumam un tādējādi tie ir nepamatoti; tā kā samērā īsie termiņi nevar attaisnot 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumu neievērošanu;

| Y. | tā kā saskaņā ar RoHS direktīvas 5. panta 5. punktu spēkā esošais 39. punktā minētais atbrīvojums ir spēkā līdz Komisija pieņem lēmumu attiecībā uz pieteikumu par atbrīvojuma pagarināšanu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā saskaņā ar RoHS direktīvas 5. panta 5. punktu spēkā esošais 39. punktā minētais atbrīvojums ir spēkā līdz Komisija pieņem lēmumu attiecībā uz pieteikumu par atbrīvojuma pagarināšanu;

| Z. | tā kā saskaņā ar RoHS direktīvas 5. panta 6. punktu, ja pieteikums par atbrīvojuma pagarināšanu tiek noraidīts vai atbrīvojums atsaukts, tā termiņš beidzas ātrākais pēc 12 mēnešiem un vēlākais pēc 18 mēnešiem pēc lēmuma pieņemšanas datuma; |
| --- | --- |

Z.

tā kā saskaņā ar RoHS direktīvas 5. panta 6. punktu, ja pieteikums par atbrīvojuma pagarināšanu tiek noraidīts vai atbrīvojums atsaukts, tā termiņš beidzas ātrākais pēc 12 mēnešiem un vēlākais pēc 18 mēnešiem pēc lēmuma pieņemšanas datuma;

| AA. | tā kā tādējādi deleģētās direktīvas noraidīšana nenozīmē kadmija kvantu punktu aizliegšanu, bet to, ka jāveic jauns novērtējums; tā kā tādējādi netiek radīti tirgus traucējumi, jo pašreizējais atbrīvojums paliek spēkā līdz tā atsaukšanai, ar papildu labvēlības periodu, ko piešķir pēc tā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā tādējādi deleģētās direktīvas noraidīšana nenozīmē kadmija kvantu punktu aizliegšanu, bet to, ka jāveic jauns novērtējums; tā kā tādējādi netiek radīti tirgus traucējumi, jo pašreizējais atbrīvojums paliek spēkā līdz tā atsaukšanai, ar papildu labvēlības periodu, ko piešķir pēc tā;

| AB. | tā kā ir bijuši nozīmīgi jauni pavērsieni attiecībā uz bezkadmija kvantu punktu tehnoloģiju pieejamību tirdzniecībā, un tāpēc nepieciešams jauns novērtējums; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ir bijuši nozīmīgi jauni pavērsieni attiecībā uz bezkadmija kvantu punktu tehnoloģiju pieejamību tirdzniecībā, un tāpēc nepieciešams jauns novērtējums;

| 1. | izsaka iebildumus pret Komisijas deleģēto direktīvu; |
| --- | --- |

1.

izsaka iebildumus pret Komisijas deleģēto direktīvu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un paziņot, ka deleģētā direktīva nevar stāties spēkā; |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un paziņot, ka deleģētā direktīva nevar stāties spēkā;

| 3. | uzskata, ka Komisijas deleģētā direktīva neatbilst Direktīvas 2011/65/ES 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem attiecībā uz abiem atbrīvojumiem, ko tā iekļauj Direktīvas 2011/65/ES III pielikuma 39.a punktā un 39.b punktā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka Komisijas deleģētā direktīva neatbilst Direktīvas 2011/65/ES 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem attiecībā uz abiem atbrīvojumiem, ko tā iekļauj Direktīvas 2011/65/ES III pielikuma 39.a punktā un 39.b punktā;

| 4. | jo īpaši uzskata, ka 39. b punktā minētā atbrīvojuma pamatojums ir balstīts uz novecojušu informāciju par kadmija kvantu punktu aizstāšanas praktisko iespējamību; tāpēc prasa steidzami no jauna izvērtēt esošā Direktīvas 2011/65/ES III pielikuma 39. punktā noteiktā atbrīvojuma atbilstību tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, lai to atsauktu; |
| --- | --- |

4.

jo īpaši uzskata, ka 39. b punktā minētā atbrīvojuma pamatojums ir balstīts uz novecojušu informāciju par kadmija kvantu punktu aizstāšanas praktisko iespējamību; tāpēc prasa steidzami no jauna izvērtēt esošā Direktīvas 2011/65/ES III pielikuma 39. punktā noteiktā atbrīvojuma atbilstību tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, lai to atsauktu;

| 5. | prasa, lai Komisija iesniedz jaunu deleģēto aktu, kurā būtu ņemta vērā Parlamenta nostāja; |
| --- | --- |

5.

prasa, lai Komisija iesniedz jaunu deleģēto aktu, kurā būtu ņemta vērā Parlamenta nostāja;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.

(2)  Öko-Institut, Fraunhofer, Eunomia (2014): Assistance to the Commission on technological socio-economic and cost-benefit assessment related to exemptions from the substance restrictions in electrical and electronic equipment (p.89) – http://rohs.exemptions.oeko.info/fileadmin/user_upload/RoHS_IX/20140422_RoHS2_Evaluation_Ex_Requests_2013-1-5_final.pdf.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/38

---

P8_TA(2015)0206

Iebildumu izteikšana pret deleģēto aktu: licence, importējot lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par Komisijas 2015. gada 20. februāra deleģēto regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 376/2008 attiecībā uz pienākumu uzrādīt licenci, importējot lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, un atceļ Regulu (EK) Nr. 2336/2003, ar ko ievieš sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regula (EK) Nr. 670/2003, ar ko nosaka īpašus pasākumus attiecībā uz lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta tirgu (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA))

(2016/C 353/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2015)00861), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2015)00861),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007, un jo īpaši tās 177. panta 1. punkta a apakšpunktu, 223. panta 2. punktu (1) un 227. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007, un jo īpaši tās 177. panta 1. punkta a apakšpunktu, 223. panta 2. punktu (1) un 227. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 3. punktu,

| A. | tā kā ar lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu saistīto datu izpēte nodrošina gan pārredzamību, gan zināšanas tirgus novērtēšanai, bet šis tirgus joprojām ir nestabils un konkurence tajā ir spraiga, jo īpaši ņemot vērā importu no trešām valstīm; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu saistīto datu izpēte nodrošina gan pārredzamību, gan zināšanas tirgus novērtēšanai, bet šis tirgus joprojām ir nestabils un konkurence tajā ir spraiga, jo īpaši ņemot vērā importu no trešām valstīm;

| B. | tā kā šāda informācija ir arī ārkārtīgi noderīga sarunās par starptautiskiem nolīgumiem un izmeklēšanās dempinga novēršanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā šāda informācija ir arī ārkārtīgi noderīga sarunās par starptautiskiem nolīgumiem un izmeklēšanās dempinga novēršanai;

| C. | tā kā Eurostat nenodrošina šādu precīzu informāciju un tas nozīmē, ka uzņēmējiem, dalībvalstīm un ES iestādēm nav pieejami alternatīvi veidi, kā iegūt pilnīgu izpratni par tirgus situāciju, |
| --- | --- |

C.

tā kā Eurostat nenodrošina šādu precīzu informāciju un tas nozīmē, ka uzņēmējiem, dalībvalstīm un ES iestādēm nav pieejami alternatīvi veidi, kā iegūt pilnīgu izpratni par tirgus situāciju,

| 1. | izsaka iebildumus pret Komisijas deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

izsaka iebildumus pret Komisijas deleģēto regulu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un paziņot, ka deleģētā regula nevar stāties spēkā; |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un paziņot, ka deleģētā regula nevar stāties spēkā;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/39

---

P8_TA(2015)0207

Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (2015/2655(RSP))

(2016/C 353/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro apakšpunktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. un 294. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro apakšpunktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. un 294. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (1) (direktīva par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (1) (direktīva par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes direktīvu par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes direktīvu par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (COM(2008)0637),

| — | ņemot vērā tā nostāju, ko pirmajā lasījumā pieņēma 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko groza direktīvu par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju, ko pirmajā lasījumā pieņēma 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko groza direktīvu par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta atkārtotos paziņojumus šajā jautājumā, tostarp tā 2015. gada 10. marta rezolūciju par 2013. gadā ES sasniegto progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta atkārtotos paziņojumus šajā jautājumā, tostarp tā 2015. gada 10. marta rezolūciju par 2013. gadā ES sasniegto progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā (3),

| — | ņemot vērā Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (4) un nākamo šāda veida nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (4) un nākamo šāda veida nolīgumu,

| — | ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (O-000049/2015 – B8-0119/2015 un O-000050/2015 – B8-0120/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (O-000049/2015 – B8-0119/2015 un O-000050/2015 – B8-0120/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 14. aprīļa spriedumu cita starpā par Komisijas tiesībām atsaukt priekšlikumu (Lieta C-409/13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 14. aprīļa spriedumu cita starpā par Komisijas tiesībām atsaukt priekšlikumu (Lieta C-409/13),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā princips, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, nozīmē, ka nav ne tiešas, ne netiešas diskriminācijas, tostarp attiecībā uz maternitāti, paternitāti un ģimenes pienākumu uzņemšanos; |
| --- | --- |

A.

tā kā princips, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, nozīmē, ka nav ne tiešas, ne netiešas diskriminācijas, tostarp attiecībā uz maternitāti, paternitāti un ģimenes pienākumu uzņemšanos;

| B. | tā kā stratēģija “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei paredz vērienīgus mērķus, piemēram, 75 % nodarbinātības līmeni un līdz 2020. gadam par vismaz 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuri cieš no nabadzības un sociālās atstumtības vai kurus tās apdraud; |
| --- | --- |

B.

tā kā stratēģija “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei paredz vērienīgus mērķus, piemēram, 75 % nodarbinātības līmeni un līdz 2020. gadam par vismaz 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuri cieš no nabadzības un sociālās atstumtības vai kurus tās apdraud;

| C. | tā kā ir vairāk sieviešu nekā vīriešu, kas dzīvo nabadzībā un atstumtībā, jo īpaši tas attiecas uz vecāka gadagājuma sievietēm, kuru vidējais pensijas līmenis ir par 39 % zemāks nekā vīriešiem, un vientuļajām mātēm; tā kā sievietes biežāk nekā vīrieši strādā pusslodzi vai ar noteikta laika vai pagaidu līgumu un tā kā sieviešu nabadzība lielā mērā ir saistīta ar darbvietu nestabilitāti; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir vairāk sieviešu nekā vīriešu, kas dzīvo nabadzībā un atstumtībā, jo īpaši tas attiecas uz vecāka gadagājuma sievietēm, kuru vidējais pensijas līmenis ir par 39 % zemāks nekā vīriešiem, un vientuļajām mātēm; tā kā sievietes biežāk nekā vīrieši strādā pusslodzi vai ar noteikta laika vai pagaidu līgumu un tā kā sieviešu nabadzība lielā mērā ir saistīta ar darbvietu nestabilitāti;

| D. | tā kā krīze ir pastiprinājusi dzimstības līmeņa samazināšanos Savienībā, ņemot vērā to, ka bezdarbs, nedrošie apstākļi un nenoteiktā nākotne un ekonomiskā situācija liek pāriem — un jo īpaši jaunām sievietēm — atlikt ģimenes plānošanu uz vēlāku laiku, tādējādi vēl vairāk pastiprinot sabiedrības novecošanas tendenci Savienībā; |
| --- | --- |

D.

tā kā krīze ir pastiprinājusi dzimstības līmeņa samazināšanos Savienībā, ņemot vērā to, ka bezdarbs, nedrošie apstākļi un nenoteiktā nākotne un ekonomiskā situācija liek pāriem — un jo īpaši jaunām sievietēm — atlikt ģimenes plānošanu uz vēlāku laiku, tādējādi vēl vairāk pastiprinot sabiedrības novecošanas tendenci Savienībā;

| E. | tā kā sievietes trīs reizes vairāk laika nekā vīrieši katru nedēļu velta mājsaimniecības darbiem (tostarp rūpējoties par bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti, kā arī mājas darbiem); tā kā sieviešu bezdarba līmenis netiek pienācīgi atspoguļots, jo daudzas sievietes, jo īpaši tās, kuras savu dzīvi velta tikai mājas darbiem un bērnu aprūpei, nav reģistrējušās kā bezdarbnieki; |
| --- | --- |

E.

tā kā sievietes trīs reizes vairāk laika nekā vīrieši katru nedēļu velta mājsaimniecības darbiem (tostarp rūpējoties par bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti, kā arī mājas darbiem); tā kā sieviešu bezdarba līmenis netiek pienācīgi atspoguļots, jo daudzas sievietes, jo īpaši tās, kuras savu dzīvi velta tikai mājas darbiem un bērnu aprūpei, nav reģistrējušās kā bezdarbnieki;

| F. | tā kā ģimenes un mājsaimniecības pienākumu sadalei starp sievietēm un vīriešiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību; tā kā vienā ceturtajā daļā dalībvalstu nav paternitātes atvaļinājuma; |
| --- | --- |

F.

tā kā ģimenes un mājsaimniecības pienākumu sadalei starp sievietēm un vīriešiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību; tā kā vienā ceturtajā daļā dalībvalstu nav paternitātes atvaļinājuma;

| G. | tā kā Padome joprojām nav oficiāli atbildējusi uz Parlamenta 2010. gada 20. oktobra nostāju pirmajā lasījumā par priekšlikumu direktīvai, ar ko groza direktīvu par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, |
| --- | --- |

G.

tā kā Padome joprojām nav oficiāli atbildējusi uz Parlamenta 2010. gada 20. oktobra nostāju pirmajā lasījumā par priekšlikumu direktīvai, ar ko groza direktīvu par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu,

| 1. | pauž nožēlu par to, ka direktīvas par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu izskatīšana Padomē ir nonākusi strupceļā; mudina dalībvalstis atsākt sarunas; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu par to, ka direktīvas par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu izskatīšana Padomē ir nonākusi strupceļā; mudina dalībvalstis atsākt sarunas;

| 2. | pauž nožēlu par nenoteiktību starp iestādēm, ko izraisījusi Padomes bezdarbība, ņemot vērā to, ka Parlaments noslēdza dokumenta izskatīšanu pirmajā lasījumā, lai arī diskusijas Padomē bija apturētas, tādējādi apdraudot likumdošanas procedūru kopumā; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu par nenoteiktību starp iestādēm, ko izraisījusi Padomes bezdarbība, ņemot vērā to, ka Parlaments noslēdza dokumenta izskatīšanu pirmajā lasījumā, lai arī diskusijas Padomē bija apturētas, tādējādi apdraudot likumdošanas procedūru kopumā;

| 3. | atkārtoti pauž vēlmi rast izeju no strupceļa un aicina Komisiju pildīt savu godīgā starpnieka lomu un konstruktīvi iesaistīties sarunās ar likumdevējiem, lai saskaņotu Parlamenta un Padomes pozīcijas, pienācīgi ņemot vērā līdzsvaru starp iestādēm un Komisijas lomu, kas tai noteikta Līgumos; |
| --- | --- |

3.

atkārtoti pauž vēlmi rast izeju no strupceļa un aicina Komisiju pildīt savu godīgā starpnieka lomu un konstruktīvi iesaistīties sarunās ar likumdevējiem, lai saskaņotu Parlamenta un Padomes pozīcijas, pienācīgi ņemot vērā līdzsvaru starp iestādēm un Komisijas lomu, kas tai noteikta Līgumos;

| 4. | pauž nožēlu par to, ka Komisija var atcelt ierosināto direktīvas pārskatīšanu saistībā ar REFIT darbību īstenošanu, un, ja tas tomēr notiks, prasa sagatavot likumdošanas iniciatīvu, kuras mērķis ir pārskatīt Padomes Direktīvu 92/85/EEK, kas būtu tūlītēja alternatīva, kuru īstenotu Luksemburgas prezidentūra Padomē, veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, tādējādi risinot demogrāfiskās problēmas un vienlaikus samazinot arī nevienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu par to, ka Komisija var atcelt ierosināto direktīvas pārskatīšanu saistībā ar REFIT darbību īstenošanu, un, ja tas tomēr notiks, prasa sagatavot likumdošanas iniciatīvu, kuras mērķis ir pārskatīt Padomes Direktīvu 92/85/EEK, kas būtu tūlītēja alternatīva, kuru īstenotu Luksemburgas prezidentūra Padomē, veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, tādējādi risinot demogrāfiskās problēmas un vienlaikus samazinot arī nevienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm;

| 5. | atzīmē Eiropas Kopienu Tiesas 2015. gada 14. aprīļa spriedumu par Komisijas tiesībām atsaukt priekšlikumu (Lieta C-409/13), kurā atkārtoti apstiprināti konkrēti nosacījumi, kas jāizpilda Komisijai, cita starpā, lai ievērotu pienākumu norādīt Eiropas Parlamentam un Padomei atsaukšanas pamatojumu un ievērotu kompetences piešķiršanas, institucionālā līdzsvara un lojālas sadarbības principus, kas noteikti LES; |
| --- | --- |

5.

atzīmē Eiropas Kopienu Tiesas 2015. gada 14. aprīļa spriedumu par Komisijas tiesībām atsaukt priekšlikumu (Lieta C-409/13), kurā atkārtoti apstiprināti konkrēti nosacījumi, kas jāizpilda Komisijai, cita starpā, lai ievērotu pienākumu norādīt Eiropas Parlamentam un Padomei atsaukšanas pamatojumu un ievērotu kompetences piešķiršanas, institucionālā līdzsvara un lojālas sadarbības principus, kas noteikti LES;

| 6. | atkārtoti pauž vēlmi sagatavot atsevišķu direktīvu, ar ko izveido vismaz 10 darba dienu ilgu apmaksātu paternitātes atvaļinājumu un veicina likumdošanas un citus pasākumus, kas ļauj vīriešiem un jo īpaši tēviem īstenot savas tiesības darba un privātās dzīves līdzsvara nodrošināšanai; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti pauž vēlmi sagatavot atsevišķu direktīvu, ar ko izveido vismaz 10 darba dienu ilgu apmaksātu paternitātes atvaļinājumu un veicina likumdošanas un citus pasākumus, kas ļauj vīriešiem un jo īpaši tēviem īstenot savas tiesības darba un privātās dzīves līdzsvara nodrošināšanai;

| 7. | cer saņemt Padomes Direktīvas 2010/18/ES par vecāku atvaļinājumu galīgo novērtējumu un, ņemot vērā pieejamos pagaidu pētījumus, aicina pārskatīt minēto direktīvu, jo tā nesasniedz savu mērķi, proti, saskaņot privāto un profesionālo dzīvi, lai nodrošinātu darba un privātās dzīves līdzsvaru abiem vecākiem un jo īpaši sievietēm, kuras izjūt dzimumu nevienlīdzību atalgojuma, pensijas un nabadzības ziņā; |
| --- | --- |

7.

cer saņemt Padomes Direktīvas 2010/18/ES par vecāku atvaļinājumu galīgo novērtējumu un, ņemot vērā pieejamos pagaidu pētījumus, aicina pārskatīt minēto direktīvu, jo tā nesasniedz savu mērķi, proti, saskaņot privāto un profesionālo dzīvi, lai nodrošinātu darba un privātās dzīves līdzsvaru abiem vecākiem un jo īpaši sievietēm, kuras izjūt dzimumu nevienlīdzību atalgojuma, pensijas un nabadzības ziņā;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.

(2)  OV C 70 E, 8.3.2012., 163. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0050.

(4)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/41

---

P8_TA(2015)0208

ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par Apvienoto Nāciju Organizācijas Personu ar invaliditāti tiesību komitejas jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu (2015/2684(RSP))

(2016/C 353/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) un tās stāšanos spēkā Eiropas Savienībā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) un tās stāšanos spēkā Eiropas Savienībā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (1),

| — | ņemot vērā Padomes, dalībvalstu un Komisijas Rīcības kodeksu, kurā izklāstīta iekšējā kārtība, lai Eiropas Savienība īstenotu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un Eiropas Savienības pārstāvību saistībā ar to (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes, dalībvalstu un Komisijas Rīcības kodeksu, kurā izklāstīta iekšējā kārtība, lai Eiropas Savienība īstenotu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un Eiropas Savienības pārstāvību saistībā ar to (2),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Ziņojums par to, kā Eiropas Savienībā īsteno ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD)” (SWD(2014)0182), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Ziņojums par to, kā Eiropas Savienībā īsteno ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD)” (SWD(2014)0182),

| — | ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 15. novembra paziņojumu "Eiropas stratēģija invaliditātes jomā (2010–2020): atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez šķēršļiem (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 15. novembra paziņojumu "Eiropas stratēģija invaliditātes jomā (2010–2020): atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez šķēršļiem (COM(2010)0636),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (4),

| — | ņemot vērā Eiropas ombuda 2013. gada ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas ombuda 2013. gada ziņojumu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 2., 9., 10., 19. un 168. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 2., 9., 10., 19. un 168. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 3., 15., 21., 23. un 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 3., 15., 21., 23. un 26. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā personas ar invaliditāti ir pilntiesīgi pilsoņi un viņiem ir vienlīdzīgas tiesības uz cieņu, līdzvērtīgu attieksmi, neatkarīgu dzīvi un pilnvērtīgu dalību sabiedrības dzīvē; |
| --- | --- |

A.

tā kā personas ar invaliditāti ir pilntiesīgi pilsoņi un viņiem ir vienlīdzīgas tiesības uz cieņu, līdzvērtīgu attieksmi, neatkarīgu dzīvi un pilnvērtīgu dalību sabiedrības dzīvē;

| B. | tā kā Eiropas Savienībā ir aptuveni 80 miljoni personu ar invaliditāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienībā ir aptuveni 80 miljoni personu ar invaliditāti;

| C. | tā kā no ES Pamattiesību aģentūras sniegtā informācija pastāvīgi apliecina, ka personas ar invaliditāti saskaras ar diskrimināciju un šķēršļiem, mēģinot īstenot savas tiesības vienlīdzīgi ar citiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā no ES Pamattiesību aģentūras sniegtā informācija pastāvīgi apliecina, ka personas ar invaliditāti saskaras ar diskrimināciju un šķēršļiem, mēģinot īstenot savas tiesības vienlīdzīgi ar citiem cilvēkiem;

| D. | tā kā personas ar invaliditāti ir viena no sabiedrībā visneaizsargātākajām grupām un viņu integrācija darba tirgū ir viens no sociālās un darba tirgus politikas lielākajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā personas ar invaliditāti ir viena no sabiedrībā visneaizsargātākajām grupām un viņu integrācija darba tirgū ir viens no sociālās un darba tirgus politikas lielākajiem uzdevumiem;

| E. | tā kā personu ar invaliditāti pilnīgu iekļaušanu un vienlīdzīgu līdzdalību var sasniegt tikai tad, ja uz cilvēktiesībām balstīta pieeja invaliditātes problēmai tiks ņemta vērā visos ES politikas veidošanas, īstenošanas un pārraudzības līmeņos, tostarp starp iestādēm, un tā kā Komisijai šīs aspekts ir pienācīgi jāņem vērā tās turpmākajos priekšlikumos; |
| --- | --- |

E.

tā kā personu ar invaliditāti pilnīgu iekļaušanu un vienlīdzīgu līdzdalību var sasniegt tikai tad, ja uz cilvēktiesībām balstīta pieeja invaliditātes problēmai tiks ņemta vērā visos ES politikas veidošanas, īstenošanas un pārraudzības līmeņos, tostarp starp iestādēm, un tā kā Komisijai šīs aspekts ir pienācīgi jāņem vērā tās turpmākajos priekšlikumos;

| F. | tā kā ES Pamattiesību aģentūras informācija liecina, ka 21 no 28 dalībvalstīm vēl arvien pastāv ierobežojumi attiecībā uz pilnīgas rīcībspējas īstenošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES Pamattiesību aģentūras informācija liecina, ka 21 no 28 dalībvalstīm vēl arvien pastāv ierobežojumi attiecībā uz pilnīgas rīcībspējas īstenošanu;

| G. | tā kā Komisija jau 2008. gadā ierosināja ES diskriminācijas novēršanas direktīvu, taču tā joprojām tiek bloķēta Padomē; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija jau 2008. gadā ierosināja ES diskriminācijas novēršanas direktīvu, taču tā joprojām tiek bloķēta Padomē;

| H. | tā kā CRPD principi nav tikai diskriminācijas novēršana, jo to īstenošanas mērķis ir gan panākt, lai ikviena persona ar invaliditāti iekļaujošā sabiedrībā pilnībā varētu izmantot visas cilvēktiesības, gan arī sniegt nepieciešamo aizsardzību un palīdzību, lai ģimenēm dotu iespēju sniegt savu ieguldījumu, veicinot personu ar invaliditāti tiesību pilnīgu un vienlīdzīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā CRPD principi nav tikai diskriminācijas novēršana, jo to īstenošanas mērķis ir gan panākt, lai ikviena persona ar invaliditāti iekļaujošā sabiedrībā pilnībā varētu izmantot visas cilvēktiesības, gan arī sniegt nepieciešamo aizsardzību un palīdzību, lai ģimenēm dotu iespēju sniegt savu ieguldījumu, veicinot personu ar invaliditāti tiesību pilnīgu un vienlīdzīgu īstenošanu;

| I. | tā kā ES ir oficiāli ratificējusi CRPD un to ir parakstījušas arī visas 28 ES dalībvalstis un ratificējušas 25 no tām; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES ir oficiāli ratificējusi CRPD un to ir parakstījušas arī visas 28 ES dalībvalstis un ratificējušas 25 no tām;

| J. | tā kā ik gadu Parlamenta Lūgumrakstu komiteja saņem lūgumrakstus, kuros vērsta uzmanība uz diskrimināciju invaliditātes dēļ attiecībā uz piekļuvi nodarbinātībai, pašnodarbinātībai, sabiedriskajiem pakalpojumiem un izglītībai; |
| --- | --- |

J.

tā kā ik gadu Parlamenta Lūgumrakstu komiteja saņem lūgumrakstus, kuros vērsta uzmanība uz diskrimināciju invaliditātes dēļ attiecībā uz piekļuvi nodarbinātībai, pašnodarbinātībai, sabiedriskajiem pakalpojumiem un izglītībai;

| K. | tā kā personas ar invaliditāti nav viendabīga grupa un viņu problēmu risināšanai paredzēto politikas virzienu un darbību plānošanā būtu jāņem vērā gan šīs atšķirības, gan arī apstāklis, ka dažas grupas, piemēram, sievietes, bērni un personas, kam ir nepieciešams intensīvāks atbalsts, saskaras ar papildu grūtībām un dažādiem diskriminācijas veidiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā personas ar invaliditāti nav viendabīga grupa un viņu problēmu risināšanai paredzēto politikas virzienu un darbību plānošanā būtu jāņem vērā gan šīs atšķirības, gan arī apstāklis, ka dažas grupas, piemēram, sievietes, bērni un personas, kam ir nepieciešams intensīvāks atbalsts, saskaras ar papildu grūtībām un dažādiem diskriminācijas veidiem;

| L. | tā kā Parlamentam ir jāņem vērā, ka CRPD noteikumi ir minimālie standarti, un Eiropas iestādes var veikt plašākus pasākumus, lai aizsargātu cilvēkus ar invaliditāti un cīnītos pret diskrimināciju; |
| --- | --- |

L.

tā kā Parlamentam ir jāņem vērā, ka CRPD noteikumi ir minimālie standarti, un Eiropas iestādes var veikt plašākus pasākumus, lai aizsargātu cilvēkus ar invaliditāti un cīnītos pret diskrimināciju;

| M. | tā kā darba pieejamība un nediskriminācija darba vietā ir būtiskākie elementi, kas sniedz iespēju cilvēkiem pašiem noteikt savu dzīvi un būt neatkarīgiem; tā kā jānorāda — pat neraugoties uz visām esošajiem ES līmeņa programmām, iniciatīvām un stratēģijām, kopējais nodarbinātības līmenis cilvēkiem vecumā no 20 līdz 64 gadiem pārsniedz 70 %, savukārt nodarbinātības līmenis personām ar invaliditāti ir zemāks par 50 %; tā kā nodarbināti ir 65 % sieviešu bez invaliditātes un tikai 44 % sieviešu ar invaliditāti; |
| --- | --- |

M.

tā kā darba pieejamība un nediskriminācija darba vietā ir būtiskākie elementi, kas sniedz iespēju cilvēkiem pašiem noteikt savu dzīvi un būt neatkarīgiem; tā kā jānorāda — pat neraugoties uz visām esošajiem ES līmeņa programmām, iniciatīvām un stratēģijām, kopējais nodarbinātības līmenis cilvēkiem vecumā no 20 līdz 64 gadiem pārsniedz 70 %, savukārt nodarbinātības līmenis personām ar invaliditāti ir zemāks par 50 %; tā kā nodarbināti ir 65 % sieviešu bez invaliditātes un tikai 44 % sieviešu ar invaliditāti;

| N. | tā kā algots darbs ir ļoti svarīgs, lai personas ar invaliditāti varētu dzīvot neatkarīgu dzīvi, un tā kā dalībvalstīm tāpēc būtu jācenšas cilvēkiem ar invaliditāti nodrošināt plašāku piekļuvi nodarbinātībai, lai viņi varētu dot savu ieguldījumu sabiedrībai, kurā viņi dzīvo, un kā priekšnoteikumu tam vajadzētu nodrošināt iekļaujošu izglītību visiem bērniem ar invaliditāti, tostarp tiem, kuriem ir mācīšanās grūtības, lai palīdzētu viņiem iegūt labu pamatizglītību jau sākot no pamatskolas un nodrošinātu, ka viņi var apgūt savām mācīšanās spējām atbilstošas mācību programmas, tādējādi dodot iespēju iegūt stabilu izglītību, kas varētu palīdzēt profesionālajā darbībā vai nodrošināt labu darbu, tādējādi ļaujot vēlāk dzīvot neatkarīgu dzīvi; |
| --- | --- |

N.

tā kā algots darbs ir ļoti svarīgs, lai personas ar invaliditāti varētu dzīvot neatkarīgu dzīvi, un tā kā dalībvalstīm tāpēc būtu jācenšas cilvēkiem ar invaliditāti nodrošināt plašāku piekļuvi nodarbinātībai, lai viņi varētu dot savu ieguldījumu sabiedrībai, kurā viņi dzīvo, un kā priekšnoteikumu tam vajadzētu nodrošināt iekļaujošu izglītību visiem bērniem ar invaliditāti, tostarp tiem, kuriem ir mācīšanās grūtības, lai palīdzētu viņiem iegūt labu pamatizglītību jau sākot no pamatskolas un nodrošinātu, ka viņi var apgūt savām mācīšanās spējām atbilstošas mācību programmas, tādējādi dodot iespēju iegūt stabilu izglītību, kas varētu palīdzēt profesionālajā darbībā vai nodrošināt labu darbu, tādējādi ļaujot vēlāk dzīvot neatkarīgu dzīvi;

| O. | tā kā invaliditātes situācija attīstās un to ietekmē cilvēku ar traucējumiem saskaršanās ar attieksmes un apkārtējās vides šķēršļiem, kas kavē viņu pilnīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē vienlīdzīgi ar citiem un ar tādu pašu cieņu; |
| --- | --- |

O.

tā kā invaliditātes situācija attīstās un to ietekmē cilvēku ar traucējumiem saskaršanās ar attieksmes un apkārtējās vides šķēršļiem, kas kavē viņu pilnīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē vienlīdzīgi ar citiem un ar tādu pašu cieņu;

| P. | tā kā Kopīgo noteikumu regulas (CPR) 7. pantā uzsvērts, ka visā no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem finansēto programmu sagatavošanas un īstenošanas laikā jo īpaši ņem vērā pieejamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti, turklāt šie jautājumi būtu jāņem vērā arī citu ES fondu programmu sagatavošanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Kopīgo noteikumu regulas (CPR) 7. pantā uzsvērts, ka visā no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem finansēto programmu sagatavošanas un īstenošanas laikā jo īpaši ņem vērā pieejamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti, turklāt šie jautājumi būtu jāņem vērā arī citu ES fondu programmu sagatavošanā un īstenošanā;

| Q. | tā kā dažās dalībvalstīs demogrāfisko un sociālo pārmaiņu dēļ pieaug pieprasījums pēc sociālajiem pakalpojumiem, jo palielinās bezdarbs, nabadzība un sociālā atstumtība, tostarp trūkst kvalitatīvu pakalpojumu personām ar invaliditāti, un tas negatīvi ietekmē viņu spēju dzīvot neatkarīgi, iekļaujoši un vienlīdzīgi ar citiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā dažās dalībvalstīs demogrāfisko un sociālo pārmaiņu dēļ pieaug pieprasījums pēc sociālajiem pakalpojumiem, jo palielinās bezdarbs, nabadzība un sociālā atstumtība, tostarp trūkst kvalitatīvu pakalpojumu personām ar invaliditāti, un tas negatīvi ietekmē viņu spēju dzīvot neatkarīgi, iekļaujoši un vienlīdzīgi ar citiem;

| R. | tā kā būtu labāk jāīsteno un jāievieš tie spēkā esošie ES tiesību akti, kas attiecas uz personu ar invaliditāti tiesībām, lai visā ES viņiem uzlabotu pieejamību; |
| --- | --- |

R.

tā kā būtu labāk jāīsteno un jāievieš tie spēkā esošie ES tiesību akti, kas attiecas uz personu ar invaliditāti tiesībām, lai visā ES viņiem uzlabotu pieejamību;

| S. | tā kā atbilstoši CRPD 33. panta 2. punktam Parlaments ir daļa no ES mehānisma, lai veicinātu, aizsargātu un pārraudzītu CRPD īstenošanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā atbilstoši CRPD 33. panta 2. punktam Parlaments ir daļa no ES mehānisma, lai veicinātu, aizsargātu un pārraudzītu CRPD īstenošanu;

| T. | tā kā vairākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir iesniegušas informāciju CRPD komitejā saistībā ar jautājumu sarakstu; |
| --- | --- |

T.

tā kā vairākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir iesniegušas informāciju CRPD komitejā saistībā ar jautājumu sarakstu;

| U. | tā kā saskaņā ar CRPD 33. panta 1. punktu Komisija ir noteikta par kontaktpunktu un tai uzdots atbildēt uz CRPD komitejas sagatavoto jautājumu sarakstu; |
| --- | --- |

U.

tā kā saskaņā ar CRPD 33. panta 1. punktu Komisija ir noteikta par kontaktpunktu un tai uzdots atbildēt uz CRPD komitejas sagatavoto jautājumu sarakstu;

| V. | tā kā Parlaments ir vienīgā tieši ievēlētā un Eiropas pilsoņus pārstāvošā Eiropas Savienības iestāde un tādēļ pilnībā atbilst Parīzes principiem, kā noteikts CRPD 33. pantā, |
| --- | --- |

V.

tā kā Parlaments ir vienīgā tieši ievēlētā un Eiropas pilsoņus pārstāvošā Eiropas Savienības iestāde un tādēļ pilnībā atbilst Parīzes principiem, kā noteikts CRPD 33. pantā,

| 1. | apliecina CRPD komitejai, ka Eiropas Parlaments gan atbildēs uz tam tieši uzdotajiem jautājumiem, gan arī mudinās Komisiju ņemt vērā Parlamenta viedokli, izstrādājot savas atbildes komitejai; |
| --- | --- |

1.

apliecina CRPD komitejai, ka Eiropas Parlaments gan atbildēs uz tam tieši uzdotajiem jautājumiem, gan arī mudinās Komisiju ņemt vērā Parlamenta viedokli, izstrādājot savas atbildes komitejai;

| 2. | pauž nožēlu, ka Komisija un Padome rīcības kodeksu pieņēma bez Parlamenta iesaistīšanas un tādēļ Parlamenta kompetence attiecībā uz CRPD uzraudzību ir ierobežota; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu, ka Komisija un Padome rīcības kodeksu pieņēma bez Parlamenta iesaistīšanas un tādēļ Parlamenta kompetence attiecībā uz CRPD uzraudzību ir ierobežota;

| 3. | aicina Komisiju par savām atbildēm uz jautājumu sarakstu oficiāli apspriesties ar visām attiecīgajām iestādēm un aģentūrām, tostarp ar Parlamentu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju, Ombudu un ES Pamattiesību aģentūru; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju par savām atbildēm uz jautājumu sarakstu oficiāli apspriesties ar visām attiecīgajām iestādēm un aģentūrām, tostarp ar Parlamentu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju, Ombudu un ES Pamattiesību aģentūru;

| 4. | prasa Komisijai aicināt ES mehānisma dalībniekus oficiāli piedalīties konstruktīvajā dialogā; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai aicināt ES mehānisma dalībniekus oficiāli piedalīties konstruktīvajā dialogā;

| 5. | uzsver to, ka ES diskriminācijas novēršanas direktīvas priekšlikuma mērķis ir aizsargāt personas ar invaliditāti pret diskrimināciju sociālās aizsardzības, veselības aprūpes un rehabilitācijas un izglītības jomā, kā arī saistībā ar piekļuvi precēm un pakalpojumiem, piemēram, mājoklim, transportam un apdrošināšanai, un šo preču un pakalpojumu saņemšanu; pauž nožēlu par to, ka Padomē neizdodas panākt progresu attiecībā uz šo priekšlikumu un mudina dalībvalstis strādāt, lai bez turpmākas kavēšanās pieņemtu kopēju nostāju; |
| --- | --- |

5.

uzsver to, ka ES diskriminācijas novēršanas direktīvas priekšlikuma mērķis ir aizsargāt personas ar invaliditāti pret diskrimināciju sociālās aizsardzības, veselības aprūpes un rehabilitācijas un izglītības jomā, kā arī saistībā ar piekļuvi precēm un pakalpojumiem, piemēram, mājoklim, transportam un apdrošināšanai, un šo preču un pakalpojumu saņemšanu; pauž nožēlu par to, ka Padomē neizdodas panākt progresu attiecībā uz šo priekšlikumu un mudina dalībvalstis strādāt, lai bez turpmākas kavēšanās pieņemtu kopēju nostāju;

| 6. | atzīmē, ka individuālu datu un statistikas trūkums saistībā ar konkrētām invaliditātes grupām kavē atbilstošu politikas virzienu noteikšanu; tādēļ aicina Komisiju apkopot un izplatīt pēc vecuma un dzimuma dalītus statistikas datus par invaliditāti, lai uzraudzītu personu ar invaliditāti situāciju visā Eiropas Savienībā ne tikai nodarbinātības, bet arī citās attiecīgās ikdienas dzīves jomās; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka individuālu datu un statistikas trūkums saistībā ar konkrētām invaliditātes grupām kavē atbilstošu politikas virzienu noteikšanu; tādēļ aicina Komisiju apkopot un izplatīt pēc vecuma un dzimuma dalītus statistikas datus par invaliditāti, lai uzraudzītu personu ar invaliditāti situāciju visā Eiropas Savienībā ne tikai nodarbinātības, bet arī citās attiecīgās ikdienas dzīves jomās;

| 7. | atzīmē, ka vairākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir iesniegušas informāciju CRPD komitejā saistībā ar jautājumu sarakstu; tādēļ mudina Komisiju kā daļu no pārskatīšanas procesa turpināt attīstīt strukturēto dialogu un konsultēties un sadarboties ar organizācijām, kas pārstāv personas ar invaliditāti, tostarp gan gatavojot atbildes uz CRPD komitejas sarakstā ietvertajiem jautājumiem, gan arī izstrādājot, īstenojot un uzraugot ES politikas virzienus šajā jomā; |
| --- | --- |

7.

atzīmē, ka vairākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir iesniegušas informāciju CRPD komitejā saistībā ar jautājumu sarakstu; tādēļ mudina Komisiju kā daļu no pārskatīšanas procesa turpināt attīstīt strukturēto dialogu un konsultēties un sadarboties ar organizācijām, kas pārstāv personas ar invaliditāti, tostarp gan gatavojot atbildes uz CRPD komitejas sarakstā ietvertajiem jautājumiem, gan arī izstrādājot, īstenojot un uzraugot ES politikas virzienus šajā jomā;

| 8. | aicina nekavējoties ratificēt CRPD tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas; |
| --- | --- |

8.

aicina nekavējoties ratificēt CRPD tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas;

| 9. | aicina Komisiju iesniegt vērienīgu priekšlikumu Eiropas tiesību aktam par pieejamību, turklāt visā likumdošanas ciklā pilnībā iesaistīt personas ar invaliditāti, un uzsver, ka šajā priekšlikumā jāparedz pasākumi visās politikas jomās attiecībā uz preču un pakalpojumu pieejamību visiem ES pilsoņiem, kas veicinātu personu ar invaliditāti neatkarīgu dzīvi un pilnvērtīgu iekļaušanu un izveidotu pastāvīgu, efektīvu un neatkarīgu uzraudzības un izpildes mehānismu; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju iesniegt vērienīgu priekšlikumu Eiropas tiesību aktam par pieejamību, turklāt visā likumdošanas ciklā pilnībā iesaistīt personas ar invaliditāti, un uzsver, ka šajā priekšlikumā jāparedz pasākumi visās politikas jomās attiecībā uz preču un pakalpojumu pieejamību visiem ES pilsoņiem, kas veicinātu personu ar invaliditāti neatkarīgu dzīvi un pilnvērtīgu iekļaušanu un izveidotu pastāvīgu, efektīvu un neatkarīgu uzraudzības un izpildes mehānismu;

| 10. | aicina dalībvalstis valsts tiesību aktos ieviest saistības, kas izriet no CRPD 12. panta, jo īpaši atvieglojot visus ierobežojumus attiecībā uz šo personu tiesībām balsot un tikt ievēlētām; |
| --- | --- |

10.

aicina dalībvalstis valsts tiesību aktos ieviest saistības, kas izriet no CRPD 12. panta, jo īpaši atvieglojot visus ierobežojumus attiecībā uz šo personu tiesībām balsot un tikt ievēlētām;

| 11. | mudina Padomi paātrināt darbu pie priekšlikuma direktīvai par publiskā sektora struktūru tīmekļa vietņu pieejamību, lai vienotos par kopēju nostāju un varētu panākt šā tiesību akta pieņemšanu, tādējādi uzlabojot dokumentu, video un tīmekļa vietņu pieejamību un piedāvājot alternatīvus saziņas formātus un līdzekļus; |
| --- | --- |

11.

mudina Padomi paātrināt darbu pie priekšlikuma direktīvai par publiskā sektora struktūru tīmekļa vietņu pieejamību, lai vienotos par kopēju nostāju un varētu panākt šā tiesību akta pieņemšanu, tādējādi uzlabojot dokumentu, video un tīmekļa vietņu pieejamību un piedāvājot alternatīvus saziņas formātus un līdzekļus;

| 12. | iesaka ES līdzekļus izmantot, lai veicinātu pieejamību un e-pieejamību personām ar invaliditāti un pāreju no institucionālās aprūpes uz sabiedrības veiktu aprūpi, attīstītu kvalitatīvus sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus, kā arī ieguldītu personas ar invaliditāti pārstāvošu organizāciju spēju veidošanā; |
| --- | --- |

12.

iesaka ES līdzekļus izmantot, lai veicinātu pieejamību un e-pieejamību personām ar invaliditāti un pāreju no institucionālās aprūpes uz sabiedrības veiktu aprūpi, attīstītu kvalitatīvus sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus, kā arī ieguldītu personas ar invaliditāti pārstāvošu organizāciju spēju veidošanā;

| 13. | atzīmē savas atbildes un rīcību attiecībā uz jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu kā daļu no CRPD pārskatīšanas:






  a) | Parlaments izveidojis starpkomiteju koordinācijas darba grupu, ko veido pārstāvji no katras attiecīgās komitejas, un tā ir rīkojusi izpratnes veidošanas pasākumus darbiniekiem un Eiropas Parlamenta deputātiem, tostarp kā daļu no profesionālās apmācības organizējot zīmju valodas kursus; |
| --- | --- | --- |

13.

atzīmē savas atbildes un rīcību attiecībā uz jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu kā daļu no CRPD pārskatīšanas:

a)

Parlaments izveidojis starpkomiteju koordinācijas darba grupu, ko veido pārstāvji no katras attiecīgās komitejas, un tā ir rīkojusi izpratnes veidošanas pasākumus darbiniekiem un Eiropas Parlamenta deputātiem, tostarp kā daļu no profesionālās apmācības organizējot zīmju valodas kursus;

| b) | tas uzsvēris nepieciešamība nodrošināt pieejamību attiecībā uz universālo pakalpojumu un ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 gan Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcijā (6), gan 2011. gada 17. novembra deklarācijā (7), kas bija pagrieziena punkts saistībā ar eCall sistēmas attīstīšanu transportlīdzekļos; |
| --- | --- |

b)

tas uzsvēris nepieciešamība nodrošināt pieejamību attiecībā uz universālo pakalpojumu un ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 gan Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcijā (6), gan 2011. gada 17. novembra deklarācijā (7), kas bija pagrieziena punkts saistībā ar eCall sistēmas attīstīšanu transportlīdzekļos;

| c) | 2014. gada vēlēšanu rezultātā ievērojami pieaudzis to Eiropas Parlamenta deputātu skaits, kuriem ir invaliditāte; |
| --- | --- |

c)

2014. gada vēlēšanu rezultātā ievērojami pieaudzis to Eiropas Parlamenta deputātu skaits, kuriem ir invaliditāte;

| d) | Parlaments apņēmies aktīvi sadarboties ar attiecīgajiem dalībniekiem, lai rastu pragmatisku risinājumu saistībā ar pievienošanos Marakešas līgumam; |
| --- | --- |

d)

Parlaments apņēmies aktīvi sadarboties ar attiecīgajiem dalībniekiem, lai rastu pragmatisku risinājumu saistībā ar pievienošanos Marakešas līgumam;

| e) | tas uzsver nepieciešamību uzlabot ES tiesību aktu īstenošanu, lai nodrošinātu, ka personas ar invaliditāti var ceļot patstāvīgi, izmantojot visus transporta veidus, tostarp sabiedrisko transportu; |
| --- | --- |

e)

tas uzsver nepieciešamību uzlabot ES tiesību aktu īstenošanu, lai nodrošinātu, ka personas ar invaliditāti var ceļot patstāvīgi, izmantojot visus transporta veidus, tostarp sabiedrisko transportu;

| f) | tas aicina Komisiju sniegt pieprasīto paskaidrojumu par to, kā tā pašreizējos un turpmākos tiesību aktos varētu nodrošināt, lai personām ar invaliditāti būtu garantētas vienlīdzīgas iespējas, pamattiesības, līdzvērtīga pieeja pakalpojumiem un darba tirgum, kā arī tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz piekļuvi sociālajai drošībai kā tās dalībvalsts pilsoņiem, kurā viņi ir šīs sistēmas dalībnieki, rīkojoties saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principu, lai visas personas ar invaliditāti varētu baudīt tiesības brīvi pārvietoties tāpat kā visi citi ES pilsoņi; |
| --- | --- |

f)

tas aicina Komisiju sniegt pieprasīto paskaidrojumu par to, kā tā pašreizējos un turpmākos tiesību aktos varētu nodrošināt, lai personām ar invaliditāti būtu garantētas vienlīdzīgas iespējas, pamattiesības, līdzvērtīga pieeja pakalpojumiem un darba tirgum, kā arī tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz piekļuvi sociālajai drošībai kā tās dalībvalsts pilsoņiem, kurā viņi ir šīs sistēmas dalībnieki, rīkojoties saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principu, lai visas personas ar invaliditāti varētu baudīt tiesības brīvi pārvietoties tāpat kā visi citi ES pilsoņi;

| g) | tas aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, lai tiesas pieejamība attiecībā uz ES tiesību aktiem būtu pilnīgā saskaņā ar CRPD un tādējādi pamattiesības būtu pieejamas visiem; |
| --- | --- |

g)

tas aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, lai tiesas pieejamība attiecībā uz ES tiesību aktiem būtu pilnīgā saskaņā ar CRPD un tādējādi pamattiesības būtu pieejamas visiem;

| 14. | uzsver nepieciešamību uzlabot politisko sadarbību ES mehānisma ietvaros, tostarp nodrošināt tam nepieciešamos finanšu resursus un cilvēkresursus, lai tas varētu pildīt savus uzdevumus tā, kā norādīts iepriekš minētajā Padomes lēmumā, un mudina ES mehānisma dalībniekus piešķirt nepieciešamos resursus šā uzdevuma veikšanai; |
| --- | --- |

14.

uzsver nepieciešamību uzlabot politisko sadarbību ES mehānisma ietvaros, tostarp nodrošināt tam nepieciešamos finanšu resursus un cilvēkresursus, lai tas varētu pildīt savus uzdevumus tā, kā norādīts iepriekš minētajā Padomes lēmumā, un mudina ES mehānisma dalībniekus piešķirt nepieciešamos resursus šā uzdevuma veikšanai;

| 15. | atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta deputātu iniciatīvu pieprasīt, lai Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja, Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja un Lūgumrakstu komiteja regulāri gatavotu kopīgu ziņojumu ar atbildēm uz CRPD komitejas ieteikumiem; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta deputātu iniciatīvu pieprasīt, lai Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja, Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja un Lūgumrakstu komiteja regulāri gatavotu kopīgu ziņojumu ar atbildēm uz CRPD komitejas ieteikumiem;

| 16. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Personu ar invaliditāti tiesību komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

16.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Personu ar invaliditāti tiesību komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 23, 27.1.2010., 35. lpp.

(2)  OV C 340, 15.12.2010., 11. lpp.

(3)  CRPD/C/EU/Q/1.

(4)  OV C 131 E, 8.5.2013., 9. lpp.

(5)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(6)  OV C 33 E, 5.2.2013., 1. lpp.

(7)  OV C 153 E, 31.5.2013., 165. lpp.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/46

---

P8_TA(2015)0209

Baktērijas Xylella fastidiosa izraisītas olīvkoku slimības uzliesmojums

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūcija par baktērijas Xylella fastidiosa izraisītas olīvkoku slimības uzliesmojumu (2015/2652(RSP))

(2016/C 353/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2013. gada 26. novembrī un 2015. gada 6. janvārī publicētos zinātniskos atzinumus par Xylella fastidiosa radīto risku augu veselībai ES teritorijā un riska samazināšanas iespēju noteikšanu un novērtēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2013. gada 26. novembrī un 2015. gada 6. janvārī publicētos zinātniskos atzinumus par Xylella fastidiosa radīto risku augu veselībai ES teritorijā un riska samazināšanas iespēju noteikšanu un novērtēšanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 13. februāra, 2014. gada 23. jūlija un 2015. gada 28. aprīļa īstenošanas lēmumus par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa ievešanu un izplatīšanos Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 13. februāra, 2014. gada 23. jūlija un 2015. gada 28. aprīļa īstenošanas lēmumus par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa ievešanu un izplatīšanos Savienībā,

| — | ņemot vērā Pārtikas un veterinārā biroja ziņojumus par 2014. gada februārī un novembrī veiktajām pārbaudēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pārtikas un veterinārā biroja ziņojumus par 2014. gada februārī un novembrī veiktajām pārbaudēm,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par Xylella fastidiosa izraisītas olīvkoku slimības uzliesmojumu (O-000038/2015 – B8-0117/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par Xylella fastidiosa izraisītas olīvkoku slimības uzliesmojumu (O-000038/2015 – B8-0117/2015),

| — | ņemot vērā Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Xylella fastidiosa ir ļoti bīstams tūlītējs drauds konkrētu kultūraugu audzēšanai Dienvideiropā, tostarp olīvu, mandeļu un persiku kokiem un dekoratīvajiem augiem; tā kā atkarībā no baktērijas veida tā var potenciāli apdraudēt vīnogulājus, citrusaugļu kokus un citus kultūraugus un var radīt nepieredzētus un postošus zaudējumus, izraisot milzīgas ekonomiskās, vides un sociālās sekas; tā kā baktēriju celms, kas inficējis olīvkokus Apūlijas reģionā, atšķiras no celma, kurš izraisa vīnogulāju vai citrusaugu saslimšanu citās pasaules daļās; |
| --- | --- |

A.

tā kā Xylella fastidiosa ir ļoti bīstams tūlītējs drauds konkrētu kultūraugu audzēšanai Dienvideiropā, tostarp olīvu, mandeļu un persiku kokiem un dekoratīvajiem augiem; tā kā atkarībā no baktērijas veida tā var potenciāli apdraudēt vīnogulājus, citrusaugļu kokus un citus kultūraugus un var radīt nepieredzētus un postošus zaudējumus, izraisot milzīgas ekonomiskās, vides un sociālās sekas; tā kā baktēriju celms, kas inficējis olīvkokus Apūlijas reģionā, atšķiras no celma, kurš izraisa vīnogulāju vai citrusaugu saslimšanu citās pasaules daļās;

| B. | tā kā šī baktērija jau pašlaik rada nopietnu kaitējumu olīvu audzēm Apūlijas reģionā Dienviditālijā, potenciāli apdraudot arī citus kultūraugus un reģionus; |
| --- | --- |

B.

tā kā šī baktērija jau pašlaik rada nopietnu kaitējumu olīvu audzēm Apūlijas reģionā Dienviditālijā, potenciāli apdraudot arī citus kultūraugus un reģionus;

| C. | tā kā olīvu ražošana ir viena no Apūlijas reģiona svarīgākajām lauksaimniecības nozarēm, kas 2013. gadā veidoja 11,6 % (jeb EUR 522 miljonus) no kopējās lauksaimniecības produkcijas vērtības reģionā un 30 % no Itālijas olīvu produkcijas vērtības; |
| --- | --- |

C.

tā kā olīvu ražošana ir viena no Apūlijas reģiona svarīgākajām lauksaimniecības nozarēm, kas 2013. gadā veidoja 11,6 % (jeb EUR 522 miljonus) no kopējās lauksaimniecības produkcijas vērtības reģionā un 30 % no Itālijas olīvu produkcijas vērtības;

| D. | tā kā Xylella fastidiosa klātbūtne rada nopietnu ekonomisku kaitējumu ne tikai olīvu ražotājiem, bet arī visai ražošanas ķēdei, tostarp kooperatīviem un privātām eļļas spiestuvēm, tūrismam un tirdzniecības darbībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā Xylella fastidiosa klātbūtne rada nopietnu ekonomisku kaitējumu ne tikai olīvu ražotājiem, bet arī visai ražošanas ķēdei, tostarp kooperatīviem un privātām eļļas spiestuvēm, tūrismam un tirdzniecības darbībai;

| E. | tā kā pirmo paziņojumu par Xylella fastidiosa uzliesmojumu Itālijas iestādes iesniedza 2013. gada 21. oktobrī, bet kopš tā laika infekcija ir skārusi satraucoši lielu skaitu koku; |
| --- | --- |

E.

tā kā pirmo paziņojumu par Xylella fastidiosa uzliesmojumu Itālijas iestādes iesniedza 2013. gada 21. oktobrī, bet kopš tā laika infekcija ir skārusi satraucoši lielu skaitu koku;

| F. | tā kā Komisijas Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāta Pārtikas un veterinārā biroja (PVB) 2014. gada februārī un novembrī Itālijā veiktās pārbaudes apstiprina, ka situācija ir krasi pasliktinājusies un ka nevar izslēgt šīs baktērijas turpmākas izplatīšanās iespēju; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisijas Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāta Pārtikas un veterinārā biroja (PVB) 2014. gada februārī un novembrī Itālijā veiktās pārbaudes apstiprina, ka situācija ir krasi pasliktinājusies un ka nevar izslēgt šīs baktērijas turpmākas izplatīšanās iespēju;

| G. | tā kā šobrīd nav pieejama neviena ārstēšanas metode slimu augu ārstēšanai lauka apstākļos un tā kā skartie augi paliek inficēti visu atlikušo mūžu vai ātri sabrūk; |
| --- | --- |

G.

tā kā šobrīd nav pieejama neviena ārstēšanas metode slimu augu ārstēšanai lauka apstākļos un tā kā skartie augi paliek inficēti visu atlikušo mūžu vai ātri sabrūk;

| H. | tā kā Eiropas Savienībā šī slimība var tikt konstatēta lielā skaitā dažādu augu, tostarp asimptomātiskos savvaļas augos; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienībā šī slimība var tikt konstatēta lielā skaitā dažādu augu, tostarp asimptomātiskos savvaļas augos;

| I. | tā kā EFSA uzsvēra, ka, ņemot vērā grūtības apturēt Xylella fastidiosa izplatīšanos, tiklīdz tā skar kādu audzēšanas apgabalu, par prioritāti būtu jāizvirza preventīva rīcība, kas pievērsta importam un uzliesmojumu ierobežošanai, kā arī pētniecības rezultātu izplatīšanas pastiprināšanai, |
| --- | --- |

I.

tā kā EFSA uzsvēra, ka, ņemot vērā grūtības apturēt Xylella fastidiosa izplatīšanos, tiklīdz tā skar kādu audzēšanas apgabalu, par prioritāti būtu jāizvirza preventīva rīcība, kas pievērsta importam un uzliesmojumu ierobežošanai, kā arī pētniecības rezultātu izplatīšanas pastiprināšanai,

| 1. | norāda, ka līdz 2015. gada aprīlim pieņemtie Komisijas īstenošanas lēmumi galvenokārt bija vērsti uz iekšējiem pasākumiem uzliesmojumu apkarošanai un neparedzēja stingrus pasākumus, lai novērstu slimības izplatīšanos Eiropas Savienībā no trešām valstīm; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka līdz 2015. gada aprīlim pieņemtie Komisijas īstenošanas lēmumi galvenokārt bija vērsti uz iekšējiem pasākumiem uzliesmojumu apkarošanai un neparedzēja stingrus pasākumus, lai novērstu slimības izplatīšanos Eiropas Savienībā no trešām valstīm;

| 2. | aicina Komisiju veikt mērķtiecīgus pasākumus pret Xylella fastidiosa, lai nepieļautu inficētu materiālu importu uz ES; atzinīgi vērtē Komisijas 2015. gada aprīlī pieņemto lēmumu pārtraukt importēt inficētos kafijkokus no Kostarikas un Hondurasas un ierobežojumus, kas pieņemti attiecībā uz augu importu no skartajiem apgabaliem citās trešās valstīs; prasa nepieciešamības gadījumā piemērot stingrākus pasākumus, tostarp atļaut importu tikai no kaitēkļbrīvām ražošanas vietām; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju veikt mērķtiecīgus pasākumus pret Xylella fastidiosa, lai nepieļautu inficētu materiālu importu uz ES; atzinīgi vērtē Komisijas 2015. gada aprīlī pieņemto lēmumu pārtraukt importēt inficētos kafijkokus no Kostarikas un Hondurasas un ierobežojumus, kas pieņemti attiecībā uz augu importu no skartajiem apgabaliem citās trešās valstīs; prasa nepieciešamības gadījumā piemērot stingrākus pasākumus, tostarp atļaut importu tikai no kaitēkļbrīvām ražošanas vietām;

| 3. | pauž nožēlu par to, ka ļoti bieži Komisija nereaģē pietiekami ātri, lai nepieļautu augu slimību izplatīšanos no trešām valstīm Eiropas Savienībā; tāpēc mudina Komisiju pārliecināties par infekcijas avotu un pārskatīt ES oficiālās fitosanitārās kontroles sistēmu, lai aizsargātu un nosargātu mūsu teritoriju; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par to, ka ļoti bieži Komisija nereaģē pietiekami ātri, lai nepieļautu augu slimību izplatīšanos no trešām valstīm Eiropas Savienībā; tāpēc mudina Komisiju pārliecināties par infekcijas avotu un pārskatīt ES oficiālās fitosanitārās kontroles sistēmu, lai aizsargātu un nosargātu mūsu teritoriju;

| 4. | mudina Komisiju, jo īpaši ņemot vērā vasaras sākumu, veikt efektīvākus pasākumus, lai novērstu Xylella fastidiosa izplatīšanos Eiropas Savienībā, jo īpaši pievēršoties visapdraudētākajām kultūrām, taču neaizmirstot arī par citiem kultūraugiem, kurus šī slimība varētu arī būt nopietni skārusi, un uzsver, cik svarīgi šajā sakarā ir 2015. gada īstenošanas lēmuma 9. panta noteikumi; |
| --- | --- |

4.

mudina Komisiju, jo īpaši ņemot vērā vasaras sākumu, veikt efektīvākus pasākumus, lai novērstu Xylella fastidiosa izplatīšanos Eiropas Savienībā, jo īpaši pievēršoties visapdraudētākajām kultūrām, taču neaizmirstot arī par citiem kultūraugiem, kurus šī slimība varētu arī būt nopietni skārusi, un uzsver, cik svarīgi šajā sakarā ir 2015. gada īstenošanas lēmuma 9. panta noteikumi;

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis kompensēt ražotājiem izskaušanas pasākumus un ienākumu zaudējumus, kas ietver zaudējumus ne tikai lauksaimnieciskajai ražošanai, bet arī attiecībā uz kultūras mantojumu, vēsturi un ar tūrismu saistītām darbībām; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju un dalībvalstis kompensēt ražotājiem izskaušanas pasākumus un ienākumu zaudējumus, kas ietver zaudējumus ne tikai lauksaimnieciskajai ražošanai, bet arī attiecībā uz kultūras mantojumu, vēsturi un ar tūrismu saistītām darbībām;

| 6. | prasa Komisijai un attiecīgajām iestādēm izmantot visus iespējamos fondus un instrumentus, lai atbalstītu skarto apgabalu ekonomikas atveseļošanu; aicina Komisiju noteikt stimulus ražotājiem īstenot preventīvus pasākumus; |
| --- | --- |

6.

prasa Komisijai un attiecīgajām iestādēm izmantot visus iespējamos fondus un instrumentus, lai atbalstītu skarto apgabalu ekonomikas atveseļošanu; aicina Komisiju noteikt stimulus ražotājiem īstenot preventīvus pasākumus;

| 7. | aicina Komisiju nodrošināt, lai attiecīgo stratēģiju īstenošanai būtu pieejams pietiekams finansējums un cilvēkresursi, tostarp finansiāls atbalsts lauksaimniekiem, lai tie izmantotu atbilstošas lauksaimniecības prakses Xylella fastidiosa un tās vektoru pārvaldībai; mudina Komisiju nekavējoties veicināt pētniecības centienu pastiprināšanu, tostarp pastiprinot starptautisko sadarbības tīklu veidošanu un darot pieejamu finansējumu pētniecības institūtiem, lai paplašinātu zinātnisko informāciju par Xylella fastidiosa un pozitīvi identificētu to, kāda saikne pastāv starp patogēnu, simptomiem un slimības attīstību; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju nodrošināt, lai attiecīgo stratēģiju īstenošanai būtu pieejams pietiekams finansējums un cilvēkresursi, tostarp finansiāls atbalsts lauksaimniekiem, lai tie izmantotu atbilstošas lauksaimniecības prakses Xylella fastidiosa un tās vektoru pārvaldībai; mudina Komisiju nekavējoties veicināt pētniecības centienu pastiprināšanu, tostarp pastiprinot starptautisko sadarbības tīklu veidošanu un darot pieejamu finansējumu pētniecības institūtiem, lai paplašinātu zinātnisko informāciju par Xylella fastidiosa un pozitīvi identificētu to, kāda saikne pastāv starp patogēnu, simptomiem un slimības attīstību;

| 8. | uzsver nepieciešamību potenciāli skartajās teritorijās ES rīkot informēšanas kampaņas, lai izglītotu ne tikai tos, kuri strādā lauksaimniecības nozarē, bet arī dārzkopībā, tostarp dekoratīvo augu mazumtirgotājus, profesionālus dārzkopjus un viņu klientus; |
| --- | --- |

8.

uzsver nepieciešamību potenciāli skartajās teritorijās ES rīkot informēšanas kampaņas, lai izglītotu ne tikai tos, kuri strādā lauksaimniecības nozarē, bet arī dārzkopībā, tostarp dekoratīvo augu mazumtirgotājus, profesionālus dārzkopjus un viņu klientus;

| 9. | uzskata, ka, jo īpaši ņemot vērā vasaras sākumu, Komisijai un dalībvalstīm būtu jābrīdina ceļotāji par riskiem ievest Eiropas Savienībā inficētus augus no valstīm, kuras skārusi Xylella fastidiosa; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka, jo īpaši ņemot vērā vasaras sākumu, Komisijai un dalībvalstīm būtu jābrīdina ceļotāji par riskiem ievest Eiropas Savienībā inficētus augus no valstīm, kuras skārusi Xylella fastidiosa;

| 10. | prasa atvēlēt lielākus līdzekļus, lai nodrošinātu, ka šādi kaitīgi organismi tiek atklāti vietās, kur tie tiek ievesti Eiropas Savienībā; turklāt mudina dalībvalstis palielināt regulāro inspekciju skaitu, lai nepieļautu Xylella fastidiosa izplatīšanos ārpus norobežotajiem apgabaliem; |
| --- | --- |

10.

prasa atvēlēt lielākus līdzekļus, lai nodrošinātu, ka šādi kaitīgi organismi tiek atklāti vietās, kur tie tiek ievesti Eiropas Savienībā; turklāt mudina dalībvalstis palielināt regulāro inspekciju skaitu, lai nepieļautu Xylella fastidiosa izplatīšanos ārpus norobežotajiem apgabaliem;

| 11. | aicina Komisiju nodrošināt atklātu datubāzi ar ES un dalībvalstu līmeņa institūciju un kompetento iestāžu sarakstu informācijas un pieredzes apmaiņai, tostarp par labākajām praksēm, kā arī kompetento iestāžu ātrai brīdināšanai un nepieciešamo pasākumu veikšanai; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju nodrošināt atklātu datubāzi ar ES un dalībvalstu līmeņa institūciju un kompetento iestāžu sarakstu informācijas un pieredzes apmaiņai, tostarp par labākajām praksēm, kā arī kompetento iestāžu ātrai brīdināšanai un nepieciešamo pasākumu veikšanai;

| 12. | aicina Komisiju pārredzamā veidā izstrādāt visaptverošas vadlīnijas par to, kā īstenot preventīvos un slimību kontroles pasākumus, skaidri norādot to darbības jomu un ilgumu un pamatojoties uz esošo pieredzi un labākajām praksēm, lai dalībvalstu kompetentās iestādes un dienesti tās varētu izmantot kā atbalsta instrumentu; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju pārredzamā veidā izstrādāt visaptverošas vadlīnijas par to, kā īstenot preventīvos un slimību kontroles pasākumus, skaidri norādot to darbības jomu un ilgumu un pamatojoties uz esošo pieredzi un labākajām praksēm, lai dalībvalstu kompetentās iestādes un dienesti tās varētu izmantot kā atbalsta instrumentu;

| 13. | aicina Komisiju reizi gadā (vai jebkurā laikā, ja situācija mainās) ziņot Parlamentam par apdraudējumu, ko ES ražotājiem var izraisīt Xylella fastidiosa un citi organismi, kas ir bīstami lauksaimnieciskajai ražošanai; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju reizi gadā (vai jebkurā laikā, ja situācija mainās) ziņot Parlamentam par apdraudējumu, ko ES ražotājiem var izraisīt Xylella fastidiosa un citi organismi, kas ir bīstami lauksaimnieciskajai ražošanai;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

(2)  OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.

---

Ceturtdiena, 2015. gada 21. maija

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/49

---

P8_TA(2015)0210

Zimbabve, cilvēktiesību aizstāvja Itai Dzamara lieta

Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par Zimbabvi, cilvēktiesību aizstāvja Itai Dzamara lietu (2015/2710(RSP))

(2016/C 353/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Zimbabvi, jo īpaši 2013. gada 7. februāra rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Zimbabvi, jo īpaši 2013. gada 7. februāra rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā vietējos ES paziņojumus par Itai Dzamara nolaupīšanu 2015. gada 11. martā un 2015. gada 9. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vietējos ES paziņojumus par Itai Dzamara nolaupīšanu 2015. gada 11. martā un 2015. gada 9. aprīlī,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos ES vārdā sniegto 2014. gada 19. februāra paziņojumu par ES un Zimbabves attiecību pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos ES vārdā sniegto 2014. gada 19. februāra paziņojumu par ES un Zimbabves attiecību pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 17. februāra Lēmumu 2014/98/KĀDP (2) un 2015. gada 19. februāra Lēmumu 2015/277/KĀDP (3), ar ko groza Lēmumu 2011/101/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Zimbabvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 17. februāra Lēmumu 2014/98/KĀDP (2) un 2015. gada 19. februāra Lēmumu 2015/277/KĀDP (3), ar ko groza Lēmumu 2011/101/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Zimbabvi,

| — | ņemot vērā Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) pārstāvja 2013. gada 18. janvāra paziņojumu par nesenajiem uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem pirms vēlēšanām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) pārstāvja 2013. gada 18. janvāra paziņojumu par nesenajiem uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem pirms vēlēšanām,

| — | ņemot vērā vispārējo politisko nolīgumu, ko 2008. gadā parakstīja trīs galvenās politiskās partijas ZANU PF, MDC-T un MDC, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vispārējo politisko nolīgumu, ko 2008. gadā parakstīja trīs galvenās politiskās partijas ZANU PF, MDC-T un MDC,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 23. jūlija secinājumus par Zimbabvi un Padomes 2012. gada 27. februāra Īstenošanas lēmumu 2012/124/KĀDP (4) par ierobežojošiem pasākumiem pret Zimbabvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 23. jūlija secinājumus par Zimbabvi un Padomes 2012. gada 27. februāra Īstenošanas lēmumu 2012/124/KĀDP (4) par ierobežojošiem pasākumiem pret Zimbabvi,

| — | ņemot vērā 1981. gada 27. jūnijā pieņemto Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, kuru Zimbabve ir ratificējusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada 27. jūnijā pieņemto Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, kuru Zimbabve ir ratificējusi,

| — | ņemot vērā Zimbabves konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zimbabves konstitūciju,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā tiek ziņots, ka 2015. gada 9. martā pieci neidentificēti bruņoti cilvēki Harares priekšpilsētā nolaupīja Itai Dzamara, kurš ir ievērojams Zimbabves cilvēktiesību aktīvists, kustības “Occupy Africa Unity Square” līderis un prezidenta R. Mugabe politiskais pretinieks; tā kā līdz viņa atrašanās vieta nav zināma un ir nopietnas bažas par viņa drošību un tiesību aizstāvību; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiek ziņots, ka 2015. gada 9. martā pieci neidentificēti bruņoti cilvēki Harares priekšpilsētā nolaupīja Itai Dzamara, kurš ir ievērojams Zimbabves cilvēktiesību aktīvists, kustības “Occupy Africa Unity Square” līderis un prezidenta R. Mugabe politiskais pretinieks; tā kā līdz viņa atrašanās vieta nav zināma un ir nopietnas bažas par viņa drošību un tiesību aizstāvību;

| B. | tā kā mēnešos pirms nolaupīšanas I. Dzamara vadīja virkni miermīlīgu protesta akciju pret politiskās un ekonomiskās situācijas pasliktināšanos Zimbabvē; tā kā divas dienas iepriekš I. Dzamara uzrunāja politisku demonstrāciju, ko rīkoja opozīcijā esošā Demokrātisko pārmaiņu kustība Tsvangirai (MDC-T), un aicināja uz masu protestiem pret arvien pieaugošajām represijām un ekonomiskās situācijas pasliktināšanos valstī, pieprasot prezidentam R. Mugabe atkāpties no amata un aicinot īstenot vēlēšanu sistēmas reformas; |
| --- | --- |

B.

tā kā mēnešos pirms nolaupīšanas I. Dzamara vadīja virkni miermīlīgu protesta akciju pret politiskās un ekonomiskās situācijas pasliktināšanos Zimbabvē; tā kā divas dienas iepriekš I. Dzamara uzrunāja politisku demonstrāciju, ko rīkoja opozīcijā esošā Demokrātisko pārmaiņu kustība Tsvangirai (MDC-T), un aicināja uz masu protestiem pret arvien pieaugošajām represijām un ekonomiskās situācijas pasliktināšanos valstī, pieprasot prezidentam R. Mugabe atkāpties no amata un aicinot īstenot vēlēšanu sistēmas reformas;

| C. | tā kā līdz šim valdība klusē par I. Dzamara pazušanu, kas sabiedrībā radījis aizdomas, ka valsts varētu būt par to atbildīga; tā kā valdošā partija ZANU-PF noliedz viņa piespiedu pazušanas faktu un apgalvo, ka notikušo sarīkojušas opozīcijas partijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā līdz šim valdība klusē par I. Dzamara pazušanu, kas sabiedrībā radījis aizdomas, ka valsts varētu būt par to atbildīga; tā kā valdošā partija ZANU-PF noliedz viņa piespiedu pazušanas faktu un apgalvo, ka notikušo sarīkojušas opozīcijas partijas;

| D. | tā kā Augstākās tiesas 2015. gada 13. marta lēmums lika Zimbabves iestādēm uzsākt I. Dzamara meklēšanu un ik pēc divām nedēļām ziņot tiesai par sasniegto, līdz tiktu noteikta viņa atrašanās vieta; tā kā par Augstākās tiesas lēmuma izpildi atbildīgās iestādes to ignorējušas un valsts iestādēm vēl jāsāk tā pildīšana; |
| --- | --- |

D.

tā kā Augstākās tiesas 2015. gada 13. marta lēmums lika Zimbabves iestādēm uzsākt I. Dzamara meklēšanu un ik pēc divām nedēļām ziņot tiesai par sasniegto, līdz tiktu noteikta viņa atrašanās vieta; tā kā par Augstākās tiesas lēmuma izpildi atbildīgās iestādes to ignorējušas un valsts iestādēm vēl jāsāk tā pildīšana;

| E. | tā valdošās partijas ZANU PF atbalstītāji un formās tērpti policisti jau vairākkārt uzbrukuši I. Dzamara; tā kā 2014. gada novembrī aptuveni 20 formās tērpti policisti saslēdza I. Dzamara roku dzelžos un piekāva viņu līdz bezsamaņai, uzbrūkot arī viņa advokātam Kennedy Masiye; |
| --- | --- |

E.

tā valdošās partijas ZANU PF atbalstītāji un formās tērpti policisti jau vairākkārt uzbrukuši I. Dzamara; tā kā 2014. gada novembrī aptuveni 20 formās tērpti policisti saslēdza I. Dzamara roku dzelžos un piekāva viņu līdz bezsamaņai, uzbrūkot arī viņa advokātam Kennedy Masiye;

| F. | tā kā 2015. gada 27. aprīlī aizturēja 11 cilvēkus, kad viņi Hararē piedalījās gājienā, lai paustu atbalstu pazudušajam I. Dzamara; tā kā šos aktīvistus apcietināja un turēja ieslodzījumā sešas stundas; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2015. gada 27. aprīlī aizturēja 11 cilvēkus, kad viņi Hararē piedalījās gājienā, lai paustu atbalstu pazudušajam I. Dzamara; tā kā šos aktīvistus apcietināja un turēja ieslodzījumā sešas stundas;

| G. | tā kā pēc I. Dzamara nolaupīšanas viņa sieva Sheffra Dzamara iesniedza prasību Harares Augstākajā tiesā, lai piespiestu policiju un Centrālo izlūkošanas organizāciju (CIO) uzsākt viņas vīra meklēšanu; tā kā tiesas sēdes laikā policija un CIO noliedza, ka tām jelkas zināms par I. Dzamara atrašanās vietu; tā kā S. Dzamara aprīļa sākumā informēja, ka neidentificēti vīrieši viņu pastāvīgi novēro un ka viņa baidās par savu dzīvību; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc I. Dzamara nolaupīšanas viņa sieva Sheffra Dzamara iesniedza prasību Harares Augstākajā tiesā, lai piespiestu policiju un Centrālo izlūkošanas organizāciju (CIO) uzsākt viņas vīra meklēšanu; tā kā tiesas sēdes laikā policija un CIO noliedza, ka tām jelkas zināms par I. Dzamara atrašanās vietu; tā kā S. Dzamara aprīļa sākumā informēja, ka neidentificēti vīrieši viņu pastāvīgi novēro un ka viņa baidās par savu dzīvību;

| H. | tā kā pašreizējā cilvēktiesību un demokrātijas situācija Zimbabvē turpina pasliktināties un pastāvīgi tiek ziņots par cilvēktiesību aizstāvju, žurnālistu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju aizskaršanu un viņu cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā pašreizējā cilvēktiesību un demokrātijas situācija Zimbabvē turpina pasliktināties un pastāvīgi tiek ziņots par cilvēktiesību aizstāvju, žurnālistu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju aizskaršanu un viņu cilvēktiesību pārkāpumiem;

| I. | tā kā policija nereti ļaunprātīgi izmanto spēkā esošos likumus, piemēram, Sabiedriskās kārtības un drošības likumu (POSA) un Aktu par piekļuvi informācijai un privātuma aizsardzību (AIPPA), lai aizliegtu likumīgas publiskas sanāksmes un pulcēšanos; |
| --- | --- |

I.

tā kā policija nereti ļaunprātīgi izmanto spēkā esošos likumus, piemēram, Sabiedriskās kārtības un drošības likumu (POSA) un Aktu par piekļuvi informācijai un privātuma aizsardzību (AIPPA), lai aizliegtu likumīgas publiskas sanāksmes un pulcēšanos;

| J. | tā kā ikvienas demokrātijas būtiskas sastāvdaļas ir pulcēšanās brīvība, biedrošanās brīvība un vārda brīvība; |
| --- | --- |

J.

tā kā ikvienas demokrātijas būtiskas sastāvdaļas ir pulcēšanās brīvība, biedrošanās brīvība un vārda brīvība;

| K. | tā kā 2015. gada februārī ES atsāka atbalsta sniegšanu Zimbabvei, kas tiek īstenots EUR 234 miljonu vērtas valsts indikatīvās programmas veidā, un kura mērķis ir palīdzēt Zimbabvei kļūt par demokrātiskāku un pārtikušāku valsti, savukārt Eiropadome nolēma atstāt spēkā vairākas sankcijas pret Zimbabvi; tā kā aktīvu iesaldēšana un ceļošanas aizliegums ir spēkā vairs tikai attiecībā uz prezidentu R. Mugabe, viņa sievu un vienu aizsardzības nozares uzņēmumu; tā kā paliek spēkā arī ES ieroču embargo; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2015. gada februārī ES atsāka atbalsta sniegšanu Zimbabvei, kas tiek īstenots EUR 234 miljonu vērtas valsts indikatīvās programmas veidā, un kura mērķis ir palīdzēt Zimbabvei kļūt par demokrātiskāku un pārtikušāku valsti, savukārt Eiropadome nolēma atstāt spēkā vairākas sankcijas pret Zimbabvi; tā kā aktīvu iesaldēšana un ceļošanas aizliegums ir spēkā vairs tikai attiecībā uz prezidentu R. Mugabe, viņa sievu un vienu aizsardzības nozares uzņēmumu; tā kā paliek spēkā arī ES ieroču embargo;

| L. | tā kā pēc referenduma 2013. gada 16. martā tika pieņemta jauna valsts konstitūcija, kurā uzsvērts mērķis sakārtot politisko sistēmu, taču praksē progress ir lēns un cilvēktiesību situācija ir nestabila, |
| --- | --- |

L.

tā kā pēc referenduma 2013. gada 16. martā tika pieņemta jauna valsts konstitūcija, kurā uzsvērts mērķis sakārtot politisko sistēmu, taču praksē progress ir lēns un cilvēktiesību situācija ir nestabila,

| 1. | stingri nosoda cilvēktiesību aizstāvja Itai Dzamara piespiedu pazušanu un prasa viņu nekavējoties atbrīvot bez jebkādiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda cilvēktiesību aizstāvja Itai Dzamara piespiedu pazušanu un prasa viņu nekavējoties atbrīvot bez jebkādiem nosacījumiem;

| 2. | mudina Zimbabves valdību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atrastu Itai Dzamara un sauktu pie atbildības visus atbildīgos par viņa pazušanu; aicina valdību pilnībā izpildīt Augstākās tiesas lēmumu, kurā tai doti norādījumi meklēt Itai Dzamara; |
| --- | --- |

2.

mudina Zimbabves valdību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atrastu Itai Dzamara un sauktu pie atbildības visus atbildīgos par viņa pazušanu; aicina valdību pilnībā izpildīt Augstākās tiesas lēmumu, kurā tai doti norādījumi meklēt Itai Dzamara;

| 3. | aicina Zimbabves iestādes gādāt par viņa laulātās un ģimenes, kā arī viņa kolēģu un atbalstītāju drošību; |
| --- | --- |

3.

aicina Zimbabves iestādes gādāt par viņa laulātās un ģimenes, kā arī viņa kolēģu un atbalstītāju drošību;

| 4. | ir nopietni nobažījies sakarā ar cilvēktiesību organizāciju ziņojumiem par pieaugošu politisku vardarbību un politiskas opozīcijas vajāšanu, kā arī par nopietniem ierobežojumiem un iebiedēšanu, ar ko saskaras cilvēktiesību aizstāvji, kurus bieži piekauj policija un arestē, izmantojot par ieganstu nepatiesas apsūdzības; pauž nožēlu, ka kopš iepriekšējām vēlēšanām un jaunās konstitūcijas pieņemšanas 2013. gadā, ir panākts tikai neliels progress tiesiskuma un jo īpaši cilvēktiesību vides reformu jomā; |
| --- | --- |

4.

ir nopietni nobažījies sakarā ar cilvēktiesību organizāciju ziņojumiem par pieaugošu politisku vardarbību un politiskas opozīcijas vajāšanu, kā arī par nopietniem ierobežojumiem un iebiedēšanu, ar ko saskaras cilvēktiesību aizstāvji, kurus bieži piekauj policija un arestē, izmantojot par ieganstu nepatiesas apsūdzības; pauž nožēlu, ka kopš iepriekšējām vēlēšanām un jaunās konstitūcijas pieņemšanas 2013. gadā, ir panākts tikai neliels progress tiesiskuma un jo īpaši cilvēktiesību vides reformu jomā;

| 5. | mudina Zimbabves varas iestādes izmeklēt apsūdzības par iespējamu policijas un valsts amatpersonu pielietotu pārmērīgu spēku un iespējamiem citiem cilvēktiesību pārkāpumiem un saukt tos pie atbildības; |
| --- | --- |

5.

mudina Zimbabves varas iestādes izmeklēt apsūdzības par iespējamu policijas un valsts amatpersonu pielietotu pārmērīgu spēku un iespējamiem citiem cilvēktiesību pārkāpumiem un saukt tos pie atbildības;

| 6. | atgādina par Zimbabves valdības vispārējo atbildību gādāt par visu pilsoņu drošību; prasa Zimbabves iestādēm īstenot Vispārējās Cilvēktiesību deklarācijas, Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartas un reģionālo cilvēktiesību instrumentu noteikumus, ko Zimbabve ir ratificējusi; |
| --- | --- |

6.

atgādina par Zimbabves valdības vispārējo atbildību gādāt par visu pilsoņu drošību; prasa Zimbabves iestādēm īstenot Vispārējās Cilvēktiesību deklarācijas, Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartas un reģionālo cilvēktiesību instrumentu noteikumus, ko Zimbabve ir ratificējusi;

| 7. | atgādina, ka saskaņā ar Vispārējo politisko nolīgumu (VPN) Zimbabve ir apņēmusies nodrošināt, ka gan tās tiesību akti, gan procesuālas tiesības un praktiskā darbība atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību principiem un noteikumiem, tostarp tiem, kas paredz pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvību; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka saskaņā ar Vispārējo politisko nolīgumu (VPN) Zimbabve ir apņēmusies nodrošināt, ka gan tās tiesību akti, gan procesuālas tiesības un praktiskā darbība atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību principiem un noteikumiem, tostarp tiem, kas paredz pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvību;

| 8. | atzinīgi vērtē Zimbabves Cilvēktiesību komisijas izveidi, tomēr pauž bažas, ka tai nav nodrošināta nozīmīga kapacitāte, lai tā varētu darboties neatkarīgi un īstenot mērķus to akūto cilvēktiesību problēmu risināšanā, ar kurām saskaras šī valsts; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Zimbabves Cilvēktiesību komisijas izveidi, tomēr pauž bažas, ka tai nav nodrošināta nozīmīga kapacitāte, lai tā varētu darboties neatkarīgi un īstenot mērķus to akūto cilvēktiesību problēmu risināšanā, ar kurām saskaras šī valsts;

| 9. | tādēļ aicina starptautiskās sabiedrības saskaņotu rīcību, jo īpaši tas attiecas uz Āfrikas dienvidu attīstības kopienas (SADC) darbībām; uzskata, ka šai reģionālajai organizācijai kā VPN garantam ir svarīga nozīme, cita starpā kategoriski prasot minētā nolīguma un jo īpaši tā 13. panta īstenošanu, lai nodrošinātu, ka policija un citi drošības spēki izbeigtu partizānu cīņas metodes; |
| --- | --- |

9.

tādēļ aicina starptautiskās sabiedrības saskaņotu rīcību, jo īpaši tas attiecas uz Āfrikas dienvidu attīstības kopienas (SADC) darbībām; uzskata, ka šai reģionālajai organizācijai kā VPN garantam ir svarīga nozīme, cita starpā kategoriski prasot minētā nolīguma un jo īpaši tā 13. panta īstenošanu, lai nodrošinātu, ka policija un citi drošības spēki izbeigtu partizānu cīņas metodes;

| 10. | mudina Zimbabves valdību un prezidentu R. Mugabe ievērot savas starptautiskās saistības un to starptautisko nolīgumu noteikumus, kurus parakstījusi Zimbabve un ar kuros garantēta tiesiskuma respektēšana un pilsonisko un politisko tiesību ievērošana; |
| --- | --- |

10.

mudina Zimbabves valdību un prezidentu R. Mugabe ievērot savas starptautiskās saistības un to starptautisko nolīgumu noteikumus, kurus parakstījusi Zimbabve un ar kuros garantēta tiesiskuma respektēšana un pilsonisko un politisko tiesību ievērošana;

| 11. | aicina ES, pamatojoties uz Kotonū nolīguma 8. pantu, intensīvāk iesaistīties politiskajā dialogā par cilvēktiesībām, un jo īpaši mudināt valdību atcelt vai attiecīgi grozīt Sabiedriskās kārtības un drošības aktu un Aktu par informācijas pieejamību un privātās dzīves aizsardzību, lai izbeigtu to ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

11.

aicina ES, pamatojoties uz Kotonū nolīguma 8. pantu, intensīvāk iesaistīties politiskajā dialogā par cilvēktiesībām, un jo īpaši mudināt valdību atcelt vai attiecīgi grozīt Sabiedriskās kārtības un drošības aktu un Aktu par informācijas pieejamību un privātās dzīves aizsardzību, lai izbeigtu to ļaunprātīgu izmantošanu;

| 12. | pauž nožēlu par to, ka Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumā, kuru noslēdza ar četrām Austrumāfrikas un Āfrikas dienvidu valstīm, tostarp Zimbabvi, nav iekļauta iedarbīga un izpildāma cilvēktiesību klauzula; |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu par to, ka Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumā, kuru noslēdza ar četrām Austrumāfrikas un Āfrikas dienvidu valstīm, tostarp Zimbabvi, nav iekļauta iedarbīga un izpildāma cilvēktiesību klauzula;

| 13. | norāda uz ES lēmumu par sankciju atcelšanu un atbalsta mērķtiecīgus pasākumus, kas pašlaik joprojām ir spēkā attiecībā uz valsts prezidentu un viņa laulāto, kā arī ieroču embargo, kas ir reakcija uz politisko un cilvēktiesību situāciju Zimbabvē; |
| --- | --- |

13.

norāda uz ES lēmumu par sankciju atcelšanu un atbalsta mērķtiecīgus pasākumus, kas pašlaik joprojām ir spēkā attiecībā uz valsts prezidentu un viņa laulāto, kā arī ieroču embargo, kas ir reakcija uz politisko un cilvēktiesību situāciju Zimbabvē;

| 14. | uzskata, ka demokrātijas veicināšana un cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošana ir būtiskas, lai Zimbabve kļūtu par brīvu un plaukstošu valsti; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka demokrātijas veicināšana un cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošana ir būtiskas, lai Zimbabve kļūtu par brīvu un plaukstošu valsti;

| 15. | aicina ES delegāciju Harārē turpināt piedāvāt atbalstu Zimbabves, lai uzlabotu situāciju cilvēktiesību jomā; uzstāj — ES ir jānodrošina, ka ar Zimbabvei piešķirto attīstības finansējums tiek efektīvi risinātas iedzīvotāju vajadzības, galvenokārt ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju starpniecību, un ka tiek īstenotas ar šo atbalstu finansētās politiskās un ekonomiskās reformas; |
| --- | --- |

15.

aicina ES delegāciju Harārē turpināt piedāvāt atbalstu Zimbabves, lai uzlabotu situāciju cilvēktiesību jomā; uzstāj — ES ir jānodrošina, ka ar Zimbabvei piešķirto attīstības finansējums tiek efektīvi risinātas iedzīvotāju vajadzības, galvenokārt ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju starpniecību, un ka tiek īstenotas ar šo atbalstu finansētās politiskās un ekonomiskās reformas;

| 16. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, EĀDD, Zimbabves valdībai un parlamentam, Āfrikas dienvidu attīstības kopienai, Āfrikas Savienības komisijai, Panāfrikas parlamentam, ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai un Nāciju sadraudzības ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

16.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, EĀDD, Zimbabves valdībai un parlamentam, Āfrikas dienvidu attīstības kopienai, Āfrikas Savienības komisijai, Panāfrikas parlamentam, ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai un Nāciju sadraudzības ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0059.

(2)  OV L 50, 20.2.2014., 20. lpp.

(3)  OV L 47, 20.2.2015., 20. lpp.

(4)  OV L 54, 28.2.2012., 20. lpp.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/52

---

P8_TA(2015)0211

Rohingu bēgļu ciešanas, tostarp masu kapi Taizemē

Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par rohingu bēgļu ciešanām, tostarp masu kapiem Taizemē (2015/2711(RSP))

(2016/C 353/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Birmu/Mjanmu un rohingiem, jo īpaši 2012. gada 20. aprīļa (1), 2012. gada 13. septembra (2), 2012. gada 22. novembra (3) un 2013. gada 13. jūnija (4) rezolūciju, un 2013. gada 23. maija rezolūciju par vispārējo tarifa preferenču pieejamības atjaunošanu attiecībā uz Mjanmu/Birmu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Birmu/Mjanmu un rohingiem, jo īpaši 2012. gada 20. aprīļa (1), 2012. gada 13. septembra (2), 2012. gada 22. novembra (3) un 2013. gada 13. jūnija (4) rezolūciju, un 2013. gada 23. maija rezolūciju par vispārējo tarifa preferenču pieejamības atjaunošanu attiecībā uz Mjanmu/Birmu (5),

| — | ņemot vērā 2009. gada 5. februāra rezolūciju par Birmas bēgļu stāvokli Taizemē (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 5. februāra rezolūciju par Birmas bēgļu stāvokli Taizemē (6),

| — | ņemot vērā ANO Bēgļu aģentūras (UNHCR) 2015. gada 6. maija paziņojumu par rohingu masu kapiem Taizemē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Bēgļu aģentūras (UNHCR) 2015. gada 6. maija paziņojumu par rohingu masu kapiem Taizemē,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR),

| — | ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tai 1967. gadā pievienoto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tai 1967. gadā pievienoto protokolu,

| — | ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši 13., 15., 16. un 18. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši 13., 15., 16. un 18. punktu,

| — | ņemot vērā UNHCR2015. gada 15. maija aicinājumu reģiona valdībām veikt meklēšanas un glābšanas operācijas un brīdinājumu par iespējamu humanitāro katastrofu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNHCR2015. gada 15. maija aicinājumu reģiona valdībām veikt meklēšanas un glābšanas operācijas un brīdinājumu par iespējamu humanitāro katastrofu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā, saasinoties reģionālā mēroga krīzei, tiek lēsts, ka tūkstošiem rohingu un citu bēgļu joprojām atrodas laivās Andamanu jūrā un Malakas šaurumā, — dažus no viņiem tur ar nelieliem pārtikas un ūdens krājumiem ir pametuši nelikumīgie pārvadātāji, un tā kā viņus dzen atpakaļ jūrā, kad viņu laivas iepeld teritoriālajos ūdeņos; |
| --- | --- |

A.

tā kā, saasinoties reģionālā mēroga krīzei, tiek lēsts, ka tūkstošiem rohingu un citu bēgļu joprojām atrodas laivās Andamanu jūrā un Malakas šaurumā, — dažus no viņiem tur ar nelieliem pārtikas un ūdens krājumiem ir pametuši nelikumīgie pārvadātāji, un tā kā viņus dzen atpakaļ jūrā, kad viņu laivas iepeld teritoriālajos ūdeņos;

| B. | tā kā militārā policija 2015. gada 1. un 4. maijā atklāja vismaz 30 rohingu musulmaņu mirstīgās atliekas kādā nometnē, kur, iespējams, notiek cilvēktirdzniecība Sonkhlas provinces Sadau rajonā Taizemes un Malaizijas robežas tuvumā; tā kā pēc dažām dienām tika konstatēta vēl viena nometne ar vismaz pieciem citiem kapiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā militārā policija 2015. gada 1. un 4. maijā atklāja vismaz 30 rohingu musulmaņu mirstīgās atliekas kādā nometnē, kur, iespējams, notiek cilvēktirdzniecība Sonkhlas provinces Sadau rajonā Taizemes un Malaizijas robežas tuvumā; tā kā pēc dažām dienām tika konstatēta vēl viena nometne ar vismaz pieciem citiem kapiem;

| C. | tā kā rohingi joprojām tiek vajāti un diskriminēti un viņiem patvaļīgi ir atņemta Birmas/Mjanmas pilsonība, tādēļ viņi joprojām ir bezvalstnieki; tā kā 2015. gada 1. aprīlī Birmas valdība anulēja viņiem izsniegtās pagaidu personas apliecības, tādējādi atņemot balsstiesības; tā kā joprojām valda nesodāmība par noziegumiem un nežēlīgu izturēšanos pret viņiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā rohingi joprojām tiek vajāti un diskriminēti un viņiem patvaļīgi ir atņemta Birmas/Mjanmas pilsonība, tādēļ viņi joprojām ir bezvalstnieki; tā kā 2015. gada 1. aprīlī Birmas valdība anulēja viņiem izsniegtās pagaidu personas apliecības, tādējādi atņemot balsstiesības; tā kā joprojām valda nesodāmība par noziegumiem un nežēlīgu izturēšanos pret viņiem;

| D. | tā kā liels skaits rohingu devās prom no Birmas/Mjanmas kopš vardarbības uzliesmojuma 2012. gadā, kad tika izpostītas apmetnes un bojā gāja simtiem cilvēku; tā kā daudzus no aizbēgušajiem ir notvērušas kontrabandistu bandas, kas darbojas Bengālijas līcī; |
| --- | --- |

D.

tā kā liels skaits rohingu devās prom no Birmas/Mjanmas kopš vardarbības uzliesmojuma 2012. gadā, kad tika izpostītas apmetnes un bojā gāja simtiem cilvēku; tā kā daudzus no aizbēgušajiem ir notvērušas kontrabandistu bandas, kas darbojas Bengālijas līcī;

| E. | tā kā saskaņā ar UNHCR2015. gada 8. maija periodisko ziņojumu laikposmā no 2015. gada janvāra līdz martam kontrabandistu laivās iekāpa aptuveni 25 000 rohingu un bangladešiešu; tā kā tas ir gandrīz divreiz vairāk nekā tajā pašā laikposmā 2014. gadā; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar UNHCR2015. gada 8. maija periodisko ziņojumu laikposmā no 2015. gada janvāra līdz martam kontrabandistu laivās iekāpa aptuveni 25 000 rohingu un bangladešiešu; tā kā tas ir gandrīz divreiz vairāk nekā tajā pašā laikposmā 2014. gadā;

| F. | tā kā vairāki tūkstoši rohingu ir bēguši no vajāšanas, šķērsojot jūru, un tā kā daudzi simti ir zaudējuši dzīvību, nogrimstot laivām vai tāpēc, ka viņiem tika liegta iespēja izkāpt krastā; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairāki tūkstoši rohingu ir bēguši no vajāšanas, šķērsojot jūru, un tā kā daudzi simti ir zaudējuši dzīvību, nogrimstot laivām vai tāpēc, ka viņiem tika liegta iespēja izkāpt krastā;

| G. | tā kā pēc represijām cilvēktirgotāji pievērsās jūras ceļiem; tā kā arvien vairāk ir gadījumu, kad cilvēktirgotāji migrantus pamet jūrā; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc represijām cilvēktirgotāji pievērsās jūras ceļiem; tā kā arvien vairāk ir gadījumu, kad cilvēktirgotāji migrantus pamet jūrā;

| H. | tā kā cilvēktirgotāji joprojām kontrabandas ceļā caur Taizemi un citām reģiona valstīm izved tūkstošiem rohingu un citu migrantu, dažos gadījumos izmantojot korumpētu vietējo iestāžu palīdzību Taizemē, un viņi tiek turēti nebrīvē necilvēcīgos apstākļos džungļu nometnēs Dienvidtaizemē, kur viņu sagūstītāji viņus spīdzina, tur badā un piekauj līdz nāvei, lai izspiestu izpirkuma maksu no viņu ģimenēm un radiniekiem, vai pārdod verdzībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā cilvēktirgotāji joprojām kontrabandas ceļā caur Taizemi un citām reģiona valstīm izved tūkstošiem rohingu un citu migrantu, dažos gadījumos izmantojot korumpētu vietējo iestāžu palīdzību Taizemē, un viņi tiek turēti nebrīvē necilvēcīgos apstākļos džungļu nometnēs Dienvidtaizemē, kur viņu sagūstītāji viņus spīdzina, tur badā un piekauj līdz nāvei, lai izspiestu izpirkuma maksu no viņu ģimenēm un radiniekiem, vai pārdod verdzībā;

| I. | tā kā pēc rohingu masu kapu atklāšanas Taizemē UNHCR pieprasīja veikt kopīgus atbildes pasākumus, mudinot reģiona valstis pastiprināt sadarbību attiecībā uz kontrabandas un cilvēktirdzniecības apkarošanas pasākumiem, vienlaikus nodrošinot cietušo personu aizsardzību; |
| --- | --- |

I.

tā kā pēc rohingu masu kapu atklāšanas Taizemē UNHCR pieprasīja veikt kopīgus atbildes pasākumus, mudinot reģiona valstis pastiprināt sadarbību attiecībā uz kontrabandas un cilvēktirdzniecības apkarošanas pasākumiem, vienlaikus nodrošinot cietušo personu aizsardzību;

| J. | tā kā rohingu jautājums netika apspriests nesenajā ASEAN 26. samitā, kas 2015. gada 26.–28. aprīlī notika Malaizijā; |
| --- | --- |

J.

tā kā rohingu jautājums netika apspriests nesenajā ASEAN 26. samitā, kas 2015. gada 26.–28. aprīlī notika Malaizijā;

| K. | tā kā no 2010. līdz 2015. gadam Komisijas Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts (ECHO) sniedza humāno palīdzību neaizsargātām personām Rakhainas štatā aptuveni EUR 57,3 miljonu apjomā; tā kā 2015. gadā ECHO finansē projektus visā Rakhainas štatā, lai risinātu dažas no visneatliekamākajām vajadzībām, kas ir rohingiem ziemeļu ciematos, tostarp attiecībā uz pārtiku un uzturu, veselības pamatpakalpojumiem un citu galveno mājsaimniecības priekšmetu piegādi, un lai atbalstītu kopš 2012. gada pārvietotos iedzīvotājus; |
| --- | --- |

K.

tā kā no 2010. līdz 2015. gadam Komisijas Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts (ECHO) sniedza humāno palīdzību neaizsargātām personām Rakhainas štatā aptuveni EUR 57,3 miljonu apjomā; tā kā 2015. gadā ECHO finansē projektus visā Rakhainas štatā, lai risinātu dažas no visneatliekamākajām vajadzībām, kas ir rohingiem ziemeļu ciematos, tostarp attiecībā uz pārtiku un uzturu, veselības pamatpakalpojumiem un citu galveno mājsaimniecības priekšmetu piegādi, un lai atbalstītu kopš 2012. gada pārvietotos iedzīvotājus;

| L. | tā kā ECHO kopš 2013. gada ir piešķīris Starptautiskajai Migrācijas organizācijai (IOM) EUR 325 000, lai nodrošinātu pārtiku, galvenos mājsaimniecības priekšmetus, veselības aprūpi un aizsardzību aptuveni 3 000 Taizemē aizturēto rohingu vīriešu, sieviešu un bērnu; |
| --- | --- |

L.

tā kā ECHO kopš 2013. gada ir piešķīris Starptautiskajai Migrācijas organizācijai (IOM) EUR 325 000, lai nodrošinātu pārtiku, galvenos mājsaimniecības priekšmetus, veselības aprūpi un aizsardzību aptuveni 3 000 Taizemē aizturēto rohingu vīriešu, sieviešu un bērnu;

| 1. | pauž visdziļāko norūpētību par rohingu bēģļu sūro likteni un par patlaban atklātā jūrā un teritoriālajos ūdeņos zonā starp Mjanmu, Bangladešu, Taizemi un Indonēziju notiekošo humanitāro krīzi un ir satriekts, uzzinot par to, kas tika atrasts, nesen veicot vairāku desmitu līķu ekshumāciju no masu apbedījumu vietām, kas atrodas Dienvidtaizemē cilvēku tirdzniecības nometņu tuvumā; izsaka līdzjūtību bojāgājušo ģimenēm; |
| --- | --- |

1.

pauž visdziļāko norūpētību par rohingu bēģļu sūro likteni un par patlaban atklātā jūrā un teritoriālajos ūdeņos zonā starp Mjanmu, Bangladešu, Taizemi un Indonēziju notiekošo humanitāro krīzi un ir satriekts, uzzinot par to, kas tika atrasts, nesen veicot vairāku desmitu līķu ekshumāciju no masu apbedījumu vietām, kas atrodas Dienvidtaizemē cilvēku tirdzniecības nometņu tuvumā; izsaka līdzjūtību bojāgājušo ģimenēm;

| 2. | aicina Taizemes varas iestādes nekavējoties veikt pilnīgu un uzticamu kriminālizmeklēšanu par rohingu musulmaņu masu apbedījumiem un nepieciešamības gadījumā to darīt ar ANO atbalstu, lai nodrošinātu atbildīgo personu saukšanu pie atbildības; |
| --- | --- |

2.

aicina Taizemes varas iestādes nekavējoties veikt pilnīgu un uzticamu kriminālizmeklēšanu par rohingu musulmaņu masu apbedījumiem un nepieciešamības gadījumā to darīt ar ANO atbalstu, lai nodrošinātu atbildīgo personu saukšanu pie atbildības;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Taizemes valdība ir atzinusi cilvēku tirdzniecības problēmas pastāvēšanu Taizemē un šajā reģionā un atsevišķu korumpētu iestāžu līdzdalību cilvēku kontrabandā; aicina Taizemes valdību un tās amatpersonas izbeigt jebkādu līdzdalību kriminālo bandu veiktajā rohingu un citu migrantu tirdzniecībā Taizemē; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka Taizemes valdība ir atzinusi cilvēku tirdzniecības problēmas pastāvēšanu Taizemē un šajā reģionā un atsevišķu korumpētu iestāžu līdzdalību cilvēku kontrabandā; aicina Taizemes valdību un tās amatpersonas izbeigt jebkādu līdzdalību kriminālo bandu veiktajā rohingu un citu migrantu tirdzniecībā Taizemē;

| 4. | aicina visas reģiona valstis stiprināt sadarbību, īstenojot kontrabandas un cilvēku tirdzniecības apkarošanas pasākumus, vienlaikus aizsargājot cietušās personas; uzsver Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas lielo nozīmi šā jautājuma risināšanā; mudina šā reģiona valstu valdības piedalīties drīzumā paredzētajā reģionālajā sanāksmē, kas ir veltīta migrantu situācijai un kuru rīkos Taizeme 2015. gada 29. maijā Bangkokā; atzinīgi vērtē to, ka Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija ir izstrādājusi Konvenciju pret personu un jo sevišķi sieviešu un bērnu tirdzniecību, kas šīs asociācijas valstu vadītājiem būtu jāparaksta 2015. gadā; |
| --- | --- |

4.

aicina visas reģiona valstis stiprināt sadarbību, īstenojot kontrabandas un cilvēku tirdzniecības apkarošanas pasākumus, vienlaikus aizsargājot cietušās personas; uzsver Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas lielo nozīmi šā jautājuma risināšanā; mudina šā reģiona valstu valdības piedalīties drīzumā paredzētajā reģionālajā sanāksmē, kas ir veltīta migrantu situācijai un kuru rīkos Taizeme 2015. gada 29. maijā Bangkokā; atzinīgi vērtē to, ka Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija ir izstrādājusi Konvenciju pret personu un jo sevišķi sieviešu un bērnu tirdzniecību, kas šīs asociācijas valstu vadītājiem būtu jāparaksta 2015. gadā;

| 5. | aicina reģiona valstis parakstīt un ratificēt ANO Konvenciju par bēgļu statusu un rohingu patvērumu meklētājiem nodrošināt vismaz pagaidu aizsardzību, vienlaikus atbalstot Birmas valdību, kura cenšas panākt šīs problēmas pamatā esošo cēloņu novēršanas ilgtermiņa vienlīdzīgus risinājumus; |
| --- | --- |

5.

aicina reģiona valstis parakstīt un ratificēt ANO Konvenciju par bēgļu statusu un rohingu patvērumu meklētājiem nodrošināt vismaz pagaidu aizsardzību, vienlaikus atbalstot Birmas valdību, kura cenšas panākt šīs problēmas pamatā esošo cēloņu novēršanas ilgtermiņa vienlīdzīgus risinājumus;

| 6. | papildus tam aicina Birmas/Mjanmas valdību mainīt tās politiku un veikt visu nepieciešamo, lai izbeigtu rohingu minoritātes vajāšanu un pret viņiem vērsto diskrimināciju; atkārto savu iepriekš paustos aicinājumus grozīt vai atcelt 1982. gada pilsonības likumu, lai nodrošinātu, ka rohingiem ir līdzvērtīga iespēja iegūt Birmas pilsonību; |
| --- | --- |

6.

papildus tam aicina Birmas/Mjanmas valdību mainīt tās politiku un veikt visu nepieciešamo, lai izbeigtu rohingu minoritātes vajāšanu un pret viņiem vērsto diskrimināciju; atkārto savu iepriekš paustos aicinājumus grozīt vai atcelt 1982. gada pilsonības likumu, lai nodrošinātu, ka rohingiem ir līdzvērtīga iespēja iegūt Birmas pilsonību;

| 7. | atzinīgi vērtē ievērojami novēloto Aung San Suu Kyi opozīcijas partijas Nacionālā demokrātijas līga preses sekretāra 2015. gada 18. maija paziņojumu, ka Birmas/Mjanmas valdībai rohingu minoritātei būtu jāpiešķir pilsonība; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē ievērojami novēloto Aung San Suu Kyi opozīcijas partijas Nacionālā demokrātijas līga preses sekretāra 2015. gada 18. maija paziņojumu, ka Birmas/Mjanmas valdībai rohingu minoritātei būtu jāpiešķir pilsonība;

| 8. | mudina Indonēzijas, Malaizijas un Taizemes vadītājus par galveno prioritāri uzskatīt tādu migrantu un bēgļu dzīvību glābšanu, kuri atrodas laivās Bengālijas līcī un Andamanu jūrā, nespējot nokļūt krastā, un atzinīgi vērtē Malaizijas un Indonēzijas 2015. gada 20. maija deklarāciju par to, ka tās sniegs pagaidu patvērumu jūrā atrastām personām; |
| --- | --- |

8.

mudina Indonēzijas, Malaizijas un Taizemes vadītājus par galveno prioritāri uzskatīt tādu migrantu un bēgļu dzīvību glābšanu, kuri atrodas laivās Bengālijas līcī un Andamanu jūrā, nespējot nokļūt krastā, un atzinīgi vērtē Malaizijas un Indonēzijas 2015. gada 20. maija deklarāciju par to, ka tās sniegs pagaidu patvērumu jūrā atrastām personām;

| 9. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības un starptautisko organizāciju sniegto palīdzību, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja palīdzību Mjanmas/Birmas un Taizemes rohingiem un ES humanitāro palīdzību, kas ir sniegta iekšzemē pārvietotām personām Arakanas/Rakhainas pavalstī, nereģistrētiem rohingiem un neaizsargātiem pamatiedzīvotājiem Bangladešā un rohingu un bangladešiešu migrantiem, kuri patlaban atrodas imigrantu aizturēšanas centros (vīrieši) vai sociālās labklājības centros (sievietes un bērni) Taizemē; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Eiropas Savienības un starptautisko organizāciju sniegto palīdzību, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja palīdzību Mjanmas/Birmas un Taizemes rohingiem un ES humanitāro palīdzību, kas ir sniegta iekšzemē pārvietotām personām Arakanas/Rakhainas pavalstī, nereģistrētiem rohingiem un neaizsargātiem pamatiedzīvotājiem Bangladešā un rohingu un bangladešiešu migrantiem, kuri patlaban atrodas imigrantu aizturēšanas centros (vīrieši) vai sociālās labklājības centros (sievietes un bērni) Taizemē;

| 10. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos šo jautājumu risināt augstākajā politiskajā līmenī, uzturot attiecības ar Taizemi un Birmu/Mjanmu un citām Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas dalībvalstīm; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos šo jautājumu risināt augstākajā politiskajā līmenī, uzturot attiecības ar Taizemi un Birmu/Mjanmu un citām Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas dalībvalstīm;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Birmas/Mjanmas valdībai un parlamentam, Taizemes valdībai un parlamentam, Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas ģenerālsekretāram, Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas Starpvaldību cilvēktiesību komisijai, ANO īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos Mjanmā, ANO augstajam komisāram bēgļu jautājumos, ANO Cilvēktiesību padomei un pārējo reģiona valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Birmas/Mjanmas valdībai un parlamentam, Taizemes valdībai un parlamentam, Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas ģenerālsekretāram, Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas Starpvaldību cilvēktiesību komisijai, ANO īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos Mjanmā, ANO augstajam komisāram bēgļu jautājumos, ANO Cilvēktiesību padomei un pārējo reģiona valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 258 E, 7.9.2013., 79. lpp.

(2)  OV C 353 E, 3.12.2013., 145. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0464.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0286.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0228.

(6)  OV C 67 E, 18.3.2010., 144. lpp.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/55

---

P8_TA(2015)0212

Svazilenda, cilvēktiesību aktīvistu Thulani Maseko un Bheki Makhubu lieta

Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija Svazilenda, cilvēktiesību aktīvistu Thulani Maseko un Bheki Makhubu lieta (2015/2712(RSP))

(2016/C 353/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā Svazilendas 2000. gada likumu “Par darba attiecību jautājumiem” (Industrial Relations Act) (ar grozījumiem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Svazilendas 2000. gada likumu “Par darba attiecību jautājumiem” (Industrial Relations Act) (ar grozījumiem),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātības nodrošināšanai Svazilendā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātības nodrošināšanai Svazilendā,

| — | ņemot vērā Vispārējo periodisko pārskatu (UPR) par Svazilendu, kas iesniegts 2011. gada 4. oktobra ANO Cilvēktiesību padomes sēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo periodisko pārskatu (UPR) par Svazilendu, kas iesniegts 2011. gada 4. oktobra ANO Cilvēktiesību padomes sēdē,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 31. oktobrī apstiprināto ES Vispārējo preferenču sistēmu (VPS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 31. oktobrī apstiprināto ES Vispārējo preferenču sistēmu (VPS),

| — | ņemot vērā ES paziņojumu Starptautiskās Darba konferences 103. sesijā 2014. gada 6. jūnijā Ženēvā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES paziņojumu Starptautiskās Darba konferences 103. sesijā 2014. gada 6. jūnijā Ženēvā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos runaspersonas 2014. gada 30. jūlija paziņojumu par žurnāla “The Nation” redaktora Bheki Makhubu un cilvēktiesību advokāta Thulani Maseko notiesāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos runaspersonas 2014. gada 30. jūlija paziņojumu par žurnāla “The Nation” redaktora Bheki Makhubu un cilvēktiesību advokāta Thulani Maseko notiesāšanu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas (ACHPR) Rezolūciju Nr. 286 par vārda brīvību Svazilendas Karalistē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas (ACHPR) Rezolūciju Nr. 286 par vārda brīvību Svazilendas Karalistē,

| — | ņemot vērā ES 2014. gada 1. aprīļa vietējo paziņojumu par žurnāla “The Nation” redaktora Bheki Makhubu un cilvēktiesību advokāta Thulani Maseko neseno arestu un turēšanu apcietinājumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2014. gada 1. aprīļa vietējo paziņojumu par žurnāla “The Nation” redaktora Bheki Makhubu un cilvēktiesību advokāta Thulani Maseko neseno arestu un turēšanu apcietinājumā,

| — | ņemot vērā ACHPR īpašā referenta vārda brīvības un informācijas pieejamības jautājumos Āfrikā 2014. gada 28. marta paziņojumu presei par Thulani Rudolf Maseko un Bheki Makhubu arestu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ACHPR īpašā referenta vārda brīvības un informācijas pieejamības jautājumos Āfrikā 2014. gada 28. marta paziņojumu presei par Thulani Rudolf Maseko un Bheki Makhubu arestu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Svazilenda ir absolūta monarhija, ko vada karalis Mswati III, kurš 1973. gadā izsludināja ārkārtas stāvokli, kas tagad, pēc 41 gada, joprojām ir spēkā, kuram ir neierobežota vara pār ministru kabinetu, parlamentu un tiesu varu un kura vadīšanas laikā ievērojami ir pasliktinājusies situācija cilvēktiesību jomā un dzīves līmenis, savukārt hroniska nabadzība ir pieaugusi, vienlaikus mazinoties tiesiskuma ievērošanai, kas jo īpaši izpaudusies kā politisko partiju darbības aizliegšana ar likumu; tā kā darba ņēmēju pamattiesību pārkāpumi ir kļuvuši sistemātiski un Svazilendas valdība pēdējo desmit gadu ir pārkāpusi arodbiedrību tiesības un cilvēktiesības un nav ievērojusi SDO intervences sakarā ar tās Konvenciju Nr. 87; |
| --- | --- |

A.

tā kā Svazilenda ir absolūta monarhija, ko vada karalis Mswati III, kurš 1973. gadā izsludināja ārkārtas stāvokli, kas tagad, pēc 41 gada, joprojām ir spēkā, kuram ir neierobežota vara pār ministru kabinetu, parlamentu un tiesu varu un kura vadīšanas laikā ievērojami ir pasliktinājusies situācija cilvēktiesību jomā un dzīves līmenis, savukārt hroniska nabadzība ir pieaugusi, vienlaikus mazinoties tiesiskuma ievērošanai, kas jo īpaši izpaudusies kā politisko partiju darbības aizliegšana ar likumu; tā kā darba ņēmēju pamattiesību pārkāpumi ir kļuvuši sistemātiski un Svazilendas valdība pēdējo desmit gadu ir pārkāpusi arodbiedrību tiesības un cilvēktiesības un nav ievērojusi SDO intervences sakarā ar tās Konvenciju Nr. 87;

| B. | tā kā Thulani Maseko — Svazilendas Arodbiedrību kongresa jurists — 2014. gada 17. martā tika arestēts pēc tam, kad bija uzrakstījis rakstu, kurā kritizēja Svazilendas tiesu sistēmas neatkarības trūkumu; tā kā 2015. gada 19. martā pēc tam, kad viņš publiskoja atklātu vēstuli, kurā pauda nosodījumu par apstākļiem ieslodzījuma vietā, viņam bez advokāta bija jāstājas cietuma disciplinārās komitejas priekšā, un pēc tam viņš tika pārvietots uz vieninieku kameru; tā kā neraugoties uz to, ka viņš ir apstrīdējis minēto lēmumu, vēl nav paziņots, kad šo jautājumu izskatīs Augstā tiesa (High Court); |
| --- | --- |

B.

tā kā Thulani Maseko — Svazilendas Arodbiedrību kongresa jurists — 2014. gada 17. martā tika arestēts pēc tam, kad bija uzrakstījis rakstu, kurā kritizēja Svazilendas tiesu sistēmas neatkarības trūkumu; tā kā 2015. gada 19. martā pēc tam, kad viņš publiskoja atklātu vēstuli, kurā pauda nosodījumu par apstākļiem ieslodzījuma vietā, viņam bez advokāta bija jāstājas cietuma disciplinārās komitejas priekšā, un pēc tam viņš tika pārvietots uz vieninieku kameru; tā kā neraugoties uz to, ka viņš ir apstrīdējis minēto lēmumu, vēl nav paziņots, kad šo jautājumu izskatīs Augstā tiesa (High Court);

| C. | tā kā žurnāla “The Nation”, kas tiek uzskatīts par vienīgo neatkarīgo laikrakstu valstī, komentētājs un galvenais redaktors Bheki Makhubu, tika arestēts pēc tam, kad publicēja rakstu, kurā kritizēja tiesu sistēmu, un apsūdzēts “tiesu varas autoritātes graušanā” un “necieņā pret tiesu”; |
| --- | --- |

C.

tā kā žurnāla “The Nation”, kas tiek uzskatīts par vienīgo neatkarīgo laikrakstu valstī, komentētājs un galvenais redaktors Bheki Makhubu, tika arestēts pēc tam, kad publicēja rakstu, kurā kritizēja tiesu sistēmu, un apsūdzēts “tiesu varas autoritātes graušanā” un “necieņā pret tiesu”;

| D. | tā kā 2014. gada 17. jūlijā Svazilendas Augstā tiesa notiesāja Thulani Maseko un Bheki Makhubu par necieņu pret tiesu, piespriežot divu gadu cietumsodu, kas šķiet nesamērīgi bargs salīdzinājumā ar sodu, ko par šādu pārkāpumu piespriež citos gadījumos, respektīvi, 30 dienu cietumsodu vai naudas sodu; tā kā lietu iztiesājošās tiesnešu kolēģijas priekšsēdētājs Mpendulo Simelane bija minēts vienā no T. Maseko laikrakstā publicētajiem rakstiem, kas ir nepārprotams interešu konflikts un šķērslis lietas taisnīgai izskatīšanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2014. gada 17. jūlijā Svazilendas Augstā tiesa notiesāja Thulani Maseko un Bheki Makhubu par necieņu pret tiesu, piespriežot divu gadu cietumsodu, kas šķiet nesamērīgi bargs salīdzinājumā ar sodu, ko par šādu pārkāpumu piespriež citos gadījumos, respektīvi, 30 dienu cietumsodu vai naudas sodu; tā kā lietu iztiesājošās tiesnešu kolēģijas priekšsēdētājs Mpendulo Simelane bija minēts vienā no T. Maseko laikrakstā publicētajiem rakstiem, kas ir nepārprotams interešu konflikts un šķērslis lietas taisnīgai izskatīšanai;

| E. | tā kā vajāšana, ko Svazilendas tiesu vara īsteno pret kritisku viedokļu paudējiem, neaprobežojas tikai ar T. Maseko un B. Makhubu lietu, bet ir daļa no plašākas un satraucošas vārda brīvības ierobežošanas tendences minētajā valstī, kur vārda brīvību un informācijas pieejamību ierobežo 32 likumi un kur kopš 1973. gada ir aizliegta politisko partiju darbība; |
| --- | --- |

E.

tā kā vajāšana, ko Svazilendas tiesu vara īsteno pret kritisku viedokļu paudējiem, neaprobežojas tikai ar T. Maseko un B. Makhubu lietu, bet ir daļa no plašākas un satraucošas vārda brīvības ierobežošanas tendences minētajā valstī, kur vārda brīvību un informācijas pieejamību ierobežo 32 likumi un kur kopš 1973. gada ir aizliegta politisko partiju darbība;

| F. | tā kā Svazilendas iestādes nolūkā iebiedēt aktīvistus un ierobežot tiesības uz vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību papildus kritisku viedokļu paudēju apsūdzēšanai necieņā pret tiesu aktīvi izmanto 2008. gada likumu “Par cīņu pret terorismu” un 1938. gada likumu “Par musināšanu un graujošām darbībām”, un tā kā iestādes 2014. gada septembrī ierosināja vēl vienu tiesvedības procedūru pret T. Maseko saskaņā ar likumu “Par musināšanu un graujošām darbībām” saistībā ar apsūdzību musināšanā, kas pret viņu pirmoreiz tika celta 2009. gadā; tā kā starptautiskās organizācijas, pamatojoties uz vairākiem apsvērumiem, ir nosodījušas likumu “Par cīņu pret terorismu” kā nesaderīgu ar Svazilendas cilvēktiesību ievērošanas saistībām; |
| --- | --- |

F.

tā kā Svazilendas iestādes nolūkā iebiedēt aktīvistus un ierobežot tiesības uz vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību papildus kritisku viedokļu paudēju apsūdzēšanai necieņā pret tiesu aktīvi izmanto 2008. gada likumu “Par cīņu pret terorismu” un 1938. gada likumu “Par musināšanu un graujošām darbībām”, un tā kā iestādes 2014. gada septembrī ierosināja vēl vienu tiesvedības procedūru pret T. Maseko saskaņā ar likumu “Par musināšanu un graujošām darbībām” saistībā ar apsūdzību musināšanā, kas pret viņu pirmoreiz tika celta 2009. gadā; tā kā starptautiskās organizācijas, pamatojoties uz vairākiem apsvērumiem, ir nosodījušas likumu “Par cīņu pret terorismu” kā nesaderīgu ar Svazilendas cilvēktiesību ievērošanas saistībām;

| G. | tā kā 2014. gada aprīlī septiņi cilvēki tika apcietināti un viņiem izvirzīja apsūdzības par terorisma aktiem tikai tādēļ, ka viņi valkāja T-kreklus ar politiskiem uzrakstiem; tā kā, uzrunājot parlamentu 2014. gada 7. augustā, Svazilendas ministru prezidents Barnabas Sibusiso Dlamini teica, ka divi arodbiedrības līderi, kas apmeklēja Āfrikas valstu augsta līmeņa sanāksmi Vašingtonā, būtu jānožņaudz par valdības kritizēšanu un ka tikai atzītām arodbiedrībām būtu jāatļauj svinēt 1. maija svētkus; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2014. gada aprīlī septiņi cilvēki tika apcietināti un viņiem izvirzīja apsūdzības par terorisma aktiem tikai tādēļ, ka viņi valkāja T-kreklus ar politiskiem uzrakstiem; tā kā, uzrunājot parlamentu 2014. gada 7. augustā, Svazilendas ministru prezidents Barnabas Sibusiso Dlamini teica, ka divi arodbiedrības līderi, kas apmeklēja Āfrikas valstu augsta līmeņa sanāksmi Vašingtonā, būtu jānožņaudz par valdības kritizēšanu un ka tikai atzītām arodbiedrībām būtu jāatļauj svinēt 1. maija svētkus;

| H. | tā kā 2014. gada 8. oktobrī Svazilendas darba un sociālā nodrošinājuma ministre Winnie Magagula nekavējoties apturēja visu federāciju darbību, atlaižot Svazilendas Arodbiedrību kongresu (TUCOSWA), Svazilendas Apvienoto arodbiedrību organizāciju (ATUSWA), Svazilendas Darba devēju un Tirdzniecības palātas federāciju (FSE&CC) un vairākas citas struktūras, un tā kā Svazilendas valdības ratificētās SDO Konvencijas Nr. 87 5. pantā par biedrošanās brīvību ir atzītas darba ņēmēju organizāciju tiesības pievienoties federācijām un konfederācijām pēc savas izvēles; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2014. gada 8. oktobrī Svazilendas darba un sociālā nodrošinājuma ministre Winnie Magagula nekavējoties apturēja visu federāciju darbību, atlaižot Svazilendas Arodbiedrību kongresu (TUCOSWA), Svazilendas Apvienoto arodbiedrību organizāciju (ATUSWA), Svazilendas Darba devēju un Tirdzniecības palātas federāciju (FSE&CC) un vairākas citas struktūras, un tā kā Svazilendas valdības ratificētās SDO Konvencijas Nr. 87 5. pantā par biedrošanās brīvību ir atzītas darba ņēmēju organizāciju tiesības pievienoties federācijām un konfederācijām pēc savas izvēles;

| I. | tā kā Svazilendas valdība pilnībā ignorēja starptautiskās arodbiedrību kustības ieteikumus un atkārtotos aicinājumus ievērot tiesības, kuras ir garantētas Svazilendas ratificētajās starptautiskajās konvencijās, jo īpaši SDO Konvencijā Nr. 87, un pilnībā atcēla darba ņēmēju tiesības brīvi biedroties un īstenot arodbiedrību pasākumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā Svazilendas valdība pilnībā ignorēja starptautiskās arodbiedrību kustības ieteikumus un atkārtotos aicinājumus ievērot tiesības, kuras ir garantētas Svazilendas ratificētajās starptautiskajās konvencijās, jo īpaši SDO Konvencijā Nr. 87, un pilnībā atcēla darba ņēmēju tiesības brīvi biedroties un īstenot arodbiedrību pasākumus;

| J. | tā kā pēc Starptautiskās Arodbiedrību konfederācijas organizētās faktu vākšanas misijas Svazilendā 2015. gada 14.–16. maijā nolūkā novērtēt progresu biedrošanās brīvības jomā un tikties ar politisko tiesību un cilvēktiesību aktīvistiem TUCOSWA visbeidzot tika reģistrēta no jauna; tā kā, neraugoties uz minēto, iestādes nav devušas nekādas garantijas, ka tās neiejauksies arodbiedrību vadīšanā un organizācijā, un tā kā arodbiedrību sanāksmēs bija vērojama faktiska policijas klātbūtne; |
| --- | --- |

J.

tā kā pēc Starptautiskās Arodbiedrību konfederācijas organizētās faktu vākšanas misijas Svazilendā 2015. gada 14.–16. maijā nolūkā novērtēt progresu biedrošanās brīvības jomā un tikties ar politisko tiesību un cilvēktiesību aktīvistiem TUCOSWA visbeidzot tika reģistrēta no jauna; tā kā, neraugoties uz minēto, iestādes nav devušas nekādas garantijas, ka tās neiejauksies arodbiedrību vadīšanā un organizācijā, un tā kā arodbiedrību sanāksmēs bija vērojama faktiska policijas klātbūtne;

| K. | tā kā 2014. gada 15. jūlijā ES pabeidza sarunas ar SADC EPN grupu (tostarp Svazilendu) par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), kurš jāizskata Eiropas Parlamentam 2015. gada otrajā pusgadā, lai to, iespējams, apstiprinātu; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2014. gada 15. jūlijā ES pabeidza sarunas ar SADC EPN grupu (tostarp Svazilendu) par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), kurš jāizskata Eiropas Parlamentam 2015. gada otrajā pusgadā, lai to, iespējams, apstiprinātu;

| L. | tā kā 2014. gada novembrī Svazilenda saskaņā ar Āfrikas Izaugsmes un iespēju aktu (AGOA) zaudēja preferenciālās tirdzniecības nolīgumu ar ASV pēc tam, kad valdība nespēja īstenot reformu pasākumus, kurus tā bija brīvprātīgi apņēmusies veikt 2013. gadā, tostarp risināt jautājumu par pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvības ierobežojumiem, piemēram, T. Maseko un B. Makhubu turēšanu ieslodzījumā, un par grozījumiem Terorisma apspiešanas likumā, Sabiedriskās kārtības likumā un Darba attiecību jautājumu likumā; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2014. gada novembrī Svazilenda saskaņā ar Āfrikas Izaugsmes un iespēju aktu (AGOA) zaudēja preferenciālās tirdzniecības nolīgumu ar ASV pēc tam, kad valdība nespēja īstenot reformu pasākumus, kurus tā bija brīvprātīgi apņēmusies veikt 2013. gadā, tostarp risināt jautājumu par pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvības ierobežojumiem, piemēram, T. Maseko un B. Makhubu turēšanu ieslodzījumā, un par grozījumiem Terorisma apspiešanas likumā, Sabiedriskās kārtības likumā un Darba attiecību jautājumu likumā;

| M. | tā kā ES no 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF) ir piešķīrusi EUR 62 miljonus nacionālajai indikatīvajai programmai 2014.–2020. gadam, kuras prioritātes cita starpā ir labas pārvaldības, pārredzamības, pārskatatbildības, tiesu sistēmas neatkarības, tiesiskuma veicināšana un drošības nostiprināšana, |
| --- | --- |

M.

tā kā ES no 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF) ir piešķīrusi EUR 62 miljonus nacionālajai indikatīvajai programmai 2014.–2020. gadam, kuras prioritātes cita starpā ir labas pārvaldības, pārredzamības, pārskatatbildības, tiesu sistēmas neatkarības, tiesiskuma veicināšana un drošības nostiprināšana,

| 1. | prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot T. Maseko un B. Makhubu, ņemot vērā to, ka viņu turēšana ieslodzījumā ir tieši saistīta ar viņu tiesību uz vārda un uzskatu brīvību īstenošanu; prasa arī nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus pārliecības un politisko uzskatu dēļ ieslodzītos, tostarp Tautas vienotās demokrātiskās kustības priekšsēdētāju Mario Masuku un Svazilendas Jaunatnes kongresa ģenerālsekretāru Maxwell Dlamini; nosoda skarbos apstākļus, kādos atrodas abi ieslodzītie, un aicina Svazilendas iestādes garantēt viņu fizisko un psiholoģisko integritāti jebkuros apstākļos; |
| --- | --- |

1.

prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot T. Maseko un B. Makhubu, ņemot vērā to, ka viņu turēšana ieslodzījumā ir tieši saistīta ar viņu tiesību uz vārda un uzskatu brīvību īstenošanu; prasa arī nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus pārliecības un politisko uzskatu dēļ ieslodzītos, tostarp Tautas vienotās demokrātiskās kustības priekšsēdētāju Mario Masuku un Svazilendas Jaunatnes kongresa ģenerālsekretāru Maxwell Dlamini; nosoda skarbos apstākļus, kādos atrodas abi ieslodzītie, un aicina Svazilendas iestādes garantēt viņu fizisko un psiholoģisko integritāti jebkuros apstākļos;

| 2. | atgādina par saistībām, kuras Svazilenda apņēmusies pildīt saskaņā ar Kotonū nolīgumu, proti, ievērot demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību principus, kuri ietver vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību; pauž dziļas bažas par demokrātijas un pamattiesību ierobežošanu Svazilendā un par arvien brutālāko veidu, kādā valdība reaģē uz kritiku; |
| --- | --- |

2.

atgādina par saistībām, kuras Svazilenda apņēmusies pildīt saskaņā ar Kotonū nolīgumu, proti, ievērot demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību principus, kuri ietver vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību; pauž dziļas bažas par demokrātijas un pamattiesību ierobežošanu Svazilendā un par arvien brutālāko veidu, kādā valdība reaģē uz kritiku;

| 3. | norāda, ka T. Maseko un B. Makhubu lietā pieņemtais spriedums ir daudz bargāks nekā citi spriedumi līdzīgās lietās, un uzskata to par skaidru mēģinājumu apklusināt aktīvistus un līdzekli citu personu atturēšanai, kā minējis galvenais tiesnesis; pieprasa Svazilendas valdībai likt iestādēm nekavējoties pārtraukt žurnālistu, juristu, neatkarīgo tiesnešu, arodbiedrību amatpersonu un parlamentāriešu iebiedēšanu, kuri ir saskārušies ar vardarbīgu izturēšanos, tikuši apcietināti, apsūdzēti vai pret kuriem izdarīts cita veida spiediens tādēļ, ka viņi ir aizstāvējuši cilvēktiesības, tiesiskuma ievērošanu vai politisko reformu īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka T. Maseko un B. Makhubu lietā pieņemtais spriedums ir daudz bargāks nekā citi spriedumi līdzīgās lietās, un uzskata to par skaidru mēģinājumu apklusināt aktīvistus un līdzekli citu personu atturēšanai, kā minējis galvenais tiesnesis; pieprasa Svazilendas valdībai likt iestādēm nekavējoties pārtraukt žurnālistu, juristu, neatkarīgo tiesnešu, arodbiedrību amatpersonu un parlamentāriešu iebiedēšanu, kuri ir saskārušies ar vardarbīgu izturēšanos, tikuši apcietināti, apsūdzēti vai pret kuriem izdarīts cita veida spiediens tādēļ, ka viņi ir aizstāvējuši cilvēktiesības, tiesiskuma ievērošanu vai politisko reformu īstenošanu;

| 4. | aicina Svazilendas valdību saskaņā ar starptautiskajām saistībām iesaistīties patiesā dialogā ar arodbiedrībām par likumdošanas reformām, kas nodrošinās darba ņēmēju tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

4.

aicina Svazilendas valdību saskaņā ar starptautiskajām saistībām iesaistīties patiesā dialogā ar arodbiedrībām par likumdošanas reformām, kas nodrošinās darba ņēmēju tiesību ievērošanu;

| 5. | aicina Svazilendas iestādes saskaņā ar starptautiskajām un reģionālajām saistībām cilvēktiesību jomā un Svazilendas konstitūciju, jo īpaši tās 24. pantu, veikt konkrētus pasākumus, lai ievērotu un veicinātu vārda brīvību, garantētu demokrātiju un viedokļu dažādību, un izveidot tiesisko regulējumu, atļaujot politisko partiju reģistrāciju, darbību un pilnīgu līdzdalību; |
| --- | --- |

5.

aicina Svazilendas iestādes saskaņā ar starptautiskajām un reģionālajām saistībām cilvēktiesību jomā un Svazilendas konstitūciju, jo īpaši tās 24. pantu, veikt konkrētus pasākumus, lai ievērotu un veicinātu vārda brīvību, garantētu demokrātiju un viedokļu dažādību, un izveidot tiesisko regulējumu, atļaujot politisko partiju reģistrāciju, darbību un pilnīgu līdzdalību;

| 6. | uzsver, ka tiesu sistēmas neatkarība ir būtisks demokrātijas princips, kas jāievēro; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka tiesu sistēmas neatkarība ir būtisks demokrātijas princips, kas jāievēro;

| 7. | uzskata, ka politisko aktīvistu ieslodzīšana un arodbiedrību aizliegšana ir nepārprotams Svazilendas saistību — demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas — pārkāpums, kuras tā apņēmusies pildīt saskaņā ar Kotonū nolīgumu, kā arī saskaņā ar SADC ekonomisko partnerattiecību nolīgumā iekļauto ilgtspējīgas attīstības sadaļu, kurai Eiropas Parlamenta atbalsts būs atkarīgs no tā, vai tiek pildītas saistības, tostarp saistības ievērot starptautiskās konvencijas, jo īpaši tādus svarīgus SDO standartus kā konvencijas Nr. 87 un Nr. 98; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka politisko aktīvistu ieslodzīšana un arodbiedrību aizliegšana ir nepārprotams Svazilendas saistību — demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas — pārkāpums, kuras tā apņēmusies pildīt saskaņā ar Kotonū nolīgumu, kā arī saskaņā ar SADC ekonomisko partnerattiecību nolīgumā iekļauto ilgtspējīgas attīstības sadaļu, kurai Eiropas Parlamenta atbalsts būs atkarīgs no tā, vai tiek pildītas saistības, tostarp saistības ievērot starptautiskās konvencijas, jo īpaši tādus svarīgus SDO standartus kā konvencijas Nr. 87 un Nr. 98;

| 8. | atgādina, ka ES piešķir Svazilendai VPS tirdzniecības preferences, lai sniegtu tirdzniecības stimulus nolūkā nodrošināt cilvēku un darba pamattiesības un labu pārvaldību; uzskata, ka arodbiedrību aizliegšana un politisko oponentu ieslodzīšana ir pretrunā šiem mērķiem; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka ES piešķir Svazilendai VPS tirdzniecības preferences, lai sniegtu tirdzniecības stimulus nolūkā nodrošināt cilvēku un darba pamattiesības un labu pārvaldību; uzskata, ka arodbiedrību aizliegšana un politisko oponentu ieslodzīšana ir pretrunā šiem mērķiem;

| 9. | tādēļ aicina Komisiju ievērot pienākumu uzraudzīt to, kā Svazilenda ievēro cilvēktiesības un darba un vides konvencijas saskaņā ar VPS, un sākt izmeklēšanu, lai noskaidrotu, vai ir bijuši nopietni un regulāri VPS aizsargāto darba tiesību pārkāpumi; |
| --- | --- |

9.

tādēļ aicina Komisiju ievērot pienākumu uzraudzīt to, kā Svazilenda ievēro cilvēktiesības un darba un vides konvencijas saskaņā ar VPS, un sākt izmeklēšanu, lai noskaidrotu, vai ir bijuši nopietni un regulāri VPS aizsargāto darba tiesību pārkāpumi;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Svazilendas valdībai, Āfrikas dienvidu attīstības kopienas dalībvalstu valdībām, Starptautiskajai Darba organizācijai, Āfrikas Savienībai un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Svazilendas valdībai, Āfrikas dienvidu attīstības kopienas dalībvalstu valdībām, Starptautiskajai Darba organizācijai, Āfrikas Savienībai un ANO ģenerālsekretāram.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/59

---

P8_TA(2015)0213

Kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošana

Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (pamatojoties uz Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku) 2014/2220(INI))

(2016/C 353/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā kopējās drošības un aizsardzības politikas ieviešanu (pamatojoties uz Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitikas un drošības politiku), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopējās drošības un aizsardzības politikas ieviešanu (pamatojoties uz Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitikas un drošības politiku),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (12094/2014), jo īpaši daļas, kas attiecas uz Eiropas drošības un aizsardzības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (12094/2014), jo īpaši daļas, kas attiecas uz Eiropas drošības un aizsardzības politiku,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V daļas 2. un 3. pantu un jo īpaši 21., 24. un 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V daļas 2. un 3. pantu un jo īpaši 21., 24. un 36. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 19.-20. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 19.-20. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā starpparlamentārās konferences jautājumos par kopējo ārpolitiku un drošības politiku un kopējo drošības un aizsardzības politiku 2014. gada 4. aprīļa un 2014. gada 7. novembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starpparlamentārās konferences jautājumos par kopējo ārpolitiku un drošības politiku un kopējo drošības un aizsardzības politiku 2014. gada 4. aprīļa un 2014. gada 7. novembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas drošības stratēģiju “Droša Eiropa labākā pasaulē”, ko 2003. gada 12. decembrī pieņēma Eiropadome, un ņemot vērā ziņojumu par tās īstenošanu ar nosaukumu “Sniegt drošību mainīgā pasaulē”, ko Eiropadome apstiprināja 2008. gada 11. un 12. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas drošības stratēģiju “Droša Eiropa labākā pasaulē”, ko 2003. gada 12. decembrī pieņēma Eiropadome, un ņemot vērā ziņojumu par tās īstenošanu ar nosaukumu “Sniegt drošību mainīgā pasaulē”, ko Eiropadome apstiprināja 2008. gada 11. un 12. decembrī,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra un 2014. gada 18. novembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra un 2014. gada 18. novembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku,

| — | ņemot vērā Augstās pārstāves un Eiropas Aizsardzības aģentūras vadītājas 2014. gada 7. jūlija progresa ziņojumu par Eiropadomes 2013. gada decembra secinājumu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstās pārstāves un Eiropas Aizsardzības aģentūras vadītājas 2014. gada 7. jūlija progresa ziņojumu par Eiropadomes 2013. gada decembra secinājumu īstenošanu,

| — | ņemot vērā Augstās pārstāves un Komisijas kopīgo paziņojumu “ES visaptverošā pieeja ārējiem konfliktiem un krīzēm” un saistītos Padomes 2014. gada 12. maija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstās pārstāves un Komisijas kopīgo paziņojumu “ES visaptverošā pieeja ārējiem konfliktiem un krīzēm” un saistītos Padomes 2014. gada 12. maija secinājumus,

| — | ņemot vērā kopīgo paziņojumu “Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija — atvērta un droša kibertelpa” un saistītos Padomes 2013. gada 25. jūnija secinājumus, kā arī 2014. gada 18. novembrī pieņemto ES kiberaizsardzības politikas satvaru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo paziņojumu “Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija — atvērta un droša kibertelpa” un saistītos Padomes 2013. gada 25. jūnija secinājumus, kā arī 2014. gada 18. novembrī pieņemto ES kiberaizsardzības politikas satvaru,

| — | ņemot vērā 2014. gada 24. jūnijā pieņemto Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģiju un 2014. gada decembrī pieņemto ES Jūras drošības stratēģijas rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 24. jūnijā pieņemto Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģiju un 2014. gada decembrī pieņemto ES Jūras drošības stratēģijas rīcības plānu,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 24. jūnija lēmumu par kārtību, kādā Savienība īsteno solidaritātes klauzulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 24. jūnija lēmumu par kārtību, kādā Savienība īsteno solidaritātes klauzulu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 18. novembrī pieņemto politikas satvaru sistemātiskai un ilgtermiņa sadarbībai aizsardzības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 18. novembrī pieņemto politikas satvaru sistemātiskai un ilgtermiņa sadarbībai aizsardzības jomā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 24. jūlija paziņojumu “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari” (COM(2013)0542) un 2014. gada 24. jūnija īstenošanas ceļvedi (COM(2014)0387), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 24. jūlija paziņojumu “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari” (COM(2013)0542) un 2014. gada 24. jūnija īstenošanas ceļvedi (COM(2014)0387),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/81/EK, ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/81/EK, ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (2),

| — | ņemot vērā tā rezolūcijas par kopējo drošības un aizsardzības politiku, jo īpaši 2013. gada 21. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (3) un rezolūciju par Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi (4), un 2013. gada 12. septembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas jūrlietu aspektiem (5) un rezolūciju par ES militārajām struktūrām — pašreizējais stāvoklis un turpmākās perspektīvas (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā rezolūcijas par kopējo drošības un aizsardzības politiku, jo īpaši 2013. gada 21. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (3) un rezolūciju par Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi (4), un 2013. gada 12. septembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas jūrlietu aspektiem (5) un rezolūciju par ES militārajām struktūrām — pašreizējais stāvoklis un turpmākās perspektīvas (6),

| — | ņemot vērā 2012. gada 22. novembra rezolūciju par kiberdrošību un kiberaizsardzību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 22. novembra rezolūciju par kiberdrošību un kiberaizsardzību (7),

| — | ņemot vērā tā 2014. gada 3. aprīļa rezolūciju par ES vispārējo pieeju un tās ietekmi uz ES ārējās darbības konsekvenci (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2014. gada 3. aprīļa rezolūciju par ES vispārējo pieeju un tās ietekmi uz ES ārējās darbības konsekvenci (8),

| — | ņemot vērā tā 2013. gada 13. jūnija ieteikumu Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Padomei un Komisijai par EĀDD organizatoriskās struktūras un darbības pārskatīšanu 2013. gadā (9) un Padomes 2013. gada 17. decembra secinājumus par EĀDD pārskatu par 2013. gadu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2013. gada 13. jūnija ieteikumu Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Padomei un Komisijai par EĀDD organizatoriskās struktūras un darbības pārskatīšanu 2013. gadā (9) un Padomes 2013. gada 17. decembra secinājumus par EĀDD pārskatu par 2013. gadu (10),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 132. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 132. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0054/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0054/2015),

Vispārējā drošības situācija

| 1. | uzskata, ka daudzo ilgstošo un jauno drošības problēmu dēļ drošības vide ES un tās austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs kļūst arvien nestabilāka un nepastāvīgāka; uzskata, ka karš Ukrainas austrumu daļā, konflikti Sīrijā un Irākā, ko izraisījusi teroristiskās organizācijas ISIS ietekmes palielināšanās, krīze Lībijā un terorisma draudi Āfrikā (īpaši Sāhelā, Lībijā un Āfrikas ragā) tiešā veidā apdraud Savienības drošību; turklāt uzskata, ka ASV stratēģija, kas paredz pievērst pastiprinātu uzmanību Āzijas un Klusā okeāna reģionam, un finanšu krīzes atstātās sekas uz dalībvalstu aizsardzības budžetiem un spējām tikai pastiprina nepieciešamību Savienībai un dalībvalstīm uzņemties lielāku atbildību par savu drošību un aizsardzību; uzstāj, ka Eiropas Savienība spēs efektīvi reaģēt uz iepriekš uzskaitītajiem drošības apdraudējumiem tikai tad, ja tās struktūras un dalībvalstis kopīgi, patiesi un saskaņoti sadarbosies KĀDP un KDAP kontekstā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka daudzo ilgstošo un jauno drošības problēmu dēļ drošības vide ES un tās austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs kļūst arvien nestabilāka un nepastāvīgāka; uzskata, ka karš Ukrainas austrumu daļā, konflikti Sīrijā un Irākā, ko izraisījusi teroristiskās organizācijas ISIS ietekmes palielināšanās, krīze Lībijā un terorisma draudi Āfrikā (īpaši Sāhelā, Lībijā un Āfrikas ragā) tiešā veidā apdraud Savienības drošību; turklāt uzskata, ka ASV stratēģija, kas paredz pievērst pastiprinātu uzmanību Āzijas un Klusā okeāna reģionam, un finanšu krīzes atstātās sekas uz dalībvalstu aizsardzības budžetiem un spējām tikai pastiprina nepieciešamību Savienībai un dalībvalstīm uzņemties lielāku atbildību par savu drošību un aizsardzību; uzstāj, ka Eiropas Savienība spēs efektīvi reaģēt uz iepriekš uzskaitītajiem drošības apdraudējumiem tikai tad, ja tās struktūras un dalībvalstis kopīgi, patiesi un saskaņoti sadarbosies KĀDP un KDAP kontekstā;

| 2. | uzskata, ka tāds nedrošības līmenis pie ES robežām un tās tuvējās kaimiņvalstīs, kāds ir šobrīd, nav bijis, kopš 1990. gadu beigās tika izveidota EDAP/KDAP; pauž bažas, ka Savienība nav spējīga vienoti un konsekventi stāties pretī šiem apdraudējumiem un pārlieku bieži var būt spiesta paļauties uz vienas vai dažu dalībvalstu iniciatīvām vai ad hoc aliansēm, kurās tās loma ir minimāla vai otršķirīga; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka tāds nedrošības līmenis pie ES robežām un tās tuvējās kaimiņvalstīs, kāds ir šobrīd, nav bijis, kopš 1990. gadu beigās tika izveidota EDAP/KDAP; pauž bažas, ka Savienība nav spējīga vienoti un konsekventi stāties pretī šiem apdraudējumiem un pārlieku bieži var būt spiesta paļauties uz vienas vai dažu dalībvalstu iniciatīvām vai ad hoc aliansēm, kurās tās loma ir minimāla vai otršķirīga;

| 3. | uzskata, ka ES un tās dalībvalstīm steidzami jāpielāgojas šīm jaunajām drošības problēmām, jo īpaši efektīvi izmantojot esošos KDAP līdzekļus, tostarp labāk sasaistot tos ar ES ārlietu instrumentiem, humāno palīdzību un attīstības politiku, stingrāk koordinējot valstu pasākumus un apvienojot resursus un vajadzības gadījumā pragmatiski un elastīgi ieviešot jaunus Eiropas solidaritātes mehānismus; uzsver, ka robežšķirtne starp ārējo un iekšējo drošību kļūst aizvien nekonkrētāka; tādēļ aicina uzlabot ārējo un iekšējo instrumentu konsekvenci un PV/AP vadībā palielināt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm, īpaši tādās jomās kā pretterorisma operācijas, cīņa pret organizēto noziedzību, kiberdrošība un migrācijas pārvaldība; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ES un tās dalībvalstīm steidzami jāpielāgojas šīm jaunajām drošības problēmām, jo īpaši efektīvi izmantojot esošos KDAP līdzekļus, tostarp labāk sasaistot tos ar ES ārlietu instrumentiem, humāno palīdzību un attīstības politiku, stingrāk koordinējot valstu pasākumus un apvienojot resursus un vajadzības gadījumā pragmatiski un elastīgi ieviešot jaunus Eiropas solidaritātes mehānismus; uzsver, ka robežšķirtne starp ārējo un iekšējo drošību kļūst aizvien nekonkrētāka; tādēļ aicina uzlabot ārējo un iekšējo instrumentu konsekvenci un PV/AP vadībā palielināt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm, īpaši tādās jomās kā pretterorisma operācijas, cīņa pret organizēto noziedzību, kiberdrošība un migrācijas pārvaldība;

| 4. | uzsver, ka ES spēks un nozīmīgums ir tās spējā mobilizēt resursus un vienlaikus likt lietā lielu klāstu diplomātisku, drošības, aizsardzības, ekonomikas, tirdzniecības, attīstības un humānās palīdzības instrumentu, kas pilnībā atbilst ANO Statūtu noteikumiem; uzsver, ka KDAP militārie un civilie līdzekļi ir neatņemama šīs visaptverošās pieejas daļa; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ES spēks un nozīmīgums ir tās spējā mobilizēt resursus un vienlaikus likt lietā lielu klāstu diplomātisku, drošības, aizsardzības, ekonomikas, tirdzniecības, attīstības un humānās palīdzības instrumentu, kas pilnībā atbilst ANO Statūtu noteikumiem; uzsver, ka KDAP militārie un civilie līdzekļi ir neatņemama šīs visaptverošās pieejas daļa;

No 2013. gada decembra Eiropadomes līdz 2015. gada jūnija Eiropadomei: vai KDAP tiešām ir prioritāte?

| 5. | atzinīgi vērtē 2013. gada decembra Eiropadomes sanāksmes secinājumus, kuros atzīta nepieciešamība palielināt KDAP efektivitāti, pamanāmību un ietekmi, sekmēt spēju attīstību un nostiprināt Eiropas aizsardzības nozari; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē 2013. gada decembra Eiropadomes sanāksmes secinājumus, kuros atzīta nepieciešamība palielināt KDAP efektivitāti, pamanāmību un ietekmi, sekmēt spēju attīstību un nostiprināt Eiropas aizsardzības nozari;

| 6. | pauž nožēlu, jo īpaši tāpēc, ka palielinās nestabilitāte ārvalstīs, par to, ka 2013. gadā dotie politiskie stimuli nav noveduši pie ciešākas sadarbības un pamatīgas un straujas tādu praktisku pasākumu īstenošanas, kas atbilstu deklarētajam mērķtiecības līmenim; uzskata, ka šobrīd Savienības rīcībā gandrīz nav operatīvo, spēju un ražošanas resursu, kas ļautu izlēmīgi rīkoties, lai novērstu un pārvaldītu starptautiskas krīzes un aizstāvētu savu stratēģisko autonomiju un stratēģiskās intereses, kas atbilst Lisabonas līguma 21. pantā minētajām vērtībām un normām; aicina dalībvalstis nekavējoties veikt konkrētus pasākumus; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu, jo īpaši tāpēc, ka palielinās nestabilitāte ārvalstīs, par to, ka 2013. gadā dotie politiskie stimuli nav noveduši pie ciešākas sadarbības un pamatīgas un straujas tādu praktisku pasākumu īstenošanas, kas atbilstu deklarētajam mērķtiecības līmenim; uzskata, ka šobrīd Savienības rīcībā gandrīz nav operatīvo, spēju un ražošanas resursu, kas ļautu izlēmīgi rīkoties, lai novērstu un pārvaldītu starptautiskas krīzes un aizstāvētu savu stratēģisko autonomiju un stratēģiskās intereses, kas atbilst Lisabonas līguma 21. pantā minētajām vērtībām un normām; aicina dalībvalstis nekavējoties veikt konkrētus pasākumus;

| 7. | atzinīgi vērtē jaunās Augstās pārstāves/Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Federica Mogherini iecelšanu amatā; ļoti atzinīgi vērtē viņas pirmos paziņojumus un lēmumu vadīt Ārlietu padomi un Aizsardzības padomi, tādējādi parādot savu ieinteresētību KDAP; cer, ka viņas nostājas rezultātā notiks pozitīvas pārmaiņas KDAP attīstībā; aicina AP/PV uzņemties vadību darbā, kas saistīts ar KDAP turpmāku īstenošanu un Eiropas aizsardzības spēju apvienošanu un kopīgu izmantošanu; aicina Komisiju turpināt aizsardzības jautājumu darba grupas darbu AP/PV vadībā komisāru līmenī, lai nodrošinātu politiskās vadlīnijas un uzraudzību; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē jaunās Augstās pārstāves/Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Federica Mogherini iecelšanu amatā; ļoti atzinīgi vērtē viņas pirmos paziņojumus un lēmumu vadīt Ārlietu padomi un Aizsardzības padomi, tādējādi parādot savu ieinteresētību KDAP; cer, ka viņas nostājas rezultātā notiks pozitīvas pārmaiņas KDAP attīstībā; aicina AP/PV uzņemties vadību darbā, kas saistīts ar KDAP turpmāku īstenošanu un Eiropas aizsardzības spēju apvienošanu un kopīgu izmantošanu; aicina Komisiju turpināt aizsardzības jautājumu darba grupas darbu AP/PV vadībā komisāru līmenī, lai nodrošinātu politiskās vadlīnijas un uzraudzību;

| 8. | sagaida, ka līdz 2015. gada jūnija Eiropadomei, kam būs no jauna jāpievēršas aizsardzības jautājumiem, dalībvalstis un ES iestādes spēs pieņemt konkrētus pasākumus atbilstoši saistībām, kas tika noteiktas 2013. gada decembrī; pauž gandarījumu par to, ka valstu vadītāji ir apstiprinājuši, ka Aizsardzības padomes sanāksme notiks 2015. gada 25. un 26. jūnijā, un aicina tajā kritiski novērtēt nepietiekamo īstenošanu un palielināt spiedienu uz aizsardzības jomas birokrātiju, lai tiktu īstenoti lēmumi, kuri tika pieņemti augstākajā politiskajā līmenī 2013. gada decembrī; uzsver, ka 2015. gada jūnija Eiropadomes sanāksmē ir jāmudina nepakļāvīgās dalībvalstis piešķirt vairāk līdzekļu aizsardzībai un pievērsties tām krīzes pārvaldības jomām, kurās ES var sniegt patiesu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

8.

sagaida, ka līdz 2015. gada jūnija Eiropadomei, kam būs no jauna jāpievēršas aizsardzības jautājumiem, dalībvalstis un ES iestādes spēs pieņemt konkrētus pasākumus atbilstoši saistībām, kas tika noteiktas 2013. gada decembrī; pauž gandarījumu par to, ka valstu vadītāji ir apstiprinājuši, ka Aizsardzības padomes sanāksme notiks 2015. gada 25. un 26. jūnijā, un aicina tajā kritiski novērtēt nepietiekamo īstenošanu un palielināt spiedienu uz aizsardzības jomas birokrātiju, lai tiktu īstenoti lēmumi, kuri tika pieņemti augstākajā politiskajā līmenī 2013. gada decembrī; uzsver, ka 2015. gada jūnija Eiropadomes sanāksmē ir jāmudina nepakļāvīgās dalībvalstis piešķirt vairāk līdzekļu aizsardzībai un pievērsties tām krīzes pārvaldības jomām, kurās ES var sniegt patiesu pievienoto vērtību;

| 9. | uzskata, ka gaidāmajā Eiropadomē aizsardzības jautājumos būtu jāpieņem lēmumi, kas ļautu uzlabot Savienības un dalībvalstu spējas attiecībā uz teritoriālo aizsardzību, pilnībā papildinot NATO spējas, un attiecībā uz spēju reaģēt uz iekšējās drošības problēmām, kā arī attīstīt dislocējamas spējas, kas vajadzīgas, lai sniegtu jēgpilnu ES ieguldījumu krīzes pārvaldībā, nostiprināt Eiropas Aizsardzības aģentūru, pastiprināt Eiropas aizsardzības un rūpniecisko bāzi, sākt tādas visaptverošas drošības koncepcijas izstrādāšanu, kas apvienos drošības iekšējo un ārējo dimensiju; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka gaidāmajā Eiropadomē aizsardzības jautājumos būtu jāpieņem lēmumi, kas ļautu uzlabot Savienības un dalībvalstu spējas attiecībā uz teritoriālo aizsardzību, pilnībā papildinot NATO spējas, un attiecībā uz spēju reaģēt uz iekšējās drošības problēmām, kā arī attīstīt dislocējamas spējas, kas vajadzīgas, lai sniegtu jēgpilnu ES ieguldījumu krīzes pārvaldībā, nostiprināt Eiropas Aizsardzības aģentūru, pastiprināt Eiropas aizsardzības un rūpniecisko bāzi, sākt tādas visaptverošas drošības koncepcijas izstrādāšanu, kas apvienos drošības iekšējo un ārējo dimensiju;

KDAP misijas un operācijas

| 10. | pauž nožēlu par to, ka arī pašās nesenākajās KDAP militārajās operācijās bija vērojami strukturāli trūkumi, kas tām raksturīgi jau vairākus gadus, proti neefektīva tūlītējā reakcija uz civilām un militārām darbībām, ilgstošs un neelastīgs lēmumu pieņemšanas process, nepieciešamība pēc lielākas dalībvalstu solidaritātes misiju finansēšanas jomā, misijas mandātu neatbilstība to īstenošanas videi, ierobežots budžets, spēku formēšanas problēma un reaģētspējas trūkums loģistikas un finanšu jomā; |
| --- | --- |

10.

pauž nožēlu par to, ka arī pašās nesenākajās KDAP militārajās operācijās bija vērojami strukturāli trūkumi, kas tām raksturīgi jau vairākus gadus, proti neefektīva tūlītējā reakcija uz civilām un militārām darbībām, ilgstošs un neelastīgs lēmumu pieņemšanas process, nepieciešamība pēc lielākas dalībvalstu solidaritātes misiju finansēšanas jomā, misijas mandātu neatbilstība to īstenošanas videi, ierobežots budžets, spēku formēšanas problēma un reaģētspējas trūkums loģistikas un finanšu jomā;

| 11. | uzskata, ka KDAP misiju un operāciju finansēšanas jautājums ir būtisks, ja vēlas nodrošināt šīs politikas nākotni; pauž nožēlu, ka 2013. gada decembra Padomes sanāksmē uzsāktā diskusija par šo jautājumu pagaidām nav vainagojusies ar kādu konkrētu priekšlikumu; aicina KDAP operāciju un misiju izvietošanas izmaksas, īpaši ES kaujas grupu izmantošanas un spēku izmitināšanas infrastruktūras izmaksas, izdevumus, kas saistīti ar karaspēku ieejas punktu izveidi operāciju veikšanas vietās un pārtikas un degvielas nodrošinājuma krājumiem, ja tie ir nepieciešami, sistemātiski finansēt, izmantojot Athena mehānismu; prasa arī izmantot šo mehānismu uz divpusēja pamata no dalībvalstīm saņemtā finansējuma, kā arī no trešām valstīm un starptautiskām organizācijām saņemtā finansējuma pārvaldīšanai, tādējādi ļaujot tām finansiāli piedalīties operācijā, kā arī īpaši pamatotos gadījumos ļaujot atbalstīt trešo valstu dalību ES krīzes reaģēšanas operācijās un misijās; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka KDAP misiju un operāciju finansēšanas jautājums ir būtisks, ja vēlas nodrošināt šīs politikas nākotni; pauž nožēlu, ka 2013. gada decembra Padomes sanāksmē uzsāktā diskusija par šo jautājumu pagaidām nav vainagojusies ar kādu konkrētu priekšlikumu; aicina KDAP operāciju un misiju izvietošanas izmaksas, īpaši ES kaujas grupu izmantošanas un spēku izmitināšanas infrastruktūras izmaksas, izdevumus, kas saistīti ar karaspēku ieejas punktu izveidi operāciju veikšanas vietās un pārtikas un degvielas nodrošinājuma krājumiem, ja tie ir nepieciešami, sistemātiski finansēt, izmantojot Athena mehānismu; prasa arī izmantot šo mehānismu uz divpusēja pamata no dalībvalstīm saņemtā finansējuma, kā arī no trešām valstīm un starptautiskām organizācijām saņemtā finansējuma pārvaldīšanai, tādējādi ļaujot tām finansiāli piedalīties operācijā, kā arī īpaši pamatotos gadījumos ļaujot atbalstīt trešo valstu dalību ES krīzes reaģēšanas operācijās un misijās;

| 12. | mudina īstenot turpmākus centienus, lai paātrinātu finansējuma piešķiršanu civilajām misijām un vienkāršotu lēmumu pieņemšanas procedūras un īstenošanas pasākumus; šajā sakarā uzskata, ka Komisijai, izmantojot deleģētos aktus un saskaņā ar Finanšu regulas 210. pantu, būtu jāievieš konkrēti iepirkuma noteikumi krīzes pārvarēšanas pasākumiem KDAP ietvaros, lai atvieglotu ātru un elastīgu operāciju īstenošanu; |
| --- | --- |

12.

mudina īstenot turpmākus centienus, lai paātrinātu finansējuma piešķiršanu civilajām misijām un vienkāršotu lēmumu pieņemšanas procedūras un īstenošanas pasākumus; šajā sakarā uzskata, ka Komisijai, izmantojot deleģētos aktus un saskaņā ar Finanšu regulas 210. pantu, būtu jāievieš konkrēti iepirkuma noteikumi krīzes pārvarēšanas pasākumiem KDAP ietvaros, lai atvieglotu ātru un elastīgu operāciju īstenošanu;

| 13. | prasa izveidot priekšfinansējuma mehānismu, kas palīdzētu tām dalībvalstīm, kuras vēlas piedalīties kādā KDAP misijā, segt izmaksas, tādējādi atvieglojot lēmuma pieņemšanu par misijas uzsākšanu; |
| --- | --- |

13.

prasa izveidot priekšfinansējuma mehānismu, kas palīdzētu tām dalībvalstīm, kuras vēlas piedalīties kādā KDAP misijā, segt izmaksas, tādējādi atvieglojot lēmuma pieņemšanu par misijas uzsākšanu;

| 14. | uzsver, ka ES ieguldījums starptautiskajā drošībā, krīzes pārvarēšanā, miera uzturēšanā, īstenojot ES civilās un militārās misijas un operācijas, ir svarīga daļa no Savienības visaptverošās pieejas; norāda, ka pārāk daudzu kopš 2009. gada veikto ES civilo un militāro misiju mērķis ir bijis padarīt Savienību redzamāku cīņā pret krīzi, nevis veikt stratēģiskus pasākumus, kas būtu balstīti uz padziļinātu analīzi un plānošanu; uzskata, ka šīm misijām, kuru sakarā vajadzētu uzsvērt un uzteikt personāla profesionalitāti un iesaistīšanos, vajadzētu būt patiesiem un efektīviem politikas instrumentiem, kas tiek izmantoti atbildīgi un ir daļa no vispārējas rīcības stratēģijas, īpaši darbībai ES kaimiņvalstīs; atbalsta pašreiz notiekošo EĀDD krīzes vadības struktūru pārskatīšanu; aicina PV/AP padarīt pašreizējās struktūras daudz efektīvākas, lai tās varētu ātrāk un atbilstošāk reaģēt uz jaunām krīzēm, cita starpā samazinot paralēlo struktūru skaitu; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ES ieguldījums starptautiskajā drošībā, krīzes pārvarēšanā, miera uzturēšanā, īstenojot ES civilās un militārās misijas un operācijas, ir svarīga daļa no Savienības visaptverošās pieejas; norāda, ka pārāk daudzu kopš 2009. gada veikto ES civilo un militāro misiju mērķis ir bijis padarīt Savienību redzamāku cīņā pret krīzi, nevis veikt stratēģiskus pasākumus, kas būtu balstīti uz padziļinātu analīzi un plānošanu; uzskata, ka šīm misijām, kuru sakarā vajadzētu uzsvērt un uzteikt personāla profesionalitāti un iesaistīšanos, vajadzētu būt patiesiem un efektīviem politikas instrumentiem, kas tiek izmantoti atbildīgi un ir daļa no vispārējas rīcības stratēģijas, īpaši darbībai ES kaimiņvalstīs; atbalsta pašreiz notiekošo EĀDD krīzes vadības struktūru pārskatīšanu; aicina PV/AP padarīt pašreizējās struktūras daudz efektīvākas, lai tās varētu ātrāk un atbilstošāk reaģēt uz jaunām krīzēm, cita starpā samazinot paralēlo struktūru skaitu;

| 15. | uzskata, ka apmācības, prasmju un vadības prasmju ziņā atbilstīgs un kvalificēts personāls ir sekmīgas misijas svarīgs aspekts; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka apmācības, prasmju un vadības prasmju ziņā atbilstīgs un kvalificēts personāls ir sekmīgas misijas svarīgs aspekts;

| 16. | apšauba, piemēram, palīdzības misijas izvietošanas un uzturēšanas pie Lībijas robežām (EU BAM Libye) piemērotību, pastāvot tāda institucionālajai un drošības videi, kas nekad nav gādājusi par misijas atbilstību noteiktajiem pamatmērķiem; aicina, ņemot vērā nesenos satraucošos notikumus, atkārtoti novērtēt vajadzības attiecībā uz Lībiju, lai pienācīgi risinātu drošības problēmas, tostarp tās, kas saistītas ar pašreizējiem pretterorisma centieniem Mali un Sāhelas reģionā; |
| --- | --- |

16.

apšauba, piemēram, palīdzības misijas izvietošanas un uzturēšanas pie Lībijas robežām (EU BAM Libye) piemērotību, pastāvot tāda institucionālajai un drošības videi, kas nekad nav gādājusi par misijas atbilstību noteiktajiem pamatmērķiem; aicina, ņemot vērā nesenos satraucošos notikumus, atkārtoti novērtēt vajadzības attiecībā uz Lībiju, lai pienācīgi risinātu drošības problēmas, tostarp tās, kas saistītas ar pašreizējiem pretterorisma centieniem Mali un Sāhelas reģionā;

| 17. | uzskata, ka ir jāveic to 17 ES misiju efektivitātes novērtēšana, kuras pašlaik tiek īstenotas ārvalstīs; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka ir jāveic to 17 ES misiju efektivitātes novērtēšana, kuras pašlaik tiek īstenotas ārvalstīs;

| 18. | tāpat, ņemot vērā situāciju Gazas joslā, pauž nožēlu, ka Padomes diskusijas par ES robežu palīdzības misiju Rafas robežšķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) joprojām nav pabeigtas; pieprasa šīs misijas atsākšanu, kā arī tās uzdevumu, sastāva un līdzekļu pārskatīšanu, lai ar tās palīdzību varētu kontrolēt Gazas joslas robežas ar Ēģipti un Izraēlu; |
| --- | --- |

18.

tāpat, ņemot vērā situāciju Gazas joslā, pauž nožēlu, ka Padomes diskusijas par ES robežu palīdzības misiju Rafas robežšķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) joprojām nav pabeigtas; pieprasa šīs misijas atsākšanu, kā arī tās uzdevumu, sastāva un līdzekļu pārskatīšanu, lai ar tās palīdzību varētu kontrolēt Gazas joslas robežas ar Ēģipti un Izraēlu;

| 19. | atzinīgi vērtē ES visaptverošo iesaistīšanos operācijās Āfrikas ragā, tostarp KDAP misijās un tādās operācijās kā EUTM Somalia, EUNAVFOR Atlanta un EUCAP Nestor; šajā sakarā norāda, ka EUCAP Nestor darbība tiek izvērsta sarežģītā institucionālajā un operatīvajā vidē, piedaloties daudziem starptautiskajiem, tostarp ES, dalībniekiem; tādēļ aicina Padomi un EĀDD racionalizēt misijas mērķus; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē ES visaptverošo iesaistīšanos operācijās Āfrikas ragā, tostarp KDAP misijās un tādās operācijās kā EUTM Somalia, EUNAVFOR Atlanta un EUCAP Nestor; šajā sakarā norāda, ka EUCAP Nestor darbība tiek izvērsta sarežģītā institucionālajā un operatīvajā vidē, piedaloties daudziem starptautiskajiem, tostarp ES, dalībniekiem; tādēļ aicina Padomi un EĀDD racionalizēt misijas mērķus;

| 20. | cer, ka ar abām šogad uzsāktajām civilajām misijām — Eiropas Savienības misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) un Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) — tiks veiksmīgi īstenoti attiecīgie uzdevumi un ka to ietvaros uzmanība tiks vērsta uz skaidri noteiktiem, izvērtējamiem un ilgtspējīgiem mērķiem; |
| --- | --- |

20.

cer, ka ar abām šogad uzsāktajām civilajām misijām — Eiropas Savienības misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) un Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) — tiks veiksmīgi īstenoti attiecīgie uzdevumi un ka to ietvaros uzmanība tiks vērsta uz skaidri noteiktiem, izvērtējamiem un ilgtspējīgiem mērķiem;

| 21. | atzīmē, ka kopš 2013. gada jūnija ir izveidota noliktava, kuras mērķis ir nodrošināt KDAP civilajām misijām nepieciešamo līdzekļu ātru izvietošanu; uzskata, ka, lai šī noliktava tiktu efektīvi izmantota, tai jābūt attiecīgās misijas vadītāja rīcībā un jākalpo viņa noteiktajām vajadzībām, nevis jābūt atkarīgai no Komisijas lēmumiem; prasa, lai katru gadu tiktu sagatavota atskaite par šīs noliktavas darbību, kas ļautu izvērtēt tās pievienoto vērtību attiecībā uz civilo misiju izvietošanas ātrumu; |
| --- | --- |

21.

atzīmē, ka kopš 2013. gada jūnija ir izveidota noliktava, kuras mērķis ir nodrošināt KDAP civilajām misijām nepieciešamo līdzekļu ātru izvietošanu; uzskata, ka, lai šī noliktava tiktu efektīvi izmantota, tai jābūt attiecīgās misijas vadītāja rīcībā un jākalpo viņa noteiktajām vajadzībām, nevis jābūt atkarīgai no Komisijas lēmumiem; prasa, lai katru gadu tiktu sagatavota atskaite par šīs noliktavas darbību, kas ļautu izvērtēt tās pievienoto vērtību attiecībā uz civilo misiju izvietošanas ātrumu;

| 22. | atzinīgi vērtē šobrīd veikto izpēti saistībā ar tāda kopīgo pakalpojumu centra izveidi, kas nodrošinātu līdzekļu savstarpēju pieejamību KDAP civilajām misijām un padarītu misiju izvietošanu efektīvāku; aicina izveidot kopīgu pakalpojumu centru; uzskata, ka visefektīvākais risinājums būtu EĀDD pakļautībā izveidot vienu institucionālo struktūru, kas centralizētu un racionalizētu civilo misiju pakalpojumus (cilvēkresursu, informātikas, loģistikas u. c. pakalpojumus), kas šobrīd tiek iedalīti atsevišķi katrai misijai; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē šobrīd veikto izpēti saistībā ar tāda kopīgo pakalpojumu centra izveidi, kas nodrošinātu līdzekļu savstarpēju pieejamību KDAP civilajām misijām un padarītu misiju izvietošanu efektīvāku; aicina izveidot kopīgu pakalpojumu centru; uzskata, ka visefektīvākais risinājums būtu EĀDD pakļautībā izveidot vienu institucionālo struktūru, kas centralizētu un racionalizētu civilo misiju pakalpojumus (cilvēkresursu, informātikas, loģistikas u. c. pakalpojumus), kas šobrīd tiek iedalīti atsevišķi katrai misijai;

| 23. | norāda, ka KDAP militārās operācijas arvien biežāk ir bruņoto spēku apmācības misijas (piem., EUTM Mali un EUTM Somalia); uzteic lēmumu par šādu operāciju veikšanu, bet pieprasa pielāgot to mandātus katras atsevišķās situācijas apstākļiem; uzskata, ka izveidotajām vienībām ir jābūt pilnībā gatavām uz operatīvu darbību, tostarp spējīgām īstenot uzbrukuma operācijas; pauž nožēlu, ka ļoti reti tiek plānotas misijas ar izpildu mandātu; uzskata, ka, ņemot vērā pastāvīgos draudus ES kaimiņvalstīs, Savienība nevar atļauties koncentrēties tikai uz pēckrīzes instrumentiem vai krīzes pārvarēšanas palīginstrumentiem, drīzāk tai jāspēj piedalīties visos krīzes pārvarēšanas posmos saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka KDAP militārās operācijas arvien biežāk ir bruņoto spēku apmācības misijas (piem., EUTM Mali un EUTM Somalia); uzteic lēmumu par šādu operāciju veikšanu, bet pieprasa pielāgot to mandātus katras atsevišķās situācijas apstākļiem; uzskata, ka izveidotajām vienībām ir jābūt pilnībā gatavām uz operatīvu darbību, tostarp spējīgām īstenot uzbrukuma operācijas; pauž nožēlu, ka ļoti reti tiek plānotas misijas ar izpildu mandātu; uzskata, ka, ņemot vērā pastāvīgos draudus ES kaimiņvalstīs, Savienība nevar atļauties koncentrēties tikai uz pēckrīzes instrumentiem vai krīzes pārvarēšanas palīginstrumentiem, drīzāk tai jāspēj piedalīties visos krīzes pārvarēšanas posmos saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem;

| 24. | pauž nožēlu par pastāvīgām spēku veidošanas problēmām, kas rodas militāro misiju uzsākšanas laikā; norāda, ka, izņemot EUTM Mali, kurā efektīvi piedalās 23 dalībvalstis, pārējās pašlaik notiekošajās ES militārajās operācijās katrā piedalās ne vairāk kā sešas dalībvalstis; mudina dalībvalstis piešķirt operācijām vairāk spēku, ja to rīcībā ir attiecībās nepieciešamās spējas; uzsver, ka ir jāizstrādā kopīga sadarbības pieeja, lai risinātu ar spēku veidošanu saistītās problēmas; atzinīgi vērtē trešo valstu ieguldījumu, kas apstiprina KDAP ietvaros izveidoto partnerību dzīvotspēju; aicina dalībvalstis vairāk iesaistīties ES militārajās operācijās un veikt ieguldījumus atbilstīgi to rīcībā esošajiem resursiem un spējām šādas līdzdalības īstenošanai; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu par pastāvīgām spēku veidošanas problēmām, kas rodas militāro misiju uzsākšanas laikā; norāda, ka, izņemot EUTM Mali, kurā efektīvi piedalās 23 dalībvalstis, pārējās pašlaik notiekošajās ES militārajās operācijās katrā piedalās ne vairāk kā sešas dalībvalstis; mudina dalībvalstis piešķirt operācijām vairāk spēku, ja to rīcībā ir attiecībās nepieciešamās spējas; uzsver, ka ir jāizstrādā kopīga sadarbības pieeja, lai risinātu ar spēku veidošanu saistītās problēmas; atzinīgi vērtē trešo valstu ieguldījumu, kas apstiprina KDAP ietvaros izveidoto partnerību dzīvotspēju; aicina dalībvalstis vairāk iesaistīties ES militārajās operācijās un veikt ieguldījumus atbilstīgi to rīcībā esošajiem resursiem un spējām šādas līdzdalības īstenošanai;

| 25. | uzskata, ka, ņemot vērā to, ka gan ES civilās misijas (EUCAP), gan militārās misijas (EUTM) ir vērstas uz apmācību, ir jāizveido strukturāla politika, kas šādas misijas padara par ilgtermiņa pasākumiem, nodrošinot finansiālo un materiālo palīdzību, kurām ir efektīvi mandāti un mērķi, kas ir piemēroti situācijai; uzskata, ka šāda jauna politika, kas būtu daļa no Savienības sadarbības un attīstības centieniem, ļautu turpināt darbu, kas tiek veikts iniciatīvu Train and Equip un E2I ietvaros, lai ilgtermiņā nostiprinātu trešo valstu spējas (aprīkojums, ieroči, infrastruktūra, darba samaksa) un to bruņotie spēki būtu pietiekami darbotiesspējīgi; šajā sakarā mudina Komisiju izpētīt inovatīvus finansējuma avotus; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka, ņemot vērā to, ka gan ES civilās misijas (EUCAP), gan militārās misijas (EUTM) ir vērstas uz apmācību, ir jāizveido strukturāla politika, kas šādas misijas padara par ilgtermiņa pasākumiem, nodrošinot finansiālo un materiālo palīdzību, kurām ir efektīvi mandāti un mērķi, kas ir piemēroti situācijai; uzskata, ka šāda jauna politika, kas būtu daļa no Savienības sadarbības un attīstības centieniem, ļautu turpināt darbu, kas tiek veikts iniciatīvu Train and Equip un E2I ietvaros, lai ilgtermiņā nostiprinātu trešo valstu spējas (aprīkojums, ieroči, infrastruktūra, darba samaksa) un to bruņotie spēki būtu pietiekami darbotiesspējīgi; šajā sakarā mudina Komisiju izpētīt inovatīvus finansējuma avotus;

| 26. | norāda uz 2013. gada novembra sanāksmē pausto vēlēšanos palielināt ES kaujas vienību savietojamību un elastību, lai tās varētu norīkotas visu veidu krīzes pārvarēšanas uzdevumiem; tomēr norāda, ka līdz šim ir panākts tikai viens ļoti ierobežots uzlabojums — ierosināts, ka izmaksas, kas saistītas ar ES kaujas vienību stratēģisko transportu uz operāciju zonu, sedz no Athena mehānisma; atzīst, ka konstruktīvas attieksmes trūkums visu dalībvalstu starpā ir bijis politisks un operatīvs šķērslis kaujas vienību izvietošanai; |
| --- | --- |

26.

norāda uz 2013. gada novembra sanāksmē pausto vēlēšanos palielināt ES kaujas vienību savietojamību un elastību, lai tās varētu norīkotas visu veidu krīzes pārvarēšanas uzdevumiem; tomēr norāda, ka līdz šim ir panākts tikai viens ļoti ierobežots uzlabojums — ierosināts, ka izmaksas, kas saistītas ar ES kaujas vienību stratēģisko transportu uz operāciju zonu, sedz no Athena mehānisma; atzīst, ka konstruktīvas attieksmes trūkums visu dalībvalstu starpā ir bijis politisks un operatīvs šķērslis kaujas vienību izvietošanai;

| 27. | atzinīgi vērtē pēdējās neoficiālās Aizsardzības padomes sanāksmes pozitīvo paziņojumu, ka tiks pētītas Līguma par Eiropas Savienību 44. pantā piedāvātās iespējas; tomēr pauž nožēlu, ka šobrīd viedokļu atšķirība šajā jautājumā neļauj noteikt, kā būtu izmantojami 44. panta noteikumi; uzskata, ka 44. panta piemērošana ļautu ievērojami uzlabot Savienības rīcības elastību un ātrumu un tādējādi tās spēju novērst tai radītos draudus; aicina dalībvalstis, kas nav ieinteresētas vai kam nav līdzekļu dalībai KDAP operācijās, būt konstruktīvām, ļaujot citām valstīm rīkoties, ja tās vēlas; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē pēdējās neoficiālās Aizsardzības padomes sanāksmes pozitīvo paziņojumu, ka tiks pētītas Līguma par Eiropas Savienību 44. pantā piedāvātās iespējas; tomēr pauž nožēlu, ka šobrīd viedokļu atšķirība šajā jautājumā neļauj noteikt, kā būtu izmantojami 44. panta noteikumi; uzskata, ka 44. panta piemērošana ļautu ievērojami uzlabot Savienības rīcības elastību un ātrumu un tādējādi tās spēju novērst tai radītos draudus; aicina dalībvalstis, kas nav ieinteresētas vai kam nav līdzekļu dalībai KDAP operācijās, būt konstruktīvām, ļaujot citām valstīm rīkoties, ja tās vēlas;

| 28. | turklāt mudina AP/PV izpētīt citu saistošo Lisabonas līguma pantu, jo īpaši to pantu, kas attiecas uz sākumfondu (LES 41. pants), pastāvīgu ciešāku sadarbību (LES 46. pants), solidaritātes klauzulu (LESD 222. pants) un savstarpējās aizsardzības klauzulu (LES 42. pants), piedāvātās iespējas; |
| --- | --- |

28.

turklāt mudina AP/PV izpētīt citu saistošo Lisabonas līguma pantu, jo īpaši to pantu, kas attiecas uz sākumfondu (LES 41. pants), pastāvīgu ciešāku sadarbību (LES 46. pants), solidaritātes klauzulu (LESD 222. pants) un savstarpējās aizsardzības klauzulu (LES 42. pants), piedāvātās iespējas;

| 29. | mudina rūpīgi izpētīt iespēju, paredzot kārtību nepieciešamās savietojamības nodrošināšanai, izmantot tādus daudzpusējos štābus kā, piemēram, Strasbūras Eirokorpuss, kas jau ir izveidoti un kas ir pierādījuši savu efektivitāti operācijās; |
| --- | --- |

29.

mudina rūpīgi izpētīt iespēju, paredzot kārtību nepieciešamās savietojamības nodrošināšanai, izmantot tādus daudzpusējos štābus kā, piemēram, Strasbūras Eirokorpuss, kas jau ir izveidoti un kas ir pierādījuši savu efektivitāti operācijās;

| 30. | pauž pārsteigumu, ka joprojām nav kopējas ES stratēģijas jauno ES drošības problēmu risināšanai; atzinīgi vērtē Padomes ieceri un PV/AP apņemšanos sākt stratēģisko pārdomu procesu attiecībā uz ārpolitikas un drošības politikas izaicinājumiem un iespējām; atgādina, ka šī procesa mērķis ir izveidot jaunu kopīgo Eiropas drošības stratēģiju, lai noteiktu jaunos ģeostratēģiskos scenārijus, draudus un jaunos globālos izaicinājumus, kā arī definētu, kādus pasākumus KĀDP un KDAP ietvaros ES var veikt, lai uz tiem reaģētu; aicina AP/PV sākt visaptverošu procesu Baltās grāmatas par Eiropas drošību un aizsardzību izstrādāšanai, lai pilnveidotu ES stratēģiskos mērķus un spēju veidošanas procesus; gaida nākamo AP/PV paziņojumu, kura mērķis ir novērtēt pārmaiņu ietekmi uz vidi pasaulē un konstatēt no tās izrietošās problēmas un iespējas ES; |
| --- | --- |

30.

pauž pārsteigumu, ka joprojām nav kopējas ES stratēģijas jauno ES drošības problēmu risināšanai; atzinīgi vērtē Padomes ieceri un PV/AP apņemšanos sākt stratēģisko pārdomu procesu attiecībā uz ārpolitikas un drošības politikas izaicinājumiem un iespējām; atgādina, ka šī procesa mērķis ir izveidot jaunu kopīgo Eiropas drošības stratēģiju, lai noteiktu jaunos ģeostratēģiskos scenārijus, draudus un jaunos globālos izaicinājumus, kā arī definētu, kādus pasākumus KĀDP un KDAP ietvaros ES var veikt, lai uz tiem reaģētu; aicina AP/PV sākt visaptverošu procesu Baltās grāmatas par Eiropas drošību un aizsardzību izstrādāšanai, lai pilnveidotu ES stratēģiskos mērķus un spēju veidošanas procesus; gaida nākamo AP/PV paziņojumu, kura mērķis ir novērtēt pārmaiņu ietekmi uz vidi pasaulē un konstatēt no tās izrietošās problēmas un iespējas ES;

| 31. | atzinīgi vērtē Padomes 2014. gada 18. novembrī pieņemto ES kiberaizsardzības politikas satvaru, kurā noteiktas piecas prioritātes attiecībā uz KDAP kiberaizsardzības jomā un precizēta dažādu dalībnieku loma; atzinīgi vērtē satvara mērķi atbalstīt valstu kiberaizsardzības spēju attīstību un pastiprināt to saziņas tīklu aizsardzību, kas tiek izmantoti KDAP instrumentiem; uzsver to, ka ir svarīgi panākt vienāda līmeņa kiberaizsardzību visās dalībvalstīs, lai būtu iespējams panākt pienācīgu progresu sadarbībā kiberaizsardzības jomā, un nostiprināt mūsu spējas pretoties kiberuzbrukumiem un kiberterorismam, cer, ka šis rīcības plāns būs sākuma punkts ceļā uz sistemātiskāku kiberaizsardzības jautājumu iekļaušanu dalībvalstu drošības stratēģijās un palielinās ES iestāžu informētību par kiberaizsardzības jautājumu nozīmīgumu; turklāt aicina izstrādāt saskaņotu Eiropas stratēģiju, lai nodrošinātu kritisko (digitālo) infrastruktūru pret kiberuzbrukumiem, vienlaikus aizsargājot un veicinot iedzīvotāju digitālās tiesības un brīvības; atgādina, ka ir vajadzīga lielāka skaidrība un pienācīgs tiesiskais regulējums, ņemot vērā grūtības noteikt kiberuzbrukumos vainojamos, un norāda, ka nepieciešams samērīgi un atbilstīgi reaģēt visos kontekstos; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Padomes 2014. gada 18. novembrī pieņemto ES kiberaizsardzības politikas satvaru, kurā noteiktas piecas prioritātes attiecībā uz KDAP kiberaizsardzības jomā un precizēta dažādu dalībnieku loma; atzinīgi vērtē satvara mērķi atbalstīt valstu kiberaizsardzības spēju attīstību un pastiprināt to saziņas tīklu aizsardzību, kas tiek izmantoti KDAP instrumentiem; uzsver to, ka ir svarīgi panākt vienāda līmeņa kiberaizsardzību visās dalībvalstīs, lai būtu iespējams panākt pienācīgu progresu sadarbībā kiberaizsardzības jomā, un nostiprināt mūsu spējas pretoties kiberuzbrukumiem un kiberterorismam, cer, ka šis rīcības plāns būs sākuma punkts ceļā uz sistemātiskāku kiberaizsardzības jautājumu iekļaušanu dalībvalstu drošības stratēģijās un palielinās ES iestāžu informētību par kiberaizsardzības jautājumu nozīmīgumu; turklāt aicina izstrādāt saskaņotu Eiropas stratēģiju, lai nodrošinātu kritisko (digitālo) infrastruktūru pret kiberuzbrukumiem, vienlaikus aizsargājot un veicinot iedzīvotāju digitālās tiesības un brīvības; atgādina, ka ir vajadzīga lielāka skaidrība un pienācīgs tiesiskais regulējums, ņemot vērā grūtības noteikt kiberuzbrukumos vainojamos, un norāda, ka nepieciešams samērīgi un atbilstīgi reaģēt visos kontekstos;

| 32. | norāda uz tiešiem draudiem kiberjomā un uzsver, ka ES ir vajadzīga noturība un gatavība reaģēt uz kiberkrīzi, arī KDAP kontekstā, tādēļ mudina visas dalībvalstis nekavējoties būtiski pilnveidot savas kiberaizsardzības spējas; uzsver, ka nepieciešams ieguldīt augsti kvalificētā cilvēkkapitālā, pētniecībā un attīstībā; uzsver, ka ir jāveido sinerģija un papildināmība starp civilajām un militārajām kiberdrošības un aizsardzības jomām ES; uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt sadarbību ar NATO kiberaizsardzības jomā; |
| --- | --- |

32.

norāda uz tiešiem draudiem kiberjomā un uzsver, ka ES ir vajadzīga noturība un gatavība reaģēt uz kiberkrīzi, arī KDAP kontekstā, tādēļ mudina visas dalībvalstis nekavējoties būtiski pilnveidot savas kiberaizsardzības spējas; uzsver, ka nepieciešams ieguldīt augsti kvalificētā cilvēkkapitālā, pētniecībā un attīstībā; uzsver, ka ir jāveido sinerģija un papildināmība starp civilajām un militārajām kiberdrošības un aizsardzības jomām ES; uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt sadarbību ar NATO kiberaizsardzības jomā;

| 33. | uzsver to, cik nozīmīga ir sadarbība drošības un aizsardzības jomā starp ES un citām starptautiskajām institūcijām, jo īpaši ANO, NATO, Āfrikas Savienību un EDSO; atzinīgi vērtē 2014. gada septembrī Velsā notikušā NATO samita deklarāciju, kurā tika atkārtoti apstiprināts atbalsts KDAP attīstībai; cer, ka tiks īstenoti pasākumi, lai veicinātu abpusēju abu organizāciju stiprināšanu; |
| --- | --- |

33.

uzsver to, cik nozīmīga ir sadarbība drošības un aizsardzības jomā starp ES un citām starptautiskajām institūcijām, jo īpaši ANO, NATO, Āfrikas Savienību un EDSO; atzinīgi vērtē 2014. gada septembrī Velsā notikušā NATO samita deklarāciju, kurā tika atkārtoti apstiprināts atbalsts KDAP attīstībai; cer, ka tiks īstenoti pasākumi, lai veicinātu abpusēju abu organizāciju stiprināšanu;

Spēju joma

| 34. | uzskata, ka 2008. gada ekonomikas un finanšu krīzes ietekmē ir samazināti valstu aizsardzības budžeti un ka šī samazināšana ir notikusi bez jebkādas koordinācijas dalībvalstu starpā, tādējādi apdraudot Savienības stratēģisko autonomiju un dalībvalstu spējas segt savu bruņoto spēku vajadzības un kaitējot Savienības pienākumiem un spējām gādāt par drošību pasaules mērogā; uzsver, ka ir svarīgi dalībvalstīm savstarpēji veikt iepriekšēju plānošanu stratēģiskiem ieguldījumiem, kad tās iegādājas un atjauno aprīkojumu; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka 2008. gada ekonomikas un finanšu krīzes ietekmē ir samazināti valstu aizsardzības budžeti un ka šī samazināšana ir notikusi bez jebkādas koordinācijas dalībvalstu starpā, tādējādi apdraudot Savienības stratēģisko autonomiju un dalībvalstu spējas segt savu bruņoto spēku vajadzības un kaitējot Savienības pienākumiem un spējām gādāt par drošību pasaules mērogā; uzsver, ka ir svarīgi dalībvalstīm savstarpēji veikt iepriekšēju plānošanu stratēģiskiem ieguldījumiem, kad tās iegādājas un atjauno aprīkojumu;

| 35. | pauž stingru pārliecību, ka ES ir ļoti ieinteresēta, lai jūras vide būtu droša, atvērta un tīra un tādējādi būtu iespējama brīva preču un cilvēku pārvietošanās un miermīlīga, legāla, godīga un ilgtspējīga okeānu bagātību izmantošana; uzskata, ka tādēļ būtu jāpilnveido gan civilais, gan militārais ES institucionālais satvars, lai īstenotu Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģiju; norāda, ka lielāko daļu stratēģisko resursu, kritisko infrastruktūru un spēju kontrolē dalībvalstis un ka to vēlme uzlabot sadarbību ir ļoti būtiska Eiropas drošībai; |
| --- | --- |

35.

pauž stingru pārliecību, ka ES ir ļoti ieinteresēta, lai jūras vide būtu droša, atvērta un tīra un tādējādi būtu iespējama brīva preču un cilvēku pārvietošanās un miermīlīga, legāla, godīga un ilgtspējīga okeānu bagātību izmantošana; uzskata, ka tādēļ būtu jāpilnveido gan civilais, gan militārais ES institucionālais satvars, lai īstenotu Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģiju; norāda, ka lielāko daļu stratēģisko resursu, kritisko infrastruktūru un spēju kontrolē dalībvalstis un ka to vēlme uzlabot sadarbību ir ļoti būtiska Eiropas drošībai;

| 36. | atzinīgi vērtē 2014. gada 18. novembra sanāksmē pieņemto politisko satvaru attiecībā uz sistemātisku ilgtermiņa sadarbību aizsardzības jomā, kura pamatā ir spēju plānošanas procesa konverģence un informācijas apmaiņa; šā iemesla dēļ uzsver, ka dalībvalstīm jāturpina īstenot EAA rīcības kodekss aprīkojuma apvienošanas un koplietošanas jomā, lai daudz efektīvāk prognozētu spēju trūkumus nākotnē un sistematizētu sadarbību spēju uzlabošanas nolūkā; aicina AP/PV sniegt pierādījumus konkrētiem pasākumiem, kas tiks veikti, lai pastiprinātu sadarbību aizsardzības jomā; saistībā ar to, ka palielinās nekoordinēta divpusēja vai daudzpusēja sadarbība aizsardzības jomā, aicina dalībvalstis iesaistīties pastāvīgajā strukturētajā sadarbībā (PESCO), lai uzlabotu koordinēšanu un izmantotu ES finansējumu sadarbībai miera laikā; aicina AP/PV iesniegt reālistiskus plānus sekmīgai PESCO sākšanai; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē 2014. gada 18. novembra sanāksmē pieņemto politisko satvaru attiecībā uz sistemātisku ilgtermiņa sadarbību aizsardzības jomā, kura pamatā ir spēju plānošanas procesa konverģence un informācijas apmaiņa; šā iemesla dēļ uzsver, ka dalībvalstīm jāturpina īstenot EAA rīcības kodekss aprīkojuma apvienošanas un koplietošanas jomā, lai daudz efektīvāk prognozētu spēju trūkumus nākotnē un sistematizētu sadarbību spēju uzlabošanas nolūkā; aicina AP/PV sniegt pierādījumus konkrētiem pasākumiem, kas tiks veikti, lai pastiprinātu sadarbību aizsardzības jomā; saistībā ar to, ka palielinās nekoordinēta divpusēja vai daudzpusēja sadarbība aizsardzības jomā, aicina dalībvalstis iesaistīties pastāvīgajā strukturētajā sadarbībā (PESCO), lai uzlabotu koordinēšanu un izmantotu ES finansējumu sadarbībai miera laikā; aicina AP/PV iesniegt reālistiskus plānus sekmīgai PESCO sākšanai;

| 37. | atzinīgi vērtē 2014. gada novembra Padomē pieņemto EAA 2014. gada spēju attīstības plānu, kurā noteiktas spēju attīstības 16 prioritātes; atzinīgi vērtē arī EAA veikto darbu pie sadarbības datubāzes (Codaba), kurā apzinātas dalībvalstu sadarbības iespējas, tādējādi paverot ceļu dažādu veidu sadarbības uzsākšanai; aicina dalībvalstis, veidojot savas militārās spējas, pievērst pienācīgu uzmanību šiem instrumentiem; aicina nekādā gadījumā nepieļaut tādu iniciatīvu dublēšanu, kas jau tiek īstenotas citviet, un pievērst lielāku uzmanību tādu darbību apzināšanai, kuras var sniegt reālu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē 2014. gada novembra Padomē pieņemto EAA 2014. gada spēju attīstības plānu, kurā noteiktas spēju attīstības 16 prioritātes; atzinīgi vērtē arī EAA veikto darbu pie sadarbības datubāzes (Codaba), kurā apzinātas dalībvalstu sadarbības iespējas, tādējādi paverot ceļu dažādu veidu sadarbības uzsākšanai; aicina dalībvalstis, veidojot savas militārās spējas, pievērst pienācīgu uzmanību šiem instrumentiem; aicina nekādā gadījumā nepieļaut tādu iniciatīvu dublēšanu, kas jau tiek īstenotas citviet, un pievērst lielāku uzmanību tādu darbību apzināšanai, kuras var sniegt reālu pievienoto vērtību;

| 38. | pauž pārsteigumu, ka joprojām nav ES līmeņa nodokļu stimulu sadarbības un resursu apvienošanas sekmēšanai; norāda uz 2013. gada decembra Padomes aicinājumu izpētīt šādus mehānismus un pauž nožēlu, ka ir pagājis gads, bet diskusijas vēl aizvien nav novedušas pie nekādiem konkrētiem pasākumiem šai jomā; norāda, ka Beļģijas valdība jau ad hoc kārtībā piešķir PVN atvieglojumus noteiktu EAA projektu, piemēram, satelītkomunikāciju projektu, sagatavošanas posmiem; uzskata, ka šādiem atvieglojumiem ir jābūt sistemātiskiem un tie jāpiemēro arī noteiktām spēju infrastruktūrām un programmām, balstoties uz NATO pastāvošā mehānisma piemēru vai uz ES mehānismiem, kas paredzēti civilās pētniecības infrastruktūrai; aicina attīstīt jebkādus citus stimulus, ar ko varētu sekmēt sadarbību Eiropas ieinteresēto pušu starpā; |
| --- | --- |

38.

pauž pārsteigumu, ka joprojām nav ES līmeņa nodokļu stimulu sadarbības un resursu apvienošanas sekmēšanai; norāda uz 2013. gada decembra Padomes aicinājumu izpētīt šādus mehānismus un pauž nožēlu, ka ir pagājis gads, bet diskusijas vēl aizvien nav novedušas pie nekādiem konkrētiem pasākumiem šai jomā; norāda, ka Beļģijas valdība jau ad hoc kārtībā piešķir PVN atvieglojumus noteiktu EAA projektu, piemēram, satelītkomunikāciju projektu, sagatavošanas posmiem; uzskata, ka šādiem atvieglojumiem ir jābūt sistemātiskiem un tie jāpiemēro arī noteiktām spēju infrastruktūrām un programmām, balstoties uz NATO pastāvošā mehānisma piemēru vai uz ES mehānismiem, kas paredzēti civilās pētniecības infrastruktūrai; aicina attīstīt jebkādus citus stimulus, ar ko varētu sekmēt sadarbību Eiropas ieinteresēto pušu starpā;

| 39. | atzinīgi vērtē pastāvošos sadarbības modeļus, tādus kā Eiropas Gaisa transporta pavēlniecība (EATC), un pauž gandarījumu, ka, pievienojoties jaunām dalībvalstīm, sistēma turpina paplašināties; pauž nožēlu, ka šis modelis, kas pastāv jau vairākus gadus, vēl nav pielāgots citu veidu aizsardzības spējām; aicina izmantot EATC modeli citās operatīvā atbalsta jomās, lai novērstu būtiskus spēju trūkumus; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē pastāvošos sadarbības modeļus, tādus kā Eiropas Gaisa transporta pavēlniecība (EATC), un pauž gandarījumu, ka, pievienojoties jaunām dalībvalstīm, sistēma turpina paplašināties; pauž nožēlu, ka šis modelis, kas pastāv jau vairākus gadus, vēl nav pielāgots citu veidu aizsardzības spējām; aicina izmantot EATC modeli citās operatīvā atbalsta jomās, lai novērstu būtiskus spēju trūkumus;

| 40. | norāda, ka progress, kas panākts apvienošanas un kopīgas izmantošanas jomā, ir minimāls; atzinīgi vērtē uzlabojumus, kas, iegādājoties MRTT lidaparātu floti, panākti degvielas uzpildē lidojuma laikā; pauž nožēlu, ka līdz šim ļoti mazs skaits dalībvalstu ir piedalījušās šajā projektā, un aicina pievienoties dalībvalstis, kurām trūkst spēju šajā jomā; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāturpina apvienošanas un koplietošanas projekti, īpaši pievēršoties 16 spēju jomām, ko tās KDAP kontekstā apzinājušas kopā ar EAA Eiropas Savienības Militāro štābu; |
| --- | --- |

40.

norāda, ka progress, kas panākts apvienošanas un kopīgas izmantošanas jomā, ir minimāls; atzinīgi vērtē uzlabojumus, kas, iegādājoties MRTT lidaparātu floti, panākti degvielas uzpildē lidojuma laikā; pauž nožēlu, ka līdz šim ļoti mazs skaits dalībvalstu ir piedalījušās šajā projektā, un aicina pievienoties dalībvalstis, kurām trūkst spēju šajā jomā; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāturpina apvienošanas un koplietošanas projekti, īpaši pievēršoties 16 spēju jomām, ko tās KDAP kontekstā apzinājušas kopā ar EAA Eiropas Savienības Militāro štābu;

| 41. | norāda uz Padomes vēlēšanos attīstīt kopējus projektus ES spēju pastiprināšanas jomā, kas citu starpā ietver distances vadības gaisa kuģu sistēmas (RPAS) un valdību satelītkomunikācijas; norāda, ka attiecībā uz RPAS jāizveido normatīvais regulējums to sākotnējai integrēšanai Eiropas gaisa satiksmes sistēmā līdz 2016. gadam, pienācīgi ņemot vērā civilās un militārās vajadzības, kā arī vajadzību ievērot starptautiskās tiesības; aicina Komisiju īsi izklāstīt, kā programmas “Apvārsnis 2020” līdzekļus, kuri paredzēti civilajai un militārajai pētniecībai, var izmantot RPAS iekļaušanai Eiropas gaisa telpā; |
| --- | --- |

41.

norāda uz Padomes vēlēšanos attīstīt kopējus projektus ES spēju pastiprināšanas jomā, kas citu starpā ietver distances vadības gaisa kuģu sistēmas (RPAS) un valdību satelītkomunikācijas; norāda, ka attiecībā uz RPAS jāizveido normatīvais regulējums to sākotnējai integrēšanai Eiropas gaisa satiksmes sistēmā līdz 2016. gadam, pienācīgi ņemot vērā civilās un militārās vajadzības, kā arī vajadzību ievērot starptautiskās tiesības; aicina Komisiju īsi izklāstīt, kā programmas “Apvārsnis 2020” līdzekļus, kuri paredzēti civilajai un militārajai pētniecībai, var izmantot RPAS iekļaušanai Eiropas gaisa telpā;

| 42. | atzinīgi vērtē panāktos uzlabojumus ES satelītu pakalpojumu jomā (Galileo, Copernicus, EGNOS); uzskata, ka jāpanāk šādu kosmosa pakalpojumu, īpaši Copernicus, operatīvā darbība, lai apmierinātu KDAP misiju un operāciju vajadzības pēc augstas izšķirtspējas satelītattēliem; atzinīgi vērtē projekta Ariane 6 uzsākšanu; pauž nožēlu, ka tehnisku un komerciālu iemeslu dēļ Savienība turpina iepirkt Krievijā izgatavotās starta iekārtas, kas ir pretrunā tās mērķim panākt noteikta līmeņa stratēģisko autonomiju, un tādēļ uzsver nepieciešamību arī turpmāk attīstīt tehnoloģijas, kas ir izmantojamas kā civiliem, tā militāriem mērķiem un kas aizsargās mūsu neatkarību; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē panāktos uzlabojumus ES satelītu pakalpojumu jomā (Galileo, Copernicus, EGNOS); uzskata, ka jāpanāk šādu kosmosa pakalpojumu, īpaši Copernicus, operatīvā darbība, lai apmierinātu KDAP misiju un operāciju vajadzības pēc augstas izšķirtspējas satelītattēliem; atzinīgi vērtē projekta Ariane 6 uzsākšanu; pauž nožēlu, ka tehnisku un komerciālu iemeslu dēļ Savienība turpina iepirkt Krievijā izgatavotās starta iekārtas, kas ir pretrunā tās mērķim panākt noteikta līmeņa stratēģisko autonomiju, un tādēļ uzsver nepieciešamību arī turpmāk attīstīt tehnoloģijas, kas ir izmantojamas kā civiliem, tā militāriem mērķiem un kas aizsargās mūsu neatkarību;

| 43. | aicina Savienību mudināt dalībvalstis izpildīt NATO noteiktos spēju mērķus, kas paredz, ka vismaz 2 % no IKP jāatvēl aizsardzības jomas izdevumiem un vismaz 20 % no aizsardzības jomas budžeta jānovirza galvenajām ar aprīkojumu saistītajām vajadzībām, tostap pētījumiem un izstrādei; |
| --- | --- |

43.

aicina Savienību mudināt dalībvalstis izpildīt NATO noteiktos spēju mērķus, kas paredz, ka vismaz 2 % no IKP jāatvēl aizsardzības jomas izdevumiem un vismaz 20 % no aizsardzības jomas budžeta jānovirza galvenajām ar aprīkojumu saistītajām vajadzībām, tostap pētījumiem un izstrādei;

Aizsardzības preču rūpniecība

| 44. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kura mērķis ir uzlabot MVU piekļuvi aizsardzības tirgiem, kas pašlaik ir ārkārtīgi specifiski dažādu iemeslu dēļ, proti: pieprasījumu veido gandrīz tikai un vienīgi valsts pasūtījumi, tirgū ir ierobežots skaits uzņēmumu, produktu izstrādei un darbības uzturēšanai nepieciešamas ilgs laiks un atsevišķas tehnoloģijas ir stratēģiskas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kura mērķis ir uzlabot MVU piekļuvi aizsardzības tirgiem, kas pašlaik ir ārkārtīgi specifiski dažādu iemeslu dēļ, proti: pieprasījumu veido gandrīz tikai un vienīgi valsts pasūtījumi, tirgū ir ierobežots skaits uzņēmumu, produktu izstrādei un darbības uzturēšanai nepieciešamas ilgs laiks un atsevišķas tehnoloģijas ir stratēģiskas tehnoloģijas;

| 45. | norāda uz Komisijas 2013. gada jūlija paziņojumu “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari”, kā arī 2014. gada jūnijā pieņemto šā paziņojuma īstenošanas ceļvedi, kurā izklāstīti tajā ierosinātie priekšlikumi, jo īpaši attiecībā uz iekšējā tirgus jomā pieņemto Direktīvas 2009/81/EK un Direktīvas 2009/43/EK labāku īstenošanu, neskarot dalībvalstu suverēnās tiesības, kas izriet no LESD 346. panta; |
| --- | --- |

45.

norāda uz Komisijas 2013. gada jūlija paziņojumu “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari”, kā arī 2014. gada jūnijā pieņemto šā paziņojuma īstenošanas ceļvedi, kurā izklāstīti tajā ierosinātie priekšlikumi, jo īpaši attiecībā uz iekšējā tirgus jomā pieņemto Direktīvas 2009/81/EK un Direktīvas 2009/43/EK labāku īstenošanu, neskarot dalībvalstu suverēnās tiesības, kas izriet no LESD 346. panta;

| 46. | uzskata, ka visi minētie pasākumi ir atkarīgi no kopīgi pieņemta lēmuma par to, kas ietilpst Eiropas aizsardzības un tehniskajā un rūpnieciskajā pamatā (EDTIB), lai varētu paredzēt, kuri uzņēmumi vai stratēģiskie pasākumi varētu gūt no tiem labumu, ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgo aizsardzības rūpniecības kapacitāti; uzskata, ka minēto lēmumu varētu jo īpaši balstīt uz virkni kritēriju, piemēram, ekipējuma un tehnoloģiju izstrāde ES, uzņēmumu iespējas kontrolēt pašu izstrādātā aprīkojuma un tehnoloģiju īpašumtiesības un izmantošanas tiesības, kā arī pārliecība, ka tad, ja uzņēmumu īpašnieku vidū ir ārvalstu partneri, tiem nav pārmērīgu balsstiesību, kas apdraudētu uzņēmumu iespējas lemt par savu darbību; uzsver, ka ir jānosaka nozīmīgākie ES aizsardzības resursi (t. i., galvenās rūpnieciskās spējas un kritiskās tehnoloģijas); |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka visi minētie pasākumi ir atkarīgi no kopīgi pieņemta lēmuma par to, kas ietilpst Eiropas aizsardzības un tehniskajā un rūpnieciskajā pamatā (EDTIB), lai varētu paredzēt, kuri uzņēmumi vai stratēģiskie pasākumi varētu gūt no tiem labumu, ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgo aizsardzības rūpniecības kapacitāti; uzskata, ka minēto lēmumu varētu jo īpaši balstīt uz virkni kritēriju, piemēram, ekipējuma un tehnoloģiju izstrāde ES, uzņēmumu iespējas kontrolēt pašu izstrādātā aprīkojuma un tehnoloģiju īpašumtiesības un izmantošanas tiesības, kā arī pārliecība, ka tad, ja uzņēmumu īpašnieku vidū ir ārvalstu partneri, tiem nav pārmērīgu balsstiesību, kas apdraudētu uzņēmumu iespējas lemt par savu darbību; uzsver, ka ir jānosaka nozīmīgākie ES aizsardzības resursi (t. i., galvenās rūpnieciskās spējas un kritiskās tehnoloģijas);

| 47. | atgādina, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā ES rūpniecības, kosmosa un pētniecības politika ir attiecināma arī uz aizsardzības jomu; norāda, ka Savienības programmas citās jomās, piemēram, saistībā ar iekšējo drošību, robežu drošību un katastrofu pārvaldību, kā arī izstrādi, rada ievērojamas iespējas kopīgi attīstīt spējas attiecībā uz šīm politikas jomām un KDAP misiju īstenošanu; aicina Komisiju ieviest pastāvīgas procedūras sadarbībai starp Komisiju, EĀDD, EAA un dalībvalstīm kopējā tirgus, rūpniecības, kosmosa, pētniecības un izstrādes jomās; aicina Komisiju izveidot pastāvīgu saikni starp ES iestādēm un aģentūrām, kuras veido iekšējās drošības (Frontex, Europol, ENISA) un ārējās drošības un aizsardzības (Eiropas Aizsardzības aģentūra, EĀDD) jomas; |
| --- | --- |

47.

atgādina, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā ES rūpniecības, kosmosa un pētniecības politika ir attiecināma arī uz aizsardzības jomu; norāda, ka Savienības programmas citās jomās, piemēram, saistībā ar iekšējo drošību, robežu drošību un katastrofu pārvaldību, kā arī izstrādi, rada ievērojamas iespējas kopīgi attīstīt spējas attiecībā uz šīm politikas jomām un KDAP misiju īstenošanu; aicina Komisiju ieviest pastāvīgas procedūras sadarbībai starp Komisiju, EĀDD, EAA un dalībvalstīm kopējā tirgus, rūpniecības, kosmosa, pētniecības un izstrādes jomās; aicina Komisiju izveidot pastāvīgu saikni starp ES iestādēm un aģentūrām, kuras veido iekšējās drošības (Frontex, Europol, ENISA) un ārējās drošības un aizsardzības (Eiropas Aizsardzības aģentūra, EĀDD) jomas;

| 48. | atzīmē Komisijas priekšlikumus attiecībā uz labāku Direktīvas 2009/81/EK (iepirkumi aizsardzības vajadzībām) un Direktīvas 2009/43/EK (ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumi iekšējā tirgū) īstenošanu; uzskata, ka ir arī jānosaka, kāds aprīkojums un tehnoloģijas uzskatāmas par tādiem, kam ir augsta stratēģiskā vērtība un uz ko neattiecas ne Direktīva 2009/81/EK (aprīkojums būtisku drošības interešu aizsardzībai), ne Direktīva 2004/18/EK (aprīkojums, kura izmantošana ir saistīta ar aizsardzības jomu, bet nav raksturīga tikai šai jomai vien); uzskata, ka Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas šajā nozarē, nepieciešams īpašs tiesiskais un finanšu regulējums, kas tiem ļautu būt konkurētspējīgiem un tajā pašā laikā garantētu ES stratēģisko autonomiju; |
| --- | --- |

48.

atzīmē Komisijas priekšlikumus attiecībā uz labāku Direktīvas 2009/81/EK (iepirkumi aizsardzības vajadzībām) un Direktīvas 2009/43/EK (ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumi iekšējā tirgū) īstenošanu; uzskata, ka ir arī jānosaka, kāds aprīkojums un tehnoloģijas uzskatāmas par tādiem, kam ir augsta stratēģiskā vērtība un uz ko neattiecas ne Direktīva 2009/81/EK (aprīkojums būtisku drošības interešu aizsardzībai), ne Direktīva 2004/18/EK (aprīkojums, kura izmantošana ir saistīta ar aizsardzības jomu, bet nav raksturīga tikai šai jomai vien); uzskata, ka Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas šajā nozarē, nepieciešams īpašs tiesiskais un finanšu regulējums, kas tiem ļautu būt konkurētspējīgiem un tajā pašā laikā garantētu ES stratēģisko autonomiju;

| 49. | norāda uz Padomes nodomu ieviest Eiropas piegādes drošības režīmu, saskaņā ar kuru dalībvalstis piedāvātu cita citai palīdzību, lai ātri reaģētu uz to vajadzībām drošības jomā; sagaida, ka Komisija sagatavos šā režīma īstenošanas iespēju ceļvedi, kā arī publicēs zaļo grāmatu par stratēģiskos aizsardzības uzņēmumos veiktu ārvalstu investīciju kontroli; atzinīgi vērtē stingrāka EAA pamatnolīguma par piegādes drošību starp dalībvalstīm pieņemšanu kā būtisku brīvprātīgu un juridiski nesaistošu mehānismu dalībvalstīm, lai palielinātu savstarpējo atbalstu un palīdzību piegādes drošības jomā; aicina EAA kopā ar Komisiju izstrādāt papildu instrumentus un iniciatīvas, lai veicinātu ES mēroga piegādes drošību un atbalstītu dalībvalstis jaunā pamatnolīguma īstenošanā; |
| --- | --- |

49.

norāda uz Padomes nodomu ieviest Eiropas piegādes drošības režīmu, saskaņā ar kuru dalībvalstis piedāvātu cita citai palīdzību, lai ātri reaģētu uz to vajadzībām drošības jomā; sagaida, ka Komisija sagatavos šā režīma īstenošanas iespēju ceļvedi, kā arī publicēs zaļo grāmatu par stratēģiskos aizsardzības uzņēmumos veiktu ārvalstu investīciju kontroli; atzinīgi vērtē stingrāka EAA pamatnolīguma par piegādes drošību starp dalībvalstīm pieņemšanu kā būtisku brīvprātīgu un juridiski nesaistošu mehānismu dalībvalstīm, lai palielinātu savstarpējo atbalstu un palīdzību piegādes drošības jomā; aicina EAA kopā ar Komisiju izstrādāt papildu instrumentus un iniciatīvas, lai veicinātu ES mēroga piegādes drošību un atbalstītu dalībvalstis jaunā pamatnolīguma īstenošanā;

| 50. | aicina Komisiju skaidri identificēt un mobilizēt tos Eiropas finanšu līdzekļus un instrumentus, kuru mērķis ir palīdzēt izveidot Eiropas kopējo aizsardzības nozares tirgu; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju skaidri identificēt un mobilizēt tos Eiropas finanšu līdzekļus un instrumentus, kuru mērķis ir palīdzēt izveidot Eiropas kopējo aizsardzības nozares tirgu;

| 51. | atzinīgi vērtē pieņemtās izmaiņas Vasenāras režīma eksporta kontroles sarakstos attiecībā uz uzraudzības un iejaukšanās tehnoloģijām, kuras nesen tika ieviestas arī Eiropas līmenī; tomēr uzsver, ka ir jāpanāk vēl vairāk, lai novērstu tādu tehnoloģiju nekontrolētu ražošanu un eksportu, kuras var izmantot, lai uzbruktu ES kritiskajai infrastruktūrai un pārkāptu cilvēktiesības; tādēļ aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt regulas priekšlikumu par divējāda lietojuma preču eksportu; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē pieņemtās izmaiņas Vasenāras režīma eksporta kontroles sarakstos attiecībā uz uzraudzības un iejaukšanās tehnoloģijām, kuras nesen tika ieviestas arī Eiropas līmenī; tomēr uzsver, ka ir jāpanāk vēl vairāk, lai novērstu tādu tehnoloģiju nekontrolētu ražošanu un eksportu, kuras var izmantot, lai uzbruktu ES kritiskajai infrastruktūrai un pārkāptu cilvēktiesības; tādēļ aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt regulas priekšlikumu par divējāda lietojuma preču eksportu;

| 52. | uzskata, ka neviena valdība nevar viena pati uzsākt patiesi liela mēroga pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmas; atgādina par Padomes 2008. gada decembra deklarāciju par spēju stiprināšanu un dalībvalstu apņemšanos sasniegt kopīgo mērķi novirzīt 2 % no aizsardzības jomas izdevumiem pētniecības finansēšanai; aicina AP/PV un EAA vadītāju sniegt informāciju par pašreizējo situāciju; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus attiecībā uz sinerģiju izveidi starp civilo un aizsardzības jomas pētniecību; šajā sakarā uzsver, ka “Apvāršņa 2020” pētniecības programma piedāvā vērā ņemamas iespējas spēju attīstīšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pētniecības misijas, kuras sniedz atbalstu Savienības ārpolitikas pasākumiem, tostarp tehnoloģijas attīstību divējāda izmantojuma tehnoloģiju jomā ar mērķi uzlabot civilās aizsardzības un militāro spēku sadarbspēju, kā norādīts īpašajā programmā, ar ko īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”; aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut attiecīgās pētniecības darbības gada darba programmās; atzinīgi vērtē arī sagatavošanās darbību uzsākšanu un cer, ka KDAP jomā nākamais solis būs finansējums attiecīgajam pētniecības virzienam, kas tiks paredzēts nākamajā daudzgadu finanšu shēmā; uzsver, ka ir svarīgi īstenot izmēģinājuma projektu attiecībā uz pētniecību KDAP jomā, ko kopīgi īsteno Komisija un EAA, kā Parlaments to bija ierosinājis 2015. gada budžetā, lai tiktu ņemti vērā Aģentūras īstenotie Savienības mērķi un Savienības budžets; šajā sakarā pauž nožēlu, ka Komisija nav iesniegusi Parlamentam LESD 185. panta iespēju novērtējumu, kas tika pieprasīts 2013. gada 21. novembra rezolūcijā par Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka neviena valdība nevar viena pati uzsākt patiesi liela mēroga pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmas; atgādina par Padomes 2008. gada decembra deklarāciju par spēju stiprināšanu un dalībvalstu apņemšanos sasniegt kopīgo mērķi novirzīt 2 % no aizsardzības jomas izdevumiem pētniecības finansēšanai; aicina AP/PV un EAA vadītāju sniegt informāciju par pašreizējo situāciju; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus attiecībā uz sinerģiju izveidi starp civilo un aizsardzības jomas pētniecību; šajā sakarā uzsver, ka “Apvāršņa 2020” pētniecības programma piedāvā vērā ņemamas iespējas spēju attīstīšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pētniecības misijas, kuras sniedz atbalstu Savienības ārpolitikas pasākumiem, tostarp tehnoloģijas attīstību divējāda izmantojuma tehnoloģiju jomā ar mērķi uzlabot civilās aizsardzības un militāro spēku sadarbspēju, kā norādīts īpašajā programmā, ar ko īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”; aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut attiecīgās pētniecības darbības gada darba programmās; atzinīgi vērtē arī sagatavošanās darbību uzsākšanu un cer, ka KDAP jomā nākamais solis būs finansējums attiecīgajam pētniecības virzienam, kas tiks paredzēts nākamajā daudzgadu finanšu shēmā; uzsver, ka ir svarīgi īstenot izmēģinājuma projektu attiecībā uz pētniecību KDAP jomā, ko kopīgi īsteno Komisija un EAA, kā Parlaments to bija ierosinājis 2015. gada budžetā, lai tiktu ņemti vērā Aģentūras īstenotie Savienības mērķi un Savienības budžets; šajā sakarā pauž nožēlu, ka Komisija nav iesniegusi Parlamentam LESD 185. panta iespēju novērtējumu, kas tika pieprasīts 2013. gada 21. novembra rezolūcijā par Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi;

| 53. | tomēr aicina ievērot vislielāko rūpību jautājumos attiecībā uz šīs aizsardzības jomas sagatavošanās darbības pārvaldību, intelektuālā īpašuma tiesībām, līdzfinansējumu un dalības noteikumiem; mudina dalībvalstis pilnībā iesaistīties lēmumu pieņemšanā, lai izvairītos no birokrātiskām izmaiņām un lai garantētu programmu atbilstību KDAP un dalībvalstu stratēģiskajām vajadzībām; |
| --- | --- |

53.

tomēr aicina ievērot vislielāko rūpību jautājumos attiecībā uz šīs aizsardzības jomas sagatavošanās darbības pārvaldību, intelektuālā īpašuma tiesībām, līdzfinansējumu un dalības noteikumiem; mudina dalībvalstis pilnībā iesaistīties lēmumu pieņemšanā, lai izvairītos no birokrātiskām izmaiņām un lai garantētu programmu atbilstību KDAP un dalībvalstu stratēģiskajām vajadzībām;

| 54. | atgādina, ka pētniecība aizsardzības jomā ir īpaši jutīga un stratēģiska gan ražotāju konkurētspējai, gan ES stratēģiskajai autonomijai, un prasa, lai tiktu ieviesta atbilstoša intelektuālā īpašuma politika, kas saistīta ar drošību un aizsardzību, lai aizsargātu pētniecības rezultātus; gaida Komisijas un ražotāju, kas darbojas aizsardzības jomā, priekšlikumus par šo tematu; |
| --- | --- |

54.

atgādina, ka pētniecība aizsardzības jomā ir īpaši jutīga un stratēģiska gan ražotāju konkurētspējai, gan ES stratēģiskajai autonomijai, un prasa, lai tiktu ieviesta atbilstoša intelektuālā īpašuma politika, kas saistīta ar drošību un aizsardzību, lai aizsargātu pētniecības rezultātus; gaida Komisijas un ražotāju, kas darbojas aizsardzības jomā, priekšlikumus par šo tematu;

| 55. | norāda uz Komisijas priekšlikumiem, kuru mērķis ir veicināt vienotu standartu un sertifikācijas procedūru ieviešanu aizsardzības aprīkojumam; šajā sakarā sagaida, ka tiks izdots EAA un Komisijas ceļvedis ražošanas standartu izstrādei aizsardzības nozarē un noteiktas EAA un EASA iespējas uzlabot militāro sertifikātu savstarpēju atzīšanu ES; pauž nožēlu par Eiropas standartizācijas organizāciju nevēlēšanos piešķirt standartizācijas zīmogus aizsardzības nozares produktiem; |
| --- | --- |

55.

norāda uz Komisijas priekšlikumiem, kuru mērķis ir veicināt vienotu standartu un sertifikācijas procedūru ieviešanu aizsardzības aprīkojumam; šajā sakarā sagaida, ka tiks izdots EAA un Komisijas ceļvedis ražošanas standartu izstrādei aizsardzības nozarē un noteiktas EAA un EASA iespējas uzlabot militāro sertifikātu savstarpēju atzīšanu ES; pauž nožēlu par Eiropas standartizācijas organizāciju nevēlēšanos piešķirt standartizācijas zīmogus aizsardzības nozares produktiem;

o

o o

| 56. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomes priekšsēdētājam, Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, NATO ģenerālsekretāram, NATO Parlamentārās asamblejas prezidentam, ANO ģenerālsekretāram, EDSO priekšsēdētājam, EDSO Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, Āfrikas Savienības asamblejas priekšsēdētājam un Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

56.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomes priekšsēdētājam, Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, NATO ģenerālsekretāram, NATO Parlamentārās asamblejas prezidentam, ANO ģenerālsekretāram, EDSO priekšsēdētājam, EDSO Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, Āfrikas Savienības asamblejas priekšsēdētājam un Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.

(2)  OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0513.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0514.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0380.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0381.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0457.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0286.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0278.

(10)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_lv.pdf.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/68

---

P8_TA(2015)0214

Kopējās drošības un aizsardzības politikas finansēšana

Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par kopējās drošības un aizsardzības politikas finansēšanu (2014/2258(INI))

(2016/C 353/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļu, jo īpaši 21., 24., 41., 42., 43., 44., 45. un 46. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļu, jo īpaši 21., 24., 41., 42., 43., 44., 45. un 46. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) kopā ar tās vēlākiem grozījumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) kopā ar tās vēlākiem grozījumiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 18/2012 “Eiropas Savienības palīdzība Kosovai tiesiskuma jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 18/2012 “Eiropas Savienības palīdzība Kosovai tiesiskuma jomā”,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 18. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 18. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra un 2014. gada 18. novembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra un 2014. gada 18. novembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku,

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves (PV/AP) un Eiropas Aizsardzības aģentūras vadītājas 2014. gada 7. jūlija progresa ziņojumu par Eiropadomes 2013. gada decembra secinājumu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves (PV/AP) un Eiropas Aizsardzības aģentūras vadītājas 2014. gada 7. jūlija progresa ziņojumu par Eiropadomes 2013. gada decembra secinājumu īstenošanu,

| — | ņemot vērā PV/AP un Komisijas kopīgo paziņojumu “ES visaptverošā pieeja ārējiem konfliktiem un krīzēm” un ar to saistītos Padomes 2014. gada 12. maija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP un Komisijas kopīgo paziņojumu “ES visaptverošā pieeja ārējiem konfliktiem un krīzēm” un ar to saistītos Padomes 2014. gada 12. maija secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Aizsardzības aģentūras 2014. gada ziņojumu un 2013. gada finanšu pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Aizsardzības aģentūras 2014. gada ziņojumu un 2013. gada finanšu pārskatu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 3. aprīļa rezolūcija par ES vispārējo pieeju un tās ietekmi uz ES ārējās darbības konsekvenci (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 3. aprīļa rezolūcija par ES vispārējo pieeju un tās ietekmi uz ES ārējās darbības konsekvenci (4),

| — | ņemot vērā Eiropadomes sanāksmē Helsinkos 1999. gada 11. decembrī pieņemtos Padomes prezidentūras secinājumus (pamatmērķis 2003. gadam) un Padomes 2004. gada 17. maijā pieņemto pamatmērķi 2010. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes sanāksmē Helsinkos 1999. gada 11. decembrī pieņemtos Padomes prezidentūras secinājumus (pamatmērķis 2003. gadam) un Padomes 2004. gada 17. maijā pieņemto pamatmērķi 2010. gadam,

| — | ņemot vērā civilo pamatmērķi 2010. gadam, kas ministru līmenī tika apstiprināts Civilo spēju uzlabošanas konferencē un ko ņēma vērā 2007. gada 19. novembra Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā civilo pamatmērķi 2010. gadam, kas ministru līmenī tika apstiprināts Civilo spēju uzlabošanas konferencē un ko ņēma vērā 2007. gada 19. novembra Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un Budžeta komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un Budžeta komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0136/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0136/2015),

| A. | tā kā Savienībā un ārpus tās drošības vide kļūst aizvien sarežģītāka, rodoties jauniem riskiem un draudiem, kurus neviena dalībvalsts nevar pārvarēt viena pati, un tādēļ ir nepieciešams nostiprināt KDAP, lai tā kļūtu par iedarbīgāku politikas instrumentu un patiesu garantiju ES iedzīvotāju drošībai un Eiropas interešu un vērtību veicināšanai; tā kā Savienībai ir jānostiprina savas ārējās robežas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienībā un ārpus tās drošības vide kļūst aizvien sarežģītāka, rodoties jauniem riskiem un draudiem, kurus neviena dalībvalsts nevar pārvarēt viena pati, un tādēļ ir nepieciešams nostiprināt KDAP, lai tā kļūtu par iedarbīgāku politikas instrumentu un patiesu garantiju ES iedzīvotāju drošībai un Eiropas interešu un vērtību veicināšanai; tā kā Savienībai ir jānostiprina savas ārējās robežas;

| B. | tā kā budžeta līdzekļu samazinājumi aizsardzības jomas izdevumiem un pašlaik vēl vērojamā funkciju pārklāšanās liek no jauna pārdomāt KDAP misiju un operāciju finansēšanu, panākot, ka budžeta piešķīrumi tiek izmantoti labāk un izmaksu ziņā lietderīgāk, vienlaikus nodrošinot visu misiju un operāciju (gan civilo, gan militāro) pienācīgu demokrātisko kontroli ES iestāžu līmenī; |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta līdzekļu samazinājumi aizsardzības jomas izdevumiem un pašlaik vēl vērojamā funkciju pārklāšanās liek no jauna pārdomāt KDAP misiju un operāciju finansēšanu, panākot, ka budžeta piešķīrumi tiek izmantoti labāk un izmaksu ziņā lietderīgāk, vienlaikus nodrošinot visu misiju un operāciju (gan civilo, gan militāro) pienācīgu demokrātisko kontroli ES iestāžu līmenī;

| C. | tā kā 2013. gada decembrī Eiropadome nolēma pārskatīt ES misiju un operāciju finansiālos aspektus, tostarp Athena mehānismu, lai nodrošinātu, ka procedūras un noteikumi ļauj Savienībai ātrāk, elastīgāk un efektīvāk izvietot ES civilās misijas un militārās operācijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2013. gada decembrī Eiropadome nolēma pārskatīt ES misiju un operāciju finansiālos aspektus, tostarp Athena mehānismu, lai nodrošinātu, ka procedūras un noteikumi ļauj Savienībai ātrāk, elastīgāk un efektīvāk izvietot ES civilās misijas un militārās operācijas;

| D. | tā kā saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem Savienības augstais pārstāvis ir arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, Eiropas Aizsardzības aģentūras vadītājs un arī Eiropas Savienības Ārlietu padomes priekšsēdētājs; tā kā saskaņā ar LES 45. pantu Eiropas Aizsardzības aģentūra “vajadzības gadījumā pilda uzdevumus sadarbībā ar Komisiju”, |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem Savienības augstais pārstāvis ir arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, Eiropas Aizsardzības aģentūras vadītājs un arī Eiropas Savienības Ārlietu padomes priekšsēdētājs; tā kā saskaņā ar LES 45. pantu Eiropas Aizsardzības aģentūra “vajadzības gadījumā pilda uzdevumus sadarbībā ar Komisiju”,

| 1. | norāda, ka ES un tās dalībvalstis piešķir ļoti lielu finansējumu dažādām miera uzturēšanas un krīžu pārvarēšanas operācijām visā pasaulē, bet KDAP civilajām un militārajām misijām un operācijām tiek piešķirta ļoti neliela daļa no visa finansējuma; atzīst KDAP intervenču nozīmi miera panākšanā, vienlaikus mudinot dalībvalstis paust pamanāmāku nostāju attiecībā uz konfliktu novēršanu, pēckonfliktu atjaunošanu un ilgtspējīga miera stāvokļa saglabāšanu konfliktu pārņemtās teritorijās; ir pārliecināts, ka ES nevar atļauties koncentrēt uzmanību tikai uz pēckrīzes instrumentiem vai uz atbalstu krīzes beigu posmā; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka ES un tās dalībvalstis piešķir ļoti lielu finansējumu dažādām miera uzturēšanas un krīžu pārvarēšanas operācijām visā pasaulē, bet KDAP civilajām un militārajām misijām un operācijām tiek piešķirta ļoti neliela daļa no visa finansējuma; atzīst KDAP intervenču nozīmi miera panākšanā, vienlaikus mudinot dalībvalstis paust pamanāmāku nostāju attiecībā uz konfliktu novēršanu, pēckonfliktu atjaunošanu un ilgtspējīga miera stāvokļa saglabāšanu konfliktu pārņemtās teritorijās; ir pārliecināts, ka ES nevar atļauties koncentrēt uzmanību tikai uz pēckrīzes instrumentiem vai uz atbalstu krīzes beigu posmā;

| 2. | aicina PV/AP un dalībvalstis pilnībā atraisīt KDAP misiju un operāciju ātrākas un elastīgākas izmantošanas potenciālu, ko sniedz Lisabonas līgums, jo īpaši tā 44. pants par KDAP uzdevuma īstenošanu, ko veic dalībvalstu grupa, un 46. pants par pastāvīgo strukturēto sadarbību; |
| --- | --- |

2.

aicina PV/AP un dalībvalstis pilnībā atraisīt KDAP misiju un operāciju ātrākas un elastīgākas izmantošanas potenciālu, ko sniedz Lisabonas līgums, jo īpaši tā 44. pants par KDAP uzdevuma īstenošanu, ko veic dalībvalstu grupa, un 46. pants par pastāvīgo strukturēto sadarbību;

| 3. | ar bažām konstatē, ka, lai gan kopīgais aizsardzības gada budžets ir apmēram EUR 190 miljardi, dalībvalstis aizvien vēl nespēj izpildīt 1999. gadā pieņemtos Helsinku pamatmērķus; atgādina par vērienīgajiem ES noteiktajiem civilajiem pamatmērķiem; aicina nostiprināt ES pozīcijas aizsardzības jomā NATO kontekstā un pauž nožēlu par to, ka trūkst doktrīnas, kas ļautu īstenot operāciju veidā LES 43. pantā minētos uzdevumus (paplašinātos Pētersbergas uzdevumus); stingri iestājas par ciešāku koordināciju un sadarbību drošības un aizsardzības jomā NATO kontekstā starp dalībvalstīm un ES līmenī, jo īpaši apvienojot un kopīgi izmantojot resursus, spējas un līdzekļus; aicina Komisiju steidzami veikt analīzi par izaicinājumiem un vajadzībām drošības un aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

3.

ar bažām konstatē, ka, lai gan kopīgais aizsardzības gada budžets ir apmēram EUR 190 miljardi, dalībvalstis aizvien vēl nespēj izpildīt 1999. gadā pieņemtos Helsinku pamatmērķus; atgādina par vērienīgajiem ES noteiktajiem civilajiem pamatmērķiem; aicina nostiprināt ES pozīcijas aizsardzības jomā NATO kontekstā un pauž nožēlu par to, ka trūkst doktrīnas, kas ļautu īstenot operāciju veidā LES 43. pantā minētos uzdevumus (paplašinātos Pētersbergas uzdevumus); stingri iestājas par ciešāku koordināciju un sadarbību drošības un aizsardzības jomā NATO kontekstā starp dalībvalstīm un ES līmenī, jo īpaši apvienojot un kopīgi izmantojot resursus, spējas un līdzekļus; aicina Komisiju steidzami veikt analīzi par izaicinājumiem un vajadzībām drošības un aizsardzības jomā;

| 4. | norāda, ka pēdējo gadu laikā finansējuma līmenis civilajām KDAP misijām, kurām līdzekļus piešķir no ES budžeta KĀDP sadaļas, ir samazinājies un ir sagaidāms, ka tas paliks nemainīgs kā daļa no daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam; pauž nožēlu par to, ka civilās misijas ir ietekmējusi vispārējā maksājumu apropriāciju nepietiekamība, kuras dēļ Komisijai, lai samazinātu šīs nepietiekamības ietekmi, nācās atlikt EUR 22 miljonu izmaksāšanu uz 2015. gadu; tomēr atzinīgi vērtē to, ka ir apzināta iespēja ietaupīt apmēram EUR 16 miljonus, kas dotu iespēju finansēt turpmākas misijas, ja tuvākajā nākotnē pēc tām rastos vajadzība; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka pēdējo gadu laikā finansējuma līmenis civilajām KDAP misijām, kurām līdzekļus piešķir no ES budžeta KĀDP sadaļas, ir samazinājies un ir sagaidāms, ka tas paliks nemainīgs kā daļa no daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam; pauž nožēlu par to, ka civilās misijas ir ietekmējusi vispārējā maksājumu apropriāciju nepietiekamība, kuras dēļ Komisijai, lai samazinātu šīs nepietiekamības ietekmi, nācās atlikt EUR 22 miljonu izmaksāšanu uz 2015. gadu; tomēr atzinīgi vērtē to, ka ir apzināta iespēja ietaupīt apmēram EUR 16 miljonus, kas dotu iespēju finansēt turpmākas misijas, ja tuvākajā nākotnē pēc tām rastos vajadzība;

Līdzekļu taupīšanas un efektivitātes palielināšanas iniciatīvas

| 5. | atzinīgi vērtē konkrētos pasākumus un pragmatiskos risinājumus, ko pašreizējo finanšu noteikumu ietvaros nesen ieviesusi Komisija, lai saīsinātu finansējuma piešķiršanas procedūras attiecībā uz KDAP civilajām misijām; tomēr pauž nožēlu par to, ka joprojām ir ievērojama kavēšanās ar pamataprīkojuma un pakalpojumu iepirkumiem KDAP misijām KĀDP ietvaros, daļēji tāpēc, ka bieži vien lēmumu pieņemšanas process Padomē norit lēni, bet arī tāpēc, ka trūkst konsolidētas pieejas finanšu noteikumu piemērošanā KDAP misijām, un tam ir negatīva ietekme uz misiju īstenošanu un personālu, kā arī potenciāli uz misiju drošību; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē konkrētos pasākumus un pragmatiskos risinājumus, ko pašreizējo finanšu noteikumu ietvaros nesen ieviesusi Komisija, lai saīsinātu finansējuma piešķiršanas procedūras attiecībā uz KDAP civilajām misijām; tomēr pauž nožēlu par to, ka joprojām ir ievērojama kavēšanās ar pamataprīkojuma un pakalpojumu iepirkumiem KDAP misijām KĀDP ietvaros, daļēji tāpēc, ka bieži vien lēmumu pieņemšanas process Padomē norit lēni, bet arī tāpēc, ka trūkst konsolidētas pieejas finanšu noteikumu piemērošanā KDAP misijām, un tam ir negatīva ietekme uz misiju īstenošanu un personālu, kā arī potenciāli uz misiju drošību;

| 6. | mudina Komisiju samazināt šos trūkumus, izstrādājot konkrētu kārtību finanšu noteikumiem, kuri attiecas uz civilajām KDAP misijām, kā arī pielāgot pašreizējās pamatnostādnes šo noteikumu vajadzībām, lai veicinātu ātru, elastīgu un efektīvāku misiju īstenošanu, vienlaikus garantējot ES resursu pareizu finanšu pārvaldību un pienācīgu Savienības finansiālo interešu aizsardzību; uzskata, ka budžets būtu jānodod civilās operācijas komandierim gluži tāpat, kā tas tiek nodots ES delegāciju vadītājiem; |
| --- | --- |

6.

mudina Komisiju samazināt šos trūkumus, izstrādājot konkrētu kārtību finanšu noteikumiem, kuri attiecas uz civilajām KDAP misijām, kā arī pielāgot pašreizējās pamatnostādnes šo noteikumu vajadzībām, lai veicinātu ātru, elastīgu un efektīvāku misiju īstenošanu, vienlaikus garantējot ES resursu pareizu finanšu pārvaldību un pienācīgu Savienības finansiālo interešu aizsardzību; uzskata, ka budžets būtu jānodod civilās operācijas komandierim gluži tāpat, kā tas tiek nodots ES delegāciju vadītājiem;

| 7. | prasa Komisijai un dalībvalstīm veikt ikgadēju drošības un aizsardzības politikai veltīto izdevumu kopējās summas novērtējumu, ietverot pārredzamu izklāstu par publisko iepirkumu, lai turpmāk varētu pēc iespējas efektīvāk pārvaldīt šajā jomā plānoto budžetu; |
| --- | --- |

7.

prasa Komisijai un dalībvalstīm veikt ikgadēju drošības un aizsardzības politikai veltīto izdevumu kopējās summas novērtējumu, ietverot pārredzamu izklāstu par publisko iepirkumu, lai turpmāk varētu pēc iespējas efektīvāk pārvaldīt šajā jomā plānoto budžetu;

| 8. | stingri mudina izveidot kopīgu pakalpojumu centru un integrētu resursu pārvaldības sistēmu, kas palīdzētu palielināt civilo misiju izvietošanas ātrumu un izmaksefektivitāti; pauž nožēlu par to, ka šī iniciatīva pagaidām ir iestrēgusi; norāda, ka pašlaik tiek apspriesta misiju atbalsta platforma, bet aicina Komisiju un EĀDD turpināt darbu pie patiesi kopīga pakalpojumu centra izveides; |
| --- | --- |

8.

stingri mudina izveidot kopīgu pakalpojumu centru un integrētu resursu pārvaldības sistēmu, kas palīdzētu palielināt civilo misiju izvietošanas ātrumu un izmaksefektivitāti; pauž nožēlu par to, ka šī iniciatīva pagaidām ir iestrēgusi; norāda, ka pašlaik tiek apspriesta misiju atbalsta platforma, bet aicina Komisiju un EĀDD turpināt darbu pie patiesi kopīga pakalpojumu centra izveides;

| 9. | uzskata, ka pastāvīgie ierobežojumi EĀDD Civilās plānošanas un īstenošanas centra administratīvajam budžetam ir jānovērš, jo ikgadējie budžeta piešķīrumi ir pārāk nelieli, lai veiktu visus plānošanas, izpildes un atbalsta uzdevumus, īpaši laikā, kad vairākas misijas tiek uzsāktas gandrīz vienlaicīgi; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka pastāvīgie ierobežojumi EĀDD Civilās plānošanas un īstenošanas centra administratīvajam budžetam ir jānovērš, jo ikgadējie budžeta piešķīrumi ir pārāk nelieli, lai veiktu visus plānošanas, izpildes un atbalsta uzdevumus, īpaši laikā, kad vairākas misijas tiek uzsāktas gandrīz vienlaicīgi;

| 10. | uzskata, ka pastāvīgā KDAP noliktava, kas pašlaik kalpo tikai jaunajām KDAP civilajām misijām, būtu pēc iespējas drīz jāpapildina, paplašinot darbības jomu, lai tā aptvertu arī esošās misijas, uzlabojot tajā uzglabātā aprīkojuma pieejamību, kā arī palielinot vajadzīgā aprīkojuma daudzveidību; ierosina, ka turpmāk KDAP noliktavu vajadzētu pārvaldīt kopīgajam pakalpojumu centram; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka pastāvīgā KDAP noliktava, kas pašlaik kalpo tikai jaunajām KDAP civilajām misijām, būtu pēc iespējas drīz jāpapildina, paplašinot darbības jomu, lai tā aptvertu arī esošās misijas, uzlabojot tajā uzglabātā aprīkojuma pieejamību, kā arī palielinot vajadzīgā aprīkojuma daudzveidību; ierosina, ka turpmāk KDAP noliktavu vajadzētu pārvaldīt kopīgajam pakalpojumu centram;

| 11. | uzsver, ka misijām ir jānodrošina pienācīgs personāls, kā to paredz dažādas dalībvalstu apņemšanās šajā jomā (piemēram, civilais pamatmērķis 2010. gadam, daudzgadu civilo spēju attīstības plāns); tomēr pauž nožēlu par to, ka ir grūti KDAP misijām rekrutēt (un noturēt) kvalificētu personālu pietiekamā skaitā; mudina plaši izmantot ātri izvietojamās civilās reaģēšanas grupas, kas palielinātu ES spēju reaģēt ātri, veicinātu ātru misiju izveidi un padarītu efektīvāku reaģēšanu uz krīzēm; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka misijām ir jānodrošina pienācīgs personāls, kā to paredz dažādas dalībvalstu apņemšanās šajā jomā (piemēram, civilais pamatmērķis 2010. gadam, daudzgadu civilo spēju attīstības plāns); tomēr pauž nožēlu par to, ka ir grūti KDAP misijām rekrutēt (un noturēt) kvalificētu personālu pietiekamā skaitā; mudina plaši izmantot ātri izvietojamās civilās reaģēšanas grupas, kas palielinātu ES spēju reaģēt ātri, veicinātu ātru misiju izveidi un padarītu efektīvāku reaģēšanu uz krīzēm;

| 12. | pauž nožēlu par nepārredzamību un augstajām izmaksām atlases procesā, kurā izvēlas privātos uzņēmumus, kas sargā KDAP civilo misiju darbinieku drošību; aicina izstrādāt drošības pamatlīgumu, kas būtu paredzēts tieši KDAP civilajām misijām, lai pazeminātu privāto drošības uzņēmumu piemērotās maksas un lai atlases procesu padarītu pārredzamāku; uzskata, ka šajā jomā priekšroka būtu jādod Eiropas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu par nepārredzamību un augstajām izmaksām atlases procesā, kurā izvēlas privātos uzņēmumus, kas sargā KDAP civilo misiju darbinieku drošību; aicina izstrādāt drošības pamatlīgumu, kas būtu paredzēts tieši KDAP civilajām misijām, lai pazeminātu privāto drošības uzņēmumu piemērotās maksas un lai atlases procesu padarītu pārredzamāku; uzskata, ka šajā jomā priekšroka būtu jādod Eiropas uzņēmumiem;

Saskaņotība un papildināmība

| 13. | uzskata, ka KDAP ir daļa no plašākas ārējās KĀDP dimensijas un ES ārējās darbības kā tādas, kā arī daļa no kopējā tirgus un rūpniecības, kosmosa, pētniecības un attīstības politikas iekšējās dimensijas; pauž ciešu pārliecību, ka ir jānodrošina dažādu instrumentu saskaņotība un papildināmība, lai panāktu apjomradītus ietaupījumus un maksimāli palielinātu ES izdevumu ietekmi; pauž pārliecību, ka ES ir vairāk instrumentu un lielāks ietekmes potenciāls nekā jebkurai citai pārvalstiskai institūcijai, jo tās drošības un aizsardzības politiku ir iespējams pastiprināt ar visaptverošu pieeju, izmantojot citu veidu ES instrumentus un finansēšanas mehānismus; tādēļ uzskata, ka KĀDP resursus vajadzētu izmantot lietpratīgāk, jo īpaši nodrošinot labāku koordināciju starp KDAP instrumentiem un dažādajām Komisijas pārvaldītajām ES finansējuma piešķiršanas programmām; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka KDAP ir daļa no plašākas ārējās KĀDP dimensijas un ES ārējās darbības kā tādas, kā arī daļa no kopējā tirgus un rūpniecības, kosmosa, pētniecības un attīstības politikas iekšējās dimensijas; pauž ciešu pārliecību, ka ir jānodrošina dažādu instrumentu saskaņotība un papildināmība, lai panāktu apjomradītus ietaupījumus un maksimāli palielinātu ES izdevumu ietekmi; pauž pārliecību, ka ES ir vairāk instrumentu un lielāks ietekmes potenciāls nekā jebkurai citai pārvalstiskai institūcijai, jo tās drošības un aizsardzības politiku ir iespējams pastiprināt ar visaptverošu pieeju, izmantojot citu veidu ES instrumentus un finansēšanas mehānismus; tādēļ uzskata, ka KĀDP resursus vajadzētu izmantot lietpratīgāk, jo īpaši nodrošinot labāku koordināciju starp KDAP instrumentiem un dažādajām Komisijas pārvaldītajām ES finansējuma piešķiršanas programmām;

| 14. | aicina tur, kur iespējams, izveidot labākas civilās un militārās jomas sinerģijas un īpaši tās ņemt vērā plānošanas procesu sākumā, sevišķi tādās jomās kā telpas, medicīniskie pakalpojumi, loģistika, transports un misiju drošība, vienlaikus respektējot dažādās komandķēdes un skaidri nošķirot civilo misiju un militāro operāciju atšķirīgo dabu, uzdevumus un darbības režīmus; |
| --- | --- |

14.

aicina tur, kur iespējams, izveidot labākas civilās un militārās jomas sinerģijas un īpaši tās ņemt vērā plānošanas procesu sākumā, sevišķi tādās jomās kā telpas, medicīniskie pakalpojumi, loģistika, transports un misiju drošība, vienlaikus respektējot dažādās komandķēdes un skaidri nošķirot civilo misiju un militāro operāciju atšķirīgo dabu, uzdevumus un darbības režīmus;

| 15. | uzsver iespējamos ietaupījumus, ko varētu gūt, veicinot ES līmeņa sinerģijas militārajā jomā, tostarp transporta, mācību un medicīniskās palīdzības jomā; uzsver Eiropas Aizsardzības aģentūras nozīmi, jo tā veicina aizsardzības ekipējuma un izvietošanas spēju sadarbspēju un sinerģijas starp ES dalībvalstīm, bet pauž dziļu nožēlu par to, ka, lai gan šo aģentūru vada PV/AP, tā ir pakļauta Padomei un tiek pilnīgi finansēta no avotiem, kas ir ārpus Savienības budžeta, un tāpēc tai netiek piemērota Eiropas demokrātiskā kontrole; |
| --- | --- |

15.

uzsver iespējamos ietaupījumus, ko varētu gūt, veicinot ES līmeņa sinerģijas militārajā jomā, tostarp transporta, mācību un medicīniskās palīdzības jomā; uzsver Eiropas Aizsardzības aģentūras nozīmi, jo tā veicina aizsardzības ekipējuma un izvietošanas spēju sadarbspēju un sinerģijas starp ES dalībvalstīm, bet pauž dziļu nožēlu par to, ka, lai gan šo aģentūru vada PV/AP, tā ir pakļauta Padomei un tiek pilnīgi finansēta no avotiem, kas ir ārpus Savienības budžeta, un tāpēc tai netiek piemērota Eiropas demokrātiskā kontrole;

| 16. | atzinīgi vērtē krīžu pārvarēšanas procedūru pārskatīšanu, par kuru tika panākta vienošanās 2013. gadā, jo šīs pārskatīšanas rezultātā ir uzlabojusies KDAP misiju plānošana un sākšana; tomēr uzsver, ka ir jādara vairāk, lai pārvarētu pastāvošo apcirkņveida pieeju, kuras dēļ dažādas ES ārpolitikas mašinērijas daļas darbojas nošķirti; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē krīžu pārvarēšanas procedūru pārskatīšanu, par kuru tika panākta vienošanās 2013. gadā, jo šīs pārskatīšanas rezultātā ir uzlabojusies KDAP misiju plānošana un sākšana; tomēr uzsver, ka ir jādara vairāk, lai pārvarētu pastāvošo apcirkņveida pieeju, kuras dēļ dažādas ES ārpolitikas mašinērijas daļas darbojas nošķirti;

| 17. | aicina Komisiju izstrādāt pastāvīgas finanšu procedūras sadarbībai starp Komisiju, EĀDD, EAA, EKA un dalībvalstīm KDAP un kopējā tirgus, rūpniecības, kosmosa, pētniecības un izstrādes politikas jomā; aicina Komisiju un Padomi izstrādāt pastāvīgus finanšu noteikumus, lai ES iekšējās drošības jomas dalībniekus (piemēram, Frontex, Eiropolu un ENISA) saistītu ar ārējo drošību (piemēram, EAA, EĀDD); |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju izstrādāt pastāvīgas finanšu procedūras sadarbībai starp Komisiju, EĀDD, EAA, EKA un dalībvalstīm KDAP un kopējā tirgus, rūpniecības, kosmosa, pētniecības un izstrādes politikas jomā; aicina Komisiju un Padomi izstrādāt pastāvīgus finanšu noteikumus, lai ES iekšējās drošības jomas dalībniekus (piemēram, Frontex, Eiropolu un ENISA) saistītu ar ārējo drošību (piemēram, EAA, EĀDD);

| 18. | atzinīgi vērtē KDAP izpētes izmēģinājuma projekta īstenošanu, ko veic Komisija un EAA, kā Parlaments bija ierosinājis 2015. gada budžetā, paredzot aģentūrai īstenot Savienības mērķus un budžetu; šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka Komisija Parlamentam neiesniedza novērtējumu par LESD 185. panta potenciālu, kā prasīts 2013. gada 21. novembra rezolūcijā par Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi (5); |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē KDAP izpētes izmēģinājuma projekta īstenošanu, ko veic Komisija un EAA, kā Parlaments bija ierosinājis 2015. gada budžetā, paredzot aģentūrai īstenot Savienības mērķus un budžetu; šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka Komisija Parlamentam neiesniedza novērtējumu par LESD 185. panta potenciālu, kā prasīts 2013. gada 21. novembra rezolūcijā par Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi (5);

| 19. | atzinīgi vērtē 2014. gada 24. jūnijā pieņemto Komisijas īstenošanas ceļvedi paziņojumam par Eiropas aizsardzības un drošības nozari; šajā sakarā aicina Komisiju ieinteresēto personu novērtējumā izklāstīt, kā potenciālie atbalsta saņēmēji un valstu un reģionālās pārvaldes ir gatavas izmantot minētos līdzekļus (ESI fondus, ERAF, ESF, INTERREG V); šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka Komisijas priekšlikumi var tikt ierosināti pārāk vēlu, lai varētu ietekmēt pašreiz notiekošo valstu un reģionālo pārvalžu resursu sadali vai pārdalīt ES finansējumu, sekmējot spēcīgāku Eiropas aizsardzības tehnisko un rūpniecisko pamatu (EDTIB); |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē 2014. gada 24. jūnijā pieņemto Komisijas īstenošanas ceļvedi paziņojumam par Eiropas aizsardzības un drošības nozari; šajā sakarā aicina Komisiju ieinteresēto personu novērtējumā izklāstīt, kā potenciālie atbalsta saņēmēji un valstu un reģionālās pārvaldes ir gatavas izmantot minētos līdzekļus (ESI fondus, ERAF, ESF, INTERREG V); šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka Komisijas priekšlikumi var tikt ierosināti pārāk vēlu, lai varētu ietekmēt pašreiz notiekošo valstu un reģionālo pārvalžu resursu sadali vai pārdalīt ES finansējumu, sekmējot spēcīgāku Eiropas aizsardzības tehnisko un rūpniecisko pamatu (EDTIB);

| 20. | atzinīgi vērtē iniciatīvu “Apmācība un ekipējums”, kas pārejas vai izejas stratēģijas ietvaros nodrošinātu partneru spēju veidošanu, atvieglojot finansējuma piešķiršanu dažādas tehnikas un nenāvējoša ekipējuma iegādei trešo valstu drošības un aizsardzības spēkiem, kā arī atbalsta EĀDD un Komisijas kopīgu pieeju šim jautājumam; atbalsta tādu projektu vienību izveidi, kurās varētu iesaistīties ieinteresētās dalībvalstis vai trešās valstis un kuras, sniedzot projekta atbalstu, palīdzētu uzņēmējvalstīm ātri piegādāt un iepirkt visu drošībai vajadzīgo, un uzskata, ka šādas vienības būtu jāizmanto sistemātiski; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē iniciatīvu “Apmācība un ekipējums”, kas pārejas vai izejas stratēģijas ietvaros nodrošinātu partneru spēju veidošanu, atvieglojot finansējuma piešķiršanu dažādas tehnikas un nenāvējoša ekipējuma iegādei trešo valstu drošības un aizsardzības spēkiem, kā arī atbalsta EĀDD un Komisijas kopīgu pieeju šim jautājumam; atbalsta tādu projektu vienību izveidi, kurās varētu iesaistīties ieinteresētās dalībvalstis vai trešās valstis un kuras, sniedzot projekta atbalstu, palīdzētu uzņēmējvalstīm ātri piegādāt un iepirkt visu drošībai vajadzīgo, un uzskata, ka šādas vienības būtu jāizmanto sistemātiski;

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus, kuru mērķis ir Direktīvas 2009/81/EK (par publiskā iepirkuma līgumiem) un Direktīvas 2009/43/EK (par ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem iekšējā tirgū) labāka īstenošana; aicina Komisiju ņemt vērā to, ka Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas aizsardzības jomā, ir vajadzīgs īpašs tiesiskais un finansiālais režīms, lai tie varētu būt konkurētspējīgi un lai atbalstītu valstu centienus konsolidēt aizsardzības spējas; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus, kuru mērķis ir Direktīvas 2009/81/EK (par publiskā iepirkuma līgumiem) un Direktīvas 2009/43/EK (par ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem iekšējā tirgū) labāka īstenošana; aicina Komisiju ņemt vērā to, ka Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas aizsardzības jomā, ir vajadzīgs īpašs tiesiskais un finansiālais režīms, lai tie varētu būt konkurētspējīgi un lai atbalstītu valstu centienus konsolidēt aizsardzības spējas;

Militāro operāciju finansēšana

| 22. | atzīst, ka dalībvalstis finansē militāras operācijas ārpus ES budžeta un ka to kopīgās izmaksas sedz no Athena mehānisma; uzsver, ka Athena mehānisms ir būtiski svarīgs šo operāciju izvietošanai un ka tas ir dalībvalstu solidaritātes instruments, kurš dalībvalstis, īpaši tās, kam trūkst finanšu un operatīvo resursu, mudina līdzdarboties KDAP operācijās; tomēr pauž nožēlu par to, ka kopīgo izmaksu faktiskais īpatsvars aizvien vēl ir neliels (saskaņā ar aplēsēm apmēram 10–15 % no visām izmaksām) un ka valstu segtā augstā izmaksu un atbildības daļa militārās operācijās, kuru pamatā ir princips, ka izmaksas sedz attiecīgā dalībvalsts, ir pretrunā solidaritātes un sloga dalīšanas principam un vēl vairāk attur dalībvalstis no aktīvas līdzdalības KDAP operācijās; pauž bažas, ka šī situācija, jo īpaši saistībā ar dalībvalstu nevēlēšanos piedalīties operāciju spēku formēšanā, kavē KDAP operāciju ātru izvietošanu un apdraud to vispārējo efektivitāti; uzskata, ka ir jānodrošina ilgtermiņa finansējums militārajām misijām; |
| --- | --- |

22.

atzīst, ka dalībvalstis finansē militāras operācijas ārpus ES budžeta un ka to kopīgās izmaksas sedz no Athena mehānisma; uzsver, ka Athena mehānisms ir būtiski svarīgs šo operāciju izvietošanai un ka tas ir dalībvalstu solidaritātes instruments, kurš dalībvalstis, īpaši tās, kam trūkst finanšu un operatīvo resursu, mudina līdzdarboties KDAP operācijās; tomēr pauž nožēlu par to, ka kopīgo izmaksu faktiskais īpatsvars aizvien vēl ir neliels (saskaņā ar aplēsēm apmēram 10–15 % no visām izmaksām) un ka valstu segtā augstā izmaksu un atbildības daļa militārās operācijās, kuru pamatā ir princips, ka izmaksas sedz attiecīgā dalībvalsts, ir pretrunā solidaritātes un sloga dalīšanas principam un vēl vairāk attur dalībvalstis no aktīvas līdzdalības KDAP operācijās; pauž bažas, ka šī situācija, jo īpaši saistībā ar dalībvalstu nevēlēšanos piedalīties operāciju spēku formēšanā, kavē KDAP operāciju ātru izvietošanu un apdraud to vispārējo efektivitāti; uzskata, ka ir jānodrošina ilgtermiņa finansējums militārajām misijām;

| 23. | šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka Athena mehānisma pārskatīšanā, kas bija jāpabeidz līdz 2014. gada beigām, gūti vien ļoti ierobežoti rezultāti, piemēram, atsevišķu izmaksu priekšfinansējuma izveide nolūkā paātrināt izvietošanu; pauž nožēlu par to, ka Padome nav panākusi vienošanos Athena sistemātisko kopīgo izmaksu sarakstā iekļaut ES kaujas vienību stratēģiskās izvietošanas izmaksu finansējumu, tā vietā uz divu gadu periodu vien pieņemot atjaunojamu lēmumu; aicina nākamajā aizsardzībai veltītajā Eiropadomes sanāksmē apsvērt to kopīgo izmaksu paplašināšanu, kas var pretendēt uz Athena finansējumu, piemēram, KDAP operāciju un misiju izvietošanas izdevumu (infrastruktūrai spēku izvietošanai, izdevumiem saistībā ar spēku ienākšanas punktu izveidi operāciju teritorijās un vajadzības gadījumā pārtikas un degvielas drošības krājumiem) automātisku finansēšanu; |
| --- | --- |

23.

šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka Athena mehānisma pārskatīšanā, kas bija jāpabeidz līdz 2014. gada beigām, gūti vien ļoti ierobežoti rezultāti, piemēram, atsevišķu izmaksu priekšfinansējuma izveide nolūkā paātrināt izvietošanu; pauž nožēlu par to, ka Padome nav panākusi vienošanos Athena sistemātisko kopīgo izmaksu sarakstā iekļaut ES kaujas vienību stratēģiskās izvietošanas izmaksu finansējumu, tā vietā uz divu gadu periodu vien pieņemot atjaunojamu lēmumu; aicina nākamajā aizsardzībai veltītajā Eiropadomes sanāksmē apsvērt to kopīgo izmaksu paplašināšanu, kas var pretendēt uz Athena finansējumu, piemēram, KDAP operāciju un misiju izvietošanas izdevumu (infrastruktūrai spēku izvietošanai, izdevumiem saistībā ar spēku ienākšanas punktu izveidi operāciju teritorijās un vajadzības gadījumā pārtikas un degvielas drošības krājumiem) automātisku finansēšanu;

| 24. | atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir izpētīt iespējas piesaistīt un pārvaldīt finanšu iemaksas Athena mehānismā no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām; atbalsta arī kopīgas finansēšanas iespēju, kas ļautu mazākam skaitam iesaistīto valstu finansēt atsevišķas misiju darbības izmaksas, ar nosacījumu, ka šādus ieguldījumus pārvaldītu Athena un tie papildinātu, nevis aizstātu kopīgās izmaksas; |
| --- | --- |

24.

atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir izpētīt iespējas piesaistīt un pārvaldīt finanšu iemaksas Athena mehānismā no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām; atbalsta arī kopīgas finansēšanas iespēju, kas ļautu mazākam skaitam iesaistīto valstu finansēt atsevišķas misiju darbības izmaksas, ar nosacījumu, ka šādus ieguldījumus pārvaldītu Athena un tie papildinātu, nevis aizstātu kopīgās izmaksas;

| 25. | atgādina, ka Lisabonas līgums nodrošina ES jaunus KDAP noteikumus, kas vēl nav izmantoti; mudina Padomi izmantot LES 44. pantu, kas ļauj grupai dalībvalstu, kuras to vēlas, īstenot kādu KDAP uzdevumu; uzskata, ka ir steidzami jāpanāk ātrāks lēmumu pieņemšanas process; uzskata, ka militāro operāciju ad hoc finansēšanas mehānismiem vajadzētu aptvert vairāk izdevumu nekā tradicionālās kopīgās izmaksas, ko sedz Athena mehānisms; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka Lisabonas līgums nodrošina ES jaunus KDAP noteikumus, kas vēl nav izmantoti; mudina Padomi izmantot LES 44. pantu, kas ļauj grupai dalībvalstu, kuras to vēlas, īstenot kādu KDAP uzdevumu; uzskata, ka ir steidzami jāpanāk ātrāks lēmumu pieņemšanas process; uzskata, ka militāro operāciju ad hoc finansēšanas mehānismiem vajadzētu aptvert vairāk izdevumu nekā tradicionālās kopīgās izmaksas, ko sedz Athena mehānisms;

| 26. | aicina Padomi šā finanšu gada laikā sākt darbības sākumfonda izveidi (paredzēts LES 41. panta 3. punktā), lai bez vilcināšanās varētu finansēt militāro operāciju sākuma fāzes, kas kalpotu arī kā spēcīgs instruments kapacitātes veidošanai; aicina Padomi ierosināt priekšlikumu par to, kā krīzes situācijā varētu ātri apspriesties ar Parlamentu; norāda, ka civilajām misijām ir atsevišķs budžets sagatavošanās pasākumiem, bet militāro misiju izvietošana un efektivitāte būs strukturāli apgrūtināta, kamēr šāda iespēja netiks izmantota arī tām; stingri mudina dalībvalstis iesaistīties LES 46. pantā paredzētajā pastāvīgajā strukturētajā sadarbībā, kas ļautu arī ievērojami ātrāk sasniegt steidzami nepieciešamo ES ātrās reaģēšanas spējas uzlabošanu; šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka Padomes 2014. gada 18. novembrī pieņemtajam Politikas satvaram sistemātiskai un ilgtermiņa sadarbībai aizsardzības jomā trūkst saturiskuma, jo dokumentā ir vien aprakstīta pašreizējā prakse; tādēļ aicina Komisiju iesniegt vajadzīgo priekšlikumu, lai skaidri norādītu, kā ES budžets var palīdzēt iedibināt pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO) un veicināt militāro sadarbību miera laikā saskaņā ar PESCO; |
| --- | --- |

26.

aicina Padomi šā finanšu gada laikā sākt darbības sākumfonda izveidi (paredzēts LES 41. panta 3. punktā), lai bez vilcināšanās varētu finansēt militāro operāciju sākuma fāzes, kas kalpotu arī kā spēcīgs instruments kapacitātes veidošanai; aicina Padomi ierosināt priekšlikumu par to, kā krīzes situācijā varētu ātri apspriesties ar Parlamentu; norāda, ka civilajām misijām ir atsevišķs budžets sagatavošanās pasākumiem, bet militāro misiju izvietošana un efektivitāte būs strukturāli apgrūtināta, kamēr šāda iespēja netiks izmantota arī tām; stingri mudina dalībvalstis iesaistīties LES 46. pantā paredzētajā pastāvīgajā strukturētajā sadarbībā, kas ļautu arī ievērojami ātrāk sasniegt steidzami nepieciešamo ES ātrās reaģēšanas spējas uzlabošanu; šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka Padomes 2014. gada 18. novembrī pieņemtajam Politikas satvaram sistemātiskai un ilgtermiņa sadarbībai aizsardzības jomā trūkst saturiskuma, jo dokumentā ir vien aprakstīta pašreizējā prakse; tādēļ aicina Komisiju iesniegt vajadzīgo priekšlikumu, lai skaidri norādītu, kā ES budžets var palīdzēt iedibināt pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO) un veicināt militāro sadarbību miera laikā saskaņā ar PESCO;

| 27. | ir pārsteigts, ka joprojām nav Eiropas līmeņa nodokļu stimulu, kas veicinātu sadarbību un kopīgu izmantošanu; ņem vērā Padomes 2013. gada decembra aicinājumu apsvērt šādus stimulus un pauž nožēlu, ka gadu ilgušās diskusijas joprojām nav novedušas ne pie kādiem konkrētiem pasākumiem šajā jomā; norāda, ka Beļģijas valdība jau šobrīd piemēro ad hoc PVN atbrīvojumus konkrētu EAA projektu sagatavošanas posmiem, piemēram, satelītsakaru projektiem; uzskata, ka šādi atbrīvojumi būtu jāpiemēro vispārēji un ka tie būtu jāattiecina arī uz infrastruktūru un konkrētām ar kapacitāti saistītām programmām, pamatojoties uz NATO esošā mehānisma vai ES esošā civilās pētniecības infrastruktūras mehānisma piemēru; aicina izstrādāt citus stimulus, kas sekmētu Eiropas sadarbību kapacitātes jomā; |
| --- | --- |

27.

ir pārsteigts, ka joprojām nav Eiropas līmeņa nodokļu stimulu, kas veicinātu sadarbību un kopīgu izmantošanu; ņem vērā Padomes 2013. gada decembra aicinājumu apsvērt šādus stimulus un pauž nožēlu, ka gadu ilgušās diskusijas joprojām nav novedušas ne pie kādiem konkrētiem pasākumiem šajā jomā; norāda, ka Beļģijas valdība jau šobrīd piemēro ad hoc PVN atbrīvojumus konkrētu EAA projektu sagatavošanas posmiem, piemēram, satelītsakaru projektiem; uzskata, ka šādi atbrīvojumi būtu jāpiemēro vispārēji un ka tie būtu jāattiecina arī uz infrastruktūru un konkrētām ar kapacitāti saistītām programmām, pamatojoties uz NATO esošā mehānisma vai ES esošā civilās pētniecības infrastruktūras mehānisma piemēru; aicina izstrādāt citus stimulus, kas sekmētu Eiropas sadarbību kapacitātes jomā;

Pārredzamība un pārskatatbildība

| 28. | uzsver, ka pārredzamība un pārskatatbildība ir ne tikai būtiski svarīgas prasības saistībā ar demokrātisko kontroli, bet arī priekšnoteikums pienācīgai tādu misiju darbībai un uzticamībai, kas tiek īstenotas zem ES karoga; vēlreiz uzsver, cik svarīgi Parlamenta skatījumā ir pārraudzīt, kā dažādās KDAP misijas tiek iekļautas budžetā; atzinīgi vērtē 2013. gada 2. decembra iestāžu nolīgumā iekļautos ziņošanas mehānismus, piemēram, ceturkšņa ziņojumus par KĀDP budžetu un kopīgās apspriežu sanāksmes par KĀDP; atzinīgi vērtē PV/AP apņemšanos atsvaidzināt minētās sanāksmes un ieviest atbilstīgu elastīgumu attiecībā uz šādu sanāksmju tvērumu, lai Parlamentam nodrošinātu pilnīgu informāciju par militārajām misijām un par Politikas un drošības komitejas darbu un darbakārtību; uzskata, ka lielāks finansēšanas un misiju un operāciju īstenošanas elastīgums un efektivitāte nedrīkst apdraudēt panākto pozitīvo attīstību attiecībā uz KDAP intervenču pārredzamību un pārskatatbildību; aicina Komisiju plaši interpretēt Finanšu regulas 49. panta 1. punkta g) apakšpunktu un ierosināt izveidot KĀDP budžeta sadaļā atsevišķas budžeta pozīcijas katrai KDAP civilajai misijai un automātiski ietvert gada darbības pārskatā informāciju par katru misiju, norādot dalībniekus un izmaksas; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka pārredzamība un pārskatatbildība ir ne tikai būtiski svarīgas prasības saistībā ar demokrātisko kontroli, bet arī priekšnoteikums pienācīgai tādu misiju darbībai un uzticamībai, kas tiek īstenotas zem ES karoga; vēlreiz uzsver, cik svarīgi Parlamenta skatījumā ir pārraudzīt, kā dažādās KDAP misijas tiek iekļautas budžetā; atzinīgi vērtē 2013. gada 2. decembra iestāžu nolīgumā iekļautos ziņošanas mehānismus, piemēram, ceturkšņa ziņojumus par KĀDP budžetu un kopīgās apspriežu sanāksmes par KĀDP; atzinīgi vērtē PV/AP apņemšanos atsvaidzināt minētās sanāksmes un ieviest atbilstīgu elastīgumu attiecībā uz šādu sanāksmju tvērumu, lai Parlamentam nodrošinātu pilnīgu informāciju par militārajām misijām un par Politikas un drošības komitejas darbu un darbakārtību; uzskata, ka lielāks finansēšanas un misiju un operāciju īstenošanas elastīgums un efektivitāte nedrīkst apdraudēt panākto pozitīvo attīstību attiecībā uz KDAP intervenču pārredzamību un pārskatatbildību; aicina Komisiju plaši interpretēt Finanšu regulas 49. panta 1. punkta g) apakšpunktu un ierosināt izveidot KĀDP budžeta sadaļā atsevišķas budžeta pozīcijas katrai KDAP civilajai misijai un automātiski ietvert gada darbības pārskatā informāciju par katru misiju, norādot dalībniekus un izmaksas;

| 29. | gaida iniciatīvas, kas viestu skaidrību un konsekvenci civilajām misijām piemērojamajos finansēšanas un darbības noteikumos; atzinīgi vērtē to, ka saistībā ar notiekošajām diskusijām par finansēšanas noteikumu elastīgumu Komisija ir apņēmusies sagatavot īpašu kārtību KDAP misijām un piemērot esošās vadlīnijas šo misiju vajadzībām; |
| --- | --- |

29.

gaida iniciatīvas, kas viestu skaidrību un konsekvenci civilajām misijām piemērojamajos finansēšanas un darbības noteikumos; atzinīgi vērtē to, ka saistībā ar notiekošajām diskusijām par finansēšanas noteikumu elastīgumu Komisija ir apņēmusies sagatavot īpašu kārtību KDAP misijām un piemērot esošās vadlīnijas šo misiju vajadzībām;

No vārdiem pie darbiem

| 30. | mudina PV/AP īstenot KDAP vadību un uzņemties vadošo lomu apcirkņveida pieejas novēršanā, nodrošinot koordināciju starp Padomi, Komisiju un EĀDD un garantējot, ka Komisija un EĀDD darbojas saskaņoti; ierosina ES īpašajiem pārstāvjiem piešķirt mandātu uzlabot dialogu un sadarbību starp dažādiem ES dalībniekiem, kas iesaistīti operācijās, lai palielinātu ES rīcības saskaņotību un panāktu, ka finansējums no dažādiem avotiem ir nevis trūkums, bet priekšrocība; |
| --- | --- |

30.

mudina PV/AP īstenot KDAP vadību un uzņemties vadošo lomu apcirkņveida pieejas novēršanā, nodrošinot koordināciju starp Padomi, Komisiju un EĀDD un garantējot, ka Komisija un EĀDD darbojas saskaņoti; ierosina ES īpašajiem pārstāvjiem piešķirt mandātu uzlabot dialogu un sadarbību starp dažādiem ES dalībniekiem, kas iesaistīti operācijās, lai palielinātu ES rīcības saskaņotību un panāktu, ka finansējums no dažādiem avotiem ir nevis trūkums, bet priekšrocība;

| 31. | uzskata, ka nākamajā aizsardzībai veltītajā Eiropadomes sanāksmē jāizmanto iespēja padziļināti apspriest KDAP misiju un operāciju finansēšanas kārtības reformas un nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem nolūkā palielināt to efektivitāti un lietderību; mudina dalībvalstis turēties pie apņemšanās, ko tās paudušas 2013. gada decembra Eiropadomes sanāksmē; uzskata, ka nākamajā aizsardzībai veltītajā Eiropadomes sanāksmē ir jāpieņem konkrēti pasākumi, kā stiprināt Savienības aizsardzības spējas papildus NATO darbībām, uzturēt un konsolidēt Eiropas Aizsardzības aģentūru un atbalstīt kopīgu rūpniecisko un tehnoloģisko pamatu; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka nākamajā aizsardzībai veltītajā Eiropadomes sanāksmē jāizmanto iespēja padziļināti apspriest KDAP misiju un operāciju finansēšanas kārtības reformas un nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem nolūkā palielināt to efektivitāti un lietderību; mudina dalībvalstis turēties pie apņemšanās, ko tās paudušas 2013. gada decembra Eiropadomes sanāksmē; uzskata, ka nākamajā aizsardzībai veltītajā Eiropadomes sanāksmē ir jāpieņem konkrēti pasākumi, kā stiprināt Savienības aizsardzības spējas papildus NATO darbībām, uzturēt un konsolidēt Eiropas Aizsardzības aģentūru un atbalstīt kopīgu rūpniecisko un tehnoloģisko pamatu;

| 32. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu centienus īstenot Eiropadomes lēmumus par aizsardzības spēju stiprināšanu, ņemot vērā budžeta ierobežojumus, kas skar dažas dalībvalstis; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu centienus īstenot Eiropadomes lēmumus par aizsardzības spēju stiprināšanu, ņemot vērā budžeta ierobežojumus, kas skar dažas dalībvalstis;

o

o o

| 33. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomes priekšsēdētājam, PV/AP, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, NATO ģenerālsekretāram un NATO Parlamentārās asamblejas vadītajam. |
| --- | --- |

33.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomes priekšsēdētājam, PV/AP, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, NATO ģenerālsekretāram un NATO Parlamentārās asamblejas vadītajam.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0286.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0514.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/74

---

P8_TA(2015)0215

Drošības un aizsardzības spējas Eiropā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 21. maija rezolūcija par Eiropas aizsardzības tirgos notiekošo norišu ietekmi uz drošības un aizsardzības spējām Eiropā (2015/2037(INI))

(2016/C 353/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 19. un 20. decembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 19. un 20. decembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. novembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. novembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 24. jūlija paziņojumu “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari” (COM(2013)0542) un ar to saistīto 2014. gada 24. jūnijā pieņemto īstenošanas ceļvedi (COM(2014)0387, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 24. jūlija paziņojumu “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari” (COM(2013)0542) un ar to saistīto 2014. gada 24. jūnijā pieņemto īstenošanas ceļvedi (COM(2014)0387,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/81/EK, ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/81/EK, ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un aprīkojuma eksporta kontroli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un aprīkojuma eksporta kontroli,

| — | ņemot vērā politikas satvaru sistemātiskai ilgtermiņa sadarbībai aizsardzības jomā, ko Padome pieņēma 2014. gada 18. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā politikas satvaru sistemātiskai ilgtermiņa sadarbībai aizsardzības jomā, ko Padome pieņēma 2014. gada 18. novembrī,

| — | ņemot vērā aktualizēto Parakstītāju dalībvalstu pamatnolīgumu par piegādes drošību, ko Eiropas Aizsardzības aģentūras valde parakstīja 2013. gada novembrī, un ar to saistīto prioritāšu noteikšanas rīcības kodeksu, ko EAA valde pieņēma 2014. gada maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā aktualizēto Parakstītāju dalībvalstu pamatnolīgumu par piegādes drošību, ko Eiropas Aizsardzības aģentūras valde parakstīja 2013. gada novembrī, un ar to saistīto prioritāšu noteikšanas rīcības kodeksu, ko EAA valde pieņēma 2014. gada maijā,

| — | ņemot vērā 2013. gada 21. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi (3) un 2011. gada 14. decembra rezolūciju par finanšu krīzes ietekmi uz aizsardzības nozari ES dalībvalstīs (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 21. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi (3) un 2011. gada 14. decembra rezolūciju par finanšu krīzes ietekmi uz aizsardzības nozari ES dalībvalstīs (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. un 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. un 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0159/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0159/2015),

| A. | tā kā jaunais Eiropas aizsardzības tirgus tiesiskais regulējums tika izveidots 2009. gadā ar aizsardzības tiesību aktu paketi un visas 28 dalībvalstis ir transponējušas jaunos noteikumus savos tiesību aktos; tā kā šo jauno tiesību aktu būtība ir ieviest tādu regulējumu, kas balstītos uz pārredzamību, nediskrimināciju un konkurenci un kas būtu piemērots aizsardzības nozares īpatnībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā jaunais Eiropas aizsardzības tirgus tiesiskais regulējums tika izveidots 2009. gadā ar aizsardzības tiesību aktu paketi un visas 28 dalībvalstis ir transponējušas jaunos noteikumus savos tiesību aktos; tā kā šo jauno tiesību aktu būtība ir ieviest tādu regulējumu, kas balstītos uz pārredzamību, nediskrimināciju un konkurenci un kas būtu piemērots aizsardzības nozares īpatnībām;

| B. | tā kā dalībvalstis ir vienojušās par nepieciešamību izveidot Eiropas aizsardzības aprīkojuma un pakalpojumu tirgu; tā kā Eiropadome ir pat aicinājusi izveidot ES mēroga piegādes drošības režīmu; tā kā atbilstošām spējām, aprīkojuma piegādei un ES stratēģiskajai autonomijai ir izšķiroša nozīme attiecībā uz Eiropas Savienības un tās kaimiņvalstu drošību; |
| --- | --- |

B.

tā kā dalībvalstis ir vienojušās par nepieciešamību izveidot Eiropas aizsardzības aprīkojuma un pakalpojumu tirgu; tā kā Eiropadome ir pat aicinājusi izveidot ES mēroga piegādes drošības režīmu; tā kā atbilstošām spējām, aprīkojuma piegādei un ES stratēģiskajai autonomijai ir izšķiroša nozīme attiecībā uz Eiropas Savienības un tās kaimiņvalstu drošību;

| C. | tā kā KDAP ietvaros īstenoto miera uzturēšanas un drošības misiju panākumi daudzējādi ir atkarīgi no spējas reaģēt ātri un bez kavēšanās un tā kā līdz ar to galvenais aspekts ir nepieciešamība izveidot patiesu Eiropas aizsardzības tirgu nolūkā novērst pārklāšanos un samazināt birokrātiju; |
| --- | --- |

C.

tā kā KDAP ietvaros īstenoto miera uzturēšanas un drošības misiju panākumi daudzējādi ir atkarīgi no spējas reaģēt ātri un bez kavēšanās un tā kā līdz ar to galvenais aspekts ir nepieciešamība izveidot patiesu Eiropas aizsardzības tirgu nolūkā novērst pārklāšanos un samazināt birokrātiju;

| D. | tā kā konsolidācijas, rentabilitātes un pārredzamības trūkums Eiropas aizsardzības tirgos nozīmē, ka var turpināt pieaugt Eiropas aizsardzības nozares atkarība no ārējiem faktoriem, turklāt tas notiek laikā, kad tieša un daudzveidīga apdraudējuma līmenis Eiropas drošībai ir tik augsts, kāds kopš aukstā kara laika nav pieredzēts, |
| --- | --- |

D.

tā kā konsolidācijas, rentabilitātes un pārredzamības trūkums Eiropas aizsardzības tirgos nozīmē, ka var turpināt pieaugt Eiropas aizsardzības nozares atkarība no ārējiem faktoriem, turklāt tas notiek laikā, kad tieša un daudzveidīga apdraudējuma līmenis Eiropas drošībai ir tik augsts, kāds kopš aukstā kara laika nav pieredzēts,

| E. | tā kā pēdējos gados visās dalībvalstīs satraucošā līmenī ir samazinājušās investīcijas ar aizsardzības nozari saistītā pētniecībā un tehnoloģiju izstrādē un kopējās investīcijas, ko Eiropas sadarbības satvarā iegulda ar aizsardzības nozari saistītā pētniecībā un tehnoloģiju izstrādē; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēdējos gados visās dalībvalstīs satraucošā līmenī ir samazinājušās investīcijas ar aizsardzības nozari saistītā pētniecībā un tehnoloģiju izstrādē un kopējās investīcijas, ko Eiropas sadarbības satvarā iegulda ar aizsardzības nozari saistītā pētniecībā un tehnoloģiju izstrādē;

Norises aizsardzības tirgos ir novedušas pie Eiropas autonomijas apdraudējuma

| 1. | joprojām pauž nopietnas bažas par izplatītajiem un lielākoties nekoordinētajiem aizsardzības budžeta samazinājumiem lielākajā daļā dalībvalstu; uzsver, ka aizsardzības budžeta samazināšana vājina dalībvalstu aizsardzības potenciālu un raisa šaubas par to gatavību nodrošināt savu un Eiropas drošību; uzskata, ka šie nekoordinētie samazinājumi līdz ar strukturālām problēmām un negodīgu un nepārredzamu praksi rada draudus Savienībai, jo tā zaudē kontroli pār stratēģiskajiem aktīviem un spējām un netiek izmantotas iespējas, ko attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā minētās ES labklājības un miera sasniegšanu, tās piegāžu drošību un tās iedzīvotāju un interešu aizsardzību varētu sniegt dalībvalstu aizsardzības politikas virzienu koordinācija un aizsardzības aktīvu apvienošana un koplietošana; |
| --- | --- |

1.

joprojām pauž nopietnas bažas par izplatītajiem un lielākoties nekoordinētajiem aizsardzības budžeta samazinājumiem lielākajā daļā dalībvalstu; uzsver, ka aizsardzības budžeta samazināšana vājina dalībvalstu aizsardzības potenciālu un raisa šaubas par to gatavību nodrošināt savu un Eiropas drošību; uzskata, ka šie nekoordinētie samazinājumi līdz ar strukturālām problēmām un negodīgu un nepārredzamu praksi rada draudus Savienībai, jo tā zaudē kontroli pār stratēģiskajiem aktīviem un spējām un netiek izmantotas iespējas, ko attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā minētās ES labklājības un miera sasniegšanu, tās piegāžu drošību un tās iedzīvotāju un interešu aizsardzību varētu sniegt dalībvalstu aizsardzības politikas virzienu koordinācija un aizsardzības aktīvu apvienošana un koplietošana;

| 2. | pauž dziļas bažas par to, ka ES tiešajās kaimiņvalstīs uzliesmo bruņoti konflikti, izceļas zemas intensitātes krīzes, norisinās hibrīdkarš un ārēju spēku vadīta karadarbība, rodas valsts disfunkcija, pastiprinās nestabilitāte un bieži tiek pārkāptas cilvēktiesības, kā arī to, ka ES iekšienē un ārpus tās pastāv terorisma apdraudējums; uzskata, ka pašreizējie draudi drošībai ir kopīgi visai ES un ka tie ir jānovērš vienoti un saskaņoti, apvienojot civilos un militāros resursus un izmantojot tos kopīgi; šajā sakarībā stingri uzskata, ka ir svarīgi neizšķērdēt resursus un ka ir īpaši būtiski lietderīgāk izmantot nodokļu maksātāju naudu un panākt progresu Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus izveidē, kā arī izveidot konkurētspējīgu Eiropas Aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecības bāzi (EDTIB), kas spētu radīt sinerģijas ar plašākas pārrobežu koordinācijas starpniecību un nodrošinātu KDAP nepieciešamās spējas; arī uzskata — lai garantētu drošību un stabilitāti Eiropas Savienībā un tās kaimiņvalstīs, būs ārkārtīgi svarīgi palielināt to ES darbību efektivitāti un izmaksu lietderīgumu, kuras ir daļa no NATO operācijām; |
| --- | --- |

2.

pauž dziļas bažas par to, ka ES tiešajās kaimiņvalstīs uzliesmo bruņoti konflikti, izceļas zemas intensitātes krīzes, norisinās hibrīdkarš un ārēju spēku vadīta karadarbība, rodas valsts disfunkcija, pastiprinās nestabilitāte un bieži tiek pārkāptas cilvēktiesības, kā arī to, ka ES iekšienē un ārpus tās pastāv terorisma apdraudējums; uzskata, ka pašreizējie draudi drošībai ir kopīgi visai ES un ka tie ir jānovērš vienoti un saskaņoti, apvienojot civilos un militāros resursus un izmantojot tos kopīgi; šajā sakarībā stingri uzskata, ka ir svarīgi neizšķērdēt resursus un ka ir īpaši būtiski lietderīgāk izmantot nodokļu maksātāju naudu un panākt progresu Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus izveidē, kā arī izveidot konkurētspējīgu Eiropas Aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecības bāzi (EDTIB), kas spētu radīt sinerģijas ar plašākas pārrobežu koordinācijas starpniecību un nodrošinātu KDAP nepieciešamās spējas; arī uzskata — lai garantētu drošību un stabilitāti Eiropas Savienībā un tās kaimiņvalstīs, būs ārkārtīgi svarīgi palielināt to ES darbību efektivitāti un izmaksu lietderīgumu, kuras ir daļa no NATO operācijām;

| 3. | tādēļ pauž bažas par to, ka dalībvalstis lēni un nekonsekventi īsteno 2009. gada aizsardzības tiesību aktu paketes direktīvas, un aicina Komisiju veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu, ka šīs direktīvas tiek precīzi īstenotas, uzraugot, kā dalībvalstis tās transponējušas, lai nepieļautu tirgus izkropļošanu; atzīst, ka jaunu tiesību aktu ieviešana ir ilgstošs process, bet brīdina, ka nepareiza un atšķirīga tiesību aktu piemērošana var radīt sliktas prakses standartus, tādējādi apdraudot direktīvās noteikto mērķu sasniegšanu un līdz ar to arī Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus izveidi un vājinot EDTIB izstrādi; uzsver, ka aizsardzības tiesību aktu paketei vajadzētu arī palīdzēt Eiropā radīt stimulus sadarbībai aizsardzības jomā, un mudina Komisiju un EAA šajā nolūkā cieši sadarboties; ar nožēlu atgādina, ka kopīgie iepirkumi aizsardzības nozarē ir tajā pašā līmenī un ka pēdējos gados šādu iepirkumu īpatsvars ir pat samazinājies; |
| --- | --- |

3.

tādēļ pauž bažas par to, ka dalībvalstis lēni un nekonsekventi īsteno 2009. gada aizsardzības tiesību aktu paketes direktīvas, un aicina Komisiju veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu, ka šīs direktīvas tiek precīzi īstenotas, uzraugot, kā dalībvalstis tās transponējušas, lai nepieļautu tirgus izkropļošanu; atzīst, ka jaunu tiesību aktu ieviešana ir ilgstošs process, bet brīdina, ka nepareiza un atšķirīga tiesību aktu piemērošana var radīt sliktas prakses standartus, tādējādi apdraudot direktīvās noteikto mērķu sasniegšanu un līdz ar to arī Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus izveidi un vājinot EDTIB izstrādi; uzsver, ka aizsardzības tiesību aktu paketei vajadzētu arī palīdzēt Eiropā radīt stimulus sadarbībai aizsardzības jomā, un mudina Komisiju un EAA šajā nolūkā cieši sadarboties; ar nožēlu atgādina, ka kopīgie iepirkumi aizsardzības nozarē ir tajā pašā līmenī un ka pēdējos gados šādu iepirkumu īpatsvars ir pat samazinājies;

| 4. | brīdina par risku, ka Eiropas aizsardzības tirgus kļūst atkarīgāks no ārējiem faktoriem laikā, kad drošības vide kļūst arvien sarežģītāka un problemātiskāka; jo īpaši brīdina par to, ka tādu faktoru kopums kā nesaskaņoti dalībvalstu aizsardzības budžeti, tirgus sadrumstalotība, kas aizvien vēl pastāv, neraugoties uz jaunajiem iekšējā tirgus noteikumiem, arvien pieaugošā aizsardzības nozares atkarība no eksporta ārpus ES un tas, ka dažās dalībvalstīs palielinās ārvalstu investīcijas Eiropas aizsardzības nozarē, kas varētu novest pie pārredzamības trūkuma un kontroles mazināšanās pār dalībvalstu un Eiropas stratēģiskā aizsardzības aprīkojuma ražošanu un stratēģiskajiem aktīviem un tehnoloģijām; |
| --- | --- |

4.

brīdina par risku, ka Eiropas aizsardzības tirgus kļūst atkarīgāks no ārējiem faktoriem laikā, kad drošības vide kļūst arvien sarežģītāka un problemātiskāka; jo īpaši brīdina par to, ka tādu faktoru kopums kā nesaskaņoti dalībvalstu aizsardzības budžeti, tirgus sadrumstalotība, kas aizvien vēl pastāv, neraugoties uz jaunajiem iekšējā tirgus noteikumiem, arvien pieaugošā aizsardzības nozares atkarība no eksporta ārpus ES un tas, ka dažās dalībvalstīs palielinās ārvalstu investīcijas Eiropas aizsardzības nozarē, kas varētu novest pie pārredzamības trūkuma un kontroles mazināšanās pār dalībvalstu un Eiropas stratēģiskā aizsardzības aprīkojuma ražošanu un stratēģiskajiem aktīviem un tehnoloģijām;

| 5. | uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā ES autonomiju un neatkarību ietekmē noteikti projekti, piemēram, sadarbība ar Krieviju sensitīvās jomās kā satelītu palaišana ar raķetēm Soyuz un stratēģiski aviopārvadājumi; uzsver, ka dalībvalstīm vajadzētu pārskatīt savu militāro/aizsardzības ražošanas nozaru prioritātes un sniegt stimulus to attīstībai, ciktāl to pieļauj ES tiesību akti; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā ES autonomiju un neatkarību ietekmē noteikti projekti, piemēram, sadarbība ar Krieviju sensitīvās jomās kā satelītu palaišana ar raķetēm Soyuz un stratēģiski aviopārvadājumi; uzsver, ka dalībvalstīm vajadzētu pārskatīt savu militāro/aizsardzības ražošanas nozaru prioritātes un sniegt stimulus to attīstībai, ciktāl to pieļauj ES tiesību akti;

| 6. | uzsver, ka augsti konkurētspējīga, mūsdienīga un integrēta Eiropas industriālās aizsardzības stratēģija ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu Eiropas aizsardzības spējas un panāktu pozitīvu netiešo ietekmi uz citām saistītām ekonomikas nozarēm; norāda, ka lielāka sadarbība ekonomikas resursu un cilvēkkapitāla izmantošanā ir būtiski svarīga, lai panāktu progresu civilmilitārajā pētniecībā, kas ļautu samazināt mūsu atkarību no ārējiem faktoriem, panākt piegāžu drošību un nodrošināt ražošanai izejmateriālus, īpaši kritiski svarīgos izejmateriālus; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka augsti konkurētspējīga, mūsdienīga un integrēta Eiropas industriālās aizsardzības stratēģija ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu Eiropas aizsardzības spējas un panāktu pozitīvu netiešo ietekmi uz citām saistītām ekonomikas nozarēm; norāda, ka lielāka sadarbība ekonomikas resursu un cilvēkkapitāla izmantošanā ir būtiski svarīga, lai panāktu progresu civilmilitārajā pētniecībā, kas ļautu samazināt mūsu atkarību no ārējiem faktoriem, panākt piegāžu drošību un nodrošināt ražošanai izejmateriālus, īpaši kritiski svarīgos izejmateriālus;

| 7. | norāda — lai arī 2013. gada decembra Eiropadome tā arī nespēja pienācīgi reaģēt uz pastāvošo situāciju, tā tomēr noteica virkni darbības virzienu, lai uzlabotu kopējo drošības un aizsardzības politiku, un vienojās 2015. gada jūnijā pārskatīt progresu; pauž nožēlu, ka, neraugoties uz turpmāku drošības vides pasliktināšanos gan ES, gan uz austrumiem un dienvidiem no ES, kas apdraud ES drošību, nekāds reāls progress pašreizējo drošības problēmu risināšanā un apdraudējuma novēršanā nav panākts; |
| --- | --- |

7.

norāda — lai arī 2013. gada decembra Eiropadome tā arī nespēja pienācīgi reaģēt uz pastāvošo situāciju, tā tomēr noteica virkni darbības virzienu, lai uzlabotu kopējo drošības un aizsardzības politiku, un vienojās 2015. gada jūnijā pārskatīt progresu; pauž nožēlu, ka, neraugoties uz turpmāku drošības vides pasliktināšanos gan ES, gan uz austrumiem un dienvidiem no ES, kas apdraud ES drošību, nekāds reāls progress pašreizējo drošības problēmu risināšanā un apdraudējuma novēršanā nav panākts;

| 8. | prasa Eiropadomei izdarīt secinājumus un veikt konkrētus pasākumus, lai pārvarētu sadrumstalotību Eiropas aizsardzības tirgū; aicina Eiropadomi nodrošināt īpašas pamatnostādnes aizsardzības politikai un Eiropas aizsardzības tirgum, ņemot vērā aizsardzības nozares īpatnības, lai palielinātu pārredzamību un konkurētspēju, un nodrošināt aizsardzības spēju pieejamību, kuras vajadzīgas, lai garantētu drošību Eiropā un īstenotu KĀDP mērķus; |
| --- | --- |

8.

prasa Eiropadomei izdarīt secinājumus un veikt konkrētus pasākumus, lai pārvarētu sadrumstalotību Eiropas aizsardzības tirgū; aicina Eiropadomi nodrošināt īpašas pamatnostādnes aizsardzības politikai un Eiropas aizsardzības tirgum, ņemot vērā aizsardzības nozares īpatnības, lai palielinātu pārredzamību un konkurētspēju, un nodrošināt aizsardzības spēju pieejamību, kuras vajadzīgas, lai garantētu drošību Eiropā un īstenotu KĀDP mērķus;

Budžeta samazinājumu izraisīta Eiropas pieprasījuma samazināšanās: nepieciešamība pēc turpmākas sadarbības

| 9. | uzskata, ka gadiem ilgusī aizsardzības budžetu nesaskaņošana dalībvalstīs ir jākompensē ar ciešāku dalībvalstu sadarbību un koordināciju, tostarp formulējot aizsardzības budžeta piešķiršanas politiku un saskaņojot stratēģiskās izvēles, kas attiecas uz militārā un civilmilitārā aprīkojuma iegādi, atbilstīgi pārredzamiem publiskā iepirkuma standartiem; uzsver, ka ir būtiski starp dalībvalstīm veikt iepriekšēju plānošanu stratēģiskiem ieguldījumiem aprīkojuma iegādei un atjaunošanai; atkārtoti aicina īstenot konsolidāciju visā ES, lai veicinātu konkurētspējīgu un neatkarīgu EDTIB; uzsver, ka efektīvas un pārredzamas EDTIB izveide ir būtiski svarīga, lai Eiropa spētu aizsargāt savus iedzīvotājus, intereses un vērtības saskaņā ar Līgumā nospraustajiem mērķiem un izpildīt savu kā drošības garantētājas pienākumu; aicina Komisiju izveidot rūpniecības stratēģiju, kurā būtu noteiktas galvenās spējas, uz ko varētu balstīt EDTIB; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka gadiem ilgusī aizsardzības budžetu nesaskaņošana dalībvalstīs ir jākompensē ar ciešāku dalībvalstu sadarbību un koordināciju, tostarp formulējot aizsardzības budžeta piešķiršanas politiku un saskaņojot stratēģiskās izvēles, kas attiecas uz militārā un civilmilitārā aprīkojuma iegādi, atbilstīgi pārredzamiem publiskā iepirkuma standartiem; uzsver, ka ir būtiski starp dalībvalstīm veikt iepriekšēju plānošanu stratēģiskiem ieguldījumiem aprīkojuma iegādei un atjaunošanai; atkārtoti aicina īstenot konsolidāciju visā ES, lai veicinātu konkurētspējīgu un neatkarīgu EDTIB; uzsver, ka efektīvas un pārredzamas EDTIB izveide ir būtiski svarīga, lai Eiropa spētu aizsargāt savus iedzīvotājus, intereses un vērtības saskaņā ar Līgumā nospraustajiem mērķiem un izpildīt savu kā drošības garantētājas pienākumu; aicina Komisiju izveidot rūpniecības stratēģiju, kurā būtu noteiktas galvenās spējas, uz ko varētu balstīt EDTIB;

| 10. | atgādina, ka 28 ES dalībvalstis kopā ir otrajā vietā pasaulē aizsardzības izdevumu un ieroču eksporta ziņā; uzskata, ka tas apliecina to, ka ES dalībvalstīm un Savienībai vēl aizvien ir svarīga loma starptautiskajā ieroču tirdzniecībā un aizsardzības jomas iepirkumos; uzskata, ka 190 miljardi EUR, ko veido visu dalībvalstu aizsardzības izdevumi, ir milzīgs nodokļu maksātāju līdzekļu apjoms; arī atgādina — daudzi nesen veikti pētījumi liecina par to, ka galvenā problēma ir tā, ka 28 ES dalībvalstu aizsardzības budžeti tiek tērēti ārkārtīgi nelietderīgi, kā dēļ rodas ilgi kavējumi un augstas izmaksas un daudzos gadījumos helikopteri, kaujas lidmašīnas un citas tehnoloģijas nav izmantojamas, lai arī ir pilnīgi jaunas; uzsver nepieciešamību padziļināti restrukturizēt attiecības starp valstu aizsardzības administrācijām un aizsardzības nozares ražotājiem un ieviest stingrus kvalitātes kritērijus iepirkuma projektu iznākumiem; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka 28 ES dalībvalstis kopā ir otrajā vietā pasaulē aizsardzības izdevumu un ieroču eksporta ziņā; uzskata, ka tas apliecina to, ka ES dalībvalstīm un Savienībai vēl aizvien ir svarīga loma starptautiskajā ieroču tirdzniecībā un aizsardzības jomas iepirkumos; uzskata, ka 190 miljardi EUR, ko veido visu dalībvalstu aizsardzības izdevumi, ir milzīgs nodokļu maksātāju līdzekļu apjoms; arī atgādina — daudzi nesen veikti pētījumi liecina par to, ka galvenā problēma ir tā, ka 28 ES dalībvalstu aizsardzības budžeti tiek tērēti ārkārtīgi nelietderīgi, kā dēļ rodas ilgi kavējumi un augstas izmaksas un daudzos gadījumos helikopteri, kaujas lidmašīnas un citas tehnoloģijas nav izmantojamas, lai arī ir pilnīgi jaunas; uzsver nepieciešamību padziļināti restrukturizēt attiecības starp valstu aizsardzības administrācijām un aizsardzības nozares ražotājiem un ieviest stingrus kvalitātes kritērijus iepirkuma projektu iznākumiem;

| 11. | uzskata, ka pašreizējiem budžeta ierobežojumiem ES dalībvalstīs vajadzētu kļūt par iespēju ciešākai un labākai sadarbībai aizsardzības aprīkojuma iepirkumu jomā, lai nodrošinātu labāku nodokļu maksātāju naudas izlietojumu un pienācīgas militārās spējas visā ES, kā arī panāktu ilgtspējīgu piegādes drošības sistēmu; uzskata, ka dalībvalstīm ir jāizvēlas starp efektīvāku sadarbību, saskaroties ar kopējām problēmām, vai stratēģisku spēju zaudēšanu un nespēju aizsargāt valstu un Eiropas iedzīvotājus un intereses; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka pašreizējiem budžeta ierobežojumiem ES dalībvalstīs vajadzētu kļūt par iespēju ciešākai un labākai sadarbībai aizsardzības aprīkojuma iepirkumu jomā, lai nodrošinātu labāku nodokļu maksātāju naudas izlietojumu un pienācīgas militārās spējas visā ES, kā arī panāktu ilgtspējīgu piegādes drošības sistēmu; uzskata, ka dalībvalstīm ir jāizvēlas starp efektīvāku sadarbību, saskaroties ar kopējām problēmām, vai stratēģisku spēju zaudēšanu un nespēju aizsargāt valstu un Eiropas iedzīvotājus un intereses;

| 12. | atgādina, ka ir jāpanāk lielāka dalībvalstu aizsardzības plānošanas procesu saskaņotība, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Padomē ir pieņemts politikas satvars sistemātiskai ilgtermiņa sadarbībai aizsardzības jomā; tomēr pauž nožēlu par to, ka tas ir nesaistošs un ka ar to nav ieviests skaidrs un strukturēts process; uzsver, ka Eiropadomei vajadzētu šo dokumentu vērtēt atzinīgi, lai tas kļūtu par svarīgāko virzītājspēku; mudina dalībvalstis savos nacionālajos aizsardzības pārskatos prasīt atbalstu no Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) un ES Militārajā komitejā sniegt informāciju par valsts ieguldījumu plāniem un prioritātēm; aicina dalībvalstis uzsākt pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO), jo tā palīdzēs labāk koordinēt un izmantot ES finansējumu, kas piešķirts miera laika sadarbībai; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) sniegt reālistiskus plānus par PESCO uzsākšanu; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka ir jāpanāk lielāka dalībvalstu aizsardzības plānošanas procesu saskaņotība, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Padomē ir pieņemts politikas satvars sistemātiskai ilgtermiņa sadarbībai aizsardzības jomā; tomēr pauž nožēlu par to, ka tas ir nesaistošs un ka ar to nav ieviests skaidrs un strukturēts process; uzsver, ka Eiropadomei vajadzētu šo dokumentu vērtēt atzinīgi, lai tas kļūtu par svarīgāko virzītājspēku; mudina dalībvalstis savos nacionālajos aizsardzības pārskatos prasīt atbalstu no Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) un ES Militārajā komitejā sniegt informāciju par valsts ieguldījumu plāniem un prioritātēm; aicina dalībvalstis uzsākt pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO), jo tā palīdzēs labāk koordinēt un izmantot ES finansējumu, kas piešķirts miera laika sadarbībai; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) sniegt reālistiskus plānus par PESCO uzsākšanu;

| 13. | prasa piešķirt prioritāti sadarbībai un resursu apvienošanai un koplietošanai un šajā sakarībā izveidot iniciatīvas; aicina Eiropas Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu, kurā būtu izskaidrots, kā šim mērķim varētu izmantot nodokļu iniciatīvas, kas nekropļo tirgu; norāda uz Beļģijas lēmumu piešķirt atbrīvojumus no PVN maksāšanas EAA ad hoc projektiem un uzskata, ka šim piemēram vajadzētu kļūt par normu attiecībā uz jebkādu sadarbību, kas notiek EAA ietvaros; atzinīgi vērtē EAA darbu pie kopīgā iepirkumu mehānisma izveides un sagaida, ka šajā mehānismā būs iekļauti pasākumi, kas stimulēs sadarbību aizsardzības aprīkojuma iegādes un atbalsta jomā; |
| --- | --- |

13.

prasa piešķirt prioritāti sadarbībai un resursu apvienošanai un koplietošanai un šajā sakarībā izveidot iniciatīvas; aicina Eiropas Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu, kurā būtu izskaidrots, kā šim mērķim varētu izmantot nodokļu iniciatīvas, kas nekropļo tirgu; norāda uz Beļģijas lēmumu piešķirt atbrīvojumus no PVN maksāšanas EAA ad hoc projektiem un uzskata, ka šim piemēram vajadzētu kļūt par normu attiecībā uz jebkādu sadarbību, kas notiek EAA ietvaros; atzinīgi vērtē EAA darbu pie kopīgā iepirkumu mehānisma izveides un sagaida, ka šajā mehānismā būs iekļauti pasākumi, kas stimulēs sadarbību aizsardzības aprīkojuma iegādes un atbalsta jomā;

| 14. | atgādina, ka “Apvārsnis 2020”, COSME un Eiropas strukturālie un investīciju fondi paredz iespēju aizsardzības aprīkojuma ražotājiem, īpaši MVU, pieteikties ES finansējuma saņemšanai civilmilitāriem un citiem projektiem; aicina Komisiju un dalībvalstis palīdzēt uzņēmumiem, īpaši MVU, pienācīgi izmantot iespējas iegūt Eiropas finansējumu projektiem, kuri saistīti ar aizsardzības nozari; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka “Apvārsnis 2020”, COSME un Eiropas strukturālie un investīciju fondi paredz iespēju aizsardzības aprīkojuma ražotājiem, īpaši MVU, pieteikties ES finansējuma saņemšanai civilmilitāriem un citiem projektiem; aicina Komisiju un dalībvalstis palīdzēt uzņēmumiem, īpaši MVU, pienācīgi izmantot iespējas iegūt Eiropas finansējumu projektiem, kuri saistīti ar aizsardzības nozari;

| 15. | norāda, ka pēdējā laikā ES aizvien biežāk nācies saskarties ar draudiem un problēmām kibertelpā, kas ir nopietns drauds kā dalībvalstīm, tā ES kopumā; uzskata, ka šādi draudi ir pienācīgi jānovērtē un jāveic pasākumi ES līmenī, lai nodrošinātu dalībvalstīm tehniskus un cita veida drošības pasākumus; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka pēdējā laikā ES aizvien biežāk nācies saskarties ar draudiem un problēmām kibertelpā, kas ir nopietns drauds kā dalībvalstīm, tā ES kopumā; uzskata, ka šādi draudi ir pienācīgi jānovērtē un jāveic pasākumi ES līmenī, lai nodrošinātu dalībvalstīm tehniskus un cita veida drošības pasākumus;

| 16. | aicina Eiropadomes 2015. gada jūnija sanāksmē izskatīt jautājumu par nepieciešamību padarīt integrētākus publiskā iepirkuma un līgumu piešķiršanas procesus kiberdrošības jomā un palielināt koordināciju dalībvalstu starpā, lai Savienība varētu ātri reaģēt uz liela mēroga starptautiskiem draudiem, piemēram, kiberterorismu un kiberuzbrukumiem; |
| --- | --- |

16.

aicina Eiropadomes 2015. gada jūnija sanāksmē izskatīt jautājumu par nepieciešamību padarīt integrētākus publiskā iepirkuma un līgumu piešķiršanas procesus kiberdrošības jomā un palielināt koordināciju dalībvalstu starpā, lai Savienība varētu ātri reaģēt uz liela mēroga starptautiskiem draudiem, piemēram, kiberterorismu un kiberuzbrukumiem;

| 17. | atkārtoti aicina AP/PV un Padomi izstrādāt vienotu ES nostāju attiecībā uz bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu, vislielāko nozīmi piešķirot cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanai un risinot tādus jautājumus kā tiesiskais satvars, samērīgums, atbildība, civiliedzīvotāju aizsardzība un pārredzamība; |
| --- | --- |

17.

atkārtoti aicina AP/PV un Padomi izstrādāt vienotu ES nostāju attiecībā uz bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu, vislielāko nozīmi piešķirot cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanai un risinot tādus jautājumus kā tiesiskais satvars, samērīgums, atbildība, civiliedzīvotāju aizsardzība un pārredzamība;

Pieaugoša atkarība no ārējiem faktoriem: nepieciešamība pēc kopējas pieejas

| 18. | brīdina par to, ka, lai kompensētu zaudējumus, ko rada apgrozījuma samazināšanās Eiropā, Eiropas aizsardzības aprīkojuma ražošanas uzņēmumi aizvien vairāk eksportē ārpus ES; pauž bažas par iespējamiem šādas pieejas trūkumiem, piemēram, sensitīvu tehnoloģiju un intelektuālā īpašuma tiesību nodošanu saviem turpmākajiem konkurentiem un ražošanas pārvietošanu ārpus ES, pakļaujot riskam Eiropas piegāžu drošību; uzskata, ka ir nopietna stratēģiska kļūda pakļaut ES riskam, ļaujot EDTIB kļūt atkarīgai no klientiem ārpus ES esošās lielvarām, kurām ir atšķirīgas stratēģiskās intereses; |
| --- | --- |

18.

brīdina par to, ka, lai kompensētu zaudējumus, ko rada apgrozījuma samazināšanās Eiropā, Eiropas aizsardzības aprīkojuma ražošanas uzņēmumi aizvien vairāk eksportē ārpus ES; pauž bažas par iespējamiem šādas pieejas trūkumiem, piemēram, sensitīvu tehnoloģiju un intelektuālā īpašuma tiesību nodošanu saviem turpmākajiem konkurentiem un ražošanas pārvietošanu ārpus ES, pakļaujot riskam Eiropas piegāžu drošību; uzskata, ka ir nopietna stratēģiska kļūda pakļaut ES riskam, ļaujot EDTIB kļūt atkarīgai no klientiem ārpus ES esošās lielvarām, kurām ir atšķirīgas stratēģiskās intereses;

| 19. | atgādina, ka ES kopējā nostājā par ieroču eksportu ir noteikts militāro tehnoloģiju un aprīkojuma kontroles eksporta kontroles vispārējais jēdziens, pamatojoties uz kuru tiek koordinētas valstu eksporta kontroles sistēmas; uzskata, ka ir saskaņotāk jāpiemēro tās astoņi kritēriji, lai nodrošinātu ne tikai to, ka ārpolitikas un drošības politikas pamatmērķiem ir prioritāte pār īstermiņa ekonomiskajām interesēm, bet arī vienlīdzīgu konkurences apstākļu pastāvēšanu Eiropas nozarēm; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka ES kopējā nostājā par ieroču eksportu ir noteikts militāro tehnoloģiju un aprīkojuma kontroles eksporta kontroles vispārējais jēdziens, pamatojoties uz kuru tiek koordinētas valstu eksporta kontroles sistēmas; uzskata, ka ir saskaņotāk jāpiemēro tās astoņi kritēriji, lai nodrošinātu ne tikai to, ka ārpolitikas un drošības politikas pamatmērķiem ir prioritāte pār īstermiņa ekonomiskajām interesēm, bet arī vienlīdzīgu konkurences apstākļu pastāvēšanu Eiropas nozarēm;

| 20. | mudina dalībvalstis ievērot Kopējās nostājas principus, kā arī saistībā ar ikgadējiem ziņojumiem sniegt pilnīgu informāciju par sava aizsardzības aprīkojuma eksportu uz trešām valstīm; aicina Padomi un PV/AP izskatīt iespējas, kā uzlabot ziņošanas prasību ievērošanu un palielināt eksporta kontroles pārredzamību un publisko pārbaudi; atgādina, ka Kopējās nostājas piemērošana ir būtiski svarīga ES principu un vērtību ievērošanai, īpaši starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību jomā, kā arī saistībā ar ES pienākumiem vietējās, reģionālās un globālās drošības jomā; |
| --- | --- |

20.

mudina dalībvalstis ievērot Kopējās nostājas principus, kā arī saistībā ar ikgadējiem ziņojumiem sniegt pilnīgu informāciju par sava aizsardzības aprīkojuma eksportu uz trešām valstīm; aicina Padomi un PV/AP izskatīt iespējas, kā uzlabot ziņošanas prasību ievērošanu un palielināt eksporta kontroles pārredzamību un publisko pārbaudi; atgādina, ka Kopējās nostājas piemērošana ir būtiski svarīga ES principu un vērtību ievērošanai, īpaši starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību jomā, kā arī saistībā ar ES pienākumiem vietējās, reģionālās un globālās drošības jomā;

| 21. | norāda uz Komisijas paziņojumu par civilmilitāro preču eksporta politikas pārskatīšanu un šajā sakarībā uzsver nepieciešamību nodrošināt tādu kontroles kārtību, kas nerada šķēršļus brīvai preču un tehnoloģiju apritei iekšējā tirgū un nenoved pie atšķirīgas ES noteikumu interpretācijas; mudina Komisiju nekavējoties nākt klajā ar jaunu tiesību akta priekšlikumu, lai atjauninātu civilmilitāro ražojumu eksporta kontroles režīmu, uzlabotu tā konsekvenci, efektivitāti, pārredzamību un ietekmi uz cilvēktiesībām, vienlaikus nodrošinot godīgus konkurences apstākļus; uzsver, ka šajā priekšlikumā ir jāņem vērā tas, ka mainās drošības apdraudējums, kā arī ātrums, ar kādu attīstās tehnoloģijas, īpaši izlūkošanas un ielaušanās programmatūra un aprīkojums, un jāpievērš uzmanība informācijas par programmatūru vājajām vietām pārdošanai; |
| --- | --- |

21.

norāda uz Komisijas paziņojumu par civilmilitāro preču eksporta politikas pārskatīšanu un šajā sakarībā uzsver nepieciešamību nodrošināt tādu kontroles kārtību, kas nerada šķēršļus brīvai preču un tehnoloģiju apritei iekšējā tirgū un nenoved pie atšķirīgas ES noteikumu interpretācijas; mudina Komisiju nekavējoties nākt klajā ar jaunu tiesību akta priekšlikumu, lai atjauninātu civilmilitāro ražojumu eksporta kontroles režīmu, uzlabotu tā konsekvenci, efektivitāti, pārredzamību un ietekmi uz cilvēktiesībām, vienlaikus nodrošinot godīgus konkurences apstākļus; uzsver, ka šajā priekšlikumā ir jāņem vērā tas, ka mainās drošības apdraudējums, kā arī ātrums, ar kādu attīstās tehnoloģijas, īpaši izlūkošanas un ielaušanās programmatūra un aprīkojums, un jāpievērš uzmanība informācijas par programmatūru vājajām vietām pārdošanai;

| 22. | norāda, ka pieaugošais civilmilitāro tehnoloģiju izmantojums ne tikai rada priekšrocības, jo palielinās sinerģija starp aizsardzības nozari un komerciālo ražošanu, bet arī padara aizsardzības nozari atkarīgu no civilajām piegāžu ķēdēm, kuras savu ražošanu bieži izvieto ārpus Eiropas; prasa Komisijai un EAA sniegt informāciju par iespējamu pieaugošas internacionalizācijas risku un par to, kāda ietekme pārmaiņām aizsardzības nozares ražotāju īpašumtiesībās var būt uz piegāžu drošību, kā arī norāda uz paaugstinātajiem draudiem Eiropas un dalībvalstu drošībai, tostarp ES digitālajai infrastruktūrai; aicina Komisiju savlaicīgi informēt Parlamentu par to, kādā stadijā ir Zaļā grāmata par aizsardzības un sensitīvu drošības preču rūpniecības spēju kontroli, par ko tika paziņots 2014. gada beigās, un prasa sniegt informāciju par izziņotās ieinteresēto personu sanāksmes rezultātiem;; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka pieaugošais civilmilitāro tehnoloģiju izmantojums ne tikai rada priekšrocības, jo palielinās sinerģija starp aizsardzības nozari un komerciālo ražošanu, bet arī padara aizsardzības nozari atkarīgu no civilajām piegāžu ķēdēm, kuras savu ražošanu bieži izvieto ārpus Eiropas; prasa Komisijai un EAA sniegt informāciju par iespējamu pieaugošas internacionalizācijas risku un par to, kāda ietekme pārmaiņām aizsardzības nozares ražotāju īpašumtiesībās var būt uz piegāžu drošību, kā arī norāda uz paaugstinātajiem draudiem Eiropas un dalībvalstu drošībai, tostarp ES digitālajai infrastruktūrai; aicina Komisiju savlaicīgi informēt Parlamentu par to, kādā stadijā ir Zaļā grāmata par aizsardzības un sensitīvu drošības preču rūpniecības spēju kontroli, par ko tika paziņots 2014. gada beigās, un prasa sniegt informāciju par izziņotās ieinteresēto personu sanāksmes rezultātiem;;

| 23. | atzinīgi vērtē EEA un Komisijas darbu pie ES mēroga piegāžu drošības (SoS) režīma izveides, ko izstrādāt uzdeva Eiropadome, un sagaida, ka 2015. gada jūnijā apstiprināšanai valstu un to valdību vadītājiem tiks piedāvāts rīcības plāns ar konkrētiem veicamajiem pasākumiem; aicina Eiropas Komisiju un EAA sniegt sīku informāciju par to, kādā apjomā ir sagatavošanās darbā ir iekļauts Parlamenta priekšlikums par “visaptverošu ES mēroga piegādes drošības režīmu (...), kas balstās uz savstarpējo garantiju sistēmu un risku un vajadzību analīzi, iespējams, izmantojot pastāvīgās strukturētās sadarbības juridisko pamatu” (5); uzskata, ka Komisijas izmantotās metodes, piemēram, kartēšana un monitorings, ir bijušas nepietiekamas; uzsver nepieciešamību orientēties uz jaunu pieeju tam, kā nodrošināt brīvu militārā aprīkojuma apriti visu 28 dalībvalstu bruņotajiem spēkiem; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē EEA un Komisijas darbu pie ES mēroga piegāžu drošības (SoS) režīma izveides, ko izstrādāt uzdeva Eiropadome, un sagaida, ka 2015. gada jūnijā apstiprināšanai valstu un to valdību vadītājiem tiks piedāvāts rīcības plāns ar konkrētiem veicamajiem pasākumiem; aicina Eiropas Komisiju un EAA sniegt sīku informāciju par to, kādā apjomā ir sagatavošanās darbā ir iekļauts Parlamenta priekšlikums par “visaptverošu ES mēroga piegādes drošības režīmu (...), kas balstās uz savstarpējo garantiju sistēmu un risku un vajadzību analīzi, iespējams, izmantojot pastāvīgās strukturētās sadarbības juridisko pamatu” (5); uzskata, ka Komisijas izmantotās metodes, piemēram, kartēšana un monitorings, ir bijušas nepietiekamas; uzsver nepieciešamību orientēties uz jaunu pieeju tam, kā nodrošināt brīvu militārā aprīkojuma apriti visu 28 dalībvalstu bruņotajiem spēkiem;

| 24. | uzskata, ka dalībvalstu savstarpēja SoS nodrošināšana ir būtiski svarīgs elements integrēta Eiropas aizsardzības tirgus izveidē; atzinīgi vērtē EEA atjaunināto SoS pamatsatvaru, kas ir līdzeklis savstarpējas uzticēšanās un solidaritātes nostiprināšanai, taču pauž nožēlu, ka tas nerada nekādus juridiski saistošus pienākumus; uzskata, ka ES mēroga SoS režīmam ir jābalstās uz esošo tiesību aktu, īpaši uz direktīvas par sūtījumiem Eiropas Savienībā, pilnīgu piemērošanu, lai novērstu šķēršļus aizsardzības jomas ražojumu apritei ES; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka dalībvalstu savstarpēja SoS nodrošināšana ir būtiski svarīgs elements integrēta Eiropas aizsardzības tirgus izveidē; atzinīgi vērtē EEA atjaunināto SoS pamatsatvaru, kas ir līdzeklis savstarpējas uzticēšanās un solidaritātes nostiprināšanai, taču pauž nožēlu, ka tas nerada nekādus juridiski saistošus pienākumus; uzskata, ka ES mēroga SoS režīmam ir jābalstās uz esošo tiesību aktu, īpaši uz direktīvas par sūtījumiem Eiropas Savienībā, pilnīgu piemērošanu, lai novērstu šķēršļus aizsardzības jomas ražojumu apritei ES;

Iekšējā tirgus noteikumu potenciāla pilnīga izmantošana

| 25. | uzsver, ka Komisijas pieņemtā aizsardzības tiesību aktu kopuma mērķis ir atbalstīt Eiropas aizsardzības jomas konkurētspēju un viens no tā uzdevumiem ir ierobežot problēmas, kuras rada Eiropas aizsardzības tirgus fragmentācija, noteikta protekcionistiska attieksme, piešķirot līgumtiesības aizsardzības iepirkumos, un koordinācijas trūkums starp dažādu dalībvalstu kontroles režīmiem, kas attiecas uz aizsardzības jomas ražojumu sūtījumiem; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka Komisijas pieņemtā aizsardzības tiesību aktu kopuma mērķis ir atbalstīt Eiropas aizsardzības jomas konkurētspēju un viens no tā uzdevumiem ir ierobežot problēmas, kuras rada Eiropas aizsardzības tirgus fragmentācija, noteikta protekcionistiska attieksme, piešķirot līgumtiesības aizsardzības iepirkumos, un koordinācijas trūkums starp dažādu dalībvalstu kontroles režīmiem, kas attiecas uz aizsardzības jomas ražojumu sūtījumiem;

| 26. | uzsver, ka vienotā aizsardzības tirgus izveide nodrošinātu pilnīgu pārredzamību un novērstu centienu dublēšanos, kas rada tirgus traucējumus; norāda, ka KDAP miera un drošības misiju panākumi lielākoties ir atkarīgi no to ātrās reaģēšanas spējām un ka turpmāka integrācija ir būtisks faktors procesu optimizēšanai un izmaksu samazināšanai; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka vienotā aizsardzības tirgus izveide nodrošinātu pilnīgu pārredzamību un novērstu centienu dublēšanos, kas rada tirgus traucējumus; norāda, ka KDAP miera un drošības misiju panākumi lielākoties ir atkarīgi no to ātrās reaģēšanas spējām un ka turpmāka integrācija ir būtisks faktors procesu optimizēšanai un izmaksu samazināšanai;

| 27. | norāda — lai pabeigtu vienotā Eiropas aizsardzības tirgus izveidi, nepieciešams ļoti konkurētspējīgs, uz inovācijām un tehnoloģijām orientēts rūpnieciskais pamats, kurā ciešāka pārrobežu sadarbība var radīt sinerģiju, un ka civilmilitārās pētniecības attīstībai ir būtiska nozīme, lai garantētu mūsu neatkarību un piegādes drošību, jo īpaši attiecībā uz īpaši svarīgām precēm; |
| --- | --- |

27.

norāda — lai pabeigtu vienotā Eiropas aizsardzības tirgus izveidi, nepieciešams ļoti konkurētspējīgs, uz inovācijām un tehnoloģijām orientēts rūpnieciskais pamats, kurā ciešāka pārrobežu sadarbība var radīt sinerģiju, un ka civilmilitārās pētniecības attīstībai ir būtiska nozīme, lai garantētu mūsu neatkarību un piegādes drošību, jo īpaši attiecībā uz īpaši svarīgām precēm;

| 28. | norāda — lai stiprinātu Eiropas aizsardzības jomu un tehnoloģisko inovāciju un gūtu ievērojamus ietaupījumus, Eiropā jāpanāk apjomradīti ietaupījumi un jāizveido kopējs ES tirgus iepirkumiem aizsardzības jomā, arī tāpēc, lai veicinātu modernu, integrētu un konkurētspējīgu Eiropas aizsardzības nozari; uzsver, ka ir pilnībā jāizmanto iekšējā tirgus noteikumi, lai novērstu pašreizējo Eiropas aizsardzības un drošības nozares fragmentāciju, kas izraisa aizsardzības aprīkojuma programmu dublēšanos un pārredzamības trūkumu attiecībās starp valstu aizsardzības pārvaldības iestādēm un aizsardzības nozari, izmantojot ciešāku pārrobežu sadarbību; mudina dalībvalstis atcelt valstu noteikumus, kas neatbilst Direktīvai 2009/43/EC un Direktīvai 2009/81/EC un neļauj izveidot iekšējo tirgu iepirkumiem aizsardzības jomā un pareizi īstenot un ieviest Direktīvu 2009/81/EK par sensitīviem iepirkumiem aizsardzības un drošības jomā un Direktīvu 2009/43/EK par aizsardzības jomas ražojumu sūtījumiem; aicina Komisiju veikt konkrētus pasākumus, kas nodrošinātu direktīvu pareizu īstenošanu, un pārbaudīt un uzraudzīt nacionālās procedūras šo direktīvu transponēšanai valstu tiesību aktos, lai pārliecinātos, ka tās nerada tirgus traucējumus; |
| --- | --- |

28.

norāda — lai stiprinātu Eiropas aizsardzības jomu un tehnoloģisko inovāciju un gūtu ievērojamus ietaupījumus, Eiropā jāpanāk apjomradīti ietaupījumi un jāizveido kopējs ES tirgus iepirkumiem aizsardzības jomā, arī tāpēc, lai veicinātu modernu, integrētu un konkurētspējīgu Eiropas aizsardzības nozari; uzsver, ka ir pilnībā jāizmanto iekšējā tirgus noteikumi, lai novērstu pašreizējo Eiropas aizsardzības un drošības nozares fragmentāciju, kas izraisa aizsardzības aprīkojuma programmu dublēšanos un pārredzamības trūkumu attiecībās starp valstu aizsardzības pārvaldības iestādēm un aizsardzības nozari, izmantojot ciešāku pārrobežu sadarbību; mudina dalībvalstis atcelt valstu noteikumus, kas neatbilst Direktīvai 2009/43/EC un Direktīvai 2009/81/EC un neļauj izveidot iekšējo tirgu iepirkumiem aizsardzības jomā un pareizi īstenot un ieviest Direktīvu 2009/81/EK par sensitīviem iepirkumiem aizsardzības un drošības jomā un Direktīvu 2009/43/EK par aizsardzības jomas ražojumu sūtījumiem; aicina Komisiju veikt konkrētus pasākumus, kas nodrošinātu direktīvu pareizu īstenošanu, un pārbaudīt un uzraudzīt nacionālās procedūras šo direktīvu transponēšanai valstu tiesību aktos, lai pārliecinātos, ka tās nerada tirgus traucējumus;

| 29. | lai iespējami labāk izmantotu resursus, aicina Komisiju mudināt dalībvalstis veikt kopīgus iepirkumus, izmantojot tādas centralizētas iepirkuma struktūras kā EAA, kā paredzēts Direktīvā Nr. 2009/81/EK; |
| --- | --- |

29.

lai iespējami labāk izmantotu resursus, aicina Komisiju mudināt dalībvalstis veikt kopīgus iepirkumus, izmantojot tādas centralizētas iepirkuma struktūras kā EAA, kā paredzēts Direktīvā Nr. 2009/81/EK;

| 30. | mudina Komisiju palielināt centienus vienlīdzīgu spēles noteikumu panākšanai Eiropas aizsardzības tirgos, lai apkarotu dalībvalstu protekcionisma praksi, veicinot pārrobežu sadarbību un labāku piekļuvi piegādes ķēdēm aizsardzības jomā un veicot pasākumus tādas situācijas izbeigšanai, kad vienas dalībvalstis ir tikai aizsardzības tehnoloģiju piegādātājas, bet citas — tikai to pircējas; šajā sakarībā uzskata, ka izņēmumu izmantošana, kā to paredz Direktīva 2009/81/EK, ir pienācīgi jāpamato; aicina Komisiju informēt Parlamentu par to, kādu ietekmi rada jau publicētie septiņi norādījumu kopumi (attiecīgi piemērošanas joma, izslēgšana, pētniecība un izstrāde, piegādes drošība, informācijas drošība, apakšuzņēmuma līgumu slēgšana, kompensāciju piešķiršana), un norāda, ka 2015. gadā Komisija plāno izdot vēl divus citus norādījumu kopumus; uzskata, ka šie norādījumi Komisijai paver lielisku iespēju izveidot dialogu ar dalībvalstīm par tematiem, kas nav iepriekš apspriesti strukturētā un atklātā veidā, un pieprasa sniegt informāciju par rezultātiem, kas panākti šādā dialogā ar dalībvalstīm; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisiju palielināt centienus vienlīdzīgu spēles noteikumu panākšanai Eiropas aizsardzības tirgos, lai apkarotu dalībvalstu protekcionisma praksi, veicinot pārrobežu sadarbību un labāku piekļuvi piegādes ķēdēm aizsardzības jomā un veicot pasākumus tādas situācijas izbeigšanai, kad vienas dalībvalstis ir tikai aizsardzības tehnoloģiju piegādātājas, bet citas — tikai to pircējas; šajā sakarībā uzskata, ka izņēmumu izmantošana, kā to paredz Direktīva 2009/81/EK, ir pienācīgi jāpamato; aicina Komisiju informēt Parlamentu par to, kādu ietekmi rada jau publicētie septiņi norādījumu kopumi (attiecīgi piemērošanas joma, izslēgšana, pētniecība un izstrāde, piegādes drošība, informācijas drošība, apakšuzņēmuma līgumu slēgšana, kompensāciju piešķiršana), un norāda, ka 2015. gadā Komisija plāno izdot vēl divus citus norādījumu kopumus; uzskata, ka šie norādījumi Komisijai paver lielisku iespēju izveidot dialogu ar dalībvalstīm par tematiem, kas nav iepriekš apspriesti strukturētā un atklātā veidā, un pieprasa sniegt informāciju par rezultātiem, kas panākti šādā dialogā ar dalībvalstīm;

| 31. | atzīmē, ka LESD 346. panta pašreizējais formulējums un tā īstenošana praksē joprojām dalībvalstīm dod lielu rīcības brīvību attiecībā uz tā piemērošanu un tādējādi ļauj aizsardzības jomas līgumiem nepiemērot ES tiesību aktus, kas attiecas uz iepirkumiem aizsardzības jomā; tādēļ prasa dalībvalstīm pareizi un efektīvi piemērot LESD 346. pantu saskaņā ar prasībām, kas paredzētas ES noteikumos, direktīvās par iekšējo tirgu un noteikumos par iepirkumiem aizsardzības jomā; atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas iedibināto judikatūru 346. pantā noteiktie pasākumi būtu jāveic tikai skaidri paredzētos izņēmuma gadījumos, un tos nevajadzētu veikt ārpus šādiem gadījumiem; brīdina, ka nepareiza atkāpšanās no noteikumiem par vienoto tirgu būtiski kaitē ES konkurencei, mazina pārredzamību, veicina korupciju un tādā veidā kavē ES aizsardzības tirgus izveidi, kā arī apdraud EDTIB darbību un pārliecinošu militāro iespēju attīstību; |
| --- | --- |

31.

atzīmē, ka LESD 346. panta pašreizējais formulējums un tā īstenošana praksē joprojām dalībvalstīm dod lielu rīcības brīvību attiecībā uz tā piemērošanu un tādējādi ļauj aizsardzības jomas līgumiem nepiemērot ES tiesību aktus, kas attiecas uz iepirkumiem aizsardzības jomā; tādēļ prasa dalībvalstīm pareizi un efektīvi piemērot LESD 346. pantu saskaņā ar prasībām, kas paredzētas ES noteikumos, direktīvās par iekšējo tirgu un noteikumos par iepirkumiem aizsardzības jomā; atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas iedibināto judikatūru 346. pantā noteiktie pasākumi būtu jāveic tikai skaidri paredzētos izņēmuma gadījumos, un tos nevajadzētu veikt ārpus šādiem gadījumiem; brīdina, ka nepareiza atkāpšanās no noteikumiem par vienoto tirgu būtiski kaitē ES konkurencei, mazina pārredzamību, veicina korupciju un tādā veidā kavē ES aizsardzības tirgus izveidi, kā arī apdraud EDTIB darbību un pārliecinošu militāro iespēju attīstību;

| 32. | ņem vērā, ka ilgtermiņā Eiropas aizsardzības nozares iekšējā tirgus labāku darbību veicinās pilnīga kompensāciju piešķiršanas pārtraukšana; tādēļ aicina Komisiju turpināt pārbaudīt, vai dalībvalstis pakāpeniski pārtrauc tādu kompensāciju piešķiršanu, kam nav pienācīga pamatojuma saskaņā ar Līguma 346. pantu; uzskata, ka tas ir ļoti svarīgi Eiropas aizsardzības nozares iekšējā tirgus netraucētai darbībai un pārredzamībai, kā arī vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem visiem piegādātājiem, jo īpaši MVU; |
| --- | --- |

32.

ņem vērā, ka ilgtermiņā Eiropas aizsardzības nozares iekšējā tirgus labāku darbību veicinās pilnīga kompensāciju piešķiršanas pārtraukšana; tādēļ aicina Komisiju turpināt pārbaudīt, vai dalībvalstis pakāpeniski pārtrauc tādu kompensāciju piešķiršanu, kam nav pienācīga pamatojuma saskaņā ar Līguma 346. pantu; uzskata, ka tas ir ļoti svarīgi Eiropas aizsardzības nozares iekšējā tirgus netraucētai darbībai un pārredzamībai, kā arī vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem visiem piegādātājiem, jo īpaši MVU;

| 33. | atgādina, ka pamatlīgumu un apakšlīgumu slēgšanai un līgumu sadalīšanai daļās jābūt veidiem, kā jau izveidotas piegādes ķēdes padarīt pieejamas maziem un vidējiem uzņēmumiem; tomēr atgādina, ka jāievēro pārredzamības principi, kas attiecas uz apakšlīgumu slēgšanu un kopīgu atbildību; aicina dalībvalstis, EAA un Komisiju kopīgi strādāt, tostarp ar galvenajiem līgumslēdzējiem, lai nodrošinātu pilnīgu MVU informētību par dažādiem vērtību ķēdes posmiem, jo tas palīdzētu šiem uzņēmumiem nostiprināt un atvieglot savu piekļuvi iepirkumiem aizsardzības jomā un stāties pretī ģeogrāfiski nevienmērīgajai Eiropas tehnoloģiju un aizsardzības bāzes attīstībai; |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka pamatlīgumu un apakšlīgumu slēgšanai un līgumu sadalīšanai daļās jābūt veidiem, kā jau izveidotas piegādes ķēdes padarīt pieejamas maziem un vidējiem uzņēmumiem; tomēr atgādina, ka jāievēro pārredzamības principi, kas attiecas uz apakšlīgumu slēgšanu un kopīgu atbildību; aicina dalībvalstis, EAA un Komisiju kopīgi strādāt, tostarp ar galvenajiem līgumslēdzējiem, lai nodrošinātu pilnīgu MVU informētību par dažādiem vērtību ķēdes posmiem, jo tas palīdzētu šiem uzņēmumiem nostiprināt un atvieglot savu piekļuvi iepirkumiem aizsardzības jomā un stāties pretī ģeogrāfiski nevienmērīgajai Eiropas tehnoloģiju un aizsardzības bāzes attīstībai;

| 34. | atzīmē, ka nozare joprojām ļoti ierobežotā veidā ir pieņēmusi Direktīvas par aizsardzības jomas ražojumu sūtījumiem galvenos instrumentus, jo īpaši vispārīgās licences un aizsardzības uzņēmumu sertifikāciju, un ka dalībvalstu administratīvajā sadarbībā ir nepilnības, kas neļauj nodrošināt atbilstošus kontroles pasākumus, kuri novērstu sūtījumu licenču noteikumu pārkāpumus; mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt efektīvu šo instrumentu lietošanu praksē un tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu kopā ar dalībvalstīm izveidot darba grupu jautājumos, kas attiecas uz direktīvas par sūtījumiem Eiropas Savienībā saskaņošanu; |
| --- | --- |

34.

atzīmē, ka nozare joprojām ļoti ierobežotā veidā ir pieņēmusi Direktīvas par aizsardzības jomas ražojumu sūtījumiem galvenos instrumentus, jo īpaši vispārīgās licences un aizsardzības uzņēmumu sertifikāciju, un ka dalībvalstu administratīvajā sadarbībā ir nepilnības, kas neļauj nodrošināt atbilstošus kontroles pasākumus, kuri novērstu sūtījumu licenču noteikumu pārkāpumus; mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt efektīvu šo instrumentu lietošanu praksē un tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu kopā ar dalībvalstīm izveidot darba grupu jautājumos, kas attiecas uz direktīvas par sūtījumiem Eiropas Savienībā saskaņošanu;

| 35. | atzinīgi vērtē Komisijas 2014. gada ceļvedi “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari” un tajā minēto Komisijas apņemšanos izpētīt, kā mazināt trešo valstu pieprasīto kompensāciju iespējamās negatīvās sekas un kā tās ietekmē iekšējo tirgu un Eiropas rūpniecību; uzsver, ka ir svarīga šī ceļveža laicīga īstenošana un nepieciešamības gadījumā – papildu pasākumu veikšana; pauž stingru atbalstu Komisijas centieniem sniegt praktiskus norādījumus MVU par Eiropas fondu izmantošanu civilmilitāros projektos; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Komisijas 2014. gada ceļvedi “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari” un tajā minēto Komisijas apņemšanos izpētīt, kā mazināt trešo valstu pieprasīto kompensāciju iespējamās negatīvās sekas un kā tās ietekmē iekšējo tirgu un Eiropas rūpniecību; uzsver, ka ir svarīga šī ceļveža laicīga īstenošana un nepieciešamības gadījumā – papildu pasākumu veikšana; pauž stingru atbalstu Komisijas centieniem sniegt praktiskus norādījumus MVU par Eiropas fondu izmantošanu civilmilitāros projektos;

| 36. | atgādina, ka dalībvalstīm ir steidzami jāuzlabo pārredzamība Komisijai un ES aģentūrām attiecībā uz iepirkuma procedūrām aizsardzības nozarē; uzsver, ka, īpašas iepirkuma procedūras, piemēram, sarunu procedūra bez iepriekš publicēta paziņojuma par līgumu, būtu jāizmanto tikai izņēmuma gadījumos un atbilstoši Direktīvai 2009/81/EK jāpamato tikai ar prevalējošiem vispārējas nozīmes iemesliem, kas ir saistīti ar aizsardzību un drošību; mudina Komisiju nodrošināt pienācīgu uzraudzību, lai 2016. gadā saskaņā ar grafiku būtu iespējams iesniegt Parlamentam un Padomei visaptverošus ziņojumus par abām direktīvām; |
| --- | --- |

36.

atgādina, ka dalībvalstīm ir steidzami jāuzlabo pārredzamība Komisijai un ES aģentūrām attiecībā uz iepirkuma procedūrām aizsardzības nozarē; uzsver, ka, īpašas iepirkuma procedūras, piemēram, sarunu procedūra bez iepriekš publicēta paziņojuma par līgumu, būtu jāizmanto tikai izņēmuma gadījumos un atbilstoši Direktīvai 2009/81/EK jāpamato tikai ar prevalējošiem vispārējas nozīmes iemesliem, kas ir saistīti ar aizsardzību un drošību; mudina Komisiju nodrošināt pienācīgu uzraudzību, lai 2016. gadā saskaņā ar grafiku būtu iespējams iesniegt Parlamentam un Padomei visaptverošus ziņojumus par abām direktīvām;

| 37. | atgādina, ka ir svarīgi, lai atbildīgās pārraudzības iestādes regulāri pārbaudītu aizsardzības un drošības aprīkojumu, tostarp grāmatvedības pareizību; |
| --- | --- |

37.

atgādina, ka ir svarīgi, lai atbildīgās pārraudzības iestādes regulāri pārbaudītu aizsardzības un drošības aprīkojumu, tostarp grāmatvedības pareizību;

| 38. | uzsver, ka stratēģisko partneru sadarbība ir svarīga piegādes drošībai Eiropā un tādējādi palīdz Komisijai un dalībvalstīm ņemt vērā iepirkumus aizsardzības jomā, slēdzot starptautiskus tirdzniecības nolīgumus; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka stratēģisko partneru sadarbība ir svarīga piegādes drošībai Eiropā un tādējādi palīdz Komisijai un dalībvalstīm ņemt vērā iepirkumus aizsardzības jomā, slēdzot starptautiskus tirdzniecības nolīgumus;

Aizsardzības iepirkuma paketes pārskatīšana

| 39. | aicina, lai Komisija īstenošanas ziņojumos par Direktīvu 2009/81/EK un Direktīvu 2009/43/EK, kurus tā 2016. gadā iesniegs Parlamentam un Padomei, rūpīgi izvērtētu, vai un kādā apmērā to noteikumi ir pareizi īstenoti un vai to mērķi ir sasniegti, kā arī attiecīgi sagatavotu tiesību aktu priekšlikumus, ja ziņojumu secinājumos konstatēta šāda nepieciešamība; |
| --- | --- |

39.

aicina, lai Komisija īstenošanas ziņojumos par Direktīvu 2009/81/EK un Direktīvu 2009/43/EK, kurus tā 2016. gadā iesniegs Parlamentam un Padomei, rūpīgi izvērtētu, vai un kādā apmērā to noteikumi ir pareizi īstenoti un vai to mērķi ir sasniegti, kā arī attiecīgi sagatavotu tiesību aktu priekšlikumus, ja ziņojumu secinājumos konstatēta šāda nepieciešamība;

| 40. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jānosaka pienākums arī turpmāk sniegt īpašus ziņojumus kopā arī noteikumiem par atbilstošiem konfidencialitātes aizsargpasākumiem; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka dalībvalstīm ir jānosaka pienākums arī turpmāk sniegt īpašus ziņojumus kopā arī noteikumiem par atbilstošiem konfidencialitātes aizsargpasākumiem;

| 41. | atgādina, ka ES publiskā iepirkuma noteikumu modernizācija saskaņā ar 2014. gadā pieņemto Direktīvu 2014/24/ES un Direktīvu 2014/25/ES ir paredzēta tam, lai nodrošinātu pārredzamību apakšuzņēmumu līgumu ķēdē un vides, sociālo un darba tiesību aktu īstenošanā; uzsver, ka jaunās direktīvas rada iespēju vienkāršot procedūras, piemēram, izmantot elektronisko iepirkumu, pieprasījuma apvienošanu un ekonomiski izdevīgākā piedāvājuma izmantošanu, ko var pielāgot aizsardzības un drošības sektora specifikai; |
| --- | --- |

41.

atgādina, ka ES publiskā iepirkuma noteikumu modernizācija saskaņā ar 2014. gadā pieņemto Direktīvu 2014/24/ES un Direktīvu 2014/25/ES ir paredzēta tam, lai nodrošinātu pārredzamību apakšuzņēmumu līgumu ķēdē un vides, sociālo un darba tiesību aktu īstenošanā; uzsver, ka jaunās direktīvas rada iespēju vienkāršot procedūras, piemēram, izmantot elektronisko iepirkumu, pieprasījuma apvienošanu un ekonomiski izdevīgākā piedāvājuma izmantošanu, ko var pielāgot aizsardzības un drošības sektora specifikai;

| 42. | nolūkā veidot inovatīvu un konkurētspējīgu Eiropas rūpniecību un iespējami labāk izmantot drošības un aizsardzības budžetu aicina iepirkumā aizsardzības jomā ieviest jauno “inovācijas partnerības” procedūru, ļaujot līgumslēdzējām iestādēm ieviest šo procedūru, lai attīstītu un pēc tam iegādātos jaunus un inovatīvus ražojumus, pakalpojumus vai darbus un vienlaikus nodrošinātu nepieciešamos tirgus stimulus, kā arī atbalstītu inovatīvu risinājumu attīstību, neierobežojot piekļuvi tirgum; |
| --- | --- |

42.

nolūkā veidot inovatīvu un konkurētspējīgu Eiropas rūpniecību un iespējami labāk izmantot drošības un aizsardzības budžetu aicina iepirkumā aizsardzības jomā ieviest jauno “inovācijas partnerības” procedūru, ļaujot līgumslēdzējām iestādēm ieviest šo procedūru, lai attīstītu un pēc tam iegādātos jaunus un inovatīvus ražojumus, pakalpojumus vai darbus un vienlaikus nodrošinātu nepieciešamos tirgus stimulus, kā arī atbalstītu inovatīvu risinājumu attīstību, neierobežojot piekļuvi tirgum;

| 43. | uzsver, ka aizsardzības un drošības aprīkojuma iepirkuma procedūrās jāņem vērā, ka ir jānodrošina maksimālā aizsardzība un drošība civiliedzīvotājiem. |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka aizsardzības un drošības aprīkojuma iepirkuma procedūrās jāņem vērā, ka ir jānodrošina maksimālā aizsardzība un drošība civiliedzīvotājiem.

o

o o

| 44. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, NATO Parlamentārajai asamblejai un NATO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

44.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, NATO Parlamentārajai asamblejai un NATO ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.

(2)  OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0514.

(4)  OV C 168 E, 14.6.2013., 9. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0514.

---

ATZINUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2015. gada 27. maija

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/82

---

P8_TA(2015)0216

Atbalsta shēma par augļu un dārzeņu, banānu un piena piegādi izglītības iestādēm (lēmums par iestāžu sarunu sākšanu)

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. maija lēmums par iestāžu sarunu sākšanu un sarunu mandātu attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz atbalsta shēmu par augļu un dārzeņu, banānu un piena piegādi izglītības iestādēm (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD)

(2016/C 353/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 73. panta 2. punktu un 74. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 73. panta 2. punktu un 74. pantu,

nolemj sākt iestāžu sarunas, pamatojoties uz šādu mandātu:

MANDĀTS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Pašreizējo programmu piemērošanas pieredze, neatkarīgu novērtējumu secinājumi un tiem sekojušā turpmāko politikas risinājumu analīze liecina, ka
  abām
  skolu apgādes
  programmām joprojām
  ir
  spēkā to izveidi noteikušais loģiskais pamatojums
  . Pašreizējā situācijā, kad augļu un dārzeņu, tostarp banānu, patēriņš turpina samazināties
  un situāciju vēl vairāk saasina tādas parādības kā, piemēram, mūsdienām raksturīgais
  intensīvi apstrādātas pārtikas (tātad pārtikas, kurā bieži ir augsts pievienoto cukuru, sāls
  un
  taukvielu saturs) patēriņa pieaugums,
  būtu jāsaglabā
  Savienības
  finansiālais atbalsts
  izglītības iestādēs esošo bērnu apgādei ar īpaši izraudzītiem lauksaimniecības produktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Pašreizējo programmu piemērošanas pieredze, neatkarīgu novērtējumu secinājumi un tiem sekojušā turpmāko politikas risinājumu analīze liecina, ka
  abām
  skolu apgādes
  programmām joprojām
  ir
  spēkā to izveidi noteikušais loģiskais pamatojums
  . Pašreizējā situācijā, kad augļu un dārzeņu, tostarp banānu, patēriņš turpina samazināties
  un situāciju vēl vairāk saasina tādas parādības kā, piemēram, mūsdienām raksturīgais
  intensīvi apstrādātas pārtikas (tātad pārtikas, kurā bieži ir augsts pievienoto cukuru, sāls
  un
  taukvielu saturs) patēriņa pieaugums,
  būtu jāsaglabā
  Savienības
  finansiālais atbalsts
  izglītības iestādēs esošo bērnu apgādei ar īpaši izraudzītiem lauksaimniecības produktiem.

| (2) | Pašreizējo programmu piemērošanas pieredze, neatkarīgu novērtējumu secinājumi un tiem sekojušā turpmāko politikas risinājumu analīze,
  kā arī grūtie sociālie apstākļi daudzās dalībvalstīs
  liecina, ka
  abu
  skolu apgādes
  programmu turpināšana un stiprināšana
  ir
  īpaši būtiska
  . Pašreizējā situācijā, kad
  svaigu
  augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un piena produktu patēriņš turpina samazināties
  , jo īpaši bērnu vidū, un lielākam skaitam bērnu ir aptaukošanās tādu patēriņa paradumu dēļ, kuriem raksturīgs
  intensīvi apstrādātas pārtikas (tātad pārtikas, kurā bieži ir augsts pievienoto cukuru, sāls, taukvielu
  un/vai piedevu
  saturs) patēriņa pieaugums,
  sniedzot
  Savienības
  finansiālo atbalstu
  izglītības iestādēs esošo bērnu apgādei ar īpaši izraudzītiem lauksaimniecības produktiem
  , būtu vairāk jācenšas veicināt veselīgas ēšanas paradumus un vietējo produktu patēriņu
  . |
| --- | --- |

(2)

Pašreizējo programmu piemērošanas pieredze, neatkarīgu novērtējumu secinājumi un tiem sekojušā turpmāko politikas risinājumu analīze,
  kā arī grūtie sociālie apstākļi daudzās dalībvalstīs
  liecina, ka
  abu
  skolu apgādes
  programmu turpināšana un stiprināšana
  ir
  īpaši būtiska
  . Pašreizējā situācijā, kad
  svaigu
  augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un piena produktu patēriņš turpina samazināties
  , jo īpaši bērnu vidū, un lielākam skaitam bērnu ir aptaukošanās tādu patēriņa paradumu dēļ, kuriem raksturīgs
  intensīvi apstrādātas pārtikas (tātad pārtikas, kurā bieži ir augsts pievienoto cukuru, sāls, taukvielu
  un/vai piedevu
  saturs) patēriņa pieaugums,
  sniedzot
  Savienības
  finansiālo atbalstu
  izglītības iestādēs esošo bērnu apgādei ar īpaši izraudzītiem lauksaimniecības produktiem
  , būtu vairāk jācenšas veicināt veselīgas ēšanas paradumus un vietējo produktu patēriņu
  .

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 6. Šajā kompromisā ir uzsvērta skolu programmu nozīme, kā arī iemesli, kādēļ tās būtu jāturpina un jāpastiprina. Turklāt pēc Komisijas lēmuma pārvērtēt priekšlikumu ir svarīgi, lai Parlaments pieņemtu stingru nostāju, atbalstot programmu turpināšanu.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Dažādu politikas risinājumu analīze rāda, ka konkrētos mērķus, uz kuriem kopējā lauksaimniecības politika virzās ar skolu apgādes programmu starpniecību, pilnīgāk un efektīvāk var sasniegt, izmantojot vienotu pieeju kopēja tiesiskā un finanšu regulējuma satvarā. Tas ļautu dalībvalstīm maksimāli palielināt produktu izplatīšanas ietekmi nemainīga budžeta apstākļos un uzlabotu pārvaldības efektivitāti. Tomēr, lai ņemtu vērā augļu un dārzeņu, tostarp banānu un piena produktu un to piegādes ķēžu atšķirības, atsevišķi elementi, piemēram, attiecīgais budžeta finansējums, būtu jānodala arī turpmāk. Ņemot vērā pašreizējo programmu īstenošanas pieredzi, būtu jāsaglabā dalībvalstu līdzdalības brīvprātīguma princips. Ņemot vērā atšķirīgās patēriņa situācijas dalībvalstīs, būtu jāparedz iespēja dalībvalstīm, kas piedalās programmā, pašām izvēlēties, vai tās vēlas izplatīt visu vai tikai viena veida produktus, ar kuriem principā var apgādāt bērnus izglītības iestādēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Dažādu politikas risinājumu analīze rāda, ka konkrētos mērķus, uz kuriem kopējā lauksaimniecības politika virzās ar skolu apgādes programmu starpniecību, pilnīgāk un efektīvāk var sasniegt, izmantojot vienotu pieeju kopēja tiesiskā un finanšu regulējuma satvarā. Tas ļautu dalībvalstīm maksimāli palielināt produktu izplatīšanas ietekmi nemainīga budžeta apstākļos un uzlabotu pārvaldības efektivitāti. Tomēr, lai ņemtu vērā augļu un dārzeņu, tostarp banānu un piena produktu un to piegādes ķēžu atšķirības, atsevišķi elementi, piemēram, attiecīgais budžeta finansējums, būtu jānodala arī turpmāk. Ņemot vērā pašreizējo programmu īstenošanas pieredzi, būtu jāsaglabā dalībvalstu līdzdalības brīvprātīguma princips. Ņemot vērā atšķirīgās patēriņa situācijas dalībvalstīs, būtu jāparedz iespēja dalībvalstīm, kas piedalās programmā, pašām izvēlēties, vai tās vēlas izplatīt visu vai tikai viena veida produktus, ar kuriem principā var apgādāt bērnus izglītības iestādēs.

| (3) | Dažādu politikas risinājumu analīze rāda, ka konkrētos mērķus, uz kuriem kopējā lauksaimniecības politika virzās ar skolu apgādes programmu starpniecību, pilnīgāk un efektīvāk var sasniegt, izmantojot vienotu pieeju kopēja tiesiskā un finanšu regulējuma satvarā. Tas ļautu dalībvalstīm maksimāli palielināt produktu izplatīšanas ietekmi nemainīga budžeta apstākļos un uzlabotu pārvaldības efektivitāti. Tomēr, lai ņemtu vērā augļu un dārzeņu, tostarp banānu un piena produktu un to piegādes ķēžu atšķirības, atsevišķi elementi, piemēram, attiecīgais budžeta finansējums, būtu jānodala arī turpmāk. Ņemot vērā pašreizējo programmu īstenošanas pieredzi, būtu jāsaglabā dalībvalstu līdzdalības brīvprātīguma princips. Ņemot vērā atšķirīgās patēriņa situācijas dalībvalstīs, būtu jāparedz iespēja dalībvalstīm, kas piedalās programmā,
  vienojoties ar ieinteresētajiem reģioniem,
  pašām izvēlēties, vai tās vēlas izplatīt visu vai tikai viena veida produktus, ar kuriem principā var apgādāt bērnus izglītības iestādēs.
  Dalībvalstis arī varētu apsvērt iespēju ieviest mērķtiecīgus pasākumus, lai novērstu piena patēriņa samazināšanos pusaudžu vidū. |
| --- | --- |

(3)

Dažādu politikas risinājumu analīze rāda, ka konkrētos mērķus, uz kuriem kopējā lauksaimniecības politika virzās ar skolu apgādes programmu starpniecību, pilnīgāk un efektīvāk var sasniegt, izmantojot vienotu pieeju kopēja tiesiskā un finanšu regulējuma satvarā. Tas ļautu dalībvalstīm maksimāli palielināt produktu izplatīšanas ietekmi nemainīga budžeta apstākļos un uzlabotu pārvaldības efektivitāti. Tomēr, lai ņemtu vērā augļu un dārzeņu, tostarp banānu un piena produktu un to piegādes ķēžu atšķirības, atsevišķi elementi, piemēram, attiecīgais budžeta finansējums, būtu jānodala arī turpmāk. Ņemot vērā pašreizējo programmu īstenošanas pieredzi, būtu jāsaglabā dalībvalstu līdzdalības brīvprātīguma princips. Ņemot vērā atšķirīgās patēriņa situācijas dalībvalstīs, būtu jāparedz iespēja dalībvalstīm, kas piedalās programmā,
  vienojoties ar ieinteresētajiem reģioniem,
  pašām izvēlēties, vai tās vēlas izplatīt visu vai tikai viena veida produktus, ar kuriem principā var apgādāt bērnus izglītības iestādēs.
  Dalībvalstis arī varētu apsvērt iespēju ieviest mērķtiecīgus pasākumus, lai novērstu piena patēriņa samazināšanos pusaudžu vidū.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Ir konstatēta svaigu augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un dzeramā piena patēriņa samazināšanās tendence. Tāpēc ir lietderīgi skolu programmu satvarā izplatīt tieši šos produktus. Tas savukārt palīdzētu mazināt skolas organizatorisko slogu, palielinātu izplatīšanas ietekmi ierobežota budžeta apstākļos un būtu saskaņā ar pastāvošo praksi, jo šos produktus arī tagad izdala visbiežāk. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Ir konstatēta svaigu augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un dzeramā piena patēriņa samazināšanās tendence. Tāpēc ir lietderīgi skolu programmu satvarā izplatīt tieši šos produktus. Tas savukārt palīdzētu mazināt skolas organizatorisko slogu, palielinātu izplatīšanas ietekmi ierobežota budžeta apstākļos un būtu saskaņā ar pastāvošo praksi, jo šos produktus arī tagad izdala visbiežāk.

| (4) | Ir konstatēta svaigu augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un dzeramā piena patēriņa samazināšanās tendence. Tāpēc ir lietderīgi skolu programmu satvarā izplatīt
  vispirms
  tieši šos produktus. Tas savukārt palīdzētu mazināt skolas organizatorisko slogu, palielinātu izplatīšanas ietekmi ierobežota budžeta apstākļos un būtu saskaņā ar pastāvošo praksi, jo šos produktus arī tagad izdala visbiežāk.
  Tomēr, cenšoties panākt uztura ieteikumos minēto kalcija uzņemšanas līmeni un ņemot vērā aizvien biežāk sastopamās problēmas, kas saistītas ar piena laktozes nepanesību, būtu jāļauj dalībvalstīm izdalīt arī dažus citus piena produktus, piemēram, jogurtu un sieru, kas neapšaubāmi labvēlīgi ietekmē bērnu veselību. Turklāt būtu jāpieliek pūles, lai nodrošinātu vietējo un reģionālo produktu izdalīšanu. |
| --- | --- |

(4)

Ir konstatēta svaigu augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un dzeramā piena patēriņa samazināšanās tendence. Tāpēc ir lietderīgi skolu programmu satvarā izplatīt
  vispirms
  tieši šos produktus. Tas savukārt palīdzētu mazināt skolas organizatorisko slogu, palielinātu izplatīšanas ietekmi ierobežota budžeta apstākļos un būtu saskaņā ar pastāvošo praksi, jo šos produktus arī tagad izdala visbiežāk.
  Tomēr, cenšoties panākt uztura ieteikumos minēto kalcija uzņemšanas līmeni un ņemot vērā aizvien biežāk sastopamās problēmas, kas saistītas ar piena laktozes nepanesību, būtu jāļauj dalībvalstīm izdalīt arī dažus citus piena produktus, piemēram, jogurtu un sieru, kas neapšaubāmi labvēlīgi ietekmē bērnu veselību. Turklāt būtu jāpieliek pūles, lai nodrošinātu vietējo un reģionālo produktu izdalīšanu.

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 1 — 3. daļa.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Lai ar programmu varētu reāli sasniegt tās īstermiņa un ilgtermiņa mērķus – palielināt augļu un dārzeņu lietošanu uzturā un veidot veselīgas ēšanas paradumus –,
  papildus
  ir vajadzīgi izglītojoši pasākumi. Ņemot vērā šo pasākumu
  lielo
  nozīmi, tie būtu jāpiemēro gan attiecībā uz augļu un dārzeņu, tostarp banānu, gan attiecībā uz piena izdalīšanu. Tiem vajadzētu būt tādiem, kas dod tiesības uz Savienības atbalstu.
  Atbalsta
  pasākumi ir noteicošais instruments, lai bērnos atjaunotu saikni ar lauksaimniecību un
  tās dažādajiem
  produktiem,
  tāpēc,
  lai varētu sasniegt programmas mērķus, būtu jādod iespēja dalībvalstīm savos tematiskajos pasākumos ietvert plašāku lauksaimniecības produktu klāstu. Tomēr, lai veicinātu veselīgus ēšanas paradumus, valsts
  veselības aizsardzības
  iestādēm būtu jāiesaistās šajā procesā un jāapstiprina produktu saraksts, kā arī abas izdalāmo produktu grupas, un jāpieņem lēmumi par to uzturvērtības aspektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Lai ar programmu varētu reāli sasniegt tās īstermiņa un ilgtermiņa mērķus – palielināt augļu un dārzeņu lietošanu uzturā un veidot veselīgas ēšanas paradumus –,
  papildus
  ir vajadzīgi izglītojoši pasākumi. Ņemot vērā šo pasākumu
  lielo
  nozīmi, tie būtu jāpiemēro gan attiecībā uz augļu un dārzeņu, tostarp banānu, gan attiecībā uz piena izdalīšanu. Tiem vajadzētu būt tādiem, kas dod tiesības uz Savienības atbalstu.
  Atbalsta
  pasākumi ir noteicošais instruments, lai bērnos atjaunotu saikni ar lauksaimniecību un
  tās dažādajiem
  produktiem,
  tāpēc,
  lai varētu sasniegt programmas mērķus, būtu jādod iespēja dalībvalstīm savos tematiskajos pasākumos ietvert plašāku lauksaimniecības produktu klāstu. Tomēr, lai veicinātu veselīgus ēšanas paradumus, valsts
  veselības aizsardzības
  iestādēm būtu jāiesaistās šajā procesā un jāapstiprina produktu saraksts, kā arī abas izdalāmo produktu grupas, un jāpieņem lēmumi par to uzturvērtības aspektiem.

| (5) | Lai ar programmu varētu reāli sasniegt tās īstermiņa un ilgtermiņa mērķus – palielināt augļu un dārzeņu lietošanu uzturā un veidot veselīgas ēšanas paradumus –, ir vajadzīgi
  papildu
  izglītojoši pasākumi. Ņemot vērā šo pasākumu nozīmi, tie būtu jāpiemēro gan attiecībā uz augļu un dārzeņu, tostarp banānu, gan attiecībā uz piena un piena produktu izdalīšanu. Tiem vajadzētu būt tādiem, kas dod tiesības uz Savienības atbalstu.
  Papildu izglītojoši
  pasākumi ir noteicošais instruments, lai bērnos atjaunotu saikni ar lauksaimniecību un
  daudzveidīgajiem Savienības lauksaimniecības
  produktiem,
  jo īpaši reģionā ražotajiem produktiem, piemēram, ar uztura ekspertu un lauksaimnieku atbalstu, un
  lai varētu sasniegt programmas mērķus, būtu jādod iespēja dalībvalstīm savos tematiskajos pasākumos ietvert plašāku lauksaimniecības produktu klāstu
  , piemēram, pārstrādātus augļus un dārzeņus, kuriem nav pievienots cukurs, sāls, taukvielas vai saldinātāji, un citus vietējos, reģionālos vai valstī ražotos produktus, piemēram, medu, galda olīvas, olīveļļu un kaltētus augļus
  . Tomēr, lai veicinātu veselīgus ēšanas paradumus,
  par uzturu un/vai veselības aizsardzību atbildīgajām
  valsts iestādēm būtu jāiesaistās šajā procesā un jāapstiprina produktu saraksts, kā arī abas izdalāmo produktu grupas, un jāpieņem lēmumi par to uzturvērtības aspektiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai ar programmu varētu reāli sasniegt tās īstermiņa un ilgtermiņa mērķus – palielināt augļu un dārzeņu lietošanu uzturā un veidot veselīgas ēšanas paradumus –, ir vajadzīgi
  papildu
  izglītojoši pasākumi. Ņemot vērā šo pasākumu nozīmi, tie būtu jāpiemēro gan attiecībā uz augļu un dārzeņu, tostarp banānu, gan attiecībā uz piena un piena produktu izdalīšanu. Tiem vajadzētu būt tādiem, kas dod tiesības uz Savienības atbalstu.
  Papildu izglītojoši
  pasākumi ir noteicošais instruments, lai bērnos atjaunotu saikni ar lauksaimniecību un
  daudzveidīgajiem Savienības lauksaimniecības
  produktiem,
  jo īpaši reģionā ražotajiem produktiem, piemēram, ar uztura ekspertu un lauksaimnieku atbalstu, un
  lai varētu sasniegt programmas mērķus, būtu jādod iespēja dalībvalstīm savos tematiskajos pasākumos ietvert plašāku lauksaimniecības produktu klāstu
  , piemēram, pārstrādātus augļus un dārzeņus, kuriem nav pievienots cukurs, sāls, taukvielas vai saldinātāji, un citus vietējos, reģionālos vai valstī ražotos produktus, piemēram, medu, galda olīvas, olīveļļu un kaltētus augļus
  . Tomēr, lai veicinātu veselīgus ēšanas paradumus,
  par uzturu un/vai veselības aizsardzību atbildīgajām
  valsts iestādēm būtu jāiesaistās šajā procesā un jāapstiprina produktu saraksts, kā arī abas izdalāmo produktu grupas, un jāpieņem lēmumi par to uzturvērtības aspektiem.

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 2 — 5. daļa.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Lai nodrošinātu pareizu budžeta pārvaldību, būtu jānosaka Savienības atbalsta maksimālā summa par apgādi ar augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un pienu, izglītojošiem
  atbalsta
  pasākumiem un ar tiem saistītajām izmaksām. Minētajai summai būtu jāatspoguļo pašreizējā situācija. Ņemot vērā gūto pieredzi un lai vienkāršotu pārvaldību, attiecībā uz Savienības finansiālo atbalstu būtu jātuvina esošie finansēšanas modeļi, kuri turpmāk būtu jābalsta uz vienotu pieeju. Tāpēc ir lietderīgi ierobežot Savienības atbalsta apjomu attiecībā uz produktu cenu, nosakot maksimālo Savienības atbalsta apjomu
  par vienu porciju augļu
  un
  dārzeņu
  , tostarp
  banānu,
  un
  vienu porciju piena
  , un atcelt augļu un dārzeņu, tostarp banānu, obligātā līdzfinansējuma principu. Ņemot vērā attiecīgo produktu cenu svārstīgumu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz pasākumiem
  , ar ko nosaka Savienības atbalsta lielumu vienas produktu porcijas cenā un definē, kas ir porcija
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Lai nodrošinātu pareizu budžeta pārvaldību, būtu jānosaka Savienības atbalsta maksimālā summa par apgādi ar augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un pienu, izglītojošiem
  atbalsta
  pasākumiem un ar tiem saistītajām izmaksām. Minētajai summai būtu jāatspoguļo pašreizējā situācija. Ņemot vērā gūto pieredzi un lai vienkāršotu pārvaldību, attiecībā uz Savienības finansiālo atbalstu būtu jātuvina esošie finansēšanas modeļi, kuri turpmāk būtu jābalsta uz vienotu pieeju. Tāpēc ir lietderīgi ierobežot Savienības atbalsta apjomu attiecībā uz produktu cenu, nosakot maksimālo Savienības atbalsta apjomu
  par vienu porciju augļu
  un
  dārzeņu
  , tostarp
  banānu,
  un
  vienu porciju piena
  , un atcelt augļu un dārzeņu, tostarp banānu, obligātā līdzfinansējuma principu. Ņemot vērā attiecīgo produktu cenu svārstīgumu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz pasākumiem
  , ar ko nosaka Savienības atbalsta lielumu vienas produktu porcijas cenā un definē, kas ir porcija
  .

| (6) | Lai nodrošinātu pareizu budžeta pārvaldību, būtu jānosaka Savienības atbalsta maksimālā summa par apgādi ar augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un pienu,
  papildu
  izglītojošiem pasākumiem un ar tiem saistītajām izmaksām. Minētajai summai būtu jāatspoguļo pašreizējā situācija. Ņemot vērā gūto pieredzi un lai vienkāršotu pārvaldību, attiecībā uz Savienības finansiālo atbalstu būtu jātuvina esošie finansēšanas modeļi, kuri turpmāk būtu jābalsta uz vienotu pieeju. Tāpēc ir lietderīgi ierobežot Savienības atbalsta apjomu attiecībā uz produktu cenu, nosakot maksimālo Savienības atbalsta apjomu
  vienam bērnam un vienai piegādes darbībai
  attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem un pienu, un atcelt augļu un dārzeņu, tostarp banānu, obligātā līdzfinansējuma principu. Ņemot vērā attiecīgo produktu cenu svārstīgumu, būtu
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz
  šīs robežvērtības aprēķināšanas
  pasākumiem. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu pareizu budžeta pārvaldību, būtu jānosaka Savienības atbalsta maksimālā summa par apgādi ar augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un pienu,
  papildu
  izglītojošiem pasākumiem un ar tiem saistītajām izmaksām. Minētajai summai būtu jāatspoguļo pašreizējā situācija. Ņemot vērā gūto pieredzi un lai vienkāršotu pārvaldību, attiecībā uz Savienības finansiālo atbalstu būtu jātuvina esošie finansēšanas modeļi, kuri turpmāk būtu jābalsta uz vienotu pieeju. Tāpēc ir lietderīgi ierobežot Savienības atbalsta apjomu attiecībā uz produktu cenu, nosakot maksimālo Savienības atbalsta apjomu
  vienam bērnam un vienai piegādes darbībai
  attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem un pienu, un atcelt augļu un dārzeņu, tostarp banānu, obligātā līdzfinansējuma principu. Ņemot vērā attiecīgo produktu cenu svārstīgumu, būtu
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz
  šīs robežvērtības aprēķināšanas
  pasākumiem.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Lai nodrošinātu efektīvu un mērķtiecīgu Savienības līdzekļu izlietošanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz pasākumiem, ar ko nosaka Savienības atbalsta indikatīvo piešķīrumu katrai dalībvalstij un metodes, pēc kādām atbalstu pārdala starp dalībvalstīm, pamatojoties uz saņemtajiem atbalsta prasījumiem. Indikatīvie piešķīrumi būtu jānosaka atsevišķi augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un atsevišķi pienam saskaņā ar to izplatīšanas brīvprātīguma pieeju. Attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, iedalīto līdzekļu proporcijai būtu jāatspoguļo pašreizējais līdzekļu sadalījums dalībvalstīm un jāpamatojas uz objektīviem kritērijiem, proti, bērnu skaitu vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā iedzīvotāju skaita proporcija, un jāņem vērā arī attiecīgo reģionu attīstības statuss. Lai ļautu dalībvalstīm saglabāt savu pašreizējo programmu mērogu un pārējās mudinātu iesaistīties piena izdalīšanā, ir lietderīgi, iedalot līdzekļus pienam, ņemt vērā
  divu
  faktoru salikumu, proti, skolām paredzētā piena programmas līdzekļu vēsturisko izmantojumu dalībvalstīs un objektīvu kritēriju – bērnu skaitu vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā iedzīvotāju skaita proporcija un izmantots augļu un dārzeņu, tostarp banānu programmā. Lai atrastu
  abu
  faktoru pareizo samēru, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz papildu noteikumu pieņemšanu par
  abu
  minēto kritēriju līdzsvaru. Turklāt, ņemot vērā periodiskās izmaiņas dalībvalstu reģionu demogrāfiskajā vai attīstības stāvoklī, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz novērtēšanu, ko reizi trijos gados veic par to, vai līdzekļi, kas dalībvalstīm piešķirti uz minēto kritēriju pamata, joprojām ir
  adekvāti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Lai nodrošinātu efektīvu un mērķtiecīgu Savienības līdzekļu izlietošanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz pasākumiem, ar ko nosaka Savienības atbalsta indikatīvo piešķīrumu katrai dalībvalstij un metodes, pēc kādām atbalstu pārdala starp dalībvalstīm, pamatojoties uz saņemtajiem atbalsta prasījumiem. Indikatīvie piešķīrumi būtu jānosaka atsevišķi augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un atsevišķi pienam saskaņā ar to izplatīšanas brīvprātīguma pieeju. Attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, iedalīto līdzekļu proporcijai būtu jāatspoguļo pašreizējais līdzekļu sadalījums dalībvalstīm un jāpamatojas uz objektīviem kritērijiem, proti, bērnu skaitu vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā iedzīvotāju skaita proporcija, un jāņem vērā arī attiecīgo reģionu attīstības statuss. Lai ļautu dalībvalstīm saglabāt savu pašreizējo programmu mērogu un pārējās mudinātu iesaistīties piena izdalīšanā, ir lietderīgi, iedalot līdzekļus pienam, ņemt vērā
  divu
  faktoru salikumu, proti, skolām paredzētā piena programmas līdzekļu vēsturisko izmantojumu dalībvalstīs un objektīvu kritēriju – bērnu skaitu vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā iedzīvotāju skaita proporcija un izmantots augļu un dārzeņu, tostarp banānu programmā. Lai atrastu
  abu
  faktoru pareizo samēru, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz papildu noteikumu pieņemšanu par
  abu
  minēto kritēriju līdzsvaru. Turklāt, ņemot vērā periodiskās izmaiņas dalībvalstu reģionu demogrāfiskajā vai attīstības stāvoklī, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz novērtēšanu, ko reizi trijos gados veic par to, vai līdzekļi, kas dalībvalstīm piešķirti uz minēto kritēriju pamata, joprojām ir
  adekvāti
  .

| (7) | Lai nodrošinātu efektīvu un mērķtiecīgu Savienības līdzekļu izlietošanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  pieņemt tiesību aktus attiecībā uz pasākumiem, ar ko nosaka Savienības atbalsta indikatīvo piešķīrumu katrai dalībvalstij un metodes, pēc kādām atbalstu pārdala starp dalībvalstīm, pamatojoties uz saņemtajiem atbalsta prasījumiem. Indikatīvie piešķīrumi būtu jānosaka atsevišķi augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un atsevišķi pienam saskaņā ar to izplatīšanas brīvprātīguma pieeju. Attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, iedalīto līdzekļu proporcijai būtu jāatspoguļo pašreizējais līdzekļu sadalījums dalībvalstīm un jāpamatojas uz objektīviem kritērijiem, proti, bērnu skaitu vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā iedzīvotāju skaita proporcija, un jāņem vērā arī attiecīgo reģionu attīstības statuss. Lai ļautu dalībvalstīm saglabāt savu pašreizējo programmu mērogu un pārējās mudinātu iesaistīties piena izdalīšanā, ir lietderīgi, iedalot līdzekļus pienam, ņemt vērā
  četru
  faktoru salikumu, proti, skolām paredzētā piena programmas līdzekļu vēsturisko izmantojumu dalībvalstīs
  , izņemot Horvātiju, kur, par pamatu ņemot šo regulu, jānosaka noteikta fiksēta summa,
   un objektīvu kritēriju – bērnu skaitu vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā iedzīvotāju skaita proporcija un izmantots augļu un dārzeņu, tostarp banānu programmā
  , reģionu attīstības līmeni dalībvalstī un Savienības minimuma izdevuma līmeni uz vienu bērnu gadā
  . Lai atrastu
  šo četru
  faktoru pareizo samēru, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz papildu noteikumu pieņemšanu par
  šo četru
  minēto kritēriju līdzsvaru. Turklāt, ņemot vērā periodiskās izmaiņas dalībvalstu reģionu demogrāfiskajā vai attīstības stāvoklī, būtu
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz novērtēšanu, ko reizi trijos gados veic par to, vai līdzekļi, kas dalībvalstīm piešķirti uz minēto kritēriju pamata, joprojām ir
  pietiekami
  .
  Šo programmu īstenojot attālos reģionos, Savienības atbalstam būtu jāpiemēro palielinājums par 5 %, ņemot vērā, ka tajos ir ierobežota lauksaimniecības dažādošana un bieži vien noteikti produkti attiecīgajā reģionā nav pieejami, un tas palielina transporta un uzglabāšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu efektīvu un mērķtiecīgu Savienības līdzekļu izlietošanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  pieņemt tiesību aktus attiecībā uz pasākumiem, ar ko nosaka Savienības atbalsta indikatīvo piešķīrumu katrai dalībvalstij un metodes, pēc kādām atbalstu pārdala starp dalībvalstīm, pamatojoties uz saņemtajiem atbalsta prasījumiem. Indikatīvie piešķīrumi būtu jānosaka atsevišķi augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un atsevišķi pienam saskaņā ar to izplatīšanas brīvprātīguma pieeju. Attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, iedalīto līdzekļu proporcijai būtu jāatspoguļo pašreizējais līdzekļu sadalījums dalībvalstīm un jāpamatojas uz objektīviem kritērijiem, proti, bērnu skaitu vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā iedzīvotāju skaita proporcija, un jāņem vērā arī attiecīgo reģionu attīstības statuss. Lai ļautu dalībvalstīm saglabāt savu pašreizējo programmu mērogu un pārējās mudinātu iesaistīties piena izdalīšanā, ir lietderīgi, iedalot līdzekļus pienam, ņemt vērā
  četru
  faktoru salikumu, proti, skolām paredzētā piena programmas līdzekļu vēsturisko izmantojumu dalībvalstīs
  , izņemot Horvātiju, kur, par pamatu ņemot šo regulu, jānosaka noteikta fiksēta summa,
   un objektīvu kritēriju – bērnu skaitu vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā iedzīvotāju skaita proporcija un izmantots augļu un dārzeņu, tostarp banānu programmā
  , reģionu attīstības līmeni dalībvalstī un Savienības minimuma izdevuma līmeni uz vienu bērnu gadā
  . Lai atrastu
  šo četru
  faktoru pareizo samēru, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz papildu noteikumu pieņemšanu par
  šo četru
  minēto kritēriju līdzsvaru. Turklāt, ņemot vērā periodiskās izmaiņas dalībvalstu reģionu demogrāfiskajā vai attīstības stāvoklī, būtu
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz novērtēšanu, ko reizi trijos gados veic par to, vai līdzekļi, kas dalībvalstīm piešķirti uz minēto kritēriju pamata, joprojām ir
  pietiekami
  .
  Šo programmu īstenojot attālos reģionos, Savienības atbalstam būtu jāpiemēro palielinājums par 5 %, ņemot vērā, ka tajos ir ierobežota lauksaimniecības dažādošana un bieži vien noteikti produkti attiecīgajā reģionā nav pieejami, un tas palielina transporta un uzglabāšanas izmaksas.

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 4 — 3. daļa.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Lai ļautu demogrāfiskā ziņā mazām dalībvalstīm īstenot izmaksu ziņā efektīvu programmu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz Savienības atbalsta minimālo apjomu, ko dalībvalstis ir tiesīgas saņemt par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem,
  un
  pienu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Lai ļautu demogrāfiskā ziņā mazām dalībvalstīm īstenot izmaksu ziņā efektīvu programmu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz Savienības atbalsta minimālo apjomu, ko dalībvalstis ir tiesīgas saņemt par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem,
  un
  pienu.

| (8) | Lai ļautu demogrāfiskā ziņā mazām dalībvalstīm īstenot izmaksu ziņā efektīvu programmu, būtu
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz Savienības atbalsta minimālo apjomu, ko dalībvalstis ir tiesīgas saņemt par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, pienu
  un piena produktiem
  . |
| --- | --- |

(8)

Lai ļautu demogrāfiskā ziņā mazām dalībvalstīm īstenot izmaksu ziņā efektīvu programmu, būtu
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz Savienības atbalsta minimālo apjomu, ko dalībvalstis ir tiesīgas saņemt par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, pienu
  un piena produktiem
  .

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Pienācīgas administratīvās vadības un budžeta pārvaldības interesēs dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un/vai piena izdalīšanas programmās, būtu katru gadu jāpiesakās Savienības atbalstam. Lai vienkāršotu procedūras un pārvaldību,
  šie
  pieteikumi būtu jānoformē kā atsevišķi atbalsta pieprasījumi. Pēc dalībvalstu
  pieteikuma
  saņemšanas Komisijai būtu jāpieņem lēmums par augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un piena programmu galīgajiem piešķīrumiem, nepārsniedzot budžetā pieejamās apropriācijas un ņemot vērā nedaudzos piešķīrumu pārgrupējumus, kas ļauj noteikt izdalīšanas prioritātes, pamatojoties uz uztura vajadzībām. Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem paredz minētās piešķīrumu pārgrupēšanas nosacījumus un ierobežojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Pienācīgas administratīvās vadības un budžeta pārvaldības interesēs dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un/vai piena izdalīšanas programmās, būtu katru gadu jāpiesakās Savienības atbalstam. Lai vienkāršotu procedūras un pārvaldību,
  šie
  pieteikumi būtu jānoformē kā atsevišķi atbalsta pieprasījumi. Pēc dalībvalstu
  pieteikuma
  saņemšanas Komisijai būtu jāpieņem lēmums par augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un piena programmu galīgajiem piešķīrumiem, nepārsniedzot budžetā pieejamās apropriācijas un ņemot vērā nedaudzos piešķīrumu pārgrupējumus, kas ļauj noteikt izdalīšanas prioritātes, pamatojoties uz uztura vajadzībām. Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem paredz minētās piešķīrumu pārgrupēšanas nosacījumus un ierobežojumus.

| (9) | Pienācīgas administratīvās vadības un budžeta pārvaldības interesēs dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un/vai piena
  un piena produktu
  izdalīšanas programmās, būtu katru gadu jāpiesakās Savienības atbalstam. Lai vienkāršotu procedūras un pārvaldību,
  šādi
  pieteikumi būtu jānoformē kā atsevišķi atbalsta pieprasījumi. Pēc dalībvalstu
  pieteikumu
  saņemšanas Komisijai būtu jāpieņem lēmums par augļu un dārzeņu, tostarp banānu,
  un/vai
  piena
  un piena produktu
  programmu galīgajiem piešķīrumiem, nepārsniedzot budžetā pieejamās apropriācijas un ņemot vērā nedaudzos piešķīrumu pārgrupējumus, kas ļauj noteikt izdalīšanas prioritātes, pamatojoties uz uztura vajadzībām. Būtu
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem paredz minētās piešķīrumu pārgrupēšanas nosacījumus un ierobežojumus. |
| --- | --- |

(9)

Pienācīgas administratīvās vadības un budžeta pārvaldības interesēs dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un/vai piena
  un piena produktu
  izdalīšanas programmās, būtu katru gadu jāpiesakās Savienības atbalstam. Lai vienkāršotu procedūras un pārvaldību,
  šādi
  pieteikumi būtu jānoformē kā atsevišķi atbalsta pieprasījumi. Pēc dalībvalstu
  pieteikumu
  saņemšanas Komisijai būtu jāpieņem lēmums par augļu un dārzeņu, tostarp banānu,
  un/vai
  piena
  un piena produktu
  programmu galīgajiem piešķīrumiem, nepārsniedzot budžetā pieejamās apropriācijas un ņemot vērā nedaudzos piešķīrumu pārgrupējumus, kas ļauj noteikt izdalīšanas prioritātes, pamatojoties uz uztura vajadzībām. Būtu
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem paredz minētās piešķīrumu pārgrupēšanas nosacījumus un ierobežojumus.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Lai vienkāršotu administratīvās un organizatoriskās procedūras izglītības iestādēm, kuras piedalās abās programmās, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt noteiktus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz vienotu procedūru ieviešanu izglītības iestāžu dalības pieprasījumu iesniegšanai un pārbaudēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Lai vienkāršotu administratīvās un organizatoriskās procedūras izglītības iestādēm, kuras piedalās abās programmās, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt noteiktus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz vienotu procedūru ieviešanu izglītības iestāžu dalības pieprasījumu iesniegšanai un pārbaudēm.

Pamatojums

Ir būtiski ierobežot birokrātiju, kas kavē skolas piedalīties, un jo īpaši nodrošināt, lai skolām, kas vēlas piedalīties abās programmās, nevajadzētu obligāti aizpildīt divas atsevišķas veidlapas vai būt pakļautām dažādām uzraudzības procedūrām.

Grozījums Nr. 10 un 57

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Valsts stratēģija būtu jāuzskata par attiecīgās dalībvalsts līdzdalības nosacījumu
  un par
  stratēģisku
  daudzgadu
  dokumentu, kurā norādīti mērķi, kas
  dalībvalstīm
  jāsasniedz
  ar programmas palīdzību,
  un
  valstu
  prioritātes. Dalībvalstīm būtu jādod iespēja regulāri tos atjaunināt, jo īpaši ņemot vērā prioritāšu vai mērķu novērtējuma un atkārtotas izvērtēšanas rezultātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Valsts stratēģija būtu jāuzskata par attiecīgās dalībvalsts līdzdalības nosacījumu
  un par
  stratēģisku
  daudzgadu
  dokumentu, kurā norādīti mērķi, kas
  dalībvalstīm
  jāsasniedz
  ar programmas palīdzību,
  un
  valstu
  prioritātes. Dalībvalstīm būtu jādod iespēja regulāri tos atjaunināt, jo īpaši ņemot vērā prioritāšu vai mērķu novērtējuma un atkārtotas izvērtēšanas rezultātus.

| (10) | Valsts stratēģija būtu jāuzskata par attiecīgās dalībvalsts līdzdalības nosacījumu
  . Dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties, vajadzētu iesniegt
  stratēģisku dokumentu
  , kurā aptver sešu gadu laikposmu un
  kurā
  būtu uzskaitītas pastāvošās problēmas un
  norādīti mērķi, kas
  tām
  jāsasniedz
  , minētajai problēmai atbilstošas metodikas
  un
  attiecīgās prioritātes
  . Dalībvalstīm būtu jādod iespēja regulāri tos atjaunināt, jo īpaši ņemot vērā prioritāšu vai mērķu novērtējuma un atkārtotas izvērtēšanas rezultātus
  un to programmu panākumus
  .
  Ja dalībvalstis atjauno valsts stratēģiju, būtu jānosaka tām prasība oficiāli apspriesties ar ieinteresētajām personām savā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(10)

Valsts stratēģija būtu jāuzskata par attiecīgās dalībvalsts līdzdalības nosacījumu
  . Dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties, vajadzētu iesniegt
  stratēģisku dokumentu
  , kurā aptver sešu gadu laikposmu un
  kurā
  būtu uzskaitītas pastāvošās problēmas un
  norādīti mērķi, kas
  tām
  jāsasniedz
  , minētajai problēmai atbilstošas metodikas
  un
  attiecīgās prioritātes
  . Dalībvalstīm būtu jādod iespēja regulāri tos atjaunināt, jo īpaši ņemot vērā prioritāšu vai mērķu novērtējuma un atkārtotas izvērtēšanas rezultātus
  un to programmu panākumus
  .
  Ja dalībvalstis atjauno valsts stratēģiju, būtu jānosaka tām prasība oficiāli apspriesties ar ieinteresētajām personām savā dalībvalstī.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Lai nodrošinātu, ka programmu visā Savienībā pamana personas, kuras var gūt labumu no tās, būtu jāizstrādā kopīga Savienības identitāte un Savienības logotips, kas obligāti jāizmanto plakātos par skolu piedalīšanos programmās un informatīvajos materiālos, kuri pieejami skolēniem saistībā ar papildu izglītojošiem pasākumiem. Šajā nolūkā būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz konkrētu tādu īpašu kritēriju noteikšanu, kurus piemēro Savienības kopīgās identitātes un Savienības logotipa izskatam, saturam, izmēram un dizainam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Lai nodrošinātu, ka programmu visā Savienībā pamana personas, kuras var gūt labumu no tās, būtu jāizstrādā kopīga Savienības identitāte un Savienības logotips, kas obligāti jāizmanto plakātos par skolu piedalīšanos programmās un informatīvajos materiālos, kuri pieejami skolēniem saistībā ar papildu izglītojošiem pasākumiem. Šajā nolūkā būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz konkrētu tādu īpašu kritēriju noteikšanu, kurus piemēro Savienības kopīgās identitātes un Savienības logotipa izskatam, saturam, izmēram un dizainam.

Pamatojums

Grozījums saskaņā ar AGRI kompromisa grozījumu Nr. 5.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Lai nodrošinātu, ka to produktu cena, kurus bērni saņem saskaņā ar programmu, pilnībā atspoguļo sniegtā atbalsta apjomu un ka subsidētie produkti netiek novirzīti neparedzētam izmantojumam, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt
  tiesību
  aktus attiecībā uz programmas cenu uzraudzības mehānisma izveidošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Lai nodrošinātu, ka to produktu cena, kurus bērni saņem saskaņā ar programmu, pilnībā atspoguļo sniegtā atbalsta apjomu un ka subsidētie produkti netiek novirzīti neparedzētam izmantojumam, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt
  tiesību
  aktus attiecībā uz programmas cenu uzraudzības mehānisma izveidošanu.

| (12) | Lai nodrošinātu, ka to produktu cena, kurus bērni saņem saskaņā ar programmu, pilnībā atspoguļo sniegtā atbalsta apjomu un ka subsidētie produkti netiek novirzīti neparedzētam izmantojumam, būtu
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt
  noteiktus
  aktus attiecībā uz programmas cenu uzraudzības mehānisma izveidošanu.
  Šiem aktiem nevajadzētu atturēt dalībvalstis iegādāties vietējos produktus. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu, ka to produktu cena, kurus bērni saņem saskaņā ar programmu, pilnībā atspoguļo sniegtā atbalsta apjomu un ka subsidētie produkti netiek novirzīti neparedzētam izmantojumam, būtu
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt
  noteiktus
  aktus attiecībā uz programmas cenu uzraudzības mehānisma izveidošanu.
  Šiem aktiem nevajadzētu atturēt dalībvalstis iegādāties vietējos produktus.

Pamatojums

Grozījums saskaņā ar AGRI kompromisa grozījumu Nr. 5.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Lai pārbaudītu programmu efektivitāti dalībvalstīs, būtu jāfinansē iniciatīvas sasniegto rezultātu uzraudzīšanai un novērtēšanai, īpašu uzmanību pievēršot patēriņa izmaiņām vidēji ilgā laikposmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Lai pārbaudītu programmu efektivitāti dalībvalstīs, būtu jāfinansē iniciatīvas sasniegto rezultātu uzraudzīšanai un novērtēšanai, īpašu uzmanību pievēršot patēriņa izmaiņām vidēji ilgā laikposmā.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Šai regulai nevajadzētu iejaukties reģionālā vai vietējā līmeņa kompetenču sadalījumā dalībvalstīs, arī starp reģionālajām un vietējām pašvaldībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Šai regulai nevajadzētu iejaukties reģionālā vai vietējā līmeņa kompetenču sadalījumā dalībvalstīs, arī starp reģionālajām un vietējām pašvaldībām.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atbalsts apgādei ar augļiem un dārzeņiem, banāniem
  un
  pienu, izglītojoši
  atbalsta
  pasākumi un ar tiem saistītās izmaksas | Atbalsts apgādei ar augļiem un dārzeņiem, banāniem, pienu un
  noteiktiem piena produktiem
  ,
  papildu
  izglītojoši pasākumi un ar tiem saistītās izmaksas |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Atbalsts apgādei ar augļiem un dārzeņiem, banāniem
  un
  pienu, izglītojoši
  atbalsta
  pasākumi un ar tiem saistītās izmaksas

Atbalsts apgādei ar augļiem un dārzeņiem, banāniem, pienu un
  noteiktiem piena produktiem
  ,
  papildu
  izglītojoši pasākumi un ar tiem saistītās izmaksas

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 1 — 1. daļa.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | par šo bērnu apgādi ar augļiem un dārzeņiem, banāniem
  un
  pienu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

par šo bērnu apgādi ar augļiem un dārzeņiem, banāniem
  un
  pienu;

| (a) | par šo bērnu apgādi ar augļiem un dārzeņiem,
  tostarp
  banāniem, pienu
  un piena produktiem, kā minēts 2. punktā
  ; |
| --- | --- |

(a)

par šo bērnu apgādi ar augļiem un dārzeņiem,
  tostarp
  banāniem, pienu
  un piena produktiem, kā minēts 2. punktā
  ;

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 1 — 1. daļa. Šis kompromiss atbalsta Komisijas priekšlikumu, ka joprojām būtu jāļauj dalībvalstīm izdalīt svaigus produktus. Formulējums “augļi un dārzeņi” attiecas uz svaigiem un atdzesētiem produktiem, ēšanai gatavām porcijām (piemēram, mizotiem/šķēlēs sagrieztiem burkāniem nelielos maisiņos) un arī ļauj skolām spiest produktus, lai pagatavotu svaigas sulas. Dalībvalstis lemj un nosaka stratēģijas par to, kādi svaigi produkti (un kādā veidā) būtu jāizdala.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | par izglītojošiem
  atbalsta
  pasākumiem un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

par izglītojošiem
  atbalsta
  pasākumiem un

| (b) | par
  papildu
  izglītojošiem pasākumiem un |
| --- | --- |

(b)

par
  papildu
  izglītojošiem pasākumiem un

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 2 — 1. daļa. Vārda “atbalsta” aizstāšanas ar vārdu “papildu” mērķis ir precizēt, ka par ES atbalstītiem izglītojošiem pasākumiem skolu programmās atbild nevis skolotāji, bet uzaicināti runātāji, piemēram, uztura speciālisti, lauksaimnieki utt.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | lai segtu dažas izmaksas, kas saistītas ar loģistiku un izplatīšanu, aprīkojumu, reklāmu, uzraudzību
  un
  novērtēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

lai segtu dažas izmaksas, kas saistītas ar loģistiku un izplatīšanu, aprīkojumu, reklāmu, uzraudzību
  un
  novērtēšanu.

| (c) | lai segtu dažas izmaksas, kas saistītas ar loģistiku un izplatīšanu, aprīkojumu,
  saziņu un
  reklāmu, uzraudzību, novērtēšanu
  un citām ar programmas īstenošanu tieši saistītām darbībām
  . |
| --- | --- |

(c)

lai segtu dažas izmaksas, kas saistītas ar loģistiku un izplatīšanu, aprīkojumu,
  saziņu un
  reklāmu, uzraudzību, novērtēšanu
  un citām ar programmas īstenošanu tieši saistītām darbībām
  .

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis, kuras vēlas piedalīties atbalsta shēmā, kas noteikta 1. punktā (“skolu programma”) drīkst izdalīt augļus un dārzeņus, tostarp banānus,
  vai
  pienu ar KN kodu 0401
  , vai abu veidu produktus
  . | 2.   Dalībvalstis, kuras vēlas piedalīties atbalsta shēmā, kas noteikta 1. punktā (“skolu programma”), drīkst izdalīt: |
| | a) | augļus un dārzeņus, tostarp banānus,
  un/vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Dalībvalstis, kuras vēlas piedalīties atbalsta shēmā, kas noteikta 1. punktā (“skolu programma”) drīkst izdalīt augļus un dārzeņus, tostarp banānus,
  vai
  pienu ar KN kodu 0401
  , vai abu veidu produktus
  .

2.   Dalībvalstis, kuras vēlas piedalīties atbalsta shēmā, kas noteikta 1. punktā (“skolu programma”), drīkst izdalīt:

a)

augļus un dārzeņus, tostarp banānus,
  un/vai

| b) | pienu
  un šādu kategoriju piena produktus (“piena produkti”): |
| --- | --- |

b)

pienu
  un šādu kategoriju piena produktus (“piena produkti”):

| | i) | pienu un krējumu
  ar KN kodu 0401; |
| --- | --- | --- |

i)

pienu un krējumu
  ar KN kodu 0401;

| | ii) | paniņas, rūgušpienu, jogurtu, kefīru un citus fermentētus vai skābpiena produktus ar KN kodu 0403, izņemot produktus, kam pievienoti aromatizētāji vai pienskābi nesaturošas vielas ar KN kodiem 0403 10 51 līdz 99 un 0403 90 71 līdz 99; |
| --- | --- | --- |

ii)

paniņas, rūgušpienu, jogurtu, kefīru un citus fermentētus vai skābpiena produktus ar KN kodu 0403, izņemot produktus, kam pievienoti aromatizētāji vai pienskābi nesaturošas vielas ar KN kodiem 0403 10 51 līdz 99 un 0403 90 71 līdz 99;

| | iii) | sieru un biezpienu ar KN kodu 0406; |
| --- | --- | --- |

iii)

sieru un biezpienu ar KN kodu 0406;

| | iv) | laktozi nesaturošu piena dzērienu, kura dabīgajā sastāvā ir mainīts laktozes saturs un kurā nav citu pienskābi nesaturošu vielu ar KN kodu 0404 90
  . |
| --- | --- | --- |

iv)

laktozi nesaturošu piena dzērienu, kura dabīgajā sastāvā ir mainīts laktozes saturs un kurā nav citu pienskābi nesaturošu vielu ar KN kodu 0404 90
  .

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 1 — 2. daļa. Šo programmu mērķis ir mudināt patērēt lauksaimniecības produktus un pieņemt veselīgas ēšanas paradumus. Turklāt mums ir konkrēti argumenti, lai pamatotu, ka piena patēriņš samazinās; siers un dabisks jogurts ir laba alternatīva laktozes nepanesības gadījumā.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Pirms iesaistīšanās skolu programmā dalībvalstis izpilda piedalīšanās priekšnosacījumu, proti, izstrādā valsts vai reģionāla līmeņa stratēģiju šīs programmas īstenošanai, un pēc tam reizi 6 gados to izstrādā no jauna. Dalībvalsts var grozīt šo stratēģiju, jo īpaši ņemot vērā uzraudzības un izvērtēšanas rezultātus. Stratēģijā norāda vismaz to, kādas vajadzības jāapmierina, sarindo šīs vajadzības prioritārā secībā, norāda mērķa populāciju, gaidāmos rezultātus un skaitliski apraksta sasniedzamos mērķus salīdzinājumā ar sākuma situāciju, un nosaka minēto mērķu sasniegšanai vispiemērotākos instrumentus un pasākumus. | 3.   Pirms iesaistīšanās skolu programmā dalībvalstis izpilda piedalīšanās priekšnosacījumu, proti, izstrādā valsts vai reģionāla līmeņa stratēģiju šīs programmas īstenošanai, un pēc tam reizi 6 gados to izstrādā no jauna. Dalībvalsts
  vai reģionālā iestāde
  var grozīt šo stratēģiju, jo īpaši ņemot vērā uzraudzības un izvērtēšanas rezultātus
  un rezultātus, kas sasniegti, pareizi izmantojot Savienības līdzekļus
  . Stratēģijā norāda vismaz to, kādas vajadzības jāapmierina, sarindo šīs vajadzības prioritārā secībā, norāda mērķa populāciju, gaidāmos rezultātus un skaitliski apraksta sasniedzamos mērķus salīdzinājumā ar sākuma situāciju, un nosaka minēto mērķu sasniegšanai vispiemērotākos instrumentus un pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Pirms iesaistīšanās skolu programmā dalībvalstis izpilda piedalīšanās priekšnosacījumu, proti, izstrādā valsts vai reģionāla līmeņa stratēģiju šīs programmas īstenošanai, un pēc tam reizi 6 gados to izstrādā no jauna. Dalībvalsts var grozīt šo stratēģiju, jo īpaši ņemot vērā uzraudzības un izvērtēšanas rezultātus. Stratēģijā norāda vismaz to, kādas vajadzības jāapmierina, sarindo šīs vajadzības prioritārā secībā, norāda mērķa populāciju, gaidāmos rezultātus un skaitliski apraksta sasniedzamos mērķus salīdzinājumā ar sākuma situāciju, un nosaka minēto mērķu sasniegšanai vispiemērotākos instrumentus un pasākumus.

3.   Pirms iesaistīšanās skolu programmā dalībvalstis izpilda piedalīšanās priekšnosacījumu, proti, izstrādā valsts vai reģionāla līmeņa stratēģiju šīs programmas īstenošanai, un pēc tam reizi 6 gados to izstrādā no jauna. Dalībvalsts
  vai reģionālā iestāde
  var grozīt šo stratēģiju, jo īpaši ņemot vērā uzraudzības un izvērtēšanas rezultātus
  un rezultātus, kas sasniegti, pareizi izmantojot Savienības līdzekļus
  . Stratēģijā norāda vismaz to, kādas vajadzības jāapmierina, sarindo šīs vajadzības prioritārā secībā, norāda mērķa populāciju, gaidāmos rezultātus un skaitliski apraksta sasniedzamos mērķus salīdzinājumā ar sākuma situāciju, un nosaka minēto mērķu sasniegšanai vispiemērotākos instrumentus un pasākumus.

Pamatojums

Lielākas rīcības brīvības piešķiršana pašvaldību iestādēm kontrolēt programmu saskaņā ar kompetenču konstitucionālo sadalījumu dalībvalstīs. Šajā grozījumā arī ir ņemts vērā Reģionu komitejas atzinums.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Lai palielinātu skolu programmas iedarbīgumu, dalībvalstis paredz arī izglītojošus
  atbalsta
  pasākumus, kas var ietvert pasākumus un darbības, kuru mērķis ir veidot bērnos saikni ar lauksaimniecību un
  tās
  produktu
  daudzveidību un izglītot viņus
  tādos saistītajos jautājumos, kā, piemēram, veselīgas ēšanas paradumi, pārtikas (ne)izmešana atkritumos, vietējas pārtikas ķēdes
  vai
  bioloģiskā lauksaimniecība. | 4.   Lai palielinātu skolu programmas iedarbīgumu, dalībvalstis paredz arī
  papildu
  izglītojošus pasākumus, kas var ietvert pasākumus un darbības, kuru mērķis ir veidot bērnos saikni ar lauksaimniecību
  , piemēram, lauku saimniecību apmeklējumus
  un
  plaša lauksaimniecības
  produktu
  klāsta — pārstrādātu augļu un dārzeņu un citu vietējo, reģionālo vai valstij raksturīgo produktu kā medus, olīvu, olīveļļas u kaltētu augļu — izdali. Tas veicinās viņu izglītošanu
  tādos saistītajos jautājumos, kā, piemēram, veselīgas ēšanas paradumi, pārtikas (ne)izmešana atkritumos, vietējas pārtikas ķēdes, bioloģiskā lauksaimniecība
  un ilgtspējīga ražošana
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Lai palielinātu skolu programmas iedarbīgumu, dalībvalstis paredz arī izglītojošus
  atbalsta
  pasākumus, kas var ietvert pasākumus un darbības, kuru mērķis ir veidot bērnos saikni ar lauksaimniecību un
  tās
  produktu
  daudzveidību un izglītot viņus
  tādos saistītajos jautājumos, kā, piemēram, veselīgas ēšanas paradumi, pārtikas (ne)izmešana atkritumos, vietējas pārtikas ķēdes
  vai
  bioloģiskā lauksaimniecība.

4.   Lai palielinātu skolu programmas iedarbīgumu, dalībvalstis paredz arī
  papildu
  izglītojošus pasākumus, kas var ietvert pasākumus un darbības, kuru mērķis ir veidot bērnos saikni ar lauksaimniecību
  , piemēram, lauku saimniecību apmeklējumus
  un
  plaša lauksaimniecības
  produktu
  klāsta — pārstrādātu augļu un dārzeņu un citu vietējo, reģionālo vai valstij raksturīgo produktu kā medus, olīvu, olīveļļas u kaltētu augļu — izdali. Tas veicinās viņu izglītošanu
  tādos saistītajos jautājumos, kā, piemēram, veselīgas ēšanas paradumi, pārtikas (ne)izmešana atkritumos, vietējas pārtikas ķēdes, bioloģiskā lauksaimniecība
  un ilgtspējīga ražošana
  .

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 2 — 2. daļa. Ņemot vērā, ka izglītojoši pasākumi ļauj dažkārt izdalīt citus produktus, kompromiss šajā gadījumā paredz grozījumus attiecībā uz vietējiem, reģionāliem un valstij raksturīgiem produktiem, piemēram, medu, olīvām, olīveļļu un kaltētiem augļiem.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (ES) Nr. 1308/2013

23. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Stratēģiju izstrādes laikā dalībvalstis izveido to lauksaimniecības produktu sarakstu,
  kas
  papildus augļiem un dārzeņiem, banāniem un pienam reizumis var
  būt
  izglītojošo
  atbalsta
  pasākumu priekšmets. | 5.   Stratēģiju izstrādes laikā dalībvalstis izveido to lauksaimniecības produktu sarakstu,
  kuri
  papildus augļiem un dārzeņiem, banāniem, pienam
  un piena produktiem,
  reizumis var
  tikt izdalīti kā
  izglītojošo
  papildu
  pasākumu priekšmets.
  Ja augļi un dārzeņi ir pārstrādāti, nav atļauts izdalīt produktus, kas satur pievienotu cukuru, pievienotus taukus, pievienotu sāli, pievienotus saldinātājus un/vai mākslīgos garšas pastiprinātājus (mākslīgās pārtikas piedevas ar kodiem E620–E650). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Stratēģiju izstrādes laikā dalībvalstis izveido to lauksaimniecības produktu sarakstu,
  kas
  papildus augļiem un dārzeņiem, banāniem un pienam reizumis var
  būt
  izglītojošo
  atbalsta
  pasākumu priekšmets.

5.   Stratēģiju izstrādes laikā dalībvalstis izveido to lauksaimniecības produktu sarakstu,
  kuri
  papildus augļiem un dārzeņiem, banāniem, pienam
  un piena produktiem,
  reizumis var
  tikt izdalīti kā
  izglītojošo
  papildu
  pasākumu priekšmets.
  Ja augļi un dārzeņi ir pārstrādāti, nav atļauts izdalīt produktus, kas satur pievienotu cukuru, pievienotus taukus, pievienotu sāli, pievienotus saldinātājus un/vai mākslīgos garšas pastiprinātājus (mākslīgās pārtikas piedevas ar kodiem E620–E650).

Pamatojums

Piedevām ar numuriem no E620 līdz E650 ir kaitīga ietekme uz patērētāju veselību, ja tās tiek patērētas lielākā apjomā. Programmas uzdevums ir veicināt veselīgu pārtiku, tāpēc, atļaujot pievienot piedevas, kurām ir apšaubāma ietekme uz veselību, rastos pretruna ar programmas mērķiem.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Produktus, kurus paredzēts izdalīt vai iekļaut izglītojošos
  atbalsta
  pasākumos, dalībvalstis izvēlas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas
  var ietvert
  ar veselību
  un
  vidi saistītus apsvērumus, sezonalitāti, dažādību vai produktu pieejamību, un
  praktisko iespēju robežās
  priekšroku dod Savienības izcelsmes produktiem un īpaši vietējam iepirkumam, bioloģiskās lauksaimniecības produktiem,
  īsām piegādes ķēdēm
  vai
  vidiskiem
  ieguvumiem. | 6.   Produktus, kurus paredzēts izdalīt vai iekļaut
  papildu
  izglītojošos pasākumos, dalībvalstis izvēlas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas
  ietver
  ar veselību, vidi
  un ētiku
  saistītus apsvērumus, sezonalitāti, dažādību vai produktu pieejamību, un priekšroku dod Savienības izcelsmes produktiem un īpaši vietējai
  vai reģionālai
  ražošanai un iepirkumam,
  īsām piegādes ķēdēm,
  bioloģiskās lauksaimniecības produktiem, vai ieguvumiem vides jomā
  un kvalitatīviem produktiem, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1151/2012
  .
  Attiecībā uz banāniem taisnīgas tirdzniecības produktiem no trešām valstīm var piešķirt prioritāti tikai tad, ja nav pieejami līdzvērtīgi Savienības izcelsmes produkti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   Produktus, kurus paredzēts izdalīt vai iekļaut izglītojošos
  atbalsta
  pasākumos, dalībvalstis izvēlas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas
  var ietvert
  ar veselību
  un
  vidi saistītus apsvērumus, sezonalitāti, dažādību vai produktu pieejamību, un
  praktisko iespēju robežās
  priekšroku dod Savienības izcelsmes produktiem un īpaši vietējam iepirkumam, bioloģiskās lauksaimniecības produktiem,
  īsām piegādes ķēdēm
  vai
  vidiskiem
  ieguvumiem.

6.   Produktus, kurus paredzēts izdalīt vai iekļaut
  papildu
  izglītojošos pasākumos, dalībvalstis izvēlas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas
  ietver
  ar veselību, vidi
  un ētiku
  saistītus apsvērumus, sezonalitāti, dažādību vai produktu pieejamību, un priekšroku dod Savienības izcelsmes produktiem un īpaši vietējai
  vai reģionālai
  ražošanai un iepirkumam,
  īsām piegādes ķēdēm,
  bioloģiskās lauksaimniecības produktiem, vai ieguvumiem vides jomā
  un kvalitatīviem produktiem, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1151/2012
  .
  Attiecībā uz banāniem taisnīgas tirdzniecības produktiem no trešām valstīm var piešķirt prioritāti tikai tad, ja nav pieejami līdzvērtīgi Savienības izcelsmes produkti.

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 3.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Lai veicinātu veselīgus ēšanas paradumus, dalībvalstis nodrošina, ka to
  kompetentās veselības aizsardzības
  iestādes apstiprina sarakstu ar visiem produktiem, kurus piegādā saskaņā ar skolu programmu, un lemj par to uzturvērtības aspektiem."; | 7.   Lai veicinātu veselīgus ēšanas paradumus,
  tostarp bērniem, kuri nepanes laktozi,
  dalībvalstis nodrošina, ka to
  par uzturu un/vai veselību atbildīgās
  iestādes apstiprina sarakstu ar produktiem, kurus piegādā saskaņā ar skolu programmu, un lemj par to uzturvērtības aspektiem."; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.   Lai veicinātu veselīgus ēšanas paradumus, dalībvalstis nodrošina, ka to
  kompetentās veselības aizsardzības
  iestādes apstiprina sarakstu ar visiem produktiem, kurus piegādā saskaņā ar skolu programmu, un lemj par to uzturvērtības aspektiem.";

7.   Lai veicinātu veselīgus ēšanas paradumus,
  tostarp bērniem, kuri nepanes laktozi,
  dalībvalstis nodrošina, ka to
  par uzturu un/vai veselību atbildīgās
  iestādes apstiprina sarakstu ar produktiem, kurus piegādā saskaņā ar skolu programmu, un lemj par to uzturvērtības aspektiem.";

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23.a pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Atbalsts, ko saskaņā ar skolu programmu piešķir par produktu izdalīšanu, izglītojošiem
  atbalsta
  pasākumiem un saistītajām izmaksām, kas minētas 23. panta 1. punktā, un neskarot 4. punktu, nepārsniedz: | 1.   Atbalsts, ko saskaņā ar skolu programmu piešķir par produktu izdalīšanu,
  papildu
  izglītojošiem pasākumiem un saistītajām izmaksām, kas minētas 23. panta 1. punktā, un neskarot
  šā panta
  4. punktu, nepārsniedz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Atbalsts, ko saskaņā ar skolu programmu piešķir par produktu izdalīšanu, izglītojošiem
  atbalsta
  pasākumiem un saistītajām izmaksām, kas minētas 23. panta 1. punktā, un neskarot 4. punktu, nepārsniedz:

1.   Atbalsts, ko saskaņā ar skolu programmu piešķir par produktu izdalīšanu,
  papildu
  izglītojošiem pasākumiem un saistītajām izmaksām, kas minētas 23. panta 1. punktā, un neskarot
  šā panta
  4. punktu, nepārsniedz:

Pamatojums

Grozījums saskaņā ar AGRI kompromisa grozījumu Nr. 2.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23.a pants – 1. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | pienam: EUR
  80
  miljonus vienā mācību gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

pienam: EUR
  80
  miljonus vienā mācību gadā.

| (b) | pienam
  un piena produktiem
  : EUR
  100
  miljonus vienā mācību gadā. |
| --- | --- |

(b)

pienam
  un piena produktiem
  : EUR
  100
  miljonus vienā mācību gadā.

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 4 — 4. daļa. Palielinājums par EUR 20 miljoniem attiecībā uz pienam paredzēto finansējumu, lai varētu ieviestu minimālos izdevumus par vienu bērnu gadā visās dalībvalstīs un lai nodrošinātu, ka neviena dalībvalsts nezaudē ieguvumus jauno kritēriju ieviešanas dēļ.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23.a pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija tiek pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu, noteikt Savienības atbalsta lielumu izdalītās augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un piena porcijas cenā un definēt, kas ir porcija. Komisija turklāt tiek pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu, noteikt minimālo un maksimālo finansējuma summu, ko par izglītojošiem atbalsta pasākumiem drīkst tērēt no galīgajiem dalībvalstu gada piešķīrumiem. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija tiek pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu, noteikt Savienības atbalsta lielumu izdalītās augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un piena porcijas cenā un definēt, kas ir porcija. Komisija turklāt tiek pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu, noteikt minimālo un maksimālo finansējuma summu, ko par izglītojošiem atbalsta pasākumiem drīkst tērēt no galīgajiem dalībvalstu gada piešķīrumiem.

svītrots

Pamatojums

Konsekvences dēļ pilnvarojums pārcelts uz 24. panta 1.a punktu.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23.a pants – 2. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem: objektīvus kritērijus, kuru pamatā ir: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem: objektīvus kritērijus, kuru pamatā ir:

| (a) | augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem: objektīvus kritērijus, kuru pamatā ir: |
| --- | --- |

(a)

augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem: objektīvus kritērijus, kuru pamatā ir:

| | (i) | bērnu skaits vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā iedzīvotāju skaita proporcija; |
| --- | --- | --- |

(i)

bērnu skaits vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā iedzīvotāju skaita proporcija;

| | (i) | bērnu skaits vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā
  attiecīgās dalībvalsts
  iedzīvotāju skaita proporcija; |
| --- | --- | --- |

(i)

bērnu skaits vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā
  attiecīgās dalībvalsts
  iedzīvotāju skaita proporcija;

| | (ii) | dalībvalsts reģionu attīstības līmenis, lai nodrošinātu
  lielāku atbalstu
  mazāk attīstītajiem reģioniem šīs regulas 3. panta 5. punkta nozīmē, attālākiem reģioniem, kas minēti
  Līguma
  349. pantā,
  un
  Egejas jūras salām Regulas (ES) Nr. 229/2013 1. panta 2. punkta nozīmē, un |
| --- | --- | --- |

(ii)

dalībvalsts reģionu attīstības līmenis, lai nodrošinātu
  lielāku atbalstu
  mazāk attīstītajiem reģioniem šīs regulas 3. panta 5. punkta nozīmē, attālākiem reģioniem, kas minēti
  Līguma
  349. pantā,
  un
  Egejas jūras salām Regulas (ES) Nr. 229/2013 1. panta 2. punkta nozīmē, un

| | (ii) | dalībvalsts reģionu attīstības līmenis, lai nodrošinātu
  lielāka atbalsta sniegšanu
  mazāk attīstītajiem reģioniem šīs regulas 3. panta 5. punkta nozīmē, attālākiem reģioniem, kas minēti
  LESD
  349. pantā, un
  /vai
  Egejas jūras salām Regulas (ES) Nr. 229/2013 1. panta 2. punkta nozīmē, un |
| --- | --- | --- |

(ii)

dalībvalsts reģionu attīstības līmenis, lai nodrošinātu
  lielāka atbalsta sniegšanu
  mazāk attīstītajiem reģioniem šīs regulas 3. panta 5. punkta nozīmē, attālākiem reģioniem, kas minēti
  LESD
  349. pantā, un
  /vai
  Egejas jūras salām Regulas (ES) Nr. 229/2013 1. panta 2. punkta nozīmē, un

| | (iii) | Savienības atbalsta papildu palielinājums par 5 % attālākiem reģioniem un turpmāks palielinājums par 5 %, ja minētie reģioni importē produktus no tuvumā esošiem citiem attālākiem reģioniem; kā arī |
| --- | --- | --- |

(iii)

Savienības atbalsta papildu palielinājums par 5 % attālākiem reģioniem un turpmāks palielinājums par 5 %, ja minētie reģioni importē produktus no tuvumā esošiem citiem attālākiem reģioniem; kā arī

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 4 — 1. daļa. Objektīvi kritēriji, kuru pamatā ir 6–10 gadu vecu bērnu skaits kā iedzīvotāju proporcija un attiecīgo reģionu attīstības līmenis dalībvalstī, būtu jāsaglabā, jo tā šķiet taisnīga sistēma, kas atbilst dalībvalstu vajadzībām.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23.a pants – 2. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | pienam:
  līdzekļu vēsturisko izmantojumu iepriekšējās programmās par bērnu apgādi ar pienu un piena produktiem un objektīvus kritērijus, kuru pamatā ir bērnu proporcionālais daudzums vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

pienam:
  līdzekļu vēsturisko izmantojumu iepriekšējās programmās par bērnu apgādi ar pienu un piena produktiem un objektīvus kritērijus, kuru pamatā ir bērnu proporcionālais daudzums vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem.

| (b) | pienam
  un piena produktiem sešu gadu pārejas periodā no jaunās programmas darbības spēkā stāšanās brīža tiek piemērota šādu kritēriju kombinācija
  : |
| --- | --- |

(b)

pienam
  un piena produktiem sešu gadu pārejas periodā no jaunās programmas darbības spēkā stāšanās brīža tiek piemērota šādu kritēriju kombinācija
  :

| | (i) | bērnu skaits vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā attiecīgās dalībvalsts iedzīvotāju skaita proporcija; |
| --- | --- | --- |

(i)

bērnu skaits vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā attiecīgās dalībvalsts iedzīvotāju skaita proporcija;

| | (ii) | dalībvalsts reģionu attīstības līmenis, lai nodrošinātu lielāka atbalsta sniegšanu mazāk attīstītajiem reģioniem šīs regulas 3. panta 5. punkta nozīmē, attālākiem reģioniem, kas uzskaitīti LESD 349. pantā, un/vai Egejas jūras salām Regulas (ES) Nr. 229/2013 1. panta 2. punkta nozīmē; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dalībvalsts reģionu attīstības līmenis, lai nodrošinātu lielāka atbalsta sniegšanu mazāk attīstītajiem reģioniem šīs regulas 3. panta 5. punkta nozīmē, attālākiem reģioniem, kas uzskaitīti LESD 349. pantā, un/vai Egejas jūras salām Regulas (ES) Nr. 229/2013 1. panta 2. punkta nozīmē;

| | (iii) | līdzekļu vēsturisko izmantojumu iepriekšējās programmās par bērnu apgādi ar pienu un piena produktiem, izņemot Horvātiju, kur tiek ieviesta vienreizēja maksājuma sistēma; lai nodrošinātu līdzekļu taisnīgu sadalījumu starp dalībvalstīm, šis kritērijs tiek līdzsvarots ar Savienības atbalsta ikgadējā minimuma apjoma ieviešanu vienam bērnam vecuma grupā, kas minēta i) punktā un noteikta, par pamatu ņemot vidējo līdzekļu izlietojumu uz vienu bērnu dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

(iii)

līdzekļu vēsturisko izmantojumu iepriekšējās programmās par bērnu apgādi ar pienu un piena produktiem, izņemot Horvātiju, kur tiek ieviesta vienreizēja maksājuma sistēma; lai nodrošinātu līdzekļu taisnīgu sadalījumu starp dalībvalstīm, šis kritērijs tiek līdzsvarots ar Savienības atbalsta ikgadējā minimuma apjoma ieviešanu vienam bērnam vecuma grupā, kas minēta i) punktā un noteikta, par pamatu ņemot vidējo līdzekļu izlietojumu uz vienu bērnu dalībvalstī;

| | (iv) | Savienības atbalsta papildu palielinājums par 5 % attālākiem reģioniem un turpmāks palielinājums par 5 %, ja minētie reģioni importē produktus no tuvumā esošiem citiem attālākiem reģioniem; |
| --- | --- | --- |

(iv)

Savienības atbalsta papildu palielinājums par 5 % attālākiem reģioniem un turpmāks palielinājums par 5 %, ja minētie reģioni importē produktus no tuvumā esošiem citiem attālākiem reģioniem;

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 4 — 2. daļa. Ņemot vērā iesniegtos grozījumus, jo īpaši tos, ar kuriem tiek svītroti vēsturiskie kritēriji attiecībā uz pienu, šā kompromisa mērķis ir izveidot taisnīgāku piešķīrumu sadalījuma kārtību, nesodot dalībvalstis, kas līdz tam brīdim ir efektīvi izmantojušas programmu skolu apgādei ar pienu un saņēmušas lielāku atbalsta apjomu. Šā kompromisa pamatā ir aprēķini, ko Lauksaimniecības ĢD izstrādāja pēc referenta pieprasījuma.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23.a pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pēc b) punktā minētā pārejas perioda beigām uz pienu un piena produktiem attiecas a) punkta i) un ii) apakšpunktā noteiktie kritēriji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pēc b) punktā minētā pārejas perioda beigām uz pienu un piena produktiem attiecas a) punkta i) un ii) apakšpunktā noteiktie kritēriji.

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 4 — 2. daļa.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23.a pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija vismaz reizi trīs gados novērtē, vai indikatīvais piešķīrums par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem,
  un
  pienu joprojām ir saskaņā ar objektīvajiem kritērijiem, kas minēti šajā daļā. | Komisija vismaz reizi trīs gados novērtē, vai indikatīvais piešķīrums par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, pienu
  un piena produktiem
  joprojām ir saskaņā ar objektīvajiem kritērijiem, kas minēti šajā daļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija vismaz reizi trīs gados novērtē, vai indikatīvais piešķīrums par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem,
  un
  pienu joprojām ir saskaņā ar objektīvajiem kritērijiem, kas minēti šajā daļā.

Komisija vismaz reizi trīs gados novērtē, vai indikatīvais piešķīrums par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, pienu
  un piena produktiem
  joprojām ir saskaņā ar objektīvajiem kritērijiem, kas minēti šajā daļā.

Pamatojums

Grozījums saskaņā ar AGRI kompromisa grozījumu Nr. 1.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23.a pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka ne mazāk kā 10 % un ne vairāk kā 20 % finansējuma, kas tām katru gadu tiek piešķirts skolu programmu ietvaros, tiek paredzēts papildu izglītojošiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka ne mazāk kā 10 % un ne vairāk kā 20 % finansējuma, kas tām katru gadu tiek piešķirts skolu programmu ietvaros, tiek paredzēts papildu izglītojošiem pasākumiem.

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 2 — 4. daļa. Ņemot vērā izglītojošo pasākumu ievērojamo nozīmi jaunajā programmā un iesniegtos grozījumus, ar kompromisu tiek paredzēts finansējums izglītojošiem pasākumiem, kurš nav mazāks par 10 % un lielāks par 20 %.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23.a pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Nepārsniedzot kopējo maksimālo summu, kas minēta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, jeb EUR
  230
  miljonus, dalībvalstis līdz
  15
   % no sava indikatīvā piešķīruma par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, vai par pienu var pārdalīt no vienas produktu grupas otrai saskaņā ar nosacījumiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu. | 4.   Nepārsniedzot kopējo maksimālo summu, kas minēta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, jeb EUR
  250
  miljonus, dalībvalstis līdz
  10
   % no sava indikatīvā piešķīruma par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, vai par pienu
  un piena produktiem
  var pārdalīt no vienas produktu grupas otrai
  , un šī pārdalīšana var tikt palielināta līdz 20 % attālāku reģionu gadījumā
  saskaņā ar nosacījumiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Nepārsniedzot kopējo maksimālo summu, kas minēta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, jeb EUR
  230
  miljonus, dalībvalstis līdz
  15
   % no sava indikatīvā piešķīruma par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, vai par pienu var pārdalīt no vienas produktu grupas otrai saskaņā ar nosacījumiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu.

4.   Nepārsniedzot kopējo maksimālo summu, kas minēta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, jeb EUR
  250
  miljonus, dalībvalstis līdz
  10
   % no sava indikatīvā piešķīruma par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, vai par pienu
  un piena produktiem
  var pārdalīt no vienas produktu grupas otrai
  , un šī pārdalīšana var tikt palielināta līdz 20 % attālāku reģionu gadījumā
  saskaņā ar nosacījumiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu.

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 4 — 5. daļa. Palielinājums par EUR 20 miljoniem pienam paredzētajam finansējumam, lai varētu ieviest minimālos izdevumus par vienu bērnu gadā visās dalībvalstīs un lai nodrošinātu, ka neviena dalībvalsts nezaudē ieguvumus jauno kritēriju ieviešanas dēļ. Attiecībā uz budžeta pārvietojumiem kompromiss ir vidusceļš starp iesniegtajiem grozījumiem par šo jautājumu.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23.a pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Šā panta 1. punktā minēto Savienības atbalstu neizmanto, lai aizstātu finansējumu esošām valsts programmām skolu apgādei ar augļiem vai pienu, ar kurām tiek nodrošināti augļi un dārzeņi, pārstrādāti augļi un dārzeņi, banāni, piens un piena produkti, vai citām skolu apgādes programmām, kurās iekļauti šādi produkti. Savienības atbalsts tiek nodrošināts papildus valstu sniegtajam finansējumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.a
     
  Šā panta 1. punktā minēto Savienības atbalstu neizmanto, lai aizstātu finansējumu esošām valsts programmām skolu apgādei ar augļiem vai pienu, ar kurām tiek nodrošināti augļi un dārzeņi, pārstrādāti augļi un dārzeņi, banāni, piens un piena produkti, vai citām skolu apgādes programmām, kurās iekļauti šādi produkti. Savienības atbalsts tiek nodrošināts papildus valstu sniegtajam finansējumam.

Pamatojums

TKO 23. panta 6.punkta atkārtota ieviešana: ES līdzekļiem vajadzētu patiesi papildināt valstu sniegto finansējumu, lai nepieļautu “liekās palīdzības” parādību.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23.a pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Dalībvalstis saskaņā ar savām attiecīgajām stratēģijām var nolemt nepiešķirt prasīto atbalstu, ja tā apjoms ir mazāks par attiecīgās dalībvalsts noteikto minimālo apjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.a
     
  Dalībvalstis saskaņā ar savām attiecīgajām stratēģijām var nolemt nepiešķirt prasīto atbalstu, ja tā apjoms ir mazāks par attiecīgās dalībvalsts noteikto minimālo apjomu.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23.a pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 6. pantu Savienība var finansēt arī informācijas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumus saistībā ar skolu programmu, tostarp sabiedrības
  informētības palielināšanas pasākumus
  un saistītos sadarbības veidošanas pasākumus. | 7.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 6. pantu Savienība var finansēt arī informācijas,
  saziņas, reklāmas,
  uzraudzības un novērtēšanas pasākumus saistībā ar skolu programmu, tostarp sabiedrības
  informētību par tās mērķiem, jo īpaši vēršoties pie vecākiem un pasniedzējiem,
  un saistītos sadarbības veidošanas pasākumus
  , kā arī citus pasākumus, kas ir cieši saistīti ar skolu programmas īstenošanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 6. pantu Savienība var finansēt arī informācijas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumus saistībā ar skolu programmu, tostarp sabiedrības
  informētības palielināšanas pasākumus
  un saistītos sadarbības veidošanas pasākumus.

7.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 6. pantu Savienība var finansēt arī informācijas,
  saziņas, reklāmas,
  uzraudzības un novērtēšanas pasākumus saistībā ar skolu programmu, tostarp sabiedrības
  informētību par tās mērķiem, jo īpaši vēršoties pie vecākiem un pasniedzējiem,
  un saistītos sadarbības veidošanas pasākumus
  , kā arī citus pasākumus, kas ir cieši saistīti ar skolu programmas īstenošanu
  .

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

23.a pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Dalībvalstis, kas piedalās skolu programmā, pārtikas izdales vietās publisko informāciju par savu dalību programmā un par to, ka programmu subsidē Savienība. Dalībvalstis nodrošina Savienības skolu programmas pievienoto vērtību un pamanāmību saistībā ar citām maltītēm, kas tiek piedāvātas izglītības iestādēs."; | 8.   Dalībvalstis, kas piedalās skolu programmā, pārtikas izdales vietās publisko informāciju par savu dalību programmā un par to, ka programmu subsidē Savienība
  , izvietojot plakātus pie izglītības iestādes ieejas
  .
  Turklāt dalībvalstis var izmantot jebkādu piemērotu saziņas līdzekli, piemēram, īpaši izstrādātu tīmekļa vietni, informatīvi grafiskus materiālus un informētības un zināšanu vairošanas kampaņas. Kopīgu Savienības identitāti un Savienības logotipu izmanto visos papildu informatīvajos materiālos.
  Dalībvalstis nodrošina Savienības skolu programmas pievienoto vērtību un pamanāmību saistībā ar citām maltītēm, kas tiek piedāvātas izglītības iestādēs."; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8.   Dalībvalstis, kas piedalās skolu programmā, pārtikas izdales vietās publisko informāciju par savu dalību programmā un par to, ka programmu subsidē Savienība. Dalībvalstis nodrošina Savienības skolu programmas pievienoto vērtību un pamanāmību saistībā ar citām maltītēm, kas tiek piedāvātas izglītības iestādēs.";

8.   Dalībvalstis, kas piedalās skolu programmā, pārtikas izdales vietās publisko informāciju par savu dalību programmā un par to, ka programmu subsidē Savienība
  , izvietojot plakātus pie izglītības iestādes ieejas
  .
  Turklāt dalībvalstis var izmantot jebkādu piemērotu saziņas līdzekli, piemēram, īpaši izstrādātu tīmekļa vietni, informatīvi grafiskus materiālus un informētības un zināšanu vairošanas kampaņas. Kopīgu Savienības identitāti un Savienības logotipu izmanto visos papildu informatīvajos materiālos.
  Dalībvalstis nodrošina Savienības skolu programmas pievienoto vērtību un pamanāmību saistībā ar citām maltītēm, kas tiek piedāvātas izglītības iestādēs.";

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 5 — 1. daļa. Dalībvalstīm, kas izplata ES atbalstu, vajadzētu izvietot plakātus pie ieejām izglītības iestādēs, lai nodrošinātu ES veikto pasākumu labāku pamanāmību, kā paredzēts programmu pašreizējos īstenošanas noteikumos. Ņemot vērā programmas ES pievienoto vērtību, ir svarīgi palielināt tās pamanāmību un sabiedrības informētību par to, jo īpaši laikā, kad pieaug vilšanās par Eiropas Savienību.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 5. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

24. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | stratēģiju izstrādi valstu vai reģionu līmenī un par
  atbalsta
  pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

stratēģiju izstrādi valstu vai reģionu līmenī un par
  atbalsta
  pasākumiem.

| (c) | stratēģiju izstrādi valstu vai reģionu līmenī un par
  papildu izglītojošiem
  pasākumiem. |
| --- | --- |

(c)

stratēģiju izstrādi valstu vai reģionu līmenī un par
  papildu izglītojošiem
  pasākumiem.

Pamatojums

Grozījums saskaņā ar AGRI kompromisa grozījumu Nr. 2.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 5. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

24. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Lai nodrošinātu
  Eiropas fondu
  efektīvu un mērķtiecīgu izmantojumu, Komisija tiek pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu, paredzēt: | 2.   Lai garantētu
  Savienības līdzekļu
  efektīvu un mērķtiecīgu izmantojumu,
  nodrošinātu šo līdzekļu taisnīgu sadalījumu starp dalībvalstīm un ierobežotu administratīvo slogu programmā līdzdalīgajām izglītības iestādēm un dalībvalstīm,
  Komisija tiek pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu, paredzēt: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Lai nodrošinātu
  Eiropas fondu
  efektīvu un mērķtiecīgu izmantojumu, Komisija tiek pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu, paredzēt:

2.   Lai garantētu
  Savienības līdzekļu
  efektīvu un mērķtiecīgu izmantojumu,
  nodrošinātu šo līdzekļu taisnīgu sadalījumu starp dalībvalstīm un ierobežotu administratīvo slogu programmā līdzdalīgajām izglītības iestādēm un dalībvalstīm,
  Komisija tiek pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu, paredzēt:

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 5. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

24. pants – 2. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-a) | Savienības atbalsta maksimālo summu, ko var piešķirt par katru bērnu un piegādes darbību kā ieguldījumu izdalīto augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un piena un piena produktu izmaksu segšanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-a)

Savienības atbalsta maksimālo summu, ko var piešķirt par katru bērnu un piegādes darbību kā ieguldījumu izdalīto augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un piena un piena produktu izmaksu segšanā;

Pamatojums

Pilnvaru deleģējums ir pārcelts no 23.a panta 1. punkta, lai teksts būtu saskaņots. Lai programmu budžets tiktu pareizi pārvaldīts, atbilstošāk būtu noteikt maksimālo atbalstu par vienu piegādes darbību, nevis atbalstu par porciju, kurš ir grūti pārbaudāms, — sk. 6. apsvēruma grozījumu.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 5. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

24. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | atbalsta indikatīvu sadalījumu dalībvalstīm attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un pienu un,
  vajadzības gadījumā, atbalsta pārdalīšanu pēc
  23.a panta 2. punkta otrajā daļā
  minētā novērtējuma
  , Savienības atbalsta minimālo apjomu katrai dalībvalstij, metodi, pēc kuras atbalstu pārdala starp dalībvalstīm, pamatojoties uz saņemtajiem atbalsta prasījumiem, un papildu noteikumus attiecībā uz to, kādā veidā kritēriji, kas minēti 23.a panta 2. punkta pirmajā daļā, tiek ņemti vērā līdzekļu iedalīšanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

a)

atbalsta indikatīvu sadalījumu dalībvalstīm attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un pienu un,
  vajadzības gadījumā, atbalsta pārdalīšanu pēc
  23.a panta 2. punkta otrajā daļā
  minētā novērtējuma
  , Savienības atbalsta minimālo apjomu katrai dalībvalstij, metodi, pēc kuras atbalstu pārdala starp dalībvalstīm, pamatojoties uz saņemtajiem atbalsta prasījumiem, un papildu noteikumus attiecībā uz to, kādā veidā kritēriji, kas minēti 23.a panta 2. punkta pirmajā daļā, tiek ņemti vērā līdzekļu iedalīšanā;

| a) | atbalsta indikatīvu sadalījumu dalībvalstīm attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, tostarp pienu un
  piena produktiem
  ,
  Savienības ikgadējo atbalstu vienam bērnam, kā minēts
  2.a panta 2. punkta otrajā daļā, Savienības atbalsta minimālo apjomu katrai dalībvalstij, metodi, pēc kuras atbalstu pārdala starp dalībvalstīm, pamatojoties uz saņemtajiem atbalsta prasījumiem, un papildu noteikumus attiecībā uz to, kādā veidā kritēriji, kas minēti 23.a panta 2. punkta pirmajā daļā, tiek ņemti vērā līdzekļu iedalīšanā; |
| --- | --- |

a)

atbalsta indikatīvu sadalījumu dalībvalstīm attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, tostarp pienu un
  piena produktiem
  ,
  Savienības ikgadējo atbalstu vienam bērnam, kā minēts
  2.a panta 2. punkta otrajā daļā, Savienības atbalsta minimālo apjomu katrai dalībvalstij, metodi, pēc kuras atbalstu pārdala starp dalībvalstīm, pamatojoties uz saņemtajiem atbalsta prasījumiem, un papildu noteikumus attiecībā uz to, kādā veidā kritēriji, kas minēti 23.a panta 2. punkta pirmajā daļā, tiek ņemti vērā līdzekļu iedalīšanā;

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 5. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

24. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nosacījumus, kas attiecas uz piešķīrumu pārdalīšanu starp augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem,
  un
  pienu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

nosacījumus, kas attiecas uz piešķīrumu pārdalīšanu starp augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem,
  un
  pienu;

| (b) | nosacījumus, kas attiecas uz piešķīrumu pārdalīšanu starp augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, pienu
  un piena produktiem
  ; |
| --- | --- |

(b)

nosacījumus, kas attiecas uz piešķīrumu pārdalīšanu starp augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, pienu
  un piena produktiem
  ;

Pamatojums

Grozījums saskaņā ar AGRI kompromisa grozījumu Nr. 1.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 5. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

24. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | izmaksas un/vai pasākumus, par kuriem ir tiesības pretendēt uz Savienības atbalstu, un iespēju noteikt
  minimālās un
  maksimālās summas konkrētu izmaksu gadījumā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

izmaksas un/vai pasākumus, par kuriem ir tiesības pretendēt uz Savienības atbalstu, un iespēju noteikt
  minimālās un
  maksimālās summas konkrētu izmaksu gadījumā;

| (c) | izmaksas un/vai pasākumus, par kuriem ir tiesības pretendēt uz Savienības atbalstu, un iespēju noteikt maksimālās summas konkrētu izmaksu gadījumā; |
| --- | --- |

(c)

izmaksas un/vai pasākumus, par kuriem ir tiesības pretendēt uz Savienības atbalstu, un iespēju noteikt maksimālās summas konkrētu izmaksu gadījumā;

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 5. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

24. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | vienotu procedūru izglītības iestāžu dalības pieprasījumu iesniegšanai un vienotu pārbaužu procedūru ieviešanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

vienotu procedūru izglītības iestāžu dalības pieprasījumu iesniegšanai un vienotu pārbaužu procedūru ieviešanu;

Pamatojums

Papildus tehniskajiem kritērijiem, kas definēti īstenošanas aktā atbilstoši 25. panta c) apakšpunktam, būtu lietderīgi ar deleģēto aktu noteikt principus vienotajām procedūrām, kuras izmanto izglītības iestāžu dalības pieprasījumu iesniegšanai un pārbaudēm, un tādējādi atvieglot administratīvo slogu, kas traucē skolām piedalīties programmās, īpaši tām skolām, kuras vēlas iesaistīties abās programmās.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 5. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

24. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Lai veicinātu informētību par programmu, Komisija tiek pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu, prasīt, lai dalībvalstis, kurās īsteno skolu programmu, informētu sabiedrību par
  Savienības atbalsta subsidējošo funkciju
  . | 3.   Lai veicinātu
  un palielinātu
  informētību par programmu
  un paaugstinātu Savienības atbalsta pamanāmību
  , Komisija tiek pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu, prasīt, lai dalībvalstis, kurās īsteno skolu programmu,
  skaidri
  informētu sabiedrību par
  to, ka tās saņem Savienības atbalstu programmas īstenošanai attiecībā uz: |
| | (a) | īpašiem kritērijiem saistībā ar plakātu un cita informatīvā atbalsta izmantošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Lai veicinātu informētību par programmu, Komisija tiek pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu, prasīt, lai dalībvalstis, kurās īsteno skolu programmu, informētu sabiedrību par
  Savienības atbalsta subsidējošo funkciju
  .

3.   Lai veicinātu
  un palielinātu
  informētību par programmu
  un paaugstinātu Savienības atbalsta pamanāmību
  , Komisija tiek pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu, prasīt, lai dalībvalstis, kurās īsteno skolu programmu,
  skaidri
  informētu sabiedrību par
  to, ka tās saņem Savienības atbalstu programmas īstenošanai attiecībā uz:

(a)

īpašiem kritērijiem saistībā ar plakātu un cita informatīvā atbalsta izmantošanu;

| (b) | īpašu kritēriju noteikšanu Savienības kopīgās identitātes un Savienības logotipa izskatam, struktūrai, izmēram un dizainam
  . |
| --- | --- |

(b)

īpašu kritēriju noteikšanu Savienības kopīgās identitātes un Savienības logotipa izskatam, struktūrai, izmēram un dizainam
  .

Pamatojums

AGRI kompromisa grozījums Nr. 5 — 2. daļa. Deleģētās pilnvaras saskaņā ar 23.a panta 8. punkta grozījumu.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 5. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

25. pants – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | atbalsta galīgajiem piešķīrumiem līdzdalīgajām dalībvalstīm par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un/vai pienu, ievērojot 23.a panta 1. punktā noteiktos ierobežojumus un 23.a panta 4. punktā minēto pārdalīšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

atbalsta galīgajiem piešķīrumiem līdzdalīgajām dalībvalstīm par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un/vai pienu, ievērojot 23.a panta 1. punktā noteiktos ierobežojumus un 23.a panta 4. punktā minēto pārdalīšanu;

| (a) | atbalsta galīgajiem piešķīrumiem līdzdalīgajām dalībvalstīm par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un/vai pienu
  un piena produktiem
  , ievērojot 23.a panta 1. punktā noteiktos ierobežojumus un 23.a panta 4. punktā minēto pārdalīšanu; |
| --- | --- |

(a)

atbalsta galīgajiem piešķīrumiem līdzdalīgajām dalībvalstīm par augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un/vai pienu
  un piena produktiem
  , ievērojot 23.a panta 1. punktā noteiktos ierobežojumus un 23.a panta 4. punktā minēto pārdalīšanu;

Pamatojums

Grozījums saskaņā ar AGRI kompromisa grozījumu Nr. 1.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 5. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

25. pants – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | metodes īstenošanas procesā radušos trūkumu novēršanai, lai nepieļautu šķēršļus, ko izraisa pārmērīgs birokrātijas slogs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(fa)

metodes īstenošanas procesā radušos trūkumu novēršanai, lai nepieļautu šķēršļus, ko izraisa pārmērīgs birokrātijas slogs;

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 7. apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1308/2013

217. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis papildus Savienības
  atbalstam, kas paredzēts 23. pantā,
  var veikt valsts maksājumus par bērnu apgādi ar produktiem izglītības iestādēs vai uzņemties ar to saistītās izmaksas, kas minētas 23. panta 1. punkta c) apakšpunktā. | Dalībvalstis
  papildus 23. pantā paredzētā
  Savienības atbalsta
  saņemšanai un izmantošanai
  var veikt valsts maksājumus par bērnu apgādi ar produktiem
  un par papildu izglītojošiem pasākumiem
  izglītības iestādēs vai uzņemties ar to saistītās izmaksas, kas minētas 23. panta 1. punkta c) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstis papildus Savienības
  atbalstam, kas paredzēts 23. pantā,
  var veikt valsts maksājumus par bērnu apgādi ar produktiem izglītības iestādēs vai uzņemties ar to saistītās izmaksas, kas minētas 23. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

Dalībvalstis
  papildus 23. pantā paredzētā
  Savienības atbalsta
  saņemšanai un izmantošanai
  var veikt valsts maksājumus par bērnu apgādi ar produktiem
  un par papildu izglītojošiem pasākumiem
  izglītības iestādēs vai uzņemties ar to saistītās izmaksas, kas minētas 23. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2015. gada 19. maija

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/106 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/106

---

P8_TA(2015)0191

Pieprasījums atcelt Viktor Uspaskich deputāta imunitāti

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Viktor Uspaskich imunitāti (2014/2203(IMM))

(2016/C 353/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Viktor Uspaskich imunitāti, kuru Lietuvas ģenerālprokurors nosūtījis 2014. gada 1. oktobrī un par kuru paziņots 2014. gada 12. novembra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Viktor Uspaskich imunitāti, kuru Lietuvas ģenerālprokurors nosūtījis 2014. gada 1. oktobrī un par kuru paziņots 2014. gada 12. novembra plenārsēdē,

| — | pēc Viktor Uspaskich uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Viktor Uspaskich uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Lietuvas Republikas Konstitūcijas 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lietuvas Republikas Konstitūcijas 62. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0149/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0149/2015),

| A. | tā kā Lietuvas ģenerālprokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Viktor Uspaskich parlamentāro imunitāti saistībā ar pirmstiesas izmeklēšanu par iespējamu noziedzīgu nodarījumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Lietuvas ģenerālprokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Viktor Uspaskich parlamentāro imunitāti saistībā ar pirmstiesas izmeklēšanu par iespējamu noziedzīgu nodarījumu;

| B. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savas valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta šīs valsts parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savas valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta šīs valsts parlamenta deputātiem;

| C. | tā kā Lietuvas Republikas Konstitūcijas 62. pantā un Seima statūtu 22. panta 3. punktā ir noteikts, ka pret Seima deputātu nedrīkst sākt kriminālprocesu un viņu nedrīkst arestēt vai pakļaut citādiem personas brīvības ierobežojumiem, ja Seims tam nav devis piekrišanu, izņemot in flagrante delicto gadījumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Lietuvas Republikas Konstitūcijas 62. pantā un Seima statūtu 22. panta 3. punktā ir noteikts, ka pret Seima deputātu nedrīkst sākt kriminālprocesu un viņu nedrīkst arestēt vai pakļaut citādiem personas brīvības ierobežojumiem, ja Seims tam nav devis piekrišanu, izņemot in flagrante delicto gadījumus;

| D. | tā kā Viktor Uspaskich ir apsūdzēts necieņā pret tiesu saskaņā ar Lietuvas Republikas Kriminālkodeksa 232. pantu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Viktor Uspaskich ir apsūdzēts necieņā pret tiesu saskaņā ar Lietuvas Republikas Kriminālkodeksa 232. pantu;

| E. | tā kā šajā lietā nav gūti pierādījumi par fumus persecutionis, proti, nav pietiekami pamatotu aizdomu par to, ka juridiskais process ir sākts, lai kaitētu deputāta politiskajai darbībai, |
| --- | --- |

E.

tā kā šajā lietā nav gūti pierādījumi par fumus persecutionis, proti, nav pietiekami pamatotu aizdomu par to, ka juridiskais process ir sākts, lai kaitētu deputāta politiskajai darbībai,

| 1. | nolemj atcelt Viktor Uspaskich deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Viktor Uspaskich deputāta imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Lietuvas ģenerālprokuroram un Viktor Uspaskich. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Lietuvas ģenerālprokuroram un Viktor Uspaskich.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/108

---

P8_TA(2015)0192

Pieprasījums atcelt Jérôme Lavrilleux deputāta imunitāti

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Jérôme Lavrilleux imunitāti (2015/2014(IMM))

(2016/C 353/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Jérôme Lavrilleux imunitāti, kuru Francijas Republikas tieslietu ministrs nosūtījis 2014. gada 23. decembrī saistībā ar Parīzes Apelācijas tiesas virsprokurora pieprasījumu un par kuru paziņots 2015. gada 15. janvāra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Jérôme Lavrilleux imunitāti, kuru Francijas Republikas tieslietu ministrs nosūtījis 2014. gada 23. decembrī saistībā ar Parīzes Apelācijas tiesas virsprokurora pieprasījumu un par kuru paziņots 2015. gada 15. janvāra plenārsēdē,

| — | pēc Jérôme Lavrilleux uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Jérôme Lavrilleux uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0152/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0152/2015),

| A. | tā kā Parīzes Apelācijas tiesas virsprokurors ir pieprasījis Eiropas Parlamenta deputāta Jérôme Lavrilleux imunitātes atcelšanu, jo patlaban notiek tiesu izmeklēšana par apsūdzībām viltošanā, viltotu dokumentu izmantošanā, uzticības laušanā, krāpšanas mēģinājumā un līdzdalībā šo pārkāpumu izdarīšanā un šo pārkāpumu slēpšanā, vēlēšanu kampaņas nelegālā finansēšanā un šā pārkāpuma slēpšanā un līdzdalībā tā izdarīšanā; un tā kā Francijas tiesneši šajā sakarībā gribētu noteikt Jérôme Lavrilleux brīvību atņemošu vai brīvību ierobežojošu pasākumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parīzes Apelācijas tiesas virsprokurors ir pieprasījis Eiropas Parlamenta deputāta Jérôme Lavrilleux imunitātes atcelšanu, jo patlaban notiek tiesu izmeklēšana par apsūdzībām viltošanā, viltotu dokumentu izmantošanā, uzticības laušanā, krāpšanas mēģinājumā un līdzdalībā šo pārkāpumu izdarīšanā un šo pārkāpumu slēpšanā, vēlēšanu kampaņas nelegālā finansēšanā un šā pārkāpuma slēpšanā un līdzdalībā tā izdarīšanā; un tā kā Francijas tiesneši šajā sakarībā gribētu noteikt Jérôme Lavrilleux brīvību atņemošu vai brīvību ierobežojošu pasākumu;

| B. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savas valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta šīs valsts parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savas valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta šīs valsts parlamenta deputātiem;

| C. | tā kā Francijas konstitūcijas 26. panta 2. un 3. punktā ir noteikts, ka nevienu parlamenta deputātu nedrīkst nedz aizturēt par noziedzīgiem nodarījumiem un kriminālpārkāpumiem, nedz arī viņam noteikt brīvību atņemošu vai brīvību ierobežojošu pasākumu, ja nav saņemta tās palātas prezidija piekrišana, kuras deputāts viņš ir; tā kā šāda atļauja nav nepieciešama, ja parlamenta deputātu aiztur noziedzīga nodarījuma vai kriminālpārkāpuma izdarīšanas brīdī vai ja spēkā ir stājies notiesājošs spriedums; tā kā Asambleja var pieprasīt apcietinājuma, brīvību atņemoša vai brīvību daļēji ierobežojoša pasākuma vai pret viena no tās deputātiem ierosināta juridiska procesa atlikšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Francijas konstitūcijas 26. panta 2. un 3. punktā ir noteikts, ka nevienu parlamenta deputātu nedrīkst nedz aizturēt par noziedzīgiem nodarījumiem un kriminālpārkāpumiem, nedz arī viņam noteikt brīvību atņemošu vai brīvību ierobežojošu pasākumu, ja nav saņemta tās palātas prezidija piekrišana, kuras deputāts viņš ir; tā kā šāda atļauja nav nepieciešama, ja parlamenta deputātu aiztur noziedzīga nodarījuma vai kriminālpārkāpuma izdarīšanas brīdī vai ja spēkā ir stājies notiesājošs spriedums; tā kā Asambleja var pieprasīt apcietinājuma, brīvību atņemoša vai brīvību daļēji ierobežojoša pasākuma vai pret viena no tās deputātiem ierosināta juridiska procesa atlikšanu;

| D. | tā kā Jérôme Lavrilleux tiek turēts aizdomās par dalību viltotu rēķinu izgatavošanā attiecībā uz vēlēšanu kampaņas izdevumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Jérôme Lavrilleux tiek turēts aizdomās par dalību viltotu rēķinu izgatavošanā attiecībā uz vēlēšanu kampaņas izdevumiem;

| E. | tā kā uz Jérôme Lavrilleux imunitātes atcelšanu būtu jāattiecina Reglamenta 9. panta 6. punkta nosacījumi; |
| --- | --- |

E.

tā kā uz Jérôme Lavrilleux imunitātes atcelšanu būtu jāattiecina Reglamenta 9. panta 6. punkta nosacījumi;

| F. | tā kā pieprasījumā atcelt imunitāti minētās apsūdzības nav saistītas ar Jérôme Lavrilleux darbību Eiropas Parlamentā un attiecas uz agrāku laiku, kad viņš ieņēma kampaņas direktora vietnieka amatu pēdējās Francijas prezidenta vēlēšanās; |
| --- | --- |

F.

tā kā pieprasījumā atcelt imunitāti minētās apsūdzības nav saistītas ar Jérôme Lavrilleux darbību Eiropas Parlamentā un attiecas uz agrāku laiku, kad viņš ieņēma kampaņas direktora vietnieka amatu pēdējās Francijas prezidenta vēlēšanās;

| G. | tā kā izmeklēšana neattiecas uz Jérôme Lavrilleux viedokļiem, kurus viņš ir paudis, vai balsojumiem, kurus ir veicis, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. panta nozīmē; |
| --- | --- |

G.

tā kā izmeklēšana neattiecas uz Jérôme Lavrilleux viedokļiem, kurus viņš ir paudis, vai balsojumiem, kurus ir veicis, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. panta nozīmē;

| H. | tā kā šajā lietā Parlaments nav guvis nav pierādījumus par fumus persecutionis, proti, nav pietiekami pamatotu un precīzu aizdomu par to, ka juridiskais process ir sākts, lai kaitētu deputāta politiskajai darbībai, |
| --- | --- |

H.

tā kā šajā lietā Parlaments nav guvis nav pierādījumus par fumus persecutionis, proti, nav pietiekami pamatotu un precīzu aizdomu par to, ka juridiskais process ir sākts, lai kaitētu deputāta politiskajai darbībai,

| 1. | nolemj atcelt deputāta Jérôme Lavrilleux imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt deputāta Jérôme Lavrilleux imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Francijas Republikas kompetentajai iestādei un Jérôme Lavrilleux. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Francijas Republikas kompetentajai iestādei un Jérôme Lavrilleux.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/110 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/110

---

P8_TA(2015)0193

Pieprasījums atcelt Janusz Korwin-Mikke deputāta imunitāti

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Janusz Korwin-Mikke imunitāti (2015/2049(IMM))

(2016/C 353/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Janusz Korwin-Mikke imunitāti, kuru 2014. gada 29. decembrī nosūtījis Polijas Republikas ģenerālprokurors saistībā ar Varšavas rajona prokuratūras ierosinātu kriminālprocesu krimināllietā (lieta Nr. V Ds 223/14) un par kuru paziņots 2015. gada 28. janvāra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Janusz Korwin-Mikke imunitāti, kuru 2014. gada 29. decembrī nosūtījis Polijas Republikas ģenerālprokurors saistībā ar Varšavas rajona prokuratūras ierosinātu kriminālprocesu krimināllietā (lieta Nr. V Ds 223/14) un par kuru paziņots 2015. gada 28. janvāra plenārsēdē,

| — | pēc Janusz Korwin-Mikke uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Janusz Korwin-Mikke uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un Polijas 1996. gada 9. maija likuma par Polijas Parlamenta vai Senāta deputāta pilnvaru īstenošanu 7.b panta 1. punktu un 7.c panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un Polijas 1996. gada 9. maija likuma par Polijas Parlamenta vai Senāta deputāta pilnvaru īstenošanu 7.b panta 1. punktu un 7.c panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0150/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0150/2015),

| A. | tā kā Polijas Republikas ģenerālprokurors iesniedza Varšavas rajona prokuratūras pieprasījumu atļaut kriminālprocesa ierosināšanu pret Eiropas Parlamenta deputātu Janusz Korwin-Mikke par pārkāpumu, kas paredzēts Polijas Kriminālkodeksa 222. panta 1. punktā; tā kā šis process jo īpaši attiecas uz iespējamu publiskas amatpersonas fiziskās neaizskaramības pārkāpumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Polijas Republikas ģenerālprokurors iesniedza Varšavas rajona prokuratūras pieprasījumu atļaut kriminālprocesa ierosināšanu pret Eiropas Parlamenta deputātu Janusz Korwin-Mikke par pārkāpumu, kas paredzēts Polijas Kriminālkodeksa 222. panta 1. punktā; tā kā šis process jo īpaši attiecas uz iespējamu publiskas amatpersonas fiziskās neaizskaramības pārkāpumu;

| B. | tā kā saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu pret Eiropas Parlamenta deputātiem nedrīkst veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai sākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot deputāta pienākumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu pret Eiropas Parlamenta deputātiem nedrīkst veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai sākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot deputāta pienākumus;

| C. | tā kā saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta deputātiem;

| D. | tā kā saskaņā ar Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu deputātu nedrīkst saukt pie kriminālatbildības, ja Sejms nav devis piekrišanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu deputātu nedrīkst saukt pie kriminālatbildības, ja Sejms nav devis piekrišanu;

| E. | tā kā par to, vai konkrētā gadījumā imunitāti atcelt vai saglabāt, lemj tikai Parlaments; tā kā Parlaments, lai pieņemtu lēmumu par deputāta(-es) imunitātes atcelšanu vai saglabāšanu, var kritiski ņemt vērā viņa vai viņas nostāju (2); |
| --- | --- |

E.

tā kā par to, vai konkrētā gadījumā imunitāti atcelt vai saglabāt, lemj tikai Parlaments; tā kā Parlaments, lai pieņemtu lēmumu par deputāta(-es) imunitātes atcelšanu vai saglabāšanu, var kritiski ņemt vērā viņa vai viņas nostāju (2);

| F. | tā kā šajā uzklausīšanas sanāksmē apstiprinājās arī tas, ka iespējamais pārkāpums nav nedz tieši vai acīmredzami saistīts ar Janusz Korwin-Mikke pienākumu izpildi Eiropas Parlamenta deputāta amatā, nedz ir uzskatāms par Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu izpildes ietvaros paustu viedokli vai veiktu balsojums, kas paredzēti 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā; |
| --- | --- |

F.

tā kā šajā uzklausīšanas sanāksmē apstiprinājās arī tas, ka iespējamais pārkāpums nav nedz tieši vai acīmredzami saistīts ar Janusz Korwin-Mikke pienākumu izpildi Eiropas Parlamenta deputāta amatā, nedz ir uzskatāms par Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu izpildes ietvaros paustu viedokli vai veiktu balsojums, kas paredzēti 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā;

| G. | tā kā šajā gadījumā Parlaments nav guvis pierādījumus par fumus persecutionis, proti, tam nav pietiekami nopietnu un pamatotu aizdomu, ka lieta ierosināta nolūkā attiecīgajam deputātam nodarīt politisku kaitējumu, |
| --- | --- |

G.

tā kā šajā gadījumā Parlaments nav guvis pierādījumus par fumus persecutionis, proti, tam nav pietiekami nopietnu un pamatotu aizdomu, ka lieta ierosināta nolūkā attiecīgajam deputātam nodarīt politisku kaitējumu,

| 1. | nolemj atcelt Janusz Korwin-Mikke deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Janusz Korwin-Mikke deputāta imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Polijas Republikas kompetentajai iestādei un Janusz Korwin-Mikke. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Polijas Republikas kompetentajai iestādei un Janusz Korwin-Mikke.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Lieta T-345/05 Mote pret Parlamentu (atsauce sniegta iepriekš) 28. punkts.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/112 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/112

---

P8_TA(2015)0194

Pieprasījums atcelt Theodoros Zagorakis deputāta imunitāti

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Theodoros Zagorakis imunitāti (II) (2015/2071(IMM))

(2016/C 353/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Theodoros Zagorakis imunitāti, kuru Grieķijas Augstākās tiesas prokurora vietnieks nosūtījis 2015. gada 10. martā saistībā ar tiesvedību lietās Nr. ABMΔ2011/5382, Β2012/564 Saloniku pirmās instances tiesā un par kuru paziņots 2015. gada 25. marta plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Theodoros Zagorakis imunitāti, kuru Grieķijas Augstākās tiesas prokurora vietnieks nosūtījis 2015. gada 10. martā saistībā ar tiesvedību lietās Nr. ABMΔ2011/5382, Β2012/564 Saloniku pirmās instances tiesā un par kuru paziņots 2015. gada 25. marta plenārsēdē,

| — | ņemot vērā to, ka Theodoros Zagorakis atteicās no savām tiesībām tikt uzklausītam saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Theodoros Zagorakis atteicās no savām tiesībām tikt uzklausītam saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. oktobra un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu, (1) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. oktobra un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu, (1)

| — | ņemot vērā Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0151/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0151/2015),

| A. | tā kā Grieķijas Augstākās tiesas prokurora vietnieks ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Theodoros Zagorakis imunitāti saistībā ar iespējamu juridisku vēršanos pret pārkāpumu, ko viņš esot izdarījis; |
| --- | --- |

A.

tā kā Grieķijas Augstākās tiesas prokurora vietnieks ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Theodoros Zagorakis imunitāti saistībā ar iespējamu juridisku vēršanos pret pārkāpumu, ko viņš esot izdarījis;

| B. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| C. | tā kā Grieķijas Republikas konstitūcijas 62. pantā ir noteikts, ka parlamenta deputātus parlamentārā sasaukuma laikā nedrīkst saukt pie atbildības, aizturēt, ieslodzīt vai kā citādi ierobežot viņu brīvību, ja nav iepriekš saņemta parlamenta atļauja; |
| --- | --- |

C.

tā kā Grieķijas Republikas konstitūcijas 62. pantā ir noteikts, ka parlamenta deputātus parlamentārā sasaukuma laikā nedrīkst saukt pie atbildības, aizturēt, ieslodzīt vai kā citādi ierobežot viņu brīvību, ja nav iepriekš saņemta parlamenta atļauja;

| D. | tā kā Theodoros Zagorakis ir apsūdzēts finanšu noteikumu pārkāpumos, kas ir izdarīti laikposmā no 2007. līdz 2012. gadam, kad viņš bija PAOK futbola kluba priekšsēdētājs; |
| --- | --- |

D.

tā kā Theodoros Zagorakis ir apsūdzēts finanšu noteikumu pārkāpumos, kas ir izdarīti laikposmā no 2007. līdz 2012. gadam, kad viņš bija PAOK futbola kluba priekšsēdētājs;

| E. | tā kā iespējamie pārkāpumi acīmredzami nav saistīti ar Theodoros Zagorakis Eiropas Parlamenta deputāta amatu, bet gan ar viņa darbību PAOK futbola kluba priekšsēdētāja amatā; |
| --- | --- |

E.

tā kā iespējamie pārkāpumi acīmredzami nav saistīti ar Theodoros Zagorakis Eiropas Parlamenta deputāta amatu, bet gan ar viņa darbību PAOK futbola kluba priekšsēdētāja amatā;

| F. | tā kā viņš netiek saukts pie atbildības par viedokļiem, kurus viņš ir paudis, vai balsojumiem, kurus ir veicis, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. panta izpratnē; |
| --- | --- |

F.

tā kā viņš netiek saukts pie atbildības par viedokļiem, kurus viņš ir paudis, vai balsojumiem, kurus ir veicis, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. panta izpratnē;

| G. | tā kā nav pamata aizdomām par to, ka nolūka ierosināt kriminālprocesu pamatā ir vēlme kaitēt deputāta politiskajai darbībai (fumus persecutionis), ņemot vērā, ka kriminālprocesu ierosināja vairākus gadus pirms tam, kad Theodoros Zagorakis sāka pildīt Eiropas Parlamenta deputāta amatu, |
| --- | --- |

G.

tā kā nav pamata aizdomām par to, ka nolūka ierosināt kriminālprocesu pamatā ir vēlme kaitēt deputāta politiskajai darbībai (fumus persecutionis), ņemot vērā, ka kriminālprocesu ierosināja vairākus gadus pirms tam, kad Theodoros Zagorakis sāka pildīt Eiropas Parlamenta deputāta amatu,

| 1. | nolemj atcelt Theodoros Zagorakis imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Theodoros Zagorakis imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Grieķijas Augstākās tiesas prokuratūrai un Theodoros Zagorakis. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Grieķijas Augstākās tiesas prokuratūrai un Theodoros Zagorakis.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2015. gada 19. maija

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/114

---

P8_TA(2015)0189

Nolīgumā ar Šveices Konfederāciju paredzētie aizsardzības pasākumi ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā (kodificēta redakcija) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2016/C 353/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0305), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0305),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0009/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0009/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0145/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0145/2015),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0158

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 19. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā (kodificēta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 2015/1145.)

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/115 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/115

---

P8_TA(2015)0190

Eiropas konvencija par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to ***

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Eiropas konvenciju par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 353/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07597/1/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07597/1/2014),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 20. novembra Direktīvu 98/84/EK par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 20. novembra Direktīvu 98/84/EK par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to (1),

| — | ņemot vērā 2001. gada 24. janvāra Eiropas konvenciju par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 24. janvāra Eiropas konvenciju par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 14. aprīļa Lēmumu 2014/243/ES par to, lai Savienības vārdā parakstītu Eiropas Konvenciju par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 14. aprīļa Lēmumu 2014/243/ES par to, lai Savienības vārdā parakstītu Eiropas Konvenciju par tiesisko aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to (3),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0286/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0286/2014),

| — | ņemot vērā Tiesas 2013. gada 22. oktobra spriedumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas 2013. gada 22. oktobra spriedumu (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A8-0071/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A8-0071/2015),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Padomei.

---

(1)  OV L 320, 28.11.1998., 54. lpp.

(2)  OV L 336, 20.12.2011., 2. lpp.

(3)  OV L 128, 30.4.2014., 61. lpp.

(4)  Tiesas 2013. gada 22. oktobra spriedums lietā C-137/12 Komisija pret Padomi, ECLI:EU:C:2013:675.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/116 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/116

---

P8_TA(2015)0195

Indeksi, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 353/22)

[Gr. 1]

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*)

Komisijas priekšlikumā

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI

par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (3),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Daudzu finanšu instrumentu un finanšu līgumu cenu noteikšana ir atkarīga no etalonu precizitātes un integritātes.
  Nopietni
  gadījumi, kad tiek manipulēts ar procentu likmju etaloniem, piemēram, ar LIBOR, EURIBOR,
  un ar ārvalstu valūtas etaloniem, radot ievērojamus zaudējumus patērētājiem un ieguldītājiem un vēl vairāk satricinot iedzīvotāju uzticēšanos finanšu nozarei
  , kā arī pieņēmumi par manipulācijām ar enerģijas, naftas un ārvalstu valūtas etaloniem
  parāda
  , ka etaloni
  var būt pakļauti
  interešu
  konfliktam un ka tiem piemēro diskrecionārus un vājus pārvaldības režīmus
  ,
  kas nav aizsargāti pret
  manipulācijām. Nepietiekama to indeksu precizitāte un integritāte, kurus izmanto kā etalonus, vai šaubas par šo indeksu precizitāti un integritāti var apdraudēt uzticēšanos tirgum, radīt zaudējumus patērētājiem un ieguldītājiem un izkropļot reālo ekonomiku. Tādēļ ir nepieciešams nodrošināt etalonu un to noteikšanas precizitāti, stabilitāti un integritāti. |
| --- | --- |

(1)

Daudzu finanšu instrumentu un finanšu līgumu cenu noteikšana ir atkarīga no etalonu precizitātes un integritātes.
  Nopietni
  gadījumi, kad tiek manipulēts ar procentu likmju etaloniem, piemēram, ar LIBOR, EURIBOR,
  un ar ārvalstu valūtas etaloniem, radot ievērojamus zaudējumus patērētājiem un ieguldītājiem un vēl vairāk satricinot iedzīvotāju uzticēšanos finanšu nozarei
  , kā arī pieņēmumi par manipulācijām ar enerģijas, naftas un ārvalstu valūtas etaloniem
  parāda
  , ka etaloni
  var būt pakļauti
  interešu
  konfliktam un ka tiem piemēro diskrecionārus un vājus pārvaldības režīmus
  ,
  kas nav aizsargāti pret
  manipulācijām. Nepietiekama to indeksu precizitāte un integritāte, kurus izmanto kā etalonus, vai šaubas par šo indeksu precizitāti un integritāti var apdraudēt uzticēšanos tirgum, radīt zaudējumus patērētājiem un ieguldītājiem un izkropļot reālo ekonomiku. Tādēļ ir nepieciešams nodrošināt etalonu un to noteikšanas precizitāti, stabilitāti un integritāti.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, (4) ir ietvertas atsevišķas prasības attiecībā uz to etalonu uzticamību, kurus izmanto, lai noteiktu cenu biržā kotētam finanšu instrumentam. Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvā 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību (5), ir ietvertas atsevišķas prasības attiecībā uz etaloniem, kurus izmanto emitenti. Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvā 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (6) ir ietvertas atsevišķas prasības attiecībā uz to, kā etalonus izmanto PVKIU ieguldījumu fondi. Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulā (ES) Nr. 1227/2011 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (7) ir ietverti atsevišķi noteikumi, kas aizliedz manipulēt ar etaloniem, kurus izmanto vairumtirdzniecības energoproduktiem. Tomēr šie tiesību akti attiecas vienīgi uz atsevišķu etalonu atsevišķiem aspektiem un nenovērš visu veidu riskus, kas var rasties visu etalonu izstrādes procesā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, (4) ir ietvertas atsevišķas prasības attiecībā uz to etalonu uzticamību, kurus izmanto, lai noteiktu cenu biržā kotētam finanšu instrumentam. Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvā 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību (5), ir ietvertas atsevišķas prasības attiecībā uz etaloniem, kurus izmanto emitenti. Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvā 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (6) ir ietvertas atsevišķas prasības attiecībā uz to, kā etalonus izmanto PVKIU ieguldījumu fondi. Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulā (ES) Nr. 1227/2011 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (7) ir ietverti atsevišķi noteikumi, kas aizliedz manipulēt ar etaloniem, kurus izmanto vairumtirdzniecības energoproduktiem. Tomēr šie tiesību akti attiecas vienīgi uz atsevišķu etalonu atsevišķiem aspektiem un nenovērš visu veidu riskus, kas var rasties visu etalonu izstrādes procesā.

| (3) | Etaloni ir būtiski pārrobežu darījumu cenu noteikšanā un līdz ar to sekmē iekšējā tirgus efektīvu darbību plašā finanšu instrumentu un pakalpojumu spektrā. Daudzi etaloni, kas tiek izmantoti kā atsauces likmes finanšu līgumos, īpaši hipotēkās, tiek izstrādāti vienā dalībvalstī, bet tos izmanto kredītiestādes un patērētāji citās dalībvalstīs. Turklāt šīs kredītiestādes riska ierobežošanai vai šādu finanšu līgumu finansēšanai bieži meklē finansējumu pārrobežu starpbanku tirgū. Tikai divas dalībvalstis ir pieņēmušas valsts tiesību aktus par etaloniem, bet to attiecīgajā tiesiskajā regulējumā jau parādās atšķirības attiecībā uz tādiem aspektiem kā piemērošanas joma. Turklāt Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO)
  2013. gadā vienojās
  par principiem etalonu jomā un, tā kā šie principi nodrošina zināmu elastību attiecībā uz to konkrēto piemērošanas jomu un ▌līdzekļiem ▌, dalībvalstis, visticamāk, valsts līmenī pieņems tiesību aktus, ar kuriem šādus principus īstenos atšķirīgi. |
| --- | --- |

(3)

Etaloni ir būtiski pārrobežu darījumu cenu noteikšanā un līdz ar to sekmē iekšējā tirgus efektīvu darbību plašā finanšu instrumentu un pakalpojumu spektrā. Daudzi etaloni, kas tiek izmantoti kā atsauces likmes finanšu līgumos, īpaši hipotēkās, tiek izstrādāti vienā dalībvalstī, bet tos izmanto kredītiestādes un patērētāji citās dalībvalstīs. Turklāt šīs kredītiestādes riska ierobežošanai vai šādu finanšu līgumu finansēšanai bieži meklē finansējumu pārrobežu starpbanku tirgū. Tikai divas dalībvalstis ir pieņēmušas valsts tiesību aktus par etaloniem, bet to attiecīgajā tiesiskajā regulējumā jau parādās atšķirības attiecībā uz tādiem aspektiem kā piemērošanas joma. Turklāt Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO)
  2013. gadā vienojās
  par principiem etalonu jomā un, tā kā šie principi nodrošina zināmu elastību attiecībā uz to konkrēto piemērošanas jomu un ▌līdzekļiem ▌, dalībvalstis, visticamāk, valsts līmenī pieņems tiesību aktus, ar kuriem šādus principus īstenos atšķirīgi.

| (3a) | Finanšu etalonu izmantošana neaprobežojas tikai ar finanšu instrumentu emitēšanu un izstrādi un finanšu līgumu sagatavošanu. Finanšu nozare paļaujas arī uz etaloniem, vērtējot ieguldījumu fondu darbības rezultātus, lai izsekotu peļņu, noteiktu portfeļa aktīvu sadalījumu vai aprēķinātu komisijas maksu. Par izmantošanu uzskata arī svērumu, ko paredzēts piešķirt dažādiem indeksiem to kombinācijas ietvaros, noteikšanu un pārskatīšanu nolūkā noteikt finanšu instrumenta vai finanšu līguma izmaksu vai vērtību vai izmērīt ieguldījuma fonda darbības rezultātus, jo šāda darbība, pretēji etalonu izstrādei, neparedz nekādu rīcības brīvību. Par etalona izmantošanu nevajadzētu uzskatīt tādu finanšu instrumentu turēšanu, kuri balstās uz konkrētu etalonu. |
| --- | --- |

(3a)

Finanšu etalonu izmantošana neaprobežojas tikai ar finanšu instrumentu emitēšanu un izstrādi un finanšu līgumu sagatavošanu. Finanšu nozare paļaujas arī uz etaloniem, vērtējot ieguldījumu fondu darbības rezultātus, lai izsekotu peļņu, noteiktu portfeļa aktīvu sadalījumu vai aprēķinātu komisijas maksu. Par izmantošanu uzskata arī svērumu, ko paredzēts piešķirt dažādiem indeksiem to kombinācijas ietvaros, noteikšanu un pārskatīšanu nolūkā noteikt finanšu instrumenta vai finanšu līguma izmaksu vai vērtību vai izmērīt ieguldījuma fonda darbības rezultātus, jo šāda darbība, pretēji etalonu izstrādei, neparedz nekādu rīcības brīvību. Par etalona izmantošanu nevajadzētu uzskatīt tādu finanšu instrumentu turēšanu, kuri balstās uz konkrētu etalonu.

| (4) | Šīs atšķirīgās pieejas izraisītu iekšējā tirgus sadrumstalotību, jo etalonu administratoriem un lietotājiem dažādās dalībvalstīs būtu jāievēro atšķirīgi noteikumi
  . Līdz ar to
  vienā dalībvalstī izstrādātus etalonus varētu neļaut lietot citās dalībvalstīs. Ja netiks ieviests saskaņots satvars, lai nodrošinātu to etalonu precizitāti un integritāti, kurus izmanto finanšu instrumentos un finanšu līgumos Savienībā, visticamāk, atšķirības dalībvalstu tiesību aktos radīs šķēršļus iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai etalonu izstrādes nolūkā. |
| --- | --- |

(4)

Šīs atšķirīgās pieejas izraisītu iekšējā tirgus sadrumstalotību, jo etalonu administratoriem un lietotājiem dažādās dalībvalstīs būtu jāievēro atšķirīgi noteikumi
  . Līdz ar to
  vienā dalībvalstī izstrādātus etalonus varētu neļaut lietot citās dalībvalstīs. Ja netiks ieviests saskaņots satvars, lai nodrošinātu to etalonu precizitāti un integritāti, kurus izmanto finanšu instrumentos un finanšu līgumos Savienībā, visticamāk, atšķirības dalībvalstu tiesību aktos radīs šķēršļus iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai etalonu izstrādes nolūkā.

| (5) | ES noteikumos par patērētāju aizsardzību nav ietverts īpašs jautājums par etalonu piemērotību finanšu līgumos. Saistībā ar patērētāju sūdzībām un prāvošanos par nepiemērotu etalonu izmantošanu vairākās dalībvalstīs, visticamāk, valsts līmenī, ņemot vērā pamatotas bažas par patērētāju aizsardzību, tiktu pieņemti atšķirīgi pasākumi, kā rezultātā varētu veidoties iekšējā tirgus sadrumstalotība, ko radītu atšķirīgie konkurences nosacījumi, kas saistīti ar atšķirīga līmeņa patērētāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(5)

ES noteikumos par patērētāju aizsardzību nav ietverts īpašs jautājums par etalonu piemērotību finanšu līgumos. Saistībā ar patērētāju sūdzībām un prāvošanos par nepiemērotu etalonu izmantošanu vairākās dalībvalstīs, visticamāk, valsts līmenī, ņemot vērā pamatotas bažas par patērētāju aizsardzību, tiktu pieņemti atšķirīgi pasākumi, kā rezultātā varētu veidoties iekšējā tirgus sadrumstalotība, ko radītu atšķirīgie konkurences nosacījumi, kas saistīti ar atšķirīga līmeņa patērētāju aizsardzību.

| (6) | Tādēļ, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību un uzlabotu tā darbības nosacījumus, īpaši attiecībā uz finanšu tirgiem, un lai nodrošinātu patērētāju un ieguldītāju augstu aizsardzības līmeni, ir lietderīgi noteikt regulatīvu satvaru etalonu sniegšanai Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību un uzlabotu tā darbības nosacījumus, īpaši attiecībā uz finanšu tirgiem, un lai nodrošinātu patērētāju un ieguldītāju augstu aizsardzības līmeni, ir lietderīgi noteikt regulatīvu satvaru etalonu sniegšanai Savienības līmenī.

| (7) | Ir lietderīgi un nepieciešams, ka šādi noteikumi tiek izstrādāti regulas veidā, lai nodrošinātu, ka noteikumi, kas tieši uzliek pienākumus personām, kuras ir iesaistītas etalonu sagatavošanā, datu sniegšanā to izstrādes vajadzībām un šo etalonu izmantošanā, visā Savienībā tiek piemēroti vienādi. Tā kā etalonu izstrādes tiesiskajā regulējumā obligāti jāietver precīzas prasības attiecībā uz visiem dažādajiem etalonu izstrādei raksturīgajiem aspektiem, pat nelielas atšķirības pieejā, ko izmanto attiecībā uz šiem aspektiem, varētu radīt būtiskus šķēršļus etalonu pārrobežu izstrādē. Tādēļ tādas regulas izmantošanai, kas ir tieši piemērojama bez nepieciešamības pieņemt valsts tiesību aktus, būtu jāsamazina iespēja, ka valsts līmenī tiek veikti atšķirīgi pasākumi, un būtu jānodrošina konsekventa pieeja un lielāka tiesiskā noteiktība un jānovērš būtisku šķēršļu rašanās etalonu pārrobežu izstrādē. |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi un nepieciešams, ka šādi noteikumi tiek izstrādāti regulas veidā, lai nodrošinātu, ka noteikumi, kas tieši uzliek pienākumus personām, kuras ir iesaistītas etalonu sagatavošanā, datu sniegšanā to izstrādes vajadzībām un šo etalonu izmantošanā, visā Savienībā tiek piemēroti vienādi. Tā kā etalonu izstrādes tiesiskajā regulējumā obligāti jāietver precīzas prasības attiecībā uz visiem dažādajiem etalonu izstrādei raksturīgajiem aspektiem, pat nelielas atšķirības pieejā, ko izmanto attiecībā uz šiem aspektiem, varētu radīt būtiskus šķēršļus etalonu pārrobežu izstrādē. Tādēļ tādas regulas izmantošanai, kas ir tieši piemērojama bez nepieciešamības pieņemt valsts tiesību aktus, būtu jāsamazina iespēja, ka valsts līmenī tiek veikti atšķirīgi pasākumi, un būtu jānodrošina konsekventa pieeja un lielāka tiesiskā noteiktība un jānovērš būtisku šķēršļu rašanās etalonu pārrobežu izstrādē.

| (8) | Šīs regulas piemērošanas jomai vajadzētu būt tik plašai, cik tas ir nepieciešams, lai radītu preventīvu regulatīvu satvaru. Etalonu izstrāde paredz rīcības brīvību to noteikšanā un līdz ar to ir pakļauta noteiktu veidu interešu konfliktiem, kas liecina par to, ka pastāv iespējas un stimuli manipulācijai ar minētajiem etaloniem. Šie riska faktori ir kopīgi visiem etaloniem, un tiem visiem būtu jāpiemēro pienācīgas pārvaldības un kontroles prasības.
  Tomēr riska pakāpe ir dažāda, tāpēc katrā atsevišķajā gadījumā izraudzītajai pieejai vienmēr vajadzētu būt pielāgotai konkrētajai situācijai.
  Tā kā etalona neaizsargātība un nozīme laika gaitā mainās, regulas piemērošanas jomas ierobežošana, tajā ietverot tikai pašlaik nozīmīgus vai neaizsargātus indeksus, nenovērstu riskus, ko nākotnē var radīt jebkurš etalons. Etaloni, kurus pašlaik plaši neizmanto, var tikt plaši izmantoti nākotnē, tādēļ pat neliela manipulācija ar tiem var radīt būtiskas sekas. |
| --- | --- |

(8)

Šīs regulas piemērošanas jomai vajadzētu būt tik plašai, cik tas ir nepieciešams, lai radītu preventīvu regulatīvu satvaru. Etalonu izstrāde paredz rīcības brīvību to noteikšanā un līdz ar to ir pakļauta noteiktu veidu interešu konfliktiem, kas liecina par to, ka pastāv iespējas un stimuli manipulācijai ar minētajiem etaloniem. Šie riska faktori ir kopīgi visiem etaloniem, un tiem visiem būtu jāpiemēro pienācīgas pārvaldības un kontroles prasības.
  Tomēr riska pakāpe ir dažāda, tāpēc katrā atsevišķajā gadījumā izraudzītajai pieejai vienmēr vajadzētu būt pielāgotai konkrētajai situācijai.
  Tā kā etalona neaizsargātība un nozīme laika gaitā mainās, regulas piemērošanas jomas ierobežošana, tajā ietverot tikai pašlaik nozīmīgus vai neaizsargātus indeksus, nenovērstu riskus, ko nākotnē var radīt jebkurš etalons. Etaloni, kurus pašlaik plaši neizmanto, var tikt plaši izmantoti nākotnē, tādēļ pat neliela manipulācija ar tiem var radīt būtiskas sekas.

| (9) | Šīs regulas piemērošanas jomas noteicošajam faktoram vajadzētu būt tam, vai etalona izejas vērtība nosaka finanšu instrumenta
  vai
  finanšu līguma vērtību ▌. Tādēļ regulas piemērošanas jomai nevajadzētu būt atkarīgai no ievades datu rakstura. Līdz ar to būtu jāietver etaloni, kas ir aprēķināti, izmantojot ar ekonomiku saistītus ievades datus, piemēram, akciju cenas, un ar ekonomiku nesaistītus skaitļus vai vērtības, piemēram, laikapstākļu parametrus. Minētajā satvarā būtu jāietver tie etaloni, kas ir pakļauti minētajiem riskiem, kā arī būtu
  jāatzīst visā pasaulē izstrādātu liela skaita etalonu pastāvēšana un to atšķirīgā ietekme uz finanšu stabilitāti un reālo ekonomiku. Šajā regulā arī būtu
  jānodrošina samērīga atbildes reakcija uz riskiem, ko rada dažādi etaloni. Līdz ar to šai regulai būtu jāietver visi etaloni, kurus izmanto, lai noteiktu cenu finanšu instrumentiem, kas tiek kotēti vai tirgoti regulētās tirdzniecības vietās.
  Visām šajā regulā sniegtajām atsaucēm uz dienām būtu jānozīmē kalendārās dienas. |
| --- | --- |

(9)

Šīs regulas piemērošanas jomas noteicošajam faktoram vajadzētu būt tam, vai etalona izejas vērtība nosaka finanšu instrumenta
  vai
  finanšu līguma vērtību ▌. Tādēļ regulas piemērošanas jomai nevajadzētu būt atkarīgai no ievades datu rakstura. Līdz ar to būtu jāietver etaloni, kas ir aprēķināti, izmantojot ar ekonomiku saistītus ievades datus, piemēram, akciju cenas, un ar ekonomiku nesaistītus skaitļus vai vērtības, piemēram, laikapstākļu parametrus. Minētajā satvarā būtu jāietver tie etaloni, kas ir pakļauti minētajiem riskiem, kā arī būtu
  jāatzīst visā pasaulē izstrādātu liela skaita etalonu pastāvēšana un to atšķirīgā ietekme uz finanšu stabilitāti un reālo ekonomiku. Šajā regulā arī būtu
  jānodrošina samērīga atbildes reakcija uz riskiem, ko rada dažādi etaloni. Līdz ar to šai regulai būtu jāietver visi etaloni, kurus izmanto, lai noteiktu cenu finanšu instrumentiem, kas tiek kotēti vai tirgoti regulētās tirdzniecības vietās.
  Visām šajā regulā sniegtajām atsaucēm uz dienām būtu jānozīmē kalendārās dienas.

| (10) | Liels skaits patērētāju ir noslēguši tādus finanšu līgumus, jo īpaši ar hipotēkām nodrošinātus patēriņa kredītlīgumus, kas balstās uz etaloniem, kuri ir pakļauti vienādiem riskiem. Līdz ar to šai regulai būtu jāattiecas uz indeksiem vai atsauces likmēm, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/17/ES (8). |
| --- | --- |

(10)

Liels skaits patērētāju ir noslēguši tādus finanšu līgumus, jo īpaši ar hipotēkām nodrošinātus patēriņa kredītlīgumus, kas balstās uz etaloniem, kuri ir pakļauti vienādiem riskiem. Līdz ar to šai regulai būtu jāattiecas uz indeksiem vai atsauces likmēm, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/17/ES (8).

| (11) | Indekss vai spēkā esošu indeksu kombinācija, kurā nav iekļauti jauni ievades dati un kuru izmanto fonda vai finanšu produkta darbības rādītāju mērīšanai, būtu jāuzskata par etalona izmantošanu. |
| --- | --- |

(11)

Indekss vai spēkā esošu indeksu kombinācija, kurā nav iekļauti jauni ievades dati un kuru izmanto fonda vai finanšu produkta darbības rādītāju mērīšanai, būtu jāuzskata par etalona izmantošanu.

| (12) | Visi etalonu administratori ir potenciāli pakļauti interešu konfliktiem, izmanto rīcības brīvību un var būt ieviesuši neatbilstošas pārvaldības un kontroles sistēmas. Turklāt, tā kā administratori kontrolē etalonu noteikšanas procesu, prasība apstiprināt un uzraudzīt
  vai reģistrēt
  administratorus ir visefektīvākais veids, kā nodrošināt etalonu integritāti. |
| --- | --- |

(12)

Visi etalonu administratori ir potenciāli pakļauti interešu konfliktiem, izmanto rīcības brīvību un var būt ieviesuši neatbilstošas pārvaldības un kontroles sistēmas. Turklāt, tā kā administratori kontrolē etalonu noteikšanas procesu, prasība apstiprināt un uzraudzīt
  vai reģistrēt
  administratorus ir visefektīvākais veids, kā nodrošināt etalonu integritāti.

| (13) | Datu sniedzēji ir pakļauti potenciāliem interešu konfliktiem, izmanto rīcības brīvību un tādējādi var būt manipulācijas avots. Datu sniegšana etalona noteikšanas vajadzībām ir brīvprātīga darbība. Ja saistībā ar kādu iniciatīvu datu sniedzējiem ir būtiski jāmaina savs uzņēmējdarbības modelis, viņi var pārtraukt datu sniegšanu. Tomēr attiecībā uz struktūrām, kas jau ir pakļautas regulēšanai un uzraudzībai, nav sagaidāms, ka prasības attiecībā uz labu pārvaldību un kontroles sistēmām radīs būtiskas izmaksas vai nesamērīgu administratīvo slogu. Tādēļ šī regula nosaka atsevišķus pienākumus uzraudzītiem datu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(13)

Datu sniedzēji ir pakļauti potenciāliem interešu konfliktiem, izmanto rīcības brīvību un tādējādi var būt manipulācijas avots. Datu sniegšana etalona noteikšanas vajadzībām ir brīvprātīga darbība. Ja saistībā ar kādu iniciatīvu datu sniedzējiem ir būtiski jāmaina savs uzņēmējdarbības modelis, viņi var pārtraukt datu sniegšanu. Tomēr attiecībā uz struktūrām, kas jau ir pakļautas regulēšanai un uzraudzībai, nav sagaidāms, ka prasības attiecībā uz labu pārvaldību un kontroles sistēmām radīs būtiskas izmaksas vai nesamērīgu administratīvo slogu. Tādēļ šī regula nosaka atsevišķus pienākumus uzraudzītiem datu sniedzējiem.

| (14) | Administrators ir fiziska vai juridiska persona, kas
  brīvprātīgi
  kontrolē etalona izstrādi un kas jo īpaši administrē šo etalonu, vāc un analizē ievades datus, nosaka etalonu un
  vai nu
  to publicē
  tiešā veidā, vai uztic šo publicēšanu trešai personai
  . Ja persona tikai publicē etalonu vai atsaucas uz to, veicot savu žurnālistisko darbību, bet nekontrolē šā etalona izstrādi, tai nebūtu jāpiemēro prasības, kuras ar šo regulu piemēro administratoriem. |
| --- | --- |

(14)

Administrators ir fiziska vai juridiska persona, kas
  brīvprātīgi
  kontrolē etalona izstrādi un kas jo īpaši administrē šo etalonu, vāc un analizē ievades datus, nosaka etalonu un
  vai nu
  to publicē
  tiešā veidā, vai uztic šo publicēšanu trešai personai
  . Ja persona tikai publicē etalonu vai atsaucas uz to, veicot savu žurnālistisko darbību, bet nekontrolē šā etalona izstrādi, tai nebūtu jāpiemēro prasības, kuras ar šo regulu piemēro administratoriem.

| (15) | Indeksu aprēķina, izmantojot formulu vai citu metodiku, kas balstās uz pamatā esošām vērtībām. Šīs formulas izstrādē, aprēķinu veikšanā un ievades datu noteikšanā pastāv rīcības brīvība. Tā rada manipulācijas risku, un tāpēc visiem etaloniem, kam ir kopīga šī iezīme, būtu jāpiemēro šī regula. Ja kā atsauci uz finanšu instrumentu izmanto vienu cenu vai vērtību, piemēram, ja viena vērtspapīra cena ir atsauces cena iespējas līgumam, aprēķināšana netiek veikta, un nav nedz ievades datu, nedz rīcības brīvības. Tādēļ šajā regulā vienas cenas vai vienas vērtības atsauces cenas nebūtu jāuzskata par etaloniem. Atsauces cenas vai norēķinu cenas, kuras noteikuši centrālie darījumu partneri, nebūtu jāuzskata par etaloniem, jo tās tiek izmantotas, lai noteiktu norēķinus, rezerves un riska pārvaldību, un tādējādi neietekmē saistībā ar finanšu instrumentu maksājamo summu vai finanšu instrumenta vērtību. |
| --- | --- |

(15)

Indeksu aprēķina, izmantojot formulu vai citu metodiku, kas balstās uz pamatā esošām vērtībām. Šīs formulas izstrādē, aprēķinu veikšanā un ievades datu noteikšanā pastāv rīcības brīvība. Tā rada manipulācijas risku, un tāpēc visiem etaloniem, kam ir kopīga šī iezīme, būtu jāpiemēro šī regula. Ja kā atsauci uz finanšu instrumentu izmanto vienu cenu vai vērtību, piemēram, ja viena vērtspapīra cena ir atsauces cena iespējas līgumam, aprēķināšana netiek veikta, un nav nedz ievades datu, nedz rīcības brīvības. Tādēļ šajā regulā vienas cenas vai vienas vērtības atsauces cenas nebūtu jāuzskata par etaloniem. Atsauces cenas vai norēķinu cenas, kuras noteikuši centrālie darījumu partneri, nebūtu jāuzskata par etaloniem, jo tās tiek izmantotas, lai noteiktu norēķinus, rezerves un riska pārvaldību, un tādējādi neietekmē saistībā ar finanšu instrumentu maksājamo summu vai finanšu instrumenta vērtību.

| (16) | Īstenojot
  šo regulu
  , būtu pilnībā jāievēro Eiropas Centrālās bankas un Eiropas Centrālo banku sistēmā ietilpstošo valsts centrālo banku neatkarība tām ar Līgumiem uzticēto pilnvaru, uzdevumu un pienākumu izpildē, kā arī attiecīgās dalībvalsts vai trešās valsts konstitūcijā noteiktā valstu centrālo banku neatkarība
  . |
| --- | --- |

(16)

Īstenojot
  šo regulu
  , būtu pilnībā jāievēro Eiropas Centrālās bankas un Eiropas Centrālo banku sistēmā ietilpstošo valsts centrālo banku neatkarība tām ar Līgumiem uzticēto pilnvaru, uzdevumu un pienākumu izpildē, kā arī attiecīgās dalībvalsts vai trešās valsts konstitūcijā noteiktā valstu centrālo banku neatkarība
  .

| (17) | ▌Lai nodrošinātu etalonu integritāti, būtu jāparedz prasība etalonu administratoriem īstenot pienācīgu pārvaldības kārtību, lai kontrolētu minētos interešu konfliktus un saglabātu uzticēšanos etalonu integritātei. Pat, ja etaloni tiek efektīvi pārvaldīti, vairums administratoru ir pakļauti interešu konfliktiem, un tiem var nākties pieņemt spriedumus un lēmumus, kas skar dažādas ieinteresēto personu grupas. Līdz ar to ir
  svarīgi
  , lai administratoriem būtu neatkarīga funkcija pārraudzīt to pārvaldības pasākumu īstenošanu un efektivitāti, kas nodrošina efektīvu pārraudzību. |
| --- | --- |

(17)

▌Lai nodrošinātu etalonu integritāti, būtu jāparedz prasība etalonu administratoriem īstenot pienācīgu pārvaldības kārtību, lai kontrolētu minētos interešu konfliktus un saglabātu uzticēšanos etalonu integritātei. Pat, ja etaloni tiek efektīvi pārvaldīti, vairums administratoru ir pakļauti interešu konfliktiem, un tiem var nākties pieņemt spriedumus un lēmumus, kas skar dažādas ieinteresēto personu grupas. Līdz ar to ir
  svarīgi
  , lai administratoriem būtu neatkarīga funkcija pārraudzīt to pārvaldības pasākumu īstenošanu un efektivitāti, kas nodrošina efektīvu pārraudzību.

| (18) | Manipulēšana ar etaloniem vai to neuzticamība var nodarīt kaitējumu ieguldītājiem un patērētājiem. Tādēļ ar šo regulu būtu jāizveido satvars informācijas glabāšanai, ko veic administratori un datu sniedzēji, kā arī pārredzamības nodrošināšanai attiecībā uz etalona mērķi un ievades datiem, kas sekmē jebkuras iespējamās prasības efektīvāku un taisnīgāku izskatīšanu saskaņā ar valstu vai Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(18)

Manipulēšana ar etaloniem vai to neuzticamība var nodarīt kaitējumu ieguldītājiem un patērētājiem. Tādēļ ar šo regulu būtu jāizveido satvars informācijas glabāšanai, ko veic administratori un datu sniedzēji, kā arī pārredzamības nodrošināšanai attiecībā uz etalona mērķi un ievades datiem, kas sekmē jebkuras iespējamās prasības efektīvāku un taisnīgāku izskatīšanu saskaņā ar valstu vai Savienības tiesību aktiem.

| (19) | Revīzijai un šīs regulas efektīvai īstenošanas kontrolei ir nepieciešama ex post analīze un pierādījumi. Tādēļ
  ar šo regulu būtu jāizveido satvars atbilstošai ar konkrētā etalona aprēķināšanu saistītai uzskaitei, ko
  etalonu administratori
  veic pietiekami ilgu periodu
  . Realitāte, ko paredzēts mērīt ar etalonu, un vide, kurā tā tiek mērīta, visticamāk, laika gaitā mainīsies. Tādēļ ir nepieciešams, lai etalonu izstrāde un tās metodika tiktu periodiski pārbaudīta un pārskatīta nolūkā apzināt trūkumus un iespējamos uzlabojumus. Nepilnības etalonu izstrādē var ietekmēt daudzas ieinteresētās personas, un tās var palīdzēt noteikt šos trūkumus. Tādēļ
  ar šo regulu
  būtu
  jāizveido satvars tam, kā administratori nosaka
  neatkarīgu sūdzību procedūru, lai ▌ieinteresētās personas
  varētu
  paziņot etalona administratoram par sūdzībām, un
  nodrošinātu,
  ka etalona administrators objektīvi izvērtē ikvienas sūdzības pamatotību. |
| --- | --- |

(19)

Revīzijai un šīs regulas efektīvai īstenošanas kontrolei ir nepieciešama ex post analīze un pierādījumi. Tādēļ
  ar šo regulu būtu jāizveido satvars atbilstošai ar konkrētā etalona aprēķināšanu saistītai uzskaitei, ko
  etalonu administratori
  veic pietiekami ilgu periodu
  . Realitāte, ko paredzēts mērīt ar etalonu, un vide, kurā tā tiek mērīta, visticamāk, laika gaitā mainīsies. Tādēļ ir nepieciešams, lai etalonu izstrāde un tās metodika tiktu periodiski pārbaudīta un pārskatīta nolūkā apzināt trūkumus un iespējamos uzlabojumus. Nepilnības etalonu izstrādē var ietekmēt daudzas ieinteresētās personas, un tās var palīdzēt noteikt šos trūkumus. Tādēļ
  ar šo regulu
  būtu
  jāizveido satvars tam, kā administratori nosaka
  neatkarīgu sūdzību procedūru, lai ▌ieinteresētās personas
  varētu
  paziņot etalona administratoram par sūdzībām, un
  nodrošinātu,
  ka etalona administrators objektīvi izvērtē ikvienas sūdzības pamatotību.

| (20) | Etalonu izstrāde bieži vien ir saistīta ar svarīgu funkciju, piemēram, etalona aprēķināšanas, ievades datu vākšanas un etalona izplatīšanas, nodošanu ārpakalpojumu sniedzējiem. Lai nodrošinātu pārvaldības pasākumu efektivitāti, ir jānodrošina, ka šāda ārpakalpojumu izmantošana neatbrīvo etalona administratoru no tā saistībām un pienākumiem, un ka to veic tādā veidā, kas netraucē ne administratora spējai izpildīt šādas saistības vai pienākumus, ne attiecīgās kompetentās iestādes spējai tos uzraudzīt. |
| --- | --- |

(20)

Etalonu izstrāde bieži vien ir saistīta ar svarīgu funkciju, piemēram, etalona aprēķināšanas, ievades datu vākšanas un etalona izplatīšanas, nodošanu ārpakalpojumu sniedzējiem. Lai nodrošinātu pārvaldības pasākumu efektivitāti, ir jānodrošina, ka šāda ārpakalpojumu izmantošana neatbrīvo etalona administratoru no tā saistībām un pienākumiem, un ka to veic tādā veidā, kas netraucē ne administratora spējai izpildīt šādas saistības vai pienākumus, ne attiecīgās kompetentās iestādes spējai tos uzraudzīt.

| (21) | Etalona administrators ir ievades datu centrālais saņēmējs un spēj konsekventi novērtēt šādu ievades datu integritāti un precizitāti. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Etalona administrators ir ievades datu centrālais saņēmējs un spēj konsekventi novērtēt šādu ievades datu integritāti un precizitāti. ▌

| (22) | Administratora darbinieki var konstatēt šīs regulas iespējamos pārkāpumus vai iespējamos trūkumus, kas varētu izraisīt manipulāciju vai manipulācijas mēģinājumu. Tādēļ ar šo regulu būtu
  jāievieš satvars
  , kas darbiniekiem ļautu konfidenciāli brīdināt administratorus par iespējamiem šīs regulas pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(22)

Administratora darbinieki var konstatēt šīs regulas iespējamos pārkāpumus vai iespējamos trūkumus, kas varētu izraisīt manipulāciju vai manipulācijas mēģinājumu. Tādēļ ar šo regulu būtu
  jāievieš satvars
  , kas darbiniekiem ļautu konfidenciāli brīdināt administratorus par iespējamiem šīs regulas pārkāpumiem.

| (23) | Jebkura rīcības brīvība, ko var izmantot, sniedzot ievades datus, rada iespēju manipulēt ar etalonu. Ja ievades dati ir uz darījumiem balstīti dati, rīcības brīvība ir mazāka, un līdz ar to ir samazināta iespēja manipulēt ar šiem datiem. Tādēļ parasti etalonu administratoriem pēc iespējas būtu jāizmanto faktisko darījumu ievades dati, bet gadījumos, kad darījumu dati nav pietiekami attiecīgā etalona integritātes un precizitātes nodrošināšanai, var izmantot citus datus. |
| --- | --- |

(23)

Jebkura rīcības brīvība, ko var izmantot, sniedzot ievades datus, rada iespēju manipulēt ar etalonu. Ja ievades dati ir uz darījumiem balstīti dati, rīcības brīvība ir mazāka, un līdz ar to ir samazināta iespēja manipulēt ar šiem datiem. Tādēļ parasti etalonu administratoriem pēc iespējas būtu jāizmanto faktisko darījumu ievades dati, bet gadījumos, kad darījumu dati nav pietiekami attiecīgā etalona integritātes un precizitātes nodrošināšanai, var izmantot citus datus.

| (24) | Tāda etalona precizitāte un uzticamība, ar kuru ir paredzēts izmērīt ekonomisko realitāti, ir atkarīga no izmantotās metodikas un ievades datiem. Tādēļ ir nepieciešams pieņemt
  pārredzamu
  metodiku, kas nodrošina etalona uzticamību un precizitāti. |
| --- | --- |

(24)

Tāda etalona precizitāte un uzticamība, ar kuru ir paredzēts izmērīt ekonomisko realitāti, ir atkarīga no izmantotās metodikas un ievades datiem. Tādēļ ir nepieciešams pieņemt
  pārredzamu
  metodiku, kas nodrošina etalona uzticamību un precizitāti.

| (25) | Var būt nepieciešams šo metodiku mainīt, lai nodrošinātu etalona precizitātes nepārtrauktību, bet jebkādas izmaiņas metodikā ietekmē etalona lietotājus un tajā ieinteresētās personas. Tādēļ ir nepieciešams precizēt procedūras, kuras jāievēro, mainot etalona metodiku, tostarp vajadzību apspriesties, lai lietotāji un ieinteresētās personas varētu veikt vajadzīgās darbības, ņemot vērā šīs izmaiņas, vai par tām paziņot administratoram, ja tiem ir bažas par šādām izmaiņām. |
| --- | --- |

(25)

Var būt nepieciešams šo metodiku mainīt, lai nodrošinātu etalona precizitātes nepārtrauktību, bet jebkādas izmaiņas metodikā ietekmē etalona lietotājus un tajā ieinteresētās personas. Tādēļ ir nepieciešams precizēt procedūras, kuras jāievēro, mainot etalona metodiku, tostarp vajadzību apspriesties, lai lietotāji un ieinteresētās personas varētu veikt vajadzīgās darbības, ņemot vērā šīs izmaiņas, vai par tām paziņot administratoram, ja tiem ir bažas par šādām izmaiņām.

| (26) | Etalonu integritāte un precizitāte ir atkarīga no visu datu sniedzēju sniegto ievades datu integritātes un precizitātes. Ir svarīgi, lai datu sniedzēju pienākumi attiecībā uz
  šādiem
  ievades datiem tiktu skaidri noteikti, uz tiem varētu paļauties un tie atbilstu etalona administratora kontrolēm un metodikai. ▌Tādēļ
  vajadzības gadījumā un ja tas ir iespējams,
  etalona
  administratoram sadarbībā ar attiecīgajiem datu sniedzējiem būtu jāizstrādā
  rīcības
  kodekss
  , kurā precizētu šīs prasības un ▌datu
  sniedzēju pienākumus attiecībā uz ievades datu sniegšanu
  . |
| --- | --- |

(26)

Etalonu integritāte un precizitāte ir atkarīga no visu datu sniedzēju sniegto ievades datu integritātes un precizitātes. Ir svarīgi, lai datu sniedzēju pienākumi attiecībā uz
  šādiem
  ievades datiem tiktu skaidri noteikti, uz tiem varētu paļauties un tie atbilstu etalona administratora kontrolēm un metodikai. ▌Tādēļ
  vajadzības gadījumā un ja tas ir iespējams,
  etalona
  administratoram sadarbībā ar attiecīgajiem datu sniedzējiem būtu jāizstrādā
  rīcības
  kodekss
  , kurā precizētu šīs prasības un ▌datu
  sniedzēju pienākumus attiecībā uz ievades datu sniegšanu
  .

| (27) | Daudzi etaloni tiek noteikti,
  piemērojot formulu, kas aprēķināta,
  izmantojot ievades datus, kurus iegūst no regulētas tirdzniecības vietas,
  apstiprinātas publicēšanas kārtības vai ziņošanas mehānismiem,
  enerģijas biržas un emisiju kvotu izsoles.
  Minētajos gadījumos spēkā esošais regulējums
  un
  uzraudzība
  nodrošina ievades datu integritāti
  un pārredzamību un paredz
  pārvaldības prasības un procedūras ziņošanai par pārkāpumiem. Tādēļ
  , ja pamatā esošos ievades datus pilnībā iegūst no vietām, kurām piemēro pēctirdzniecības pārredzamības prasības, tostarp no trešās valsts tirgus, kas ir uzskatāms par līdzvērtīgu regulētam tirgum Savienībā,
  šiem etaloniem
  nevajadzētu piemērot
  atsevišķas
  šīs regulas
  prasības, lai novērstu divkāršu regulējumu un tāpēc, ka to uzraudzība nodrošina izmantoto ievades datu integritāti. |
| --- | --- |

(27)

Daudzi etaloni tiek noteikti,
  piemērojot formulu, kas aprēķināta,
  izmantojot ievades datus, kurus iegūst no regulētas tirdzniecības vietas,
  apstiprinātas publicēšanas kārtības vai ziņošanas mehānismiem,
  enerģijas biržas un emisiju kvotu izsoles.
  Minētajos gadījumos spēkā esošais regulējums
  un
  uzraudzība
  nodrošina ievades datu integritāti
  un pārredzamību un paredz
  pārvaldības prasības un procedūras ziņošanai par pārkāpumiem. Tādēļ
  , ja pamatā esošos ievades datus pilnībā iegūst no vietām, kurām piemēro pēctirdzniecības pārredzamības prasības, tostarp no trešās valsts tirgus, kas ir uzskatāms par līdzvērtīgu regulētam tirgum Savienībā,
  šiem etaloniem
  nevajadzētu piemērot
  atsevišķas
  šīs regulas
  prasības, lai novērstu divkāršu regulējumu un tāpēc, ka to uzraudzība nodrošina izmantoto ievades datu integritāti.

| (28) | Nosakot ievades datus, datu sniedzēji var būt pakļauti interešu konfliktiem un var izmantot rīcības brīvību. Tādēļ ir nepieciešams, lai datu sniedzējiem
  vajadzības gadījumā un ja tas ir iespējams,
  piemērotu pārvaldības noteikumus nolūkā nodrošināt, ka šie konflikti tiek pārvaldīti un ka ievades dati ir precīzi, atbilst administratora prasībām un tos var validēt. |
| --- | --- |

(28)

Nosakot ievades datus, datu sniedzēji var būt pakļauti interešu konfliktiem un var izmantot rīcības brīvību. Tādēļ ir nepieciešams, lai datu sniedzējiem
  vajadzības gadījumā un ja tas ir iespējams,
  piemērotu pārvaldības noteikumus nolūkā nodrošināt, ka šie konflikti tiek pārvaldīti un ka ievades dati ir precīzi, atbilst administratora prasībām un tos var validēt.

| (29) | Dažādiem etalonu veidiem un dažādiem etalonu sektoriem ir atšķirīgas īpašības, neaizsargātība un riski. Šīs regulas noteikumi būtu jāprecizē attiecībā uz konkrētiem etalonu sektoriem un veidiem. ▌Preču etaloni tiek plaši izmantoti un tiem ir specifiskas iezīmes atkarībā no konkrētā sektora, un tādēļ ir jāprecizē tas, kā šīs regulas noteikumus paredzēts piemērot minētajiem etaloniem.
  Turklāt šajā regulā būtu jāparedz zināms elastīgums, lai varētu laikus atjaunināt dažādiem etalonu sektoriem piemērojamās diferencētās prasības, ņemot vērā attiecīgā brīža starptautiskās norises, jo īpaši Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) darbu. |
| --- | --- |

(29)

Dažādiem etalonu veidiem un dažādiem etalonu sektoriem ir atšķirīgas īpašības, neaizsargātība un riski. Šīs regulas noteikumi būtu jāprecizē attiecībā uz konkrētiem etalonu sektoriem un veidiem. ▌Preču etaloni tiek plaši izmantoti un tiem ir specifiskas iezīmes atkarībā no konkrētā sektora, un tādēļ ir jāprecizē tas, kā šīs regulas noteikumus paredzēts piemērot minētajiem etaloniem.
  Turklāt šajā regulā būtu jāparedz zināms elastīgums, lai varētu laikus atjaunināt dažādiem etalonu sektoriem piemērojamās diferencētās prasības, ņemot vērā attiecīgā brīža starptautiskās norises, jo īpaši Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) darbu.

| (29a) | Lai nodrošinātu regulatīvu samērīgumu, etalons būtu jāuzskata par kritiski svarīgu saskaņā ar šo regulu, ja to uzskata par sistēmisku pēc rakstura vai izmanto sistēmiskā veidā un tas ir neaizsargāts pret manipulācijām. |
| --- | --- |

(29a)

Lai nodrošinātu regulatīvu samērīgumu, etalons būtu jāuzskata par kritiski svarīgu saskaņā ar šo regulu, ja to uzskata par sistēmisku pēc rakstura vai izmanto sistēmiskā veidā un tas ir neaizsargāts pret manipulācijām.

| (30) | Atsevišķu kritiski svarīgu etalonu trūkumi var būtiski ietekmēt finanšu stabilitāti, tirgus līdzsvarotību vai ieguldītājus, un tādēļ ir nepieciešams piemērot papildu prasības, lai nodrošinātu šo kritiski svarīgo etalonu integritāti un stabilitāti.
  Kritiski svarīgu etalonu potenciāli destabilizējošo ietekmi var novērot vienā vai vairākās dalībvalstīs. Valstu kompetentās iestādes kopā ar EVTI noteiks, kuri etaloni ir uzskatāmi par kritiski svarīgiem. |
| --- | --- |

(30)

Atsevišķu kritiski svarīgu etalonu trūkumi var būtiski ietekmēt finanšu stabilitāti, tirgus līdzsvarotību vai ieguldītājus, un tādēļ ir nepieciešams piemērot papildu prasības, lai nodrošinātu šo kritiski svarīgo etalonu integritāti un stabilitāti.
  Kritiski svarīgu etalonu potenciāli destabilizējošo ietekmi var novērot vienā vai vairākās dalībvalstīs. Valstu kompetentās iestādes kopā ar EVTI noteiks, kuri etaloni ir uzskatāmi par kritiski svarīgiem.

| (30a) | Ņemot vērā kritiski svarīgu etalonu stratēģisko nozīmi iekšējā tirgus netraucētā darbībā, EVTI, ievērojot Eiropas Padomes un Parlamenta Regulas (ES) Nr. 1095/2010

   (9)

  17. pantā noteikto procedūru, ir pilnvarota pieņemt lēmumus, kas ir tieši piemērojami administratoram un attiecīgā gadījumā etalona noteikšanai nepieciešamo datu sniedzējiem, ja dalībvalsts kompetentā iestāde nav piemērojusi šo regulu vai ir pārkāpusi Savienības tiesību aktus. |
| --- | --- |

(30a)

Ņemot vērā kritiski svarīgu etalonu stratēģisko nozīmi iekšējā tirgus netraucētā darbībā, EVTI, ievērojot Eiropas Padomes un Parlamenta Regulas (ES) Nr. 1095/2010

   (9)

  17. pantā noteikto procedūru, ir pilnvarota pieņemt lēmumus, kas ir tieši piemērojami administratoram un attiecīgā gadījumā etalona noteikšanai nepieciešamo datu sniedzējiem, ja dalībvalsts kompetentā iestāde nav piemērojusi šo regulu vai ir pārkāpusi Savienības tiesību aktus.

| (31) | Datu sniedzēji, kas pārtrauc datu sniegšanu, var apdraudēt kritiski svarīgu etalonu ticamību
  , jo tiktu mazināta šo etalonu spēja izmērīt pamatā esošo tirgus vai ekonomisko realitāti
  . Tādēļ, lai
  saglabātu attiecīgā etalona ticamību
  , ir nepieciešams paredzēt attiecīgās kompetentās iestādes pilnvaras noteikt
  prasību uzraudzītajām struktūrām sniegt
  datus kritiski svarīgu etalonu noteikšanai ▌.
  Obligāta ievades datu sniegšana neparedz, ka uzraudzītajām struktūrām tiek noteikts pienākums iesaistīties vai apņemties iesaistīties darījumos. |
| --- | --- |

(31)

Datu sniedzēji, kas pārtrauc datu sniegšanu, var apdraudēt kritiski svarīgu etalonu ticamību
  , jo tiktu mazināta šo etalonu spēja izmērīt pamatā esošo tirgus vai ekonomisko realitāti
  . Tādēļ, lai
  saglabātu attiecīgā etalona ticamību
  , ir nepieciešams paredzēt attiecīgās kompetentās iestādes pilnvaras noteikt
  prasību uzraudzītajām struktūrām sniegt
  datus kritiski svarīgu etalonu noteikšanai ▌.
  Obligāta ievades datu sniegšana neparedz, ka uzraudzītajām struktūrām tiek noteikts pienākums iesaistīties vai apņemties iesaistīties darījumos.

| (31a) | Tiklīdz etalons tiek atzīts par kritiski svarīgu, tā administrators var izmantot monopolstāvokli attiecībā uz šā etalona lietotājiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo kritiski svarīgo etalonu saistītajai kompetento iestāžu kolēģijai būs jāpārrauga pārdošanas cena un administratora izmaksas, lai nepieļautu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(31a)

Tiklīdz etalons tiek atzīts par kritiski svarīgu, tā administrators var izmantot monopolstāvokli attiecībā uz šā etalona lietotājiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo kritiski svarīgo etalonu saistītajai kompetento iestāžu kolēģijai būs jāpārrauga pārdošanas cena un administratora izmaksas, lai nepieļautu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu.

| (32) | Lai etalonu lietotāji veiktu piemērotu etalonu izvēli un izprastu ar tiem saistītos riskus, viņiem ir jāzina, ko mēra ar attiecīgo etalonu, un jāapzinās to neaizsargātība. Tādēļ attiecīgā etalona administratoram būtu jāpublicē paziņojums, kurā tiktu precizēti šie elementi ▌.
  Saistībā ar izmeklēšanu administratoram savi ievades dati pēc pieprasījuma būtu jādara pieejami attiecīgajai kompetentajai iestādei.


  ▌ |
| --- | --- |

(32)

Lai etalonu lietotāji veiktu piemērotu etalonu izvēli un izprastu ar tiem saistītos riskus, viņiem ir jāzina, ko mēra ar attiecīgo etalonu, un jāapzinās to neaizsargātība. Tādēļ attiecīgā etalona administratoram būtu jāpublicē paziņojums, kurā tiktu precizēti šie elementi ▌.
  Saistībā ar izmeklēšanu administratoram savi ievades dati pēc pieprasījuma būtu jādara pieejami attiecīgajai kompetentajai iestādei.

▌

| (34) | Šajā regulā būtu jāņem vērā finanšu etaloniem piemērojamie principi, kurus Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO) publicējusi 2013. gada 17. jūlijā (turpmāk “IOSCO
  finanšu etalonu
  principi”),
  kā arī naftas cenu ziņošanas aģentūrām piemērojamie principi (turpmāk “IOSCO PRA principi”), ko IOSCO publicējusi 2012. gada 5. oktobrī un
  kas ir vispārējs standarts etaloniem piemērojamām regulatīvām prasībām. |
| --- | --- |

(34)

Šajā regulā būtu jāņem vērā finanšu etaloniem piemērojamie principi, kurus Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO) publicējusi 2013. gada 17. jūlijā (turpmāk “IOSCO
  finanšu etalonu
  principi”),
  kā arī naftas cenu ziņošanas aģentūrām piemērojamie principi (turpmāk “IOSCO PRA principi”), ko IOSCO publicējusi 2012. gada 5. oktobrī un
  kas ir vispārējs standarts etaloniem piemērojamām regulatīvām prasībām.

| (34a) | Fizisko preču tirgiem piemīt unikālas iezīmes, kas ir jāņem vērā, lai neapdraudētu preču etalonu integritāti un nelabvēlīgi neietekmētu preču tirgus pārredzamību, Eiropas piegādes drošību, konkurētspēju un patērētāju intereses. Tādēļ atsevišķi šīs regulas panti nebūtu jāpiemēro preču etaloniem. Principi, ko attiecībā uz preču etaloniem izstrādājusi IOSCO sadarbībā arī ar Starptautisko Enerģētikas aģentūru un Starptautisko Enerģētikas forumu, ir īpaši pielāgoti piemērošanai visiem preču etaloniem, un tāpēc šajā regulā nosaka to, ka atsevišķas prasības netiek piemērotas preču etaloniem. |
| --- | --- |

(34a)

Fizisko preču tirgiem piemīt unikālas iezīmes, kas ir jāņem vērā, lai neapdraudētu preču etalonu integritāti un nelabvēlīgi neietekmētu preču tirgus pārredzamību, Eiropas piegādes drošību, konkurētspēju un patērētāju intereses. Tādēļ atsevišķi šīs regulas panti nebūtu jāpiemēro preču etaloniem. Principi, ko attiecībā uz preču etaloniem izstrādājusi IOSCO sadarbībā arī ar Starptautisko Enerģētikas aģentūru un Starptautisko Enerģētikas forumu, ir īpaši pielāgoti piemērošanai visiem preču etaloniem, un tāpēc šajā regulā nosaka to, ka atsevišķas prasības netiek piemērotas preču etaloniem.

| (34b) | Ar šo regulu tiek ieviests arī atzīšanas režīms, kas etalonu administratoriem, kuri atrodas trešā valstī, ļauj izstrādāt savus etalonus Savienībā ar nosacījumu, ka tie pilnībā atbilst šajā regulā izklāstītajām prasībām vai attiecīgo IOSCO principu noteikumiem. |
| --- | --- |

(34b)

Ar šo regulu tiek ieviests arī atzīšanas režīms, kas etalonu administratoriem, kuri atrodas trešā valstī, ļauj izstrādāt savus etalonus Savienībā ar nosacījumu, ka tie pilnībā atbilst šajā regulā izklāstītajām prasībām vai attiecīgo IOSCO principu noteikumiem.

| (34c) | Ar šo regulu tiek ieviests apstiprināšanas režīms, kas administratoriem, kuri atrodas Savienībā un kuri ir apstiprināti vai reģistrēti saskaņā ar šīs regulas noteikumiem, zināmos apstākļos ļauj apstiprināt trešās valstīs izstrādātus etalonus. Šāds apstiprināšanas režīms būtu jāievieš attiecībā uz trešo valstu administratoriem, kuri ir saistīti vai cieši sadarbojas ar administratoriem, kas atrodas Savienībā. Administratoriem, kuri apstiprinājuši trešās valstīs izstrādātus etalonus, vajadzētu būt atbildīgiem par šādiem apstiprinātiem etaloniem un būtu jānodrošina to pilnīga atbilstība attiecīgajiem šajā regulā minētajiem nosacījumiem vai to pilnīga atbilstība attiecīgo IOSCO principu prasībām. |
| --- | --- |

(34c)

Ar šo regulu tiek ieviests apstiprināšanas režīms, kas administratoriem, kuri atrodas Savienībā un kuri ir apstiprināti vai reģistrēti saskaņā ar šīs regulas noteikumiem, zināmos apstākļos ļauj apstiprināt trešās valstīs izstrādātus etalonus. Šāds apstiprināšanas režīms būtu jāievieš attiecībā uz trešo valstu administratoriem, kuri ir saistīti vai cieši sadarbojas ar administratoriem, kas atrodas Savienībā. Administratoriem, kuri apstiprinājuši trešās valstīs izstrādātus etalonus, vajadzētu būt atbildīgiem par šādiem apstiprinātiem etaloniem un būtu jānodrošina to pilnīga atbilstība attiecīgajiem šajā regulā minētajiem nosacījumiem vai to pilnīga atbilstība attiecīgo IOSCO principu prasībām.

| (35) | Tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā atrodas administrators, būtu jāpiešķir
  kritiski svarīga etalona
  administratoram atļauja un tas jāuzrauga.
  Kompetentajai iestādei būtu jāreģistrē un jāuzrauga administratori, kas izstrādā tikai tādus etalonus, kuri noteikti, piemērojot formulu, kurā izmanto ievades datus, kas pilnībā un nepastarpināti iegūti no regulētām tirdzniecības vietām, apstiprinātas publicēšanas kārtības vai ziņošanas mehānismiem, enerģijas biržas vai emisiju kvotu izsoles un/vai administratora, kuri izstrādā tikai tādus etalonus, kas nav kritiski svarīgi. Paredzēts, ka administratora reģistrācija neskars attiecīgo kompetento iestāžu veikto uzraudzību. EVTI būtu jāuztur administratoru reģistrs Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(35)

Tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā atrodas administrators, būtu jāpiešķir
  kritiski svarīga etalona
  administratoram atļauja un tas jāuzrauga.
  Kompetentajai iestādei būtu jāreģistrē un jāuzrauga administratori, kas izstrādā tikai tādus etalonus, kuri noteikti, piemērojot formulu, kurā izmanto ievades datus, kas pilnībā un nepastarpināti iegūti no regulētām tirdzniecības vietām, apstiprinātas publicēšanas kārtības vai ziņošanas mehānismiem, enerģijas biržas vai emisiju kvotu izsoles un/vai administratora, kuri izstrādā tikai tādus etalonus, kas nav kritiski svarīgi. Paredzēts, ka administratora reģistrācija neskars attiecīgo kompetento iestāžu veikto uzraudzību. EVTI būtu jāuztur administratoru reģistrs Savienības līmenī.

| (36) | Zināmos apstākļos persona var sniegt indeksu, bet neapzināties, ka šis indekss tiek izmantots kā atsauce finanšu instrumentam. Tas jo īpaši notiek tad, ja lietotāji un etalona administrators atrodas atšķirīgās dalībvalstīs. Tādēļ ir nepieciešams
  palielināt pārredzamību attiecībā uz to, kāds etalons tiek izmantots
  .
  To var panākt, uzlabojot Savienības tiesību aktos prasīto prospektu vai galveno informācijas dokumentu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 596/2014 prasīto paziņojumu un finanšu instrumentu saraksta saturu

   (10). |
| --- | --- |

(36)

Zināmos apstākļos persona var sniegt indeksu, bet neapzināties, ka šis indekss tiek izmantots kā atsauce finanšu instrumentam. Tas jo īpaši notiek tad, ja lietotāji un etalona administrators atrodas atšķirīgās dalībvalstīs. Tādēļ ir nepieciešams
  palielināt pārredzamību attiecībā uz to, kāds etalons tiek izmantots
  .
  To var panākt, uzlabojot Savienības tiesību aktos prasīto prospektu vai galveno informācijas dokumentu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 596/2014 prasīto paziņojumu un finanšu instrumentu saraksta saturu

   (10).

| (37) | Uzraudzības efektivitāti garantē ar dalībvalstu kompetento iestāžu
  un EVTI
  rīcībā esošu efektīvu instrumentu, pilnvaru un resursu palīdzību. Tādēļ šajā regulā jo īpaši būtu jāparedz minimāls uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaru kopums, kas būtu jāuztic dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  un EVTI
  . Izmantojot savas pilnvaras saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm un EVTI būtu jārīkojas objektīvi un taisnīgi un jāsaglabā neatkarība savu lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

(37)

Uzraudzības efektivitāti garantē ar dalībvalstu kompetento iestāžu
  un EVTI
  rīcībā esošu efektīvu instrumentu, pilnvaru un resursu palīdzību. Tādēļ šajā regulā jo īpaši būtu jāparedz minimāls uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaru kopums, kas būtu jāuztic dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  un EVTI
  . Izmantojot savas pilnvaras saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm un EVTI būtu jārīkojas objektīvi un taisnīgi un jāsaglabā neatkarība savu lēmumu pieņemšanā.

| (38) | Lai konstatētu šīs regulas pārkāpumus, ir nepieciešams, lai kompetentajām iestādēm
  un EVTI
  saskaņā ar valsts tiesību aktiem būtu piekļuve fizisko un juridisko personu telpām, lai izņemtu dokumentus. Piekļuve šādām telpām ir nepieciešama, ja ir pamatotas aizdomas, ka pastāv ar pārbaudi vai izmeklēšanu saistīti dokumenti un cita veida informācija, kas var būt svarīga, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu. Turklāt piekļuve šādām telpām ir nepieciešama, ja persona, kurai jau ir iesniegts informācijas pieprasījums, to nesniedz, ja ir pamats uzskatīt, ka pieprasījuma iesniegšanas gadījumā to neizpildītu vai ka dokumenti vai informācija, uz ko attiecas informācijas pieprasījums, varētu tikt pārvietoti, grozīti vai iznīcināti. Ja no attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādes ir nepieciešams saņemt iepriekšēju atļauju saskaņā ar valsts tiesību aktiem, šādas pilnvaras attiecībā uz piekļuvi telpām izmanto pēc tam, kad ir iegūta minētā iepriekšējā tiesu iestādes atļauja. |
| --- | --- |

(38)

Lai konstatētu šīs regulas pārkāpumus, ir nepieciešams, lai kompetentajām iestādēm
  un EVTI
  saskaņā ar valsts tiesību aktiem būtu piekļuve fizisko un juridisko personu telpām, lai izņemtu dokumentus. Piekļuve šādām telpām ir nepieciešama, ja ir pamatotas aizdomas, ka pastāv ar pārbaudi vai izmeklēšanu saistīti dokumenti un cita veida informācija, kas var būt svarīga, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu. Turklāt piekļuve šādām telpām ir nepieciešama, ja persona, kurai jau ir iesniegts informācijas pieprasījums, to nesniedz, ja ir pamats uzskatīt, ka pieprasījuma iesniegšanas gadījumā to neizpildītu vai ka dokumenti vai informācija, uz ko attiecas informācijas pieprasījums, varētu tikt pārvietoti, grozīti vai iznīcināti. Ja no attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādes ir nepieciešams saņemt iepriekšēju atļauju saskaņā ar valsts tiesību aktiem, šādas pilnvaras attiecībā uz piekļuvi telpām izmanto pēc tam, kad ir iegūta minētā iepriekšējā tiesu iestādes atļauja.

| (39) | Esošie telefonsarunu un informācijas plūsmas dati no uzraudzītajām struktūrām var veidot izšķiroši svarīgu un reizēm vienīgo pierādījumu, lai konstatētu un pierādītu šīs regulas pārkāpumus, jo īpaši atbilstības pārvaldības un kontroles prasībām neievērošanu. Šāda informācija un ieraksti var palīdzēt pārbaudīt par datu nosūtīšanu atbildīgās personas un par tās apstiprināšanu atbildīgo personu identitāti, kā arī to, vai tiek ievērota darbinieku
  organizatoriskā
  nodalīšana. Tādēļ būtu jāparedz iespēja kompetentajām iestādēm pieprasīt uzraudzīto struktūru rīcībā esošos telefonsarunu ierakstus, elektronisko saraksti un informācijas plūsmas datus, ja pastāv pamatotas aizdomas, ka šādi ieraksti vai informācija, kas attiecas uz pārbaudi vai izmeklēšanu, var būt svarīgi, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu. |
| --- | --- |

(39)

Esošie telefonsarunu un informācijas plūsmas dati no uzraudzītajām struktūrām var veidot izšķiroši svarīgu un reizēm vienīgo pierādījumu, lai konstatētu un pierādītu šīs regulas pārkāpumus, jo īpaši atbilstības pārvaldības un kontroles prasībām neievērošanu. Šāda informācija un ieraksti var palīdzēt pārbaudīt par datu nosūtīšanu atbildīgās personas un par tās apstiprināšanu atbildīgo personu identitāti, kā arī to, vai tiek ievērota darbinieku
  organizatoriskā
  nodalīšana. Tādēļ būtu jāparedz iespēja kompetentajām iestādēm pieprasīt uzraudzīto struktūru rīcībā esošos telefonsarunu ierakstus, elektronisko saraksti un informācijas plūsmas datus, ja pastāv pamatotas aizdomas, ka šādi ieraksti vai informācija, kas attiecas uz pārbaudi vai izmeklēšanu, var būt svarīgi, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu.

| (40) | Atsevišķus šīs regulas noteikumus piemēro tādām fiziskām vai juridiskām personām trešās valstīs, kuras var izmantot etalonus, var būt datu sniedzēji etalonu noteikšanas vajadzībām vai var būt kā citādi iesaistītas etalonu noteikšanas procesā. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāvienojas par sadarbību ar uzraudzības iestādēm trešās valstīs. EVTI būtu jākoordinē šādu vienošanos sagatavošana un no trešām valstīm saņemtās informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(40)

Atsevišķus šīs regulas noteikumus piemēro tādām fiziskām vai juridiskām personām trešās valstīs, kuras var izmantot etalonus, var būt datu sniedzēji etalonu noteikšanas vajadzībām vai var būt kā citādi iesaistītas etalonu noteikšanas procesā. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāvienojas par sadarbību ar uzraudzības iestādēm trešās valstīs. EVTI būtu jākoordinē šādu vienošanos sagatavošana un no trešām valstīm saņemtās informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm.

| (41) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  (turpmāk “Pamattiesību harta”)
  , jo īpaši tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, personas datu aizsardzību, tiesības uz vārda un informācijas brīvību, brīvību veikt uzņēmējdarbību, tiesības uz īpašumu, tiesības uz patērētāju tiesību aizsardzību, tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību un tiesības uz aizstāvību. Līdz ar to šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.
  Minētās brīvības jo īpaši būtu jāņem vērā gadījumos, kad šī regula atsaucas uz noteikumiem, kas reglamentē vārda brīvību citos plašsaziņas līdzekļos, un noteikumiem vai kodeksiem, kas reglamentē žurnālista profesiju, jo tās ir garantētas Savienībā un dalībvalstīs, kā arī ir atzītas Pamattiesību hartas 11. pantā un citos attiecīgos noteikumos. Šo regulu nevajadzētu piemērot presei, citiem plašsaziņas līdzekļiem un žurnālistiem, ja tie etalonu tikai publicē vai atsaucas uz to, veicot savu žurnālista darbu, bet nekontrolē šā etalona izstrādi. |
| --- | --- |

(41)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  (turpmāk “Pamattiesību harta”)
  , jo īpaši tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, personas datu aizsardzību, tiesības uz vārda un informācijas brīvību, brīvību veikt uzņēmējdarbību, tiesības uz īpašumu, tiesības uz patērētāju tiesību aizsardzību, tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību un tiesības uz aizstāvību. Līdz ar to šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.
  Minētās brīvības jo īpaši būtu jāņem vērā gadījumos, kad šī regula atsaucas uz noteikumiem, kas reglamentē vārda brīvību citos plašsaziņas līdzekļos, un noteikumiem vai kodeksiem, kas reglamentē žurnālista profesiju, jo tās ir garantētas Savienībā un dalībvalstīs, kā arī ir atzītas Pamattiesību hartas 11. pantā un citos attiecīgos noteikumos. Šo regulu nevajadzētu piemērot presei, citiem plašsaziņas līdzekļiem un žurnālistiem, ja tie etalonu tikai publicē vai atsaucas uz to, veicot savu žurnālista darbu, bet nekontrolē šā etalona izstrādi.

| (42) | Būtu pilnībā jāievēro attiecīgo personu tiesības uz aizstāvību. Jo īpaši personām, pret kurām ir uzsākta tiesvedība, nodrošina piekļuvi konstatējumiem, uz kuriem kompetentās iestādes balstījušas attiecīgo lēmumu, un tām nodrošina tiesības tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(42)

Būtu pilnībā jāievēro attiecīgo personu tiesības uz aizstāvību. Jo īpaši personām, pret kurām ir uzsākta tiesvedība, nodrošina piekļuvi konstatējumiem, uz kuriem kompetentās iestādes balstījušas attiecīgo lēmumu, un tām nodrošina tiesības tikt uzklausītām.

| (43) | Pārredzamība attiecībā uz etaloniem ir nepieciešama, lai saglabātu finanšu tirgu stabilitāti un nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību. Kompetentajām iestādēm informācijas apmaiņa vai nodošana būtu jāveic saskaņā ar noteikumiem par personas datu pārsūtīšanu, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (11). EVTI informācijas apmaiņa vai nodošana būtu jāveic saskaņā ar noteikumiem par personas datu pārsūtīšanu, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (12). |
| --- | --- |

(43)

Pārredzamība attiecībā uz etaloniem ir nepieciešama, lai saglabātu finanšu tirgu stabilitāti un nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību. Kompetentajām iestādēm informācijas apmaiņa vai nodošana būtu jāveic saskaņā ar noteikumiem par personas datu pārsūtīšanu, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (11). EVTI informācijas apmaiņa vai nodošana būtu jāveic saskaņā ar noteikumiem par personas datu pārsūtīšanu, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (12).

| (44) | Ņemot vērā principus, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā par sankciju režīmu pastiprināšanu finanšu pakalpojumu nozarē, un Savienības tiesību aktus, kas pieņemti saistībā ar minēto paziņojumu, dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sankcijām un administratīviem pasākumiem, ko piemēro, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi, un būtu jānodrošina to īstenošana. Minētajām sankcijām un administratīvajiem pasākumiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem. |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā principus, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā par sankciju režīmu pastiprināšanu finanšu pakalpojumu nozarē, un Savienības tiesību aktus, kas pieņemti saistībā ar minēto paziņojumu, dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sankcijām un administratīviem pasākumiem, ko piemēro, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi, un būtu jānodrošina to īstenošana. Minētajām sankcijām un administratīvajiem pasākumiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem.

| (45) | Tādēļ, lai nodrošinātu kopīgu pieeju dalībvalstīs un pastiprinātu preventīvo ietekmi, būtu jāparedz administratīvu pasākumu, sankciju un naudas sodu kopums. Nosakot konkrētos gadījumos piemērojamās sankcijas, vajadzības gadījumā būtu jāņem vērā tādi faktori kā
  tas, vai pārkāpums izdarīts ar nodomu vai bez tā,
  jebkāda konstatētā finansiālā labuma atmaksa, pārkāpuma smagums un ilgums, jebkādi atbildību pastiprinoši vai mīkstinoši faktori, nepieciešamība nodrošināt naudas soda preventīvo ietekmi un attiecīgā gadījumā jāparedz soda mīkstināšana, ja pārkāpuma izdarītājs sadarbojas ar kompetento iestādi.▌ |
| --- | --- |

(45)

Tādēļ, lai nodrošinātu kopīgu pieeju dalībvalstīs un pastiprinātu preventīvo ietekmi, būtu jāparedz administratīvu pasākumu, sankciju un naudas sodu kopums. Nosakot konkrētos gadījumos piemērojamās sankcijas, vajadzības gadījumā būtu jāņem vērā tādi faktori kā
  tas, vai pārkāpums izdarīts ar nodomu vai bez tā,
  jebkāda konstatētā finansiālā labuma atmaksa, pārkāpuma smagums un ilgums, jebkādi atbildību pastiprinoši vai mīkstinoši faktori, nepieciešamība nodrošināt naudas soda preventīvo ietekmi un attiecīgā gadījumā jāparedz soda mīkstināšana, ja pārkāpuma izdarītājs sadarbojas ar kompetento iestādi.▌

| (46) | Lai nodrošinātu, ka kompetento iestāžu pieņemtajiem lēmumiem ir preventīva ietekme uz sabiedrību kopumā, parasti tie būtu jāpublicē. Lēmumu publicēšana ir arī svarīgs instruments kompetentajām iestādēm, lai informētu tirgus dalībniekus par rīcību, ko uzskata par šīs regulas pārkāpumu, un veicinātu plašāku izpratni par labu praksi tirgus dalībnieku vidū. Ja pastāv risks, ka šāda publicēšana radīs nesamērīgus zaudējumus iesaistītajām personām vai apdraudēs finanšu tirgu stabilitāti vai notiekošo izmeklēšanu, kompetentajai iestādei sankcijas un pasākumi būtu jāpublicē, ievērojot anonimitāti, vai šī publicēšana jāatliek. Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai nepublicēt sankcijas, ja anonīmu vai atliktu publicēšanu uzskata par nepietiekamu, lai nodrošinātu to, ka netiek apdraudēta finanšu tirgu stabilitāte. Kompetentajām iestādēm arī nepieprasa publicēt pasākumus, kurus uzskata par mazsvarīgiem, ja to publicēšana varētu būt nesamērīga. |
| --- | --- |

(46)

Lai nodrošinātu, ka kompetento iestāžu pieņemtajiem lēmumiem ir preventīva ietekme uz sabiedrību kopumā, parasti tie būtu jāpublicē. Lēmumu publicēšana ir arī svarīgs instruments kompetentajām iestādēm, lai informētu tirgus dalībniekus par rīcību, ko uzskata par šīs regulas pārkāpumu, un veicinātu plašāku izpratni par labu praksi tirgus dalībnieku vidū. Ja pastāv risks, ka šāda publicēšana radīs nesamērīgus zaudējumus iesaistītajām personām vai apdraudēs finanšu tirgu stabilitāti vai notiekošo izmeklēšanu, kompetentajai iestādei sankcijas un pasākumi būtu jāpublicē, ievērojot anonimitāti, vai šī publicēšana jāatliek. Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai nepublicēt sankcijas, ja anonīmu vai atliktu publicēšanu uzskata par nepietiekamu, lai nodrošinātu to, ka netiek apdraudēta finanšu tirgu stabilitāte. Kompetentajām iestādēm arī nepieprasa publicēt pasākumus, kurus uzskata par mazsvarīgiem, ja to publicēšana varētu būt nesamērīga.

| (47) | Ar kritiski svarīgiem etaloniem var būt saistīti datu sniedzēji, administratori un lietotāji vairāk nekā vienā dalībvalstī. Līdz ar to šāda etalona izstrādes pārtraukšanai vai jebkādiem citiem notikumiem, kas var būtiski apdraudēt tā integritāti, var būt ietekme vairāk nekā vienā dalībvalstī, kas nozīmē to, ka šāda etalona uzraudzība, ko veic attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā tas atrodas, nebūs efektīva un lietderīga to risku ziņā, ar kuriem saistīts kritiski svarīgais etalons. Lai nodrošinātu efektīvu uzraudzības informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un to darbību un uzraudzības pasākumu koordinēšanu, būtu jāizveido kompetentu iestāžu kolēģijas
  EVTI vadībā
  . Minēto kolēģiju darbībām būtu jāveicina šīs regulas noteikumu saskaņota piemērošana un uzraudzības prakses konverģence. EVTI juridiski saistošā starpniecība ir būtisks elements, lai nodrošinātu koordināciju, uzraudzības saskaņotību un uzraudzības prakses konverģenci. Etaloni var būt atsauces uz ilgtermiņa finanšu instrumentiem un finanšu līgumiem. Atsevišķos gadījumos etalonu izstrādi var aizliegt, tiklīdz stājas spēkā šī regula, jo to iezīmes nav iespējams pielāgot tā, lai tie atbilstu šīs regulas prasībām. Tomēr, aizliedzot šāda etalona turpmāku izstrādi, var tikt pārtraukta vai traucēta finanšu instrumentu izmantošana vai finanšu līgumu izpilde, tādējādi kaitējot ieguldītājiem. Tādēļ ir jāparedz noteikums, kas ļauj turpināt šādu etalonu izstrādi pārejas periodā. |
| --- | --- |

(47)

Ar kritiski svarīgiem etaloniem var būt saistīti datu sniedzēji, administratori un lietotāji vairāk nekā vienā dalībvalstī. Līdz ar to šāda etalona izstrādes pārtraukšanai vai jebkādiem citiem notikumiem, kas var būtiski apdraudēt tā integritāti, var būt ietekme vairāk nekā vienā dalībvalstī, kas nozīmē to, ka šāda etalona uzraudzība, ko veic attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā tas atrodas, nebūs efektīva un lietderīga to risku ziņā, ar kuriem saistīts kritiski svarīgais etalons. Lai nodrošinātu efektīvu uzraudzības informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un to darbību un uzraudzības pasākumu koordinēšanu, būtu jāizveido kompetentu iestāžu kolēģijas
  EVTI vadībā
  . Minēto kolēģiju darbībām būtu jāveicina šīs regulas noteikumu saskaņota piemērošana un uzraudzības prakses konverģence. EVTI juridiski saistošā starpniecība ir būtisks elements, lai nodrošinātu koordināciju, uzraudzības saskaņotību un uzraudzības prakses konverģenci. Etaloni var būt atsauces uz ilgtermiņa finanšu instrumentiem un finanšu līgumiem. Atsevišķos gadījumos etalonu izstrādi var aizliegt, tiklīdz stājas spēkā šī regula, jo to iezīmes nav iespējams pielāgot tā, lai tie atbilstu šīs regulas prasībām. Tomēr, aizliedzot šāda etalona turpmāku izstrādi, var tikt pārtraukta vai traucēta finanšu instrumentu izmantošana vai finanšu līgumu izpilde, tādējādi kaitējot ieguldītājiem. Tādēļ ir jāparedz noteikums, kas ļauj turpināt šādu etalonu izstrādi pārejas periodā.

| (47a) | Gadījumos, kad šī regula attiecas vai var attiekties uz uzraudzītām struktūrām un tirgiem, kuriem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1227/2011

   (13)

  (REMIT), EVTI būtu pilnībā jāapspriežas ar Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER), lai izmantotu tās speciālās zināšanas enerģijas tirgu jomā un mazinātu jebkādu divkāršu regulējumu. |
| --- | --- |

(47a)

Gadījumos, kad šī regula attiecas vai var attiekties uz uzraudzītām struktūrām un tirgiem, kuriem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1227/2011

   (13)

  (REMIT), EVTI būtu pilnībā jāapspriežas ar Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER), lai izmantotu tās speciālās zināšanas enerģijas tirgu jomā un mazinātu jebkādu divkāršu regulējumu.

| (47b) | Ja spēkā esošs etalons neatbilst šīs regulas prasībām, taču tā mainīšana, lai nodrošinātu šādu atbilstību, radītu force majeure apstākļus vai finanšu līguma vai finanšu instrumenta noteikumu pārkāpumu, attiecīgā kompetentā iestāde var atļaut turpināt šā etalona izmantošanu līdz brīdim, kad ir iespējams pārtraukt tā izmantošanu vai aizstāt to ar citu etalonu, lai novērstu šādas nepārdomātas un pēkšņas pārtraukšanas nelabvēlīgo ietekmi uz patērētājiem. |
| --- | --- |

(47b)

Ja spēkā esošs etalons neatbilst šīs regulas prasībām, taču tā mainīšana, lai nodrošinātu šādu atbilstību, radītu force majeure apstākļus vai finanšu līguma vai finanšu instrumenta noteikumu pārkāpumu, attiecīgā kompetentā iestāde var atļaut turpināt šā etalona izmantošanu līdz brīdim, kad ir iespējams pārtraukt tā izmantošanu vai aizstāt to ar citu etalonu, lai novērstu šādas nepārdomātas un pēkšņas pārtraukšanas nelabvēlīgo ietekmi uz patērētājiem.

| (48) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai un sīkāk precizētu šā priekšlikuma tehniskos elementus, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai▌.
  Ierosinot minētos aktus, būtu jāņem vērā noteicošie starptautiskie standarti attiecībā uz etalonu administrēšanu, datu sniegšanu etalonu izstrādes vajadzībām un etalonu izmantošanu, jo īpaši IOSCO darba rezultāti. Ir jāievēro proporcionalitāte, jo īpaši attiecībā uz etaloniem, kuri nav kritiski svarīgi, un preču etaloniem. |
| --- | --- |

(48)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai un sīkāk precizētu šā priekšlikuma tehniskos elementus, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai▌.
  Ierosinot minētos aktus, būtu jāņem vērā noteicošie starptautiskie standarti attiecībā uz etalonu administrēšanu, datu sniegšanu etalonu izstrādes vajadzībām un etalonu izmantošanu, jo īpaši IOSCO darba rezultāti. Ir jāievēro proporcionalitāte, jo īpaši attiecībā uz etaloniem, kuri nav kritiski svarīgi, un preču etaloniem.

| (49) | Komisijai,
  tostarp
  izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu un atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantam, būtu jāpieņem regulatīvo tehnisko standartu projekti, kurus
  attiecībā uz pārvaldības un kontroles prasībām
  izstrādā EVTI
  un
  kuri nosaka sadarbības pasākumu ar trešo valstu kompetentajām iestādēm minimālo saturu. |
| --- | --- |

(49)

Komisijai,
  tostarp
  izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu un atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantam, būtu jāpieņem regulatīvo tehnisko standartu projekti, kurus
  attiecībā uz pārvaldības un kontroles prasībām
  izstrādā EVTI
  un
  kuri nosaka sadarbības pasākumu ar trešo valstu kompetentajām iestādēm minimālo saturu.

| (50) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz atsevišķiem tās aspektiem, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētie aspekti attiecas uz tā tiesiskā regulējuma līdzvērtības pārbaudi, kuru piemēro trešo valstu ▌etalonu sniedzējiem, kā arī uz to, lai pārbaudītu, vai etalons ir kritiski svarīgs pēc būtības. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (14). |
| --- | --- |

(50)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz atsevišķiem tās aspektiem, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētie aspekti attiecas uz tā tiesiskā regulējuma līdzvērtības pārbaudi, kuru piemēro trešo valstu ▌etalonu sniedzējiem, kā arī uz to, lai pārbaudītu, vai etalons ir kritiski svarīgs pēc būtības. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (14).

| (51) | Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar LESD 291. pantu un atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantam arī vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas tehniskos standartus, kurus izstrādā EVTI un ar kuriem nosaka procedūras un formātus informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm un EVTI. Tā kā šīs regulas mērķus, proti, noteikt konsekventu un efektīvu režīmu, lai novērstu etalonu radīto neaizsargātību, dalībvalstis nevar sasniegt pietiekamā līmenī, jo ar etaloniem saistīto problēmu vispārējo ietekmi var pilnībā saprast tikai visas Savienības kontekstā un tādēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(51)

Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar LESD 291. pantu un atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantam arī vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas tehniskos standartus, kurus izstrādā EVTI un ar kuriem nosaka procedūras un formātus informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm un EVTI. Tā kā šīs regulas mērķus, proti, noteikt konsekventu un efektīvu režīmu, lai novērstu etalonu radīto neaizsargātību, dalībvalstis nevar sasniegt pietiekamā līmenī, jo ar etaloniem saistīto problēmu vispārējo ietekmi var pilnībā saprast tikai visas Savienības kontekstā un tādēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I. sadaļa

PRIEKŠMETS, PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šī regula ievieš vienotu satvaru, lai nodrošinātu to indeksu precizitāti un integritāti, kurus izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos Savienībā. Līdz ar to šī regula veicina iekšējā tirgus pareizu darbību, vienlaikus nodrošinot patērētāju un ieguldītāju augstu aizsardzības līmeni.

2. pants

Piemērošanas joma

1.   Šo regulu piemēro etalonu izstrādei, etalona noteikšanai nepieciešamo ievades datu sniegšanai un etalona izmantošanai Savienībā.

2.   Šo regulu nepiemēro
  etalonu izstrādei, ko veic
  :

| a) | centrālās bankas, ja tās īsteno pilnvaras vai veic uzdevumus un pienākumus, kuri tām noteikti Līgumos un Eiropas Centrālo banku sistēmas (turpmāk “ECBS”) un ECB Statūtos vai kuru veikšanai to neatkarība ir noteikta attiecīgās dalībvalsts vai trešās valsts konstitūcijā; |
| --- | --- |

a)

centrālās bankas, ja tās īsteno pilnvaras vai veic uzdevumus un pienākumus, kuri tām noteikti Līgumos un Eiropas Centrālo banku sistēmas (turpmāk “ECBS”) un ECB Statūtos vai kuru veikšanai to neatkarība ir noteikta attiecīgās dalībvalsts vai trešās valsts konstitūcijā;

| aa) | publiskās institūcijas, ja tās izstrādā etalonus vai kontrolē to izstrādi publiskas politikas nolūkā, tostarp saistībā ar pasākumiem nodarbinātības, saimnieciskās darbības un inflācijas jomā; |
| --- | --- |

aa)

publiskās institūcijas, ja tās izstrādā etalonus vai kontrolē to izstrādi publiskas politikas nolūkā, tostarp saistībā ar pasākumiem nodarbinātības, saimnieciskās darbības un inflācijas jomā;

| ab) | centrālie darījumu partneri; |
| --- | --- |

ab)

centrālie darījumu partneri;

| ac) | administratori gadījumos, kad tie nosaka vienas cenas vai vienas vērtības atsauces cenas; |
| --- | --- |

ac)

administratori gadījumos, kad tie nosaka vienas cenas vai vienas vērtības atsauces cenas;

| ad) | prese, citi plašsaziņas līdzekļi un žurnālisti, ja tie etalonu tikai publicē vai atsaucas uz to, veicot darbību žurnālistikas jomā, un neietekmē šā etalona izstrādi; |
| --- | --- |

ad)

prese, citi plašsaziņas līdzekļi un žurnālisti, ja tie etalonu tikai publicē vai atsaucas uz to, veicot darbību žurnālistikas jomā, un neietekmē šā etalona izstrādi;

| ae) | kredītapvienības Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES

   (15)

  nozīmē; |
| --- | --- |

ae)

kredītapvienības Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES

   (15)

  nozīmē;

▌

2.a
     
  Šīs regulas 5. panta 1., 2.a, 3.b, 3.c un 3.d punktu, 5.a pantu, 5.b pantu, 5.d panta 1. punkta b) līdz g) apakšpunktu, 7. panta 1. punkta aa), b), ba), bb), bc) un c) apakšpunktu, 7. panta 2.a, 3.a un 3.b punktu, 7.a pantu, 8. panta 1. un 2. punktu, 9. panta 1. un 2. punktu, 11. pantu un 17. panta 1. punktu nepiemēro administratoriem attiecībā uz to etaloniem, kas nav kritiski svarīgi.

▌

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| 1) | “indekss” ir jebkurš skaitlis:






  a) | ko publicē vai dara pieejamu sabiedrībai, |
| --- | --- | --- |

1)

“indekss” ir jebkurš skaitlis:

a)

ko publicē vai dara pieejamu sabiedrībai,

| b) | ko regulāri daļēji vai pilnībā aprēķina, izmantojot formulu vai citu aprēķinu metodi vai veicot novērtējumu,
  un |
| --- | --- |

b)

ko regulāri daļēji vai pilnībā aprēķina, izmantojot formulu vai citu aprēķinu metodi vai veicot novērtējumu,
  un

| c) | ja šos aprēķinus veic, pamatojoties uz viena vai vairāku pamatā esošo aktīvu vērtību, vai cenām, tostarp aplēstajām cenām,
  faktiskajām vai aplēstajām procentu likmēm
  vai citām vērtībām
  vai apsekojumiem
  ; |
| --- | --- |

c)

ja šos aprēķinus veic, pamatojoties uz viena vai vairāku pamatā esošo aktīvu vērtību, vai cenām, tostarp aplēstajām cenām,
  faktiskajām vai aplēstajām procentu likmēm
  vai citām vērtībām
  vai apsekojumiem
  ;

| 1a) | “indeksa sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē indeksa izstrādi; |
| --- | --- |

1a)

“indeksa sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē indeksa izstrādi;

| 2) | “etalons” ir jebkurš indekss, kuru izmanto kā atsauces vērtību, nosakot summu, kas jāmaksā saistībā ar finanšu instrumentu vai finanšu līgumu, vai nosakot finanšu instrumenta vērtību ▌; |
| --- | --- |

2)

“etalons” ir jebkurš indekss, kuru izmanto kā atsauces vērtību, nosakot summu, kas jāmaksā saistībā ar finanšu instrumentu vai finanšu līgumu, vai nosakot finanšu instrumenta vērtību ▌;

| 2a) | “etalonu kopa” ir tā paša administratora, pamatojoties uz līdzīga rakstura ievades datiem, izstrādātu etalonu grupa, kas nodrošina vienādas vai līdzīgas tirgus vai ekonomiskās realitātes specifiskus mērījumus; |
| --- | --- |

2a)

“etalonu kopa” ir tā paša administratora, pamatojoties uz līdzīga rakstura ievades datiem, izstrādātu etalonu grupa, kas nodrošina vienādas vai līdzīgas tirgus vai ekonomiskās realitātes specifiskus mērījumus;

| 3) | “etalona izstrāde” ir:






  a) | pasākumu administrēšana etalona noteikšanai; ▌ |
| --- | --- | --- |

3)

“etalona izstrāde” ir:

a)

pasākumu administrēšana etalona noteikšanai; ▌

| b) | ievades datu vākšana, analīze vai apstrāde etalonu noteikšanas vajadzībām; un |
| --- | --- |

b)

ievades datu vākšana, analīze vai apstrāde etalonu noteikšanas vajadzībām; un

| c) | etalona noteikšana, izmantojot formulu vai citu aprēķinu metodi vai novērtējot šim nolūkam sagatavotos ievades datus; |
| --- | --- |

c)

etalona noteikšana, izmantojot formulu vai citu aprēķinu metodi vai novērtējot šim nolūkam sagatavotos ievades datus;

| 4) | “administrators” ir fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē etalona izstrādi; |
| --- | --- |

4)

“administrators” ir fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē etalona izstrādi;

| 5) | “etalona
  izmantošana
  ”
  ir:










  a) | tāda
  finanšu
  instrumenta emitēšana, kura izstrādē par atsauces vērtību izmantots indekss vai indeksu kombinācija; |
| --- | --- | --- |

5)

“etalona
  izmantošana
  ”
  ir:

a)

tāda
  finanšu
  instrumenta emitēšana, kura izstrādē par atsauces vērtību izmantots indekss vai indeksu kombinācija;

| b) | saskaņā ar finanšu instrumentu vai finanšu līgumu maksājamas summas noteikšana, par atsauces vērtību izmantojot indeksu vai indeksu kombināciju; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar finanšu instrumentu vai finanšu līgumu maksājamas summas noteikšana, par atsauces vērtību izmantojot indeksu vai indeksu kombināciju;

| c) | dalība līgumslēdzējas puses statusā
  finanšu līgumā, kura izstrādē par atsauces vērtību izmantots
  indekss vai indeksu kombinācija
  ; |
| --- | --- |

c)

dalība līgumslēdzējas puses statusā
  finanšu līgumā, kura izstrādē par atsauces vērtību izmantots
  indekss vai indeksu kombinācija
  ;

| d) | ieguldījumu fonda darbības rādītāju izpildes noteikšana, izmantojot indeksu vai indeksu kombināciju, lai izsekotu šāda indeksa vai indeksu kombinācijas nestajai peļņai, noteiktu portfeļa aktīvu sadalījumu vai aprēķinātu komisijas maksu; |
| --- | --- |

d)

ieguldījumu fonda darbības rādītāju izpildes noteikšana, izmantojot indeksu vai indeksu kombināciju, lai izsekotu šāda indeksa vai indeksu kombinācijas nestajai peļņai, noteiktu portfeļa aktīvu sadalījumu vai aprēķinātu komisijas maksu;

| 6) | “ievades datu sniegšana” ir
  publiski nepieejamu
  ievades datu sniegšana administratoram vai citai personai, kas tos nodod administratoram, kuri ir nepieciešami ▌etalona noteikšanai un kurus sniedz šādā nolūkā; |
| --- | --- |

6)

“ievades datu sniegšana” ir
  publiski nepieejamu
  ievades datu sniegšana administratoram vai citai personai, kas tos nodod administratoram, kuri ir nepieciešami ▌etalona noteikšanai un kurus sniedz šādā nolūkā;

| 7) | “datu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas sniedz ievades datus
  , kuri nav regulētie dati
  ; |
| --- | --- |

7)

“datu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas sniedz ievades datus
  , kuri nav regulētie dati
  ;

| 8) | “uzraudzīts datu sniedzējs” ir uzraudzīta struktūra, kas sniedz ievades datus administratoram, kurš atrodas Savienībā; |
| --- | --- |

8)

“uzraudzīts datu sniedzējs” ir uzraudzīta struktūra, kas sniedz ievades datus administratoram, kurš atrodas Savienībā;

| 9) | “iesniedzējs” ir fiziska ▌persona, ko nodarbina datu sniedzējs nolūkā sniegt ievades datus; |
| --- | --- |

9)

“iesniedzējs” ir fiziska ▌persona, ko nodarbina datu sniedzējs nolūkā sniegt ievades datus;

| 9a) | “vērtētājs” ir preču etalona administratora darbinieks vai jebkura cita fiziska persona vai trešā puse, kuras pakalpojumi ir nodoti administratora rīcībā vai kontrolē un kurš atbild par metodikas vai vērtējuma piemērošanu ievades datiem un citai informācijai, lai iegūtu konkrētas preces cenas galīgo novērtējumu; |
| --- | --- |

9a)

“vērtētājs” ir preču etalona administratora darbinieks vai jebkura cita fiziska persona vai trešā puse, kuras pakalpojumi ir nodoti administratora rīcībā vai kontrolē un kurš atbild par metodikas vai vērtējuma piemērošanu ievades datiem un citai informācijai, lai iegūtu konkrētas preces cenas galīgo novērtējumu;

| 10) | “ievades dati” ir dati, kas attiecas uz viena vai vairāku pamatā esošo aktīvu vērtību vai cenām, tostarp aplēstajām cenām, vai citām vērtībām, kuras administrators izmanto etalona noteikšanā; |
| --- | --- |

10)

“ievades dati” ir dati, kas attiecas uz viena vai vairāku pamatā esošo aktīvu vērtību vai cenām, tostarp aplēstajām cenām, vai citām vērtībām, kuras administrators izmanto etalona noteikšanā;

| 11) | “regulēti dati” ir:








  i) | ievades dati, kurus
  pilnībā
  iegūst ▌no:








  a) | Direktīvas 2014/65/ES 4.
   panta 1. punkta
  24
  . apakšpunktā definētas tirdzniecības vietas
  , bet tikai attiecībā uz datiem, kas attiecas uz finanšu instrumentiem; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

“regulēti dati” ir:

i)

ievades dati, kurus
  pilnībā
  iegūst ▌no:

a)

Direktīvas 2014/65/ES 4.
   panta 1. punkta
  24
  . apakšpunktā definētas tirdzniecības vietas
  , bet tikai attiecībā uz datiem, kas attiecas uz finanšu instrumentiem;

| b) | Direktīvas 2014/65/ES 4
  . panta 1. punkta
  52
  . apakšpunktā definētas apstiprinātas publicēšanas struktūras vai
  Direktīvas 2014/65/ES 4
  . panta 1. punkta
  53
  . apakšpunktā definēta konsolidētu datu lentas nodrošinātāja
  saskaņā ar obligātajām prasībām attiecībā uz pēctirdzniecības pārredzamību, bet tikai attiecībā uz darījumu datiem, kas attiecas uz tirdzniecības vietā tirgotiem finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

b)

Direktīvas 2014/65/ES 4
  . panta 1. punkta
  52
  . apakšpunktā definētas apstiprinātas publicēšanas struktūras vai
  Direktīvas 2014/65/ES 4
  . panta 1. punkta
  53
  . apakšpunktā definēta konsolidētu datu lentas nodrošinātāja
  saskaņā ar obligātajām prasībām attiecībā uz pēctirdzniecības pārredzamību, bet tikai attiecībā uz darījumu datiem, kas attiecas uz tirdzniecības vietā tirgotiem finanšu instrumentiem;

| c) | Direktīvas 2014/65/ES 4
  . panta 1. punkta
  54
  . apakšpunktā
  definēta apstiprināta
  pārskatu sniegšanas
  mehānisma, bet tikai attiecībā uz darījumu datiem, kas attiecas uz tirdzniecības vietā tirgotiem finanšu instrumentiem un kas jāatklāj saskaņā ar obligātajām pēctirdzniecības pārredzamības prasībām; |
| --- | --- |

c)

Direktīvas 2014/65/ES 4
  . panta 1. punkta
  54
  . apakšpunktā
  definēta apstiprināta
  pārskatu sniegšanas
  mehānisma, bet tikai attiecībā uz darījumu datiem, kas attiecas uz tirdzniecības vietā tirgotiem finanšu instrumentiem un kas jāatklāj saskaņā ar obligātajām pēctirdzniecības pārredzamības prasībām;

| d) | Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas 2009/72/EK (16) 37. panta 1. punkta j) apakšpunktā minētajām elektronenerģijas biržām; |
| --- | --- |

d)

Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas 2009/72/EK (16) 37. panta 1. punkta j) apakšpunktā minētajām elektronenerģijas biržām;

| e) | Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas 2009/73/EK (17) 41. panta 1. punkta j) apakšpunktā minētajām dabasgāzes biržām; |
| --- | --- |

e)

Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas 2009/73/EK (17) 41. panta 1. punkta j) apakšpunktā minētajām dabasgāzes biržām;

| f) | Komisijas
  Regulas (ES) Nr. 1031/2010 (18) 26. vai 30. pantā minētās izsoles platformas; |
| --- | --- |

f)

Komisijas
  Regulas (ES) Nr. 1031/2010 (18) 26. vai 30. pantā minētās izsoles platformas;

| g) | datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1227/2011 8. panta 1. punktu un sīkāk izklāstīti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1348/2014

   (19)

  ; vai |
| --- | --- |

g)

datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1227/2011 8. panta 1. punktu un sīkāk izklāstīti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1348/2014

   (19)

  ; vai

| h) | trešo valstu tirdzniecības vietām, platformām, biržām, apstiprinātām publicēšanas kārtībām vai ziņošanas mehānismiem, kas līdzvērtīgi a) līdz g) apakšpunktā minētajiem, vai no jebkuras citas struktūras, piemēram, darījumu datu apkopotājiem vai darījumu datu vācējiem, kuru veiktā ievades datu sniegšana jau ir pakļauta pienācīgai uzraudzībai; un |
| --- | --- |

h)

trešo valstu tirdzniecības vietām, platformām, biržām, apstiprinātām publicēšanas kārtībām vai ziņošanas mehānismiem, kas līdzvērtīgi a) līdz g) apakšpunktā minētajiem, vai no jebkuras citas struktūras, piemēram, darījumu datu apkopotājiem vai darījumu datu vācējiem, kuru veiktā ievades datu sniegšana jau ir pakļauta pienācīgai uzraudzībai; un

| ii) | Direktīvas 2009/65/EK

   (20)

  1. panta 2. punktā definēto pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) vienību neto aktīvu vērtības; |
| --- | --- |

ii)

Direktīvas 2009/65/EK

   (20)

  1. panta 2. punktā definēto pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) vienību neto aktīvu vērtības;

| 12) | “darījumu dati” ir konstatējamas cenas, likmes, indeksi vai vērtības, kas atspoguļo darījumus starp nesaistītiem darījumu partneriem aktīvā tirgū, kurā darbojas uz konkurences principiem balstīti pieprasījuma un piedāvājuma spēki; |
| --- | --- |

12)

“darījumu dati” ir konstatējamas cenas, likmes, indeksi vai vērtības, kas atspoguļo darījumus starp nesaistītiem darījumu partneriem aktīvā tirgū, kurā darbojas uz konkurences principiem balstīti pieprasījuma un piedāvājuma spēki;

| 13) | “finanšu instruments” ir jebkurš instruments, kas minēts Direktīvas
  2014/65/ES
  I pielikuma C. iedaļā un par kuru ir iesniegts pieteikums tirdzniecībai
  Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā definētā
  tirdzniecības vietā vai kuru tirgo
  Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā definētā
  tirdzniecības vietā; |
| --- | --- |

13)

“finanšu instruments” ir jebkurš instruments, kas minēts Direktīvas
  2014/65/ES
  I pielikuma C. iedaļā un par kuru ir iesniegts pieteikums tirdzniecībai
  Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā definētā
  tirdzniecības vietā vai kuru tirgo
  Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā definētā
  tirdzniecības vietā;

| 14) | “uzraudzīta struktūra” ir šādas struktūras:






  a) | Direktīvas 2013/36/ES 3. panta 1. punktā definētas kredītiestādes, |
| --- | --- | --- |

14)

“uzraudzīta struktūra” ir šādas struktūras:

a)

Direktīvas 2013/36/ES 3. panta 1. punktā definētas kredītiestādes,

| b) | Direktīvas 2014/65/ES 4
  . panta 1. punkta 1. apakšpunktā definētas ieguldījumu brokeru sabiedrības, |
| --- | --- |

b)

Direktīvas 2014/65/ES 4
  . panta 1. punkta 1. apakšpunktā definētas ieguldījumu brokeru sabiedrības,

| c) | Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas 2009/138/EK (21) 13. panta 1. punktā definētās apdrošināšanas sabiedrības, |
| --- | --- |

c)

Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas 2009/138/EK (21) 13. panta 1. punktā definētās apdrošināšanas sabiedrības,

| d) | Direktīvas 2009/138/EK 13. panta
  4
  . punktā definētas pārapdrošināšanas sabiedrības, |
| --- | --- |

d)

Direktīvas 2009/138/EK 13. panta
  4
  . punktā definētas pārapdrošināšanas sabiedrības,

| e) | Direktīvas 2009/65/EK (22) 1. panta 2. punktā definēti PVKIU, |
| --- | --- |

e)

Direktīvas 2009/65/EK (22) 1. panta 2. punktā definēti PVKIU,

| f) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (23) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā definēti alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki (AIFP), |
| --- | --- |

f)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (23) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā definēti alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki (AIFP),

| g) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 (24) 2. panta 1. punktā definētie centrālie darījumu partneri
  (CCP)
  , |
| --- | --- |

g)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 (24) 2. panta 1. punktā definētie centrālie darījumu partneri
  (CCP)
  ,

| h) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 2. punktā definēti darījumu reģistri, |
| --- | --- |

h)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 2. punktā definēti darījumu reģistri,

| i) | administratori; |
| --- | --- |

i)

administratori;

| 15) | “finanšu līgums” ir:






  a) | jebkurš Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK (25) 3. panta c) apakšpunktā definēts kredītlīgums, |
| --- | --- | --- |

15)

“finanšu līgums” ir:

a)

jebkurš Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK (25) 3. panta c) apakšpunktā definēts kredītlīgums,

| b) | jebkurš
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/17/ES

   (26)

  4
  . panta 3. punktā definēts kredītlīgums; |
| --- | --- |

b)

jebkurš
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/17/ES

   (26)

  4
  . panta 3. punktā definēts kredītlīgums;

| 16) | “ieguldījumu fonds” ir AIF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā iekļauto definīciju vai PVKIU, kas ietilpst ▌Direktīvas 2009/65/EK piemērošanas jomā; |
| --- | --- |

16)

“ieguldījumu fonds” ir AIF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā iekļauto definīciju vai PVKIU, kas ietilpst ▌Direktīvas 2009/65/EK piemērošanas jomā;

| 17) | “vadības struktūra” ir pārvaldības struktūra, kas ietver uzraudzības un pārvaldības darbības, ir pilnvarota pieņemt galīgos lēmumus un tiesīga noteikt struktūras stratēģiju, mērķus un vispārējo virzību; |
| --- | --- |

17)

“vadības struktūra” ir pārvaldības struktūra, kas ietver uzraudzības un pārvaldības darbības, ir pilnvarota pieņemt galīgos lēmumus un tiesīga noteikt struktūras stratēģiju, mērķus un vispārējo virzību;

| 18) | “patērētājs” ir fiziska persona, kura finanšu līgumos, uz ko attiecas šī regula, darbojas nolūkos, kas nav saistīti ar šīs personas amatu, nodarbošanos vai profesiju; |
| --- | --- |

18)

“patērētājs” ir fiziska persona, kura finanšu līgumos, uz ko attiecas šī regula, darbojas nolūkos, kas nav saistīti ar šīs personas amatu, nodarbošanos vai profesiju;

| 19) | “starpbanku procentu likmes etalons” ir etalons, kura pamatā esošais aktīvs šā panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā ir likme, ar kuru bankas var sniegt aizdevumus citām bankām vai no tām aizņemties; |
| --- | --- |

19)

“starpbanku procentu likmes etalons” ir etalons, kura pamatā esošais aktīvs šā panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā ir likme, ar kuru bankas var sniegt aizdevumus citām bankām vai no tām aizņemties;

| 19a) | “ārvalstu valūtas maiņas etalons” ir etalons, kura vērtību nosaka attiecībā pret vienā valūtā izteiktu cenu vai valūtu groza cenu; |
| --- | --- |

19a)

“ārvalstu valūtas maiņas etalons” ir etalons, kura vērtību nosaka attiecībā pret vienā valūtā izteiktu cenu vai valūtu groza cenu;

| 20) | “preču etalons” ir etalons, ja pamatā esošais aktīvs šā panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā ir prece Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 (27) 2. panta 2. punkta nozīmē
  , izņemot Direktīvas 2014/65/ES
  I pielikuma C iedaļas 11. punktā
  minētās
  emisiju kvotas▌; |
| --- | --- |

20)

“preču etalons” ir etalons, ja pamatā esošais aktīvs šā panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā ir prece Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 (27) 2. panta 2. punkta nozīmē
  , izņemot Direktīvas 2014/65/ES
  I pielikuma C iedaļas 11. punktā
  minētās
  emisiju kvotas▌;

| 20a) | “bāzes risks” ir risks, kas saistīts ar to, cik precīzi etalons apraksta pamatā esošo tirgu vai ekonomisko realitāti, ko paredzēts mērīt ar šo etalonu; |
| --- | --- |

20a)

“bāzes risks” ir risks, kas saistīts ar to, cik precīzi etalons apraksta pamatā esošo tirgu vai ekonomisko realitāti, ko paredzēts mērīt ar šo etalonu;

| 21) | “kritiski svarīgs etalons”:








  a) | etalons,
  kurš nav balstīts uz regulētiem datiem un
  kura
  atsauces vērtība ir lielāka par
  500 
  miljardiem
  euro
  , kā noteikts 13. panta 1. punktā
  ;
  vai |
| --- | --- | --- |

21)

“kritiski svarīgs etalons”:

a)

etalons,
  kurš nav balstīts uz regulētiem datiem un
  kura
  atsauces vērtība ir lielāka par
  500 
  miljardiem
  euro
  , kā noteikts 13. panta 1. punktā
  ;
  vai

| b) | etalons, kura sniegšanas pārtraukšana nelabvēlīgi ietekmētu finanšu stabilitāti, tirgu pienācīgu darbību un reālo ekonomiku vienā vai vairākās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

b)

etalons, kura sniegšanas pārtraukšana nelabvēlīgi ietekmētu finanšu stabilitāti, tirgu pienācīgu darbību un reālo ekonomiku vienā vai vairākās dalībvalstīs;

| 21a) | “etalons, kas nav kritiski svarīgs” ir etalons, kas neatbilst 13. pantā noteiktajiem kritiski svarīga etalona kritērijiem; |
| --- | --- |

21a)

“etalons, kas nav kritiski svarīgs” ir etalons, kas neatbilst 13. pantā noteiktajiem kritiski svarīga etalona kritērijiem;

| 22) | “atrodas” attiecībā uz juridisku personu nozīmē dalībvalsti vai trešo valsti, kurā ir minētās personas juridiskā adrese vai cita oficiāla adrese, un attiecībā uz fizisku personu — dalībvalsti vai trešo valsti, kurā šī persona ir rezidents nodokļu vajadzībām; |
| --- | --- |

22)

“atrodas” attiecībā uz juridisku personu nozīmē dalībvalsti vai trešo valsti, kurā ir minētās personas juridiskā adrese vai cita oficiāla adrese, un attiecībā uz fizisku personu — dalībvalsti vai trešo valsti, kurā šī persona ir rezidents nodokļu vajadzībām;

| 22a) | “publiska institūcija” ir:










  a) | jebkura valdības vai publiskās pārvaldes iestāde; |
| --- | --- | --- |

22a)

“publiska institūcija” ir:

a)

jebkura valdības vai publiskās pārvaldes iestāde;

| b) | jebkura struktūra vai persona, kura veic publiskās pārvaldes funkcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kurai ir publiski pienākumi vai funkcijas, vai kura sniedz sabiedriskus pakalpojumus, tostarp īsteno pasākumus inflācijas, darbaspēka un saimnieciskās darbības jomā, jebkuras valdības vai publiskās pārvaldes iestādes kontrolē. |
| --- | --- |

b)

jebkura struktūra vai persona, kura veic publiskās pārvaldes funkcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kurai ir publiski pienākumi vai funkcijas, vai kura sniedz sabiedriskus pakalpojumus, tostarp īsteno pasākumus inflācijas, darbaspēka un saimnieciskās darbības jomā, jebkuras valdības vai publiskās pārvaldes iestādes kontrolē.

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai noteiktu 1. punktā ietverto definīciju papildu tehniskos elementus, jo īpaši precizējot, ko nozīmē vārdi “dara pieejamu sabiedrībai” indeksa definīcijā▌.
  Ar šiem deleģētajiem aktiem Komisija nodrošina, ka ar jēdzieniem “publicēts” vai “darīts pieejams sabiedrībai” tiek saprasts “darīts pieejams plašākam lietotāju vai potenciālo lietotāju lokam”.

Vajadzības gadījumā Komisija ņem vērā
  tirgus vai tehnoloģisko attīstību un
  uzraudzības prakses starptautisko konverģenci attiecībā uz etaloniem.

2.a
     
  Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai izveidotu šā panta 1. puntā minēto Savienības publisko institūciju sarakstu un pārskatītu šo sarakstu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 38. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

4. pants

To indeksu sniedzēju izslēgšana
  , kuri neapzinās, ka tiek izmantoti to izstrādātie etaloni ▌

▌Šo regulu nepiemēro
  indeksu sniedzējiem
  attiecībā uz to
  izstrādātiem indeksiem
  , ja šie
  indeksu sniedzēji
  neapzinās un nav pamata pieņēmumam, ka tiem būtu vajadzējis apzināties, ka šos
  indeksus
  izmanto 3. panta 1. punkta 2. apakšpunktā minētajiem nolūkiem.

▌

II SADAĻA

ETALONU INTEGRITĀTE UN UZTICAMĪBA

1. nodaļa

Administratoru veiktā pārvaldība un kontrole

5. pants

Prasības attiecībā uz pārvaldību un interešu konfliktu

1.   ▌Administratoram ir stingra pārvaldības kārtība, kas ietver skaidru organizatorisko struktūru ar labi definētu, pārredzamu un konsekventu lomu un pienākumiem visām personām, kas iesaistītas etalona izstrādē.

Administrators veic visus vajadzīgos pasākumus, lai
  identificētu un novērstu vai pārvaldītu interešu konfliktus, kas rodas starp administratoru, tostarp tā vadītājiem, darbiniekiem vai jebkuru citu fizisku personu vai trešo pusi, kuras pakalpojumi tiek nodoti tā rīcībā vai kontrolē, un datu sniedzējiem vai lietotājiem, un nodrošinātu, ka gadījumos, kad etalona sniegšanas procesā ir jāizmanto rīcības brīvība vai jāizdara spriedums, tas tiek darīts neatkarīgi un godīgi.

▌

2.a
     
  Etalona izstrādi darbības līmenī nodala no jebkuras citas administratora uzņēmējdarbības daļas, kas var radīt faktisku vai potenciālu interešu konfliktu. Ja administratoram var rasties interešu konflikts saistībā ar tā līdzdalības struktūru, kontroles interesēm vai citām darbībām, ko veic jebkāda struktūra, kurai pieder administrators vai kura to kontrolē, vai struktūra, kura pieder administratoram vai kādai no tā filiālēm vai atrodas administratora vai tā filiāles kontrolē, administrators izveido neatkarīgu pārraudzības funkciju, kurā līdzsvaroti pārstāvēta virkne ieinteresēto personu, ja tās ir zināmas, kā arī abonenti un datu sniedzēji. Ja šādus konfliktus nav iespējams pienācīgi pārvaldīt, administrators pārtrauc visas darbības vai attiecības, kas rada šādus konfliktus, vai pārtrauc etalona sagatavošanu.

▌

3.a
     
  Administrators publicē vai atklāj informāciju par visiem esošajiem vai potenciālajiem interešu konfliktiem, tostarp tiem, kas rodas administratora līdzdalības vai tā veiktās kontroles rezultātā, etalona lietotājiem un attiecīgajai kompetentajai iestādei, un vajadzības gadījumā datu sniedzējiem.

3.b
     
  Administrators izstrādā un īsteno atbilstošu politiku un procedūras, kā arī efektīvu organizatorisko kārtību interešu konfliktu identificēšanai, paziņošanai, pārvaldībai, mazināšanai un novēršanai, lai aizsargātu etalona noteikšanas integritāti un neatkarību. Šādu politiku un procedūras regulāri pārskata un atjaunina. Izstrādājot un īstenojot minēto politiku un procedūras, ņem vērā un risina interešu konfliktus, kā arī ņem vērā rīcības brīvības pakāpi etalona izstrādes procesā un etalona radītos riskus, un:

| a) | nodrošina administratora sagatavotās vai sniegtās informācijas konfidencialitāti, ievērojot šajā regulā noteiktos informācijas atklāšanas un pārredzamības pienākumus; un |
| --- | --- |

a)

nodrošina administratora sagatavotās vai sniegtās informācijas konfidencialitāti, ievērojot šajā regulā noteiktos informācijas atklāšanas un pārredzamības pienākumus; un

| b) | jo īpaši cenšas novērst tādus konfliktus, ko rada administratora līdzdalība vai veiktā kontrole, vai citas intereses tā grupā, vai citas personas, kuras var ietekmēt vai kontrolēt administratoru attiecībā uz etalona noteikšanu. |
| --- | --- |

b)

jo īpaši cenšas novērst tādus konfliktus, ko rada administratora līdzdalība vai veiktā kontrole, vai citas intereses tā grupā, vai citas personas, kuras var ietekmēt vai kontrolēt administratoru attiecībā uz etalona noteikšanu.

3.c
     
  Administrators nodrošina, ka darbiniekiem un visām pārējām fiziskajām personām, kuru pakalpojumi ir nodoti tā rīcībā vai kontrolē un kuras ir tieši iesaistītas etalona izstrādē, tiek piemēroti šādi nosacījumi:

| a) | tām ir nepieciešamās prasmes, zināšanas un pieredze tām uzticēto uzdevumu veikšanai un tās ir pakļautas efektīvai pārvaldībai un uzraudzībai; |
| --- | --- |

a)

tām ir nepieciešamās prasmes, zināšanas un pieredze tām uzticēto uzdevumu veikšanai un tās ir pakļautas efektīvai pārvaldībai un uzraudzībai;

| b) | tās nav pakļautas nepamatotai ietekmei vai interešu konfliktiem un to atalgojums un darba rezultātu izvērtēšana nerada interešu konfliktus vai kā citādi neapdraud etalona noteikšanas procesa integritāti; |
| --- | --- |

b)

tās nav pakļautas nepamatotai ietekmei vai interešu konfliktiem un to atalgojums un darba rezultātu izvērtēšana nerada interešu konfliktus vai kā citādi neapdraud etalona noteikšanas procesa integritāti;

| c) | tām nav nekādu interešu vai uzņēmējdarbības sakaru, kas kompromitē administratora funkcijas; |
| --- | --- |

c)

tām nav nekādu interešu vai uzņēmējdarbības sakaru, kas kompromitē administratora funkcijas;

| d) | tām ir aizliegts piedalīties etalona noteikšanā, iesaistoties solīšanā, piedāvājumu izteikšanā un darījumos personiski vai tirgus dalībnieku vārdā; un |
| --- | --- |

d)

tām ir aizliegts piedalīties etalona noteikšanā, iesaistoties solīšanā, piedāvājumu izteikšanā un darījumos personiski vai tirgus dalībnieku vārdā; un

| e) | tām piemēro efektīvas procedūras, lai kontrolētu informācijas apmaiņu ar citiem darbiniekiem, un tās nav iesaistītas darbībās, kas var radīt interešu konflikta risku. |
| --- | --- |

e)

tām piemēro efektīvas procedūras, lai kontrolētu informācijas apmaiņu ar citiem darbiniekiem, un tās nav iesaistītas darbībās, kas var radīt interešu konflikta risku.

3.d
     
  Administrators nosaka tādas īpašas kontroles procedūras, lai nodrošinātu tā darbinieka vai personas integritāti un uzticamību, kas nosaka etalonu, kuras varētu ietvert to, lai vadība pirms etalona vai atbilstoša aizstājēja izplatīšanas to iekšēji apstiprinātu, piemēram, gadījumā, ja etalons tiek atjaunināts dienas laikā vai reālā laikā.

3.e
     
  Jebkādas nebūtiskas etalona izmaiņas attiecībā uz šajā pantā ietvertajiem noteikumiem netiek uzskatītas par tādu finanšu līgumu vai finanšu instrumentu pārkāpumu, kuru izstrādē par atsauces vērtību izmantots minētais etalons. Tādu etalonu gadījumā, kuri nav kritiski svarīgi, attiecīgā komeptentā iestāde ir pilnvarota izmaiņas uzskatīt par būtiskām.

5.a pants

Prasības attiecībā uz pārraudzības funkciju

1.
     
  Administrators nosaka un uztur pastāvīgu un efektīvu pārraudzības funkciju, lai nodrošinātu, ka tiek pārraudzīti visi tā etalonu izstrādes aspekti.

2.
     
  Administrators attiecībā uz tā īstenoto pārraudzības funkciju izstrādā un ievēro stingras procedūras, ko tas dara pieejamas attiecīgajām kompetentajām iestādēm.

Procedūras raksturojošie galvenie faktori ir šādi:

| a) | ar pārraudzības funkciju saistītās pilnvaras; |
| --- | --- |

a)

ar pārraudzības funkciju saistītās pilnvaras;

| b) | pārraudzības funkcijas veicēju atlases kritēriji; |
| --- | --- |

b)

pārraudzības funkcijas veicēju atlases kritēriji;

| c) | kopsavilkums par dalību jebkādā valdē vai komitejā, kas ir atbildīga par uzraudzības funkcijas veikšanu, kā arī komitejas locekļu interešu konfliktu deklarācijas un viņu ievēlēšanas, iecelšanas vai atcelšanas no amata un aizstāšanas procedūru aprakstus. |
| --- | --- |

c)

kopsavilkums par dalību jebkādā valdē vai komitejā, kas ir atbildīga par uzraudzības funkcijas veikšanu, kā arī komitejas locekļu interešu konfliktu deklarācijas un viņu ievēlēšanas, iecelšanas vai atcelšanas no amata un aizstāšanas procedūru aprakstus.

3.
     
  Pārraudzības funkcija ir neatkarīga un ietver šādus etalona sarežģītībai, izmantošanai un neaizsargātībai pielāgojamus pienākumus:

| a) | etalona definīcijas un metodikas pārskatīšana vismaz reizi gadā; |
| --- | --- |

a)

etalona definīcijas un metodikas pārskatīšana vismaz reizi gadā;

| b) | jebkādu etalona metodikas izmaiņu pārraudzīšana un administratora pilnvarošana apspriesties par šādām izmaiņām; |
| --- | --- |

b)

jebkādu etalona metodikas izmaiņu pārraudzīšana un administratora pilnvarošana apspriesties par šādām izmaiņām;

| c) | administratora kontroles satvara un etalona pārvaldības un sniegšanas pārraudzīšana, kā arī gadījumos, kad etalona izstrādes vajadzībām tiek izmantoti datu sniedzēji, 9. panta 1. punktā minētā rīcības kodeksa pārraudzīšana; |
| --- | --- |

c)

administratora kontroles satvara un etalona pārvaldības un sniegšanas pārraudzīšana, kā arī gadījumos, kad etalona izstrādes vajadzībām tiek izmantoti datu sniedzēji, 9. panta 1. punktā minētā rīcības kodeksa pārraudzīšana;

| d) | etalona sniegšanas pārtraukšanas procedūru pārskatīšana un apstiprināšana, tostarp jebkāda apspriešanās par pārtraukšanu; |
| --- | --- |

d)

etalona sniegšanas pārtraukšanas procedūru pārskatīšana un apstiprināšana, tostarp jebkāda apspriešanās par pārtraukšanu;

| e) | jebkādu etalona izstrādē iesaistīto trešo pušu, tostarp aprēķināšanas un izplatīšanas veicēju, pārraudzīšana; |
| --- | --- |

e)

jebkādu etalona izstrādē iesaistīto trešo pušu, tostarp aprēķināšanas un izplatīšanas veicēju, pārraudzīšana;

| f) | iekšējās un ārējās revīzijas vai pārskatīšanas izvērtēšana un šo revīziju rezultātu apkopojumā minēto korektīvo darbību īstenošanas uzraudīšana; |
| --- | --- |

f)

iekšējās un ārējās revīzijas vai pārskatīšanas izvērtēšana un šo revīziju rezultātu apkopojumā minēto korektīvo darbību īstenošanas uzraudīšana;

| g) | ja etalona izstrādē tiek izmantoti datu sniedzēji — ievades datu, datu sniedzēju un administratora darbību uzraudzīšana sniegto ievades datu apšaubīšanā vai validēšanā; |
| --- | --- |

g)

ja etalona izstrādē tiek izmantoti datu sniedzēji — ievades datu, datu sniedzēju un administratora darbību uzraudzīšana sniegto ievades datu apšaubīšanā vai validēšanā;

| h) | ja etalona izstrādē tiek izmantoti datu sniedzēju pakalpojumi — efektīvu pasākumu veikšana attiecībā uz jebkādiem rīcības kodeksa pārkāpumiem; un |
| --- | --- |

h)

ja etalona izstrādē tiek izmantoti datu sniedzēju pakalpojumi — efektīvu pasākumu veikšana attiecībā uz jebkādiem rīcības kodeksa pārkāpumiem; un

| i) | ja etalona izstrādē tiek izmantoti datu sniedzēju pakalpojumi — ziņošana attiecīgajām kompetentajām iestādēm par jebkādiem atklātiem datu sniedzēju vai administratoru izdarītiem pārkāpumiem un par iespējami anomāliem vai aizdomīgiem ievades datiem. |
| --- | --- |

i)

ja etalona izstrādē tiek izmantoti datu sniedzēju pakalpojumi — ziņošana attiecīgajām kompetentajām iestādēm par jebkādiem atklātiem datu sniedzēju vai administratoru izdarītiem pārkāpumiem un par iespējami anomāliem vai aizdomīgiem ievades datiem.

4.
     
  Pārraudzības funkciju veic vai nu atsevišķa komiteja, vai arī cits atbilstošs pārvaldības mehānisms.

Lai nodrošinātu pārraudzības funkcijas integritāti un nepieļautu interešu konfliktu, EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai noteiktu šīs funkcijas sastāvu un atrašanās vietu administratora organizatoriskajā struktūrā.

EVTI nošķir šajā regulā izklāstītos dažādos etalonu veidus un sektorus un ņem vērā administratoru līdzdalības un kontroles struktūras atšķirības, etalona izstrādes raksturu, mērogu un sarežģītību, kā arī tā risku un ietekmi, arī ņemot vērā uzraudzības prakses starptautisko konverģenci attiecībā uz etalona pārvaldības prasībām.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz [XXX].

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru.

5.
     
  Ar pārraudzības funkcijas palīdzību var pārraudzīt vairāk nekā vienu administratora izstrādātu etalonu ar nosacījumu, ka tas citādi atbilst pārējām I un IV sadaļā noteiktajām prasībām.

6.
     
  Jebkādas nebūtiskas etalona izmaiņas attiecībā uz šajā pantā ietvertajiem noteikumiem netiek uzskatītas par tādu finanšu līgumu vai finanšu instrumentu pārkāpumu, kuru izstrādē par atsauces vērtību izmantots minētais etalons. Tādu etalonu gadījumā, kuri nav kritiski svarīgi, attiecīgā komeptentā iestāde ir pilnvarota izmaiņas uzskatīt par būtiskām.

5.b pants

Prasības attiecībā uz kontroles satvaru

1.
     
  Administratoram ir kontroles satvars, kas nodrošina, ka etalonu izstrādā un publicē vai dara pieejamu saskaņā ar šo regulu.

2.
     
  Kontroles satvars ir samērīgs ar identificēto interešu konfliktu līmeni, rīcības brīvības līmeni etalona izstrādē un etalona ievades datu raksturu un paredz:

| a) | darbības riska pārvaldību; |
| --- | --- |

a)

darbības riska pārvaldību;

| b) | neparedzētu gadījumu un atveseļošanas procedūras, kuras izmanto etalona izstrādes pārtraukšanas gadījumā. |
| --- | --- |

b)

neparedzētu gadījumu un atveseļošanas procedūras, kuras izmanto etalona izstrādes pārtraukšanas gadījumā.

3.
     
  Ja ievades dati nav darījumu dati, administrators:

| a) | ievieš pasākumus, lai, ciktāl iespējams, nodrošinātu, ka datu sniedzēji ievēro 9. panta 1. punktā minēto rīcības kodeksu un piemērojamos ievades datu standartus; |
| --- | --- |

a)

ievieš pasākumus, lai, ciktāl iespējams, nodrošinātu, ka datu sniedzēji ievēro 9. panta 1. punktā minēto rīcības kodeksu un piemērojamos ievades datu standartus;

| b) | ievieš pasākumus, lai uzraudzītu ievades datus, tostarp pirms etalona publicēšanas, un validētu ievades datu pēc publicēšanas nolūkā identificēt kļūdas un novirzes. |
| --- | --- |

b)

ievieš pasākumus, lai uzraudzītu ievades datus, tostarp pirms etalona publicēšanas, un validētu ievades datu pēc publicēšanas nolūkā identificēt kļūdas un novirzes.

4.
     
  Vajadzības gadījumā kontroles satvaru dokumentē, pārskata un atjaunina un dara pieejamu attiecīgajai kompetentajai iestādei un pēc pieprasījuma lietotājiem.

5.
     
  Jebkādas nebūtiskas etalona izmaiņas attiecībā uz šajā pantā ietvertajiem noteikumiem netiek uzskatītas par tādu finanšu līgumu vai finanšu instrumentu pārkāpumu, kuru izstrādē par atsauces vērtību izmantots minētais etalons. Tādu etalonu gadījumā, kuri nav kritiski svarīgi, attiecīgā komeptentā iestāde ir pilnvarota izmaiņas uzskatīt par būtiskām.

5.c pants

Prasības attiecībā uz pārskatatbildības satvaru

1.
     
  Administratoram ir pārskatatbildības satvars, kas ietver informācijas glabāšanu, revīziju un pārskatīšanu, kā arī sūdzību izskatīšanu un kas nodrošina pierādījumus par atbilstību šīs regulas prasībām.

2.
     
  Administrators izraugās neatkarīgu iekšēju vai ārēju struktūru, kurai ir vajadzīgā veiktspēja, lai pārbaudītu administratora atbilstību etalonu noteikšanas metodikai un šai regulai un ziņotu par to.

3.
     
  Attiecībā uz etaloniem, kas nav kritiski svarīgi etaloni, administrators publicē un uztur atbilstības paziņojumu, kurā tas ziņo par savu atbilstību šai regulai. Atbilstības paziņojums attiecas vismaz uz tām prasībām, kas noteiktas šīs regulas 5. panta 1., 2.a, 3.b, 3.c un 3.d punktā, 5.a pantā, 5.b pantā, 5.d panta 1. punkta b) līdz g) apakšpunktā, 7. panta 1. punkta aa), b), ba), bb), bc) un c) apakšpunktā, 7. panta 2.a, 3.a un 3.b punktā, 7.a pantā, 8. panta 1. un 2. punktā, 9. panta 1. un 2. punktā, 11. pantā un 17. panta 1. punktā.

Ja administrators neatbilst prasībām, kas noteiktas 5. panta 1., 2.a, 3.b, 3.c un 3.d punktā, 5.a pantā, 5.b pantā, 5.d panta 1. punkta b) līdz g) apakšpunktā, 7. panta 1. punkta aa), b), ba), bb), bc) un c) apakšpunktā, 7. panta 2.a, 3.a un 3.b punktā, 7.a pantā, 8. panta 1. un 2. punktā, 9. panta 1. un 2. punktā, 11. pantā un 17. panta 1. punktā, atbilstības paziņojumā min skaidru pamatojumu tam, kāpēc administrators neievēro minētos noteikumus.

4.
     
  Tāda etalona administrators, kas nav kritiski svarīgs, ieceļ neatkarīgu ārēju revidentu, lai tas pārbaudītu administratora atbilstības paziņojuma pareizību un ziņotu par to. Šādu revīziju veic vismaz reizi divos gados un ikreiz, kad etalonā veiktas būtiskas izmaiņas.

5.
     
  Saskaņā ar 4. punktu administrators iesniedz revīzijas rezultātus attiecīgajai kompetentajai iestādei. Saskaņā ar 4. punktu administrators pēc pieprasījuma sniedz vai publicē detalizētu revīzijas aprakstu jebkuram etalona lietotājam. Pēc attiecīgās kompetentās iestādes vai jebkura etalona lietotāja pieprasījuma administrators sniedz vai publicē detalizētu informāciju par 4. punktā minēto pārbaudi.

6.
     
  Saskaņā ar 30. pantu attiecīgā kompetentā iestāde var pieprasīt administratoram papildu informāciju par etaloniem, kas nav kritiski svarīgi, un/vai sniegt administratoram ieteikumu attiecībā uz tā atbilstību noteikumiem, kuri ietverti atbilstības paziņojumā, līdz kompetentā iestāde ir pilnībā apmierināta ar iznākumu. Kompetentā iestāde savus ieteikumus var publicēt savā tīmekļa vietnē.

5.d pants

Prasības attiecībā uz informācijas glabāšanu

1.
     
  Administrators glabā šādu informāciju:

| a) | visus ievades datus; |
| --- | --- |

a)

visus ievades datus;

| b) | jebkādus administratora un attiecīgā gadījumā vērtētāju spriedumus vai rīcības brīvības izmantošanu etalona noteikšanā; |
| --- | --- |

b)

jebkādus administratora un attiecīgā gadījumā vērtētāju spriedumus vai rīcības brīvības izmantošanu etalona noteikšanā;

| c) | informāciju par visiem vērā neņemtajiem ievades datiem, jo īpaši tad, ja tie atbilduši etalona noteikšanas metodikas prasībām, un šādas vērā neņemšanas pamatojumu; |
| --- | --- |

c)

informāciju par visiem vērā neņemtajiem ievades datiem, jo īpaši tad, ja tie atbilduši etalona noteikšanas metodikas prasībām, un šādas vērā neņemšanas pamatojumu;

| d) | informāciju par citām izmaiņām vai novirzēm no standarta procedūrām un metodikas, tostarp tām, kas ieviestas tirgus spriedzes vai tirgus darbības traucējumu periodos; |
| --- | --- |

d)

informāciju par citām izmaiņām vai novirzēm no standarta procedūrām un metodikas, tostarp tām, kas ieviestas tirgus spriedzes vai tirgus darbības traucējumu periodos;

| e) | informāciju par to iesniedzēju un fizisko personu identitāti, kuras administratori nodarbina etalonu noteikšanai; |
| --- | --- |

e)

informāciju par to iesniedzēju un fizisko personu identitāti, kuras administratori nodarbina etalonu noteikšanai;

| f) | visus ar jebkādu sūdzību saistītos dokumentus; un |
| --- | --- |

f)

visus ar jebkādu sūdzību saistītos dokumentus; un

| g) | informāciju par attiecīgo komunikāciju starp jebkuru personu, ko nodarbina administrators, un ar konkrētā etalona noteikšanu saistītajiem datu sniedzējiem vai iesniedzējiem. |
| --- | --- |

g)

informāciju par attiecīgo komunikāciju starp jebkuru personu, ko nodarbina administrators, un ar konkrētā etalona noteikšanu saistītajiem datu sniedzējiem vai iesniedzējiem.

2.
     
  Ja etalona pamatā ir datu sniedzēju sniegtā informācija, arī datu sniedzējs glabā informāciju par visu attiecīgo komunikāciju, tostarp ar citiem datu sniedzējiem.

3.
     
  Administrators glabā 1. punktā minēto informāciju vismaz piecus gadus tādā formātā, kas ļauj atkārtot un pilnībā izprast etalona aprēķinus un ļauj veikt ievades datu, aprēķinu, spriedumu izdarīšanas un rīcības brīvības izmantošanas revīziju vai izvērtēšanu. Telefonsarunu ierakstus vai elektronisko saziņu pēc pieprasījuma sniedz attiecīgajā sarunā vai saziņā iesaistītajām personām un glabā trīs gadus.

5.e pants

Sūdzību izskatīšana

Administrators nosaka un publicē rakstiskas procedūras, ko izmanto, lai saņemtu, izmeklētu un saglabātu datus par sūdzībām, kuras iesniegtas attiecībā uz administratora veikto aprēķināšanu. Šāds sūdzību mehānisms nodrošina, ka:

| a) | administratoram ir mehānisms, kurš sīki aprakstīts sūdzību izskatīšanas politikā un ar kura palīdzību tā abonenti var iesniegt sūdzību par to, vai konkrēta etalona aprēķins atspoguļo tirgus vērtību, par ierosinātajām etalona aprēķināšanas izmaiņām, metodikas izmantošanu konkrēta etalona aprēķināšanā un citiem redakcionāliem lēmumiem attiecībā uz etalonu aprēķināšanu; |
| --- | --- |

a)

administratoram ir mehānisms, kurš sīki aprakstīts sūdzību izskatīšanas politikā un ar kura palīdzību tā abonenti var iesniegt sūdzību par to, vai konkrēta etalona aprēķins atspoguļo tirgus vērtību, par ierosinātajām etalona aprēķināšanas izmaiņām, metodikas izmantošanu konkrēta etalona aprēķināšanā un citiem redakcionāliem lēmumiem attiecībā uz etalonu aprēķināšanu;

| b) | pastāv procedūra un mērķgrafiks sūdzību izskatīšanai; |
| --- | --- |

b)

pastāv procedūra un mērķgrafiks sūdzību izskatīšanai;

| c) | pret administratoru un tā personālu iesniegtas oficiālas sūdzības attiecīgais administrators izmeklē laikus un godīgi; |
| --- | --- |

c)

pret administratoru un tā personālu iesniegtas oficiālas sūdzības attiecīgais administrators izmeklē laikus un godīgi;

| d) | izmeklēšanu veic neatkarīgi no personāla, kas var būt saistīts ar konkrēto sūdzību pēc būtības; |
| --- | --- |

d)

izmeklēšanu veic neatkarīgi no personāla, kas var būt saistīts ar konkrēto sūdzību pēc būtības;

| e) | administratora mērķis ir ātri pabeigt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

e)

administratora mērķis ir ātri pabeigt izmeklēšanu.

5.f pants

Regulatīvie tehniskie standarti attiecībā uz pārvaldības un kontroles prasībām

EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai precizētu un graduētu 5. panta 2.a punktā, 5. panta 3.a līdz 3.d punktā, 5.a panta 2. un 3. punktā, 5.b panta 2. un 3. punktā un 5.c panta 1. līdz 3. punktā noteiktās pārvaldības un kontroles prasības. EVTI ņem vērā:

| a) | etalonu izmaiņas un norises finanšu tirgos, ņemot vērā uzraudzības prakses starptautisko konverģenci attiecībā uz etalonu pārvaldības prasībām; |
| --- | --- |

a)

etalonu izmaiņas un norises finanšu tirgos, ņemot vērā uzraudzības prakses starptautisko konverģenci attiecībā uz etalonu pārvaldības prasībām;

| b) | dažādu etalonu veidu un administratoru specifiskās iezīmes, tostarp sektorālās iezīmes un izmantoto ievades datu veidus; |
| --- | --- |

b)

dažādu etalonu veidu un administratoru specifiskās iezīmes, tostarp sektorālās iezīmes un izmantoto ievades datu veidus;

| c) | atšķirības starp kritiski svarīgiem etaloniem un etaloniem, kas nav kritiski svarīgi; |
| --- | --- |

c)

atšķirības starp kritiski svarīgiem etaloniem un etaloniem, kas nav kritiski svarīgi;

| d) | to, vai prasības jau ir daļēji vai pilnībā ietvertas citās attiecīgās regulatīvās prasībās, jo īpaši attiecībā uz etaloniem, kas balstās uz regulētiem datiem, un jo īpaši, bet ne tikai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES vai Regulas (ES) Nr. 600/2014

   (28)

  prasībās, lai nodrošinātu, ka netiek radīta prasību dubultošana vai cita veida slogs administratoriem. |
| --- | --- |

d)

to, vai prasības jau ir daļēji vai pilnībā ietvertas citās attiecīgās regulatīvās prasībās, jo īpaši attiecībā uz etaloniem, kas balstās uz regulētiem datiem, un jo īpaši, bet ne tikai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES vai Regulas (ES) Nr. 600/2014

   (28)

  prasībās, lai nodrošinātu, ka netiek radīta prasību dubultošana vai cita veida slogs administratoriem.

EVTI minēto regulatīvo tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz [...].

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā panta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

6. pants

Ārpakalpojumu izmantošana

1.   Etalona izstrādē administrators neizmanto ārpakalpojumus tādā veidā, kas būtiski pasliktina administratora kontroli pār etalona izstrādi vai attiecīgās kompetentās iestādes spēju uzraudzīt etalonu.

▌

3.   Ja administrators etalona izstrādes funkcijas vai jebkādus attiecīgos pakalpojumus un darbības uztic ārpakalpojumu sniedzējam, tas joprojām ir pilnībā atbildīgs par visu savu pienākumu izpildi saskaņā ar šo regulu.

3.a
     
  Ārpakalpojumu izmantošanas gadījumā administrators nodrošina, ka tiek ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | pakalpojumu sniedzējam ir nepieciešamā spēja, veiktspēja un visas tiesību aktos prasītās atļaujas, lai droši un profesionāli veiktu uzticētās funkcijas, pakalpojumus vai darbības; |
| --- | --- |

a)

pakalpojumu sniedzējam ir nepieciešamā spēja, veiktspēja un visas tiesību aktos prasītās atļaujas, lai droši un profesionāli veiktu uzticētās funkcijas, pakalpojumus vai darbības;

| b) | administrators attiecīgajām kompetentajām iestādēm dara pieejamu informāciju par tā pakalpojumu sniedzēja identitāti un uzdevumiem, kurš piedalās etalona noteikšanas procesā; |
| --- | --- |

b)

administrators attiecīgajām kompetentajām iestādēm dara pieejamu informāciju par tā pakalpojumu sniedzēja identitāti un uzdevumiem, kurš piedalās etalona noteikšanas procesā;

| c) | administrators atbilstoši rīkojas, ja tiek atklāts, ka pakalpojumu sniedzējs tam uzticētās funkcijas nespēj veikt efektīvi un saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un regulatīvajām prasībām; |
| --- | --- |

c)

administrators atbilstoši rīkojas, ja tiek atklāts, ka pakalpojumu sniedzējs tam uzticētās funkcijas nespēj veikt efektīvi un saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un regulatīvajām prasībām;

| d) | administrators uztur nepieciešamās speciālās zināšanas, lai efektīvi uzraudzītu ārpakalpojumu sniedzējam uzticētās funkcijas un pārvaldītu ar ārpakalpojumu izmantošanu saistītos riskus; |
| --- | --- |

d)

administrators uztur nepieciešamās speciālās zināšanas, lai efektīvi uzraudzītu ārpakalpojumu sniedzējam uzticētās funkcijas un pārvaldītu ar ārpakalpojumu izmantošanu saistītos riskus;

| e) | pakalpojuma sniedzējs informē administratoru par jebkurām izmaiņām, kas var būtiski ietekmēt tā spēju efektīvi un atbilstoši piemērojamiem tiesību aktiem un regulatīvajām prasībām veikt tam uzticētās funkcijas; |
| --- | --- |

e)

pakalpojuma sniedzējs informē administratoru par jebkurām izmaiņām, kas var būtiski ietekmēt tā spēju efektīvi un atbilstoši piemērojamiem tiesību aktiem un regulatīvajām prasībām veikt tam uzticētās funkcijas;

| f) | pakalpojumu sniedzējs sadarbojas ar attiecīgo kompetento iestādi saistībā ar tam uzticētajām darbībām, un administratoram un attiecīgajai kompetentajai iestādei ir faktiski pieejami ar ārpakalpojumu sniedzējam uzticētajām darbībām saistītie dati, kā arī tie var piekļūt attiecīgā pakalpojumu sniedzēja uzņēmējdarbības telpām, un attiecīgā kompetentā iestāde var izmantot šīs piekļuves tiesības; |
| --- | --- |

f)

pakalpojumu sniedzējs sadarbojas ar attiecīgo kompetento iestādi saistībā ar tam uzticētajām darbībām, un administratoram un attiecīgajai kompetentajai iestādei ir faktiski pieejami ar ārpakalpojumu sniedzējam uzticētajām darbībām saistītie dati, kā arī tie var piekļūt attiecīgā pakalpojumu sniedzēja uzņēmējdarbības telpām, un attiecīgā kompetentā iestāde var izmantot šīs piekļuves tiesības;

| g) | vajadzības gadījumā administrators var šo vienošanos izbeigt; |
| --- | --- |

g)

vajadzības gadījumā administrators var šo vienošanos izbeigt;

| h) | administrators veic nepieciešamos pasākumus, tostarp sagatavo neparedzētu gadījumu plānus, lai novērstu pārmērīgu operatīvo risku, kas saistīts ar pakalpojumu sniedzēja līdzdalību etalona noteikšanas procesā. |
| --- | --- |

h)

administrators veic nepieciešamos pasākumus, tostarp sagatavo neparedzētu gadījumu plānus, lai novērstu pārmērīgu operatīvo risku, kas saistīts ar pakalpojumu sniedzēja līdzdalību etalona noteikšanas procesā.

2. nodaļa

Ievades dati, metodika un ziņošana par pārkāpumiem

7. pants

Ievades dati ▌

1.   Etalonu izstrādi attiecībā uz tā ievades datiem ▌reglamentē šādas prasības:

| a) | ievades dati ir
  darījumu dati vai attiecīgā gadījumā uz darījumu nebalstīti dati, tostarp iesniegtie cenu piedāvājumi un pārbaudāmas aplēses ar nosacījumu, ka tie ir
  precīzi un uzticami
  atspoguļo
  tirgus vai ekonomisko realitāti, ko paredzēts mērīt ar šo etalonu ▐; |
| --- | --- |

a)

ievades dati ir
  darījumu dati vai attiecīgā gadījumā uz darījumu nebalstīti dati, tostarp iesniegtie cenu piedāvājumi un pārbaudāmas aplēses ar nosacījumu, ka tie ir
  precīzi un uzticami
  atspoguļo
  tirgus vai ekonomisko realitāti, ko paredzēts mērīt ar šo etalonu ▐;

| aa) | šā punkta a) apakšpunktā minētie ievades dati ir pārbaudāmi; |
| --- | --- |

aa)

šā punkta a) apakšpunktā minētie ievades dati ir pārbaudāmi;

| b) | administrators iegūst ievades datus no uzticama un reprezentatīva datu sniedzēju paneļa vai izlases, lai nodrošinātu, ka iegūtais etalons ir uzticams un atspoguļo tirgus vai ekonomisko realitāti, ko paredzēts mērīt ar šo etalonu ▐; |
| --- | --- |

b)

administrators iegūst ievades datus no uzticama un reprezentatīva datu sniedzēju paneļa vai izlases, lai nodrošinātu, ka iegūtais etalons ir uzticams un atspoguļo tirgus vai ekonomisko realitāti, ko paredzēts mērīt ar šo etalonu ▐;

| ba) | administrators izmanto tikai tos ievades datus, kas iegūti no datu sniedzējiem, kuri ievēro 9. pantā minēto rīcības kodeksu; |
| --- | --- |

ba)

administrators izmanto tikai tos ievades datus, kas iegūti no datu sniedzējiem, kuri ievēro 9. pantā minēto rīcības kodeksu;

| bb) | administrators uztur to personu sarakstu, kuras tam var sniegt ievades datus, tostarp tam ir procedūras datu sniedzēja un jebkādu citu iesniedzēju identitātes izvērtēšanai; |
| --- | --- |

bb)

administrators uztur to personu sarakstu, kuras tam var sniegt ievades datus, tostarp tam ir procedūras datu sniedzēja un jebkādu citu iesniedzēju identitātes izvērtēšanai;

| bc) | administrators nodrošina to, ka datu sniedzēji sniedz visus attiecīgos ievades datus; un |
| --- | --- |

bc)

administrators nodrošina to, ka datu sniedzēji sniedz visus attiecīgos ievades datus; un

| c) | ja etalona ievades dati nav darījumu dati un datu sniedzējs ir līgumslēdzēja puse attiecībā uz vairāk nekā 50 % no darījumu vērtības tirgū, ko ir plānots izmērīt ar šo etalonu, administrators
  , ja tas ir iespējams,
  pārbauda, vai ievades dati atspoguļo tirgu, kurā darbojas uz konkurences principiem balstīti pieprasījuma un piedāvājuma spēki. Ja administrators konstatē, ka ievades dati neatspoguļo tirgu, kurā darbojas uz konkurences principiem balstīti piedāvājuma un pieprasījuma spēki, tas vai nu maina ievades datus, datu sniedzējus vai metodiku, lai nodrošinātu, ka ievades dati atspoguļo tirgu, kurā darbojas uz konkurences principiem balstīti pieprasījuma un piedāvājuma spēki, vai pārstāj izstrādāt attiecīgo etalonu ▌. |
| --- | --- |

c)

ja etalona ievades dati nav darījumu dati un datu sniedzējs ir līgumslēdzēja puse attiecībā uz vairāk nekā 50 % no darījumu vērtības tirgū, ko ir plānots izmērīt ar šo etalonu, administrators
  , ja tas ir iespējams,
  pārbauda, vai ievades dati atspoguļo tirgu, kurā darbojas uz konkurences principiem balstīti pieprasījuma un piedāvājuma spēki. Ja administrators konstatē, ka ievades dati neatspoguļo tirgu, kurā darbojas uz konkurences principiem balstīti piedāvājuma un pieprasījuma spēki, tas vai nu maina ievades datus, datu sniedzējus vai metodiku, lai nodrošinātu, ka ievades dati atspoguļo tirgu, kurā darbojas uz konkurences principiem balstīti pieprasījuma un piedāvājuma spēki, vai pārstāj izstrādāt attiecīgo etalonu ▌.

▌

2.a
     
  Administrators nodrošina, ka kontrole attiecībā uz ievades datiem ietver:

| a) | kritērijus, ar kuriem nosaka, kas var iesniegt ievades datus administratoram, un datu sniedzēju atlases procedūru; |
| --- | --- |

a)

kritērijus, ar kuriem nosaka, kas var iesniegt ievades datus administratoram, un datu sniedzēju atlases procedūru;

| b) | procedūru datu sniedzēja ievades datu izvērtēšanai un datu sniedzēja atturēšanai no turpmākas ievades datu sniegšanas vai vajadzības gadījumā citu sankciju piemērošanai datu sniedzējam neatbilstības dēļ; un |
| --- | --- |

b)

procedūru datu sniedzēja ievades datu izvērtēšanai un datu sniedzēja atturēšanai no turpmākas ievades datu sniegšanas vai vajadzības gadījumā citu sankciju piemērošanai datu sniedzējam neatbilstības dēļ; un

| c) | procedūru ievades datu validēšanai, tostarp salīdzinājumā ar citiem rādītājiem vai datiem, lai nodrošinātu to integritāti un precizitāti. Ja etalons atbilst 14.a pantā noteiktajiem kritērijiem, šo prasību piemēro tad, ja atbilstība ir iespējama saprātīgās robežās. |
| --- | --- |

c)

procedūru ievades datu validēšanai, tostarp salīdzinājumā ar citiem rādītājiem vai datiem, lai nodrošinātu to integritāti un precizitāti. Ja etalons atbilst 14.a pantā noteiktajiem kritērijiem, šo prasību piemēro tad, ja atbilstība ir iespējama saprātīgās robežās.

▌

3.a
     
  Ja etalona ievades datus sniedz darījumu struktūra, kas var būt jebkurš departaments, nodaļa, grupa vai datu iesniedzēja personāls vai jebkura ar to saistīta persona, kas veic cenu noteikšanu, tirdzniecību, pārdošanu, mārketingu, reklamēšanu, finanšu pakalpojumu mārketingu, strukturēšanu vai brokera darbību, administrators:

| a) | iegūst datus no citiem avotiem, kas apstiprina šos ievades datus; |
| --- | --- |

a)

iegūst datus no citiem avotiem, kas apstiprina šos ievades datus;

| b) | nodrošina, ka datu sniedzējiem ir atbilstošas iekšējās pārraudzības un pārbaudes procedūras, kas ļauj:










  i) | validēt iesniegtos ievades datus, tostarp vecāko amatpersonu veiktās vairākkārtējas pārskatīšanas procedūras, lai pārbaudītu ievades datus, un vadības veiktās iekšējas apstiprināšanas procedūras ievades datu iesniegšanai, |
| --- | --- | --- |

b)

nodrošina, ka datu sniedzējiem ir atbilstošas iekšējās pārraudzības un pārbaudes procedūras, kas ļauj:

i)

validēt iesniegtos ievades datus, tostarp vecāko amatpersonu veiktās vairākkārtējas pārskatīšanas procedūras, lai pārbaudītu ievades datus, un vadības veiktās iekšējas apstiprināšanas procedūras ievades datu iesniegšanai,

| ii) | fiziski nošķirt darījumu dienesta darbiniekus un ziņošanas sistēmas, |
| --- | --- |

ii)

fiziski nošķirt darījumu dienesta darbiniekus un ziņošanas sistēmas,

| iii) | pilnībā ņemt vērā konfliktu pārvaldības pasākumus, lai identificētu, atklātu, pārvaldītu, mazinātu un novērstu pastāvošos vai iespējamos stimulus manipulēt ar ievades datiem vai tos citādi ietekmēt, tostarp izmantojot atlīdzības politiku un interešu konfliktus starp ievades datu sniegšanu un datu sniedzēja, ar to saistīto personu vai to attiecīgo klientu vai patērētāju jebkādu citu uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

iii)

pilnībā ņemt vērā konfliktu pārvaldības pasākumus, lai identificētu, atklātu, pārvaldītu, mazinātu un novērstu pastāvošos vai iespējamos stimulus manipulēt ar ievades datiem vai tos citādi ietekmēt, tostarp izmantojot atlīdzības politiku un interešu konfliktus starp ievades datu sniegšanu un datu sniedzēja, ar to saistīto personu vai to attiecīgo klientu vai patērētāju jebkādu citu uzņēmējdarbību.

Etaloniem, kas atbilst 14. pantā noteiktajiem kritērijiem, pirmās daļas a) un b) apakšpunkta noteikumus piemēro tikai tad, ja atbilstība šiem noteikumiem iespējama saprātīgās robežās.

3.b
     
  Jebkādas nebūtiskas etalona izmaiņas attiecībā uz šajā pantā ietvertajiem noteikumiem netiek uzskatītas par tādu finanšu līgumu vai finanšu instrumentu pārkāpumu, kuru izstrādē par atsauces vērtību izmantots minētais etalons. Tādu etalonu gadījumā, kuri nav kritiski svarīgi, attiecīgā komeptentā iestāde ir pilnvarota izmaiņas uzskatīt par būtiskām.

3.c
     
  EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai precizētu administratora izraudzītā datu iesniedzēja iekšējās pārraudzības un pārbaudes procedūras saskaņā ar 2.a un 3.a punktu, lai nodrošinātu ievades datu integritāti un precizitāti.

EVTI attiecībā uz etaloniem, kas nav kritiski svarīgi, un preču etaloniem ņem vērā proporcionalitātes principu, dažāda veida etalonu, jo īpaši to etalonu, kas balstās uz 14.a pantā noteiktajiem kritērijiem atbilstošu struktūru sniegtajiem ievades datiem, īpatnības, ievades datu raksturu, to, vai prasības jau ir daļēji vai pilnībā ietvertas citās attiecīgās regulatīvās prasībās, jo īpaši, bet ne tikai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES vai Regulas (ES) Nr. 600/2014 prasībās, lai nodrošinātu, ka netiek radītas dubultas prasības vai cita veida slogs administratoriem, kā arī uzraudzības prakses starptautisko konverģenci attiecībā uz etaloniem.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz [XXX].

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru.

7.a pants

Metodika

1.
     
  Etalona noteikšanai administrators izmanto metodiku, kas:

| a) | ir noturīga un uzticama; |
| --- | --- |

a)

ir noturīga un uzticama;

| b) | ietver skaidrus noteikumus par to, kā un kādos gadījumos attiecīgā etalona noteikšanā var izmantot rīcības brīvību; |
| --- | --- |

b)

ietver skaidrus noteikumus par to, kā un kādos gadījumos attiecīgā etalona noteikšanā var izmantot rīcības brīvību;

| c) | ir precīzi izstrādāta, nepārtraukta un derīga validēšanai, tostarp atpakaļejošas pārbaudes veikšanai; |
| --- | --- |

c)

ir precīzi izstrādāta, nepārtraukta un derīga validēšanai, tostarp atpakaļejošas pārbaudes veikšanai;

| d) | ir elastīga un nodrošina, ka etalonus var aprēķināt visplašākajā iespējamo apstākļu klāstā; |
| --- | --- |

d)

ir elastīga un nodrošina, ka etalonus var aprēķināt visplašākajā iespējamo apstākļu klāstā;

| e) | ir izsekojama un pārbaudāma. |
| --- | --- |

e)

ir izsekojama un pārbaudāma.

2.
     
  Izstrādājot etalonu noteikšanas metodiku, etalona administrators:

| a) | ņem vērā tādus faktorus kā tirgus lielums un parastā likviditāte, tirdzniecības pārredzamība un tirgus dalībnieku pozīcijas, tirgus koncentrācija, tirgus dinamika un tas, cik atbilstīgi izlase reprezentē tirgus vai ekonomisko realitāti, ko paredzēts mērīt ar šo etalonu; |
| --- | --- |

a)

ņem vērā tādus faktorus kā tirgus lielums un parastā likviditāte, tirdzniecības pārredzamība un tirgus dalībnieku pozīcijas, tirgus koncentrācija, tirgus dinamika un tas, cik atbilstīgi izlase reprezentē tirgus vai ekonomisko realitāti, ko paredzēts mērīt ar šo etalonu;

| b) | nosaka, kas ir aktīvs tirgus attiecīgā etalona sniegšanas nolūkā; un |
| --- | --- |

b)

nosaka, kas ir aktīvs tirgus attiecīgā etalona sniegšanas nolūkā; un

| c) | nosaka prioritāti, ko piešķir dažādiem ievades datu veidiem. |
| --- | --- |

c)

nosaka prioritāti, ko piešķir dažādiem ievades datu veidiem.

3.
     
  Administratoram ir skaidra publicēta kārtība, ar kuras palīdzību nosaka apstākļus, kādos ievades datu kvalitāte vai kvantitāte neatbilst standartiem, kas nepieciešami metodikai, lai precīzi un droši noteiktu etalonu, un to, vai un kā šādos apstākļos tiks aprēķināts etalons.

4.
     
  Jebkādas nebūtiskas etalona izmaiņas attiecībā uz šajā pantā ietvertajiem noteikumiem netiek uzskatītas par tādu finanšu līgumu vai finanšu instrumentu pārkāpumu, kuru izstrādē par atsauces vērtību izmantots minētais etalons. Tādu etalonu gadījumā, kuri nav kritiski svarīgi, attiecīgā komeptentā iestāde ir pilnvarota izmaiņas uzskatīt par būtiskām.

7.b pants

Metodikas pārredzamība

1.
     
  Administrators pārredzamā veidā sagatavo, izmanto un pārvalda etalona datus un metodiku.

Administrators, izmantojot līdzekļus, kas nodrošina taisnīgu un vienkāršu pieejamību, publicē:

| i) | metodiku, ko izmanto attiecībā uz katru etalonu vai etalonu kopu, un |
| --- | --- |

i)

metodiku, ko izmanto attiecībā uz katru etalonu vai etalonu kopu, un

| ii) | procedūru attiecībā uz apspriešanos par jebkādām ierosinātām būtiskām izmaiņām savā metodikā un šādu izmaiņu pamatojumu, tostarp būtisku izmaiņu definīciju un kādos gadījumos tas par jebkādām izmaiņām informē lietotājus. |
| --- | --- |

ii)

procedūru attiecībā uz apspriešanos par jebkādām ierosinātām būtiskām izmaiņām savā metodikā un šādu izmaiņu pamatojumu, tostarp būtisku izmaiņu definīciju un kādos gadījumos tas par jebkādām izmaiņām informē lietotājus.

2.
     
  Ja etalons atbilst 14.a pantā noteiktajiem kritērijiem, etalona administrators saprātīgās robežās un neskarot etalona pienācīgu publicēšanu, apraksta un kopā ar visiem aprēķiniem publicē:

| a) | koncentrētu skaidrojumu, kas ir pietiekams, lai atvieglotu etalona abonētāja vai kompetentās iestādes spēju saprast, kā tika veikts aprēķins, tostarp vismaz novērtējamā fiziskā tirgus lielumu un likviditāti (piemēram, iesniegto darījumu skaitu un apmēru), ikviena aprēķinos vērā ņemtā ievades datu veida klāstu un vidējo apmēru un cenu diapazonu un vidējo cenu, kā arī indikatīvo procentuālo attiecību; jēdzienus, kas attiecas uz cenu noteikšanas metodiku, norāda kā “uz darījumu balstīts”, “uz starpību balstīts” vai “intrapolēts/ekstrapolēts”; un |
| --- | --- |

a)

koncentrētu skaidrojumu, kas ir pietiekams, lai atvieglotu etalona abonētāja vai kompetentās iestādes spēju saprast, kā tika veikts aprēķins, tostarp vismaz novērtējamā fiziskā tirgus lielumu un likviditāti (piemēram, iesniegto darījumu skaitu un apmēru), ikviena aprēķinos vērā ņemtā ievades datu veida klāstu un vidējo apmēru un cenu diapazonu un vidējo cenu, kā arī indikatīvo procentuālo attiecību; jēdzienus, kas attiecas uz cenu noteikšanas metodiku, norāda kā “uz darījumu balstīts”, “uz starpību balstīts” vai “intrapolēts/ekstrapolēts”; un

| b) | koncentrētu skaidrojumu par to, cik lielā mērā un uz ko pamatojoties, ticis izdarīts jebkāds spriedums, tostarp pieņemts jebkāds lēmums neiekļaut ievades datus, kuri citādi atbilst attiecīgās aprēķiniem izmantotās metodikas prasībām; bāzes cenas starpībām vai piedāvājumu vai priekšlikumu interpolācijai, ekstrapolācijai vai svēršanai, kuras ir augstākas nekā noslēgtie darījumi jebkurā aprēķinā. |
| --- | --- |

b)

koncentrētu skaidrojumu par to, cik lielā mērā un uz ko pamatojoties, ticis izdarīts jebkāds spriedums, tostarp pieņemts jebkāds lēmums neiekļaut ievades datus, kuri citādi atbilst attiecīgās aprēķiniem izmantotās metodikas prasībām; bāzes cenas starpībām vai piedāvājumu vai priekšlikumu interpolācijai, ekstrapolācijai vai svēršanai, kuras ir augstākas nekā noslēgtie darījumi jebkurā aprēķinā.

3.
     
  Ja šāda publicēšana nav savienojama ar piemērojamiem tiesību aktiem intelektuālā īpašuma jomā, metodiku dara pieejamu attiecīgajai kompetentajai iestādei.

4.
     
  Ja tāda etalona, kas nav kritiski svarīgs, metodikā tiek veiktas būtiskas izmaiņas, administrators par šīm izmaiņām informē attiecīgo kompetento iestādi. Kompetentā iestāde minētās izmaiņas apstiprina 30 dienu laikā.

7.c pants

Regulatīvie tehniskie standarti attiecībā uz ievades datiem un metodiku

EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai precizētu ar ievades datiem saistīto kontroli, apstākļus, kādos darījumu dati var nebūt pietiekami, kā to var demonstrēt attiecīgajām kompetentajām iestādēm, un prasības attiecībā uz metodikas izstrādi, nošķirot dažādos etalonu veidus un sektorus, kā paredzēts šajā regulā. EVTI ņem vērā:

| a) | etalonu izmaiņas un norises finanšu tirgos, ņemot vērā uzraudzības prakses starptautisko konverģenci attiecībā uz etaloniem; |
| --- | --- |

a)

etalonu izmaiņas un norises finanšu tirgos, ņemot vērā uzraudzības prakses starptautisko konverģenci attiecībā uz etaloniem;

| b) | dažādo etalonu un to veidu specifiskās iezīmes; |
| --- | --- |

b)

dažādo etalonu un to veidu specifiskās iezīmes;

| c) | proprorcionalitātes principu attiecībā uz etaloniem, kas nav kritiski svarīgi; |
| --- | --- |

c)

proprorcionalitātes principu attiecībā uz etaloniem, kas nav kritiski svarīgi;

| d) | etalonu neaizsargātību pret manipulācijām, ņemot vērā izmantoto metodiku un ievades datus; |
| --- | --- |

d)

etalonu neaizsargātību pret manipulācijām, ņemot vērā izmantoto metodiku un ievades datus;

| e) | to, ka lietotājiem vajadzētu būt pieejamai pietiekamai informācijai, kas viņiem ļautu saprast, kā etalons tiek izstrādāts, lai novērtētu šā etalona kā atsauces vērtības svarīgumu un piemērotību; |
| --- | --- |

e)

to, ka lietotājiem vajadzētu būt pieejamai pietiekamai informācijai, kas viņiem ļautu saprast, kā etalons tiek izstrādāts, lai novērtētu šā etalona kā atsauces vērtības svarīgumu un piemērotību;

| f) | to, vai prasības jau ir daļēji vai pilnībā ietvertas citās attiecīgās regulatīvās prasībās, jo īpaši attiecībā uz etaloniem, kas balstās uz regulētiem datiem, un jo īpaši, bet ne tikai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES vai Regulas (ES) Nr. 600/2014 prasībās, lai nodrošinātu, ka netiek radītas dubultas prasības vai cita veida nevajadzīgs slogs administratoriem. |
| --- | --- |

f)

to, vai prasības jau ir daļēji vai pilnībā ietvertas citās attiecīgās regulatīvās prasībās, jo īpaši attiecībā uz etaloniem, kas balstās uz regulētiem datiem, un jo īpaši, bet ne tikai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES vai Regulas (ES) Nr. 600/2014 prasībās, lai nodrošinātu, ka netiek radītas dubultas prasības vai cita veida nevajadzīgs slogs administratoriem.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz [...].

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā panta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

8. pants

Ziņošana par pārkāpumiem

1.   Administrators ir
  ieviesis procedūras saviem vadītājiem, darbiniekiem un visām citām fiziskām personām, kuru pakalpojumi tiek nodoti administratora rīcībā vai kontrolē, lai tie iekšēji ziņotu par šīs regulas un citu attiecīgo piemērojamo tiesību aktu pārkāpumiem
  .

2.   Administrators
  ir ieviesis procedūras, ar kurām ziņot atbilstīgajām iestādēm par šīs regulas un citu attiecīgo piemērojamo tiesību aktu pārkāpumiem
  .

▌

3. nodaļa

Rīcības kodekss un prasības datu sniedzējiem

9. pants

Rīcības kodekss

1.   
  Ja etalona pamatā ir datu sniedzēju nodrošinātie ievades dati,
  administrators
  izstrādā
  rīcības kodeksu
  — ja iespējams, tad sadarbībā ar datu sniedzējiem —,
  attiecībā uz katru etalonu, skaidri precizējot ▌datu sniedzēju pienākumus ▌attiecībā uz
  ievades datu iesniegšanu, un pārliecinās, ka datu iesniedzēji apstiprina savu atbilstību rīcības kodeksam un jebkādu rīcības kodeksā veiktu izmaiņu gadījumā šo atbilstību apstiprina atkārtoti.

2.   Rīcības
  kodekss ietver vismaz šādus elementus:

| a) | sniedzamo ievades datu skaidru aprakstu un prasības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka ievades datus sniedz saskaņā ar 7. un 8. pantu; |
| --- | --- |

a)

sniedzamo ievades datu skaidru aprakstu un prasības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka ievades datus sniedz saskaņā ar 7. un 8. pantu;

| b) | politiku, ar ko nodrošinātu, ka datu sniedzēji iesniedz visus attiecīgos ievades datus, un |
| --- | --- |

b)

politiku, ar ko nodrošinātu, ka datu sniedzēji iesniedz visus attiecīgos ievades datus, un

| c) | sistēmas un kontroles, kuras datu sniedzējam ir pieprasīts izveidot, tostarp:










  i) | procedūras ievades datu iesniegšanai, ietverot prasības datu sniedzējam precizēt, vai ievades dati ir darījumu dati un vai ievades dati atbilst administratora prasībām, |
| --- | --- | --- |

c)

sistēmas un kontroles, kuras datu sniedzējam ir pieprasīts izveidot, tostarp:

i)

procedūras ievades datu iesniegšanai, ietverot prasības datu sniedzējam precizēt, vai ievades dati ir darījumu dati un vai ievades dati atbilst administratora prasībām,

| ii) | politikas nostādnes par rīcības brīvības piemērošanu ievades datu sniegšanai, |
| --- | --- |

ii)

politikas nostādnes par rīcības brīvības piemērošanu ievades datu sniegšanai,

| iii) | jebkuru prasību validēt ievades datus, pirms tie tiek iesniegti administratoram, |
| --- | --- |

iii)

jebkuru prasību validēt ievades datus, pirms tie tiek iesniegti administratoram,

| iv) | informācijas glabāšanas politiku, |
| --- | --- |

iv)

informācijas glabāšanas politiku,

| v) | prasības ziņot par aizdomīgiem ievades datiem, |
| --- | --- |

v)

prasības ziņot par aizdomīgiem ievades datiem,

| vi) | konfliktu pārvaldības prasības. |
| --- | --- |

vi)

konfliktu pārvaldības prasības.

2.a
     
  Administrators var izstrādāt vienotu rīcības kodeksu attiecībā uz katru tā nodrošināto etalonu kopu.

2.b
     
  Divdesmit dienu laikā no tā lēmuma piemērošanas dienas, ar kuru kritiski svarīgu etalonu iekļauj 13. panta 1. punktā minētajā sarakstā, konkrētā kritiski svarīgā etalona administrators attiecīgajai kompetentajai iestādei paziņo par rīcības kodeksu. Attiecīgā kompetentā iestāde 30 dienu laikā pārbauda, vai rīcības kodeksa saturs atbilst šai regulai.

3.   
  EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu,
  lai sīkāk precizētu
  2. punktā minētos
  rīcības kodeksa
  elementus
  attiecībā uz dažādiem etalonu veidiem
  un lai ņemtu vērā tendences etalonu un finanšu tirgos.

EVTI, izstrādājot minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu,
  ņem vērā
  proporcionalitātes principu attiecībā uz
  etalonu un datu sniedzēju
  atšķirīgajām iezīmēm
  , īpaši ievades datu un metodiku atšķirības, riskus, ka ar ievades datiem manipulē, un uzraudzības prakses starptautisko konverģenci attiecībā uz etaloniem.
  EVTI apspriežas ar ACER par rīcības kodeksu piemērojamību, jo īpaši saistībā ar attiecīgajiem etaloniem.

EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai līdz [XXX].

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantā.

▌

11. pants

Prasības uzraudzītiem datu sniedzējiem

1.   Uzraudzītam datu sniedzējam
  , kas sniedz kritiski svarīga etalona datus,
  piemēro
  2.a un 3. punktā izklāstītās
  ▌pārvaldības un kontroles prasības.

2.   Uzraudzītam datu sniedzējam ir
  ieviestas efektīvas sistēmas un kontroles
  ,
  ar kurām nodrošināt visu administratoram sniegto
  ievades datu integritāti ▌un uzticamību
  , tostarp:

| a) | kontroles par to, kas var iesniegt ievades datus administratoram, un attiecīgā gadījumā apstiprināšanas process, ko veic fiziska persona, kas ir par iesniedzēju augstāka amatpersona; |
| --- | --- |

a)

kontroles par to, kas var iesniegt ievades datus administratoram, un attiecīgā gadījumā apstiprināšanas process, ko veic fiziska persona, kas ir par iesniedzēju augstāka amatpersona;

| b) | atbilstīga iesniedzēju apmācība, kas aptver vismaz šo regulu un Regulu (ES) Nr. 596/2014; |
| --- | --- |

b)

atbilstīga iesniedzēju apmācība, kas aptver vismaz šo regulu un Regulu (ES) Nr. 596/2014;

| c) | konfliktu pārvaldības pasākumi, kas vajadzības gadījumā ietver darbinieku organizatorisku nodalīšanu un apsvērumus par to, kā novērst tādus stimulus manipulēt ar etaloniem, kurus radījusi atlīdzības politika; |
| --- | --- |

c)

konfliktu pārvaldības pasākumi, kas vajadzības gadījumā ietver darbinieku organizatorisku nodalīšanu un apsvērumus par to, kā novērst tādus stimulus manipulēt ar etaloniem, kurus radījusi atlīdzības politika;

| d) | pienācīgu laikposmu tiek uzglabāta informācija par saziņu, kas veikta saistībā ar ievades datu sniegšanu; |
| --- | --- |

d)

pienācīgu laikposmu tiek uzglabāta informācija par saziņu, kas veikta saistībā ar ievades datu sniegšanu;

| e) | tiek uzglabāta informācija par instrumentu, kas atsaucas uz etalonu, piemērošanu individuāliem tirgotājiem un tirdzniecības vietām, lai atvieglinātu revīzijas un izmeklēšanas, kā arī interešu konfliktu pārvaldības nolūkos; |
| --- | --- |

e)

tiek uzglabāta informācija par instrumentu, kas atsaucas uz etalonu, piemērošanu individuāliem tirgotājiem un tirdzniecības vietām, lai atvieglinātu revīzijas un izmeklēšanas, kā arī interešu konfliktu pārvaldības nolūkos;

| f) | tiek uzglabāta informācija par iekšējām un ārējām revīzijām. |
| --- | --- |

f)

tiek uzglabāta informācija par iekšējām un ārējām revīzijām.

2.a
     
  Ja ievades dati nav darījumu dati vai iesniegtie cenu piedāvājumi, uzraudzītie datu sniedzēji papildus 2. punktā minētajām sistēmām un kontrolēm izstrādā politiku, ar ko nosaka spriedumu vai rīcības brīvības izmantošanu, un saglabā informāciju par iemesliem, kuru dēļ tika izmantoti šādi spriedumi vai rīcības brīvība, attiecīgā gadījumā ņemot vērā etalona veidu un ievades datus.

3.   Uzraudzīts datu sniedzējs pilnībā sadarbojas ar administratoru un attiecīgo kompetento iestādi etalona izstrādes revīzijā un uzraudzībā
  , tostarp 5.c panta 3. punktā paredzētajiem mērķiem,
  un dara pieejamu informāciju un datus, kurus glabā saskaņā ar
  2. un 2.a punktu
  .

4.   
  EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu
  , lai sīkāk precizētu prasības par sistēmām un kontrolēm, kas izklāstītas
  2., 2.a un 3. punktā
  attiecībā uz dažādiem etalonu veidiem.

EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai līdz [XXX].

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantā.

III SADAĻA

▌PRASĪBAS KRITISKI
  SVARĪGIEM ETALONIEM

1. nodaļa

Regulētie dati

▌

12.a pants

Regulētie dati

Ja etalonus nosaka, piemērojot formulu 3. panta 1. punkta 11. apakšpunkta i) vai ii) punktā noteiktajiem datiem, šādu etalonu izstrādei un sniegšanai nepiemēro 7. panta 1. punkta b), ba) un c) apakšpunktu, 7. panta 2.a un 3.a punktu, 8. panta 1. un 2. punktu, 9., 11. un 13.a pantu. Regulas 5.d panta 1. punkta a) apakšpunktu šādu etalonu izstrādei nepiemēro, ja atsaucas uz pilnībā sniegtiem ievades datiem, kā norādīts 3. panta 1. punkta 11. apakšpunktā. Šīs prasības nepiemēro arī 5.c panta 3. punkta nolūkos.

2. nodaļa

Kritiski svarīgi etaloni

13. pants

Kritiski svarīgi etaloni

1.   
  Etalonu, kas nav balstīts uz regulētiem datiem, uzskata par kritiski svarīgu etalonu šādos gadījumos:

| a) | etalonu izmanto kā atsauci finanšu instrumentiem un finanšu līgumiem, kuru vidējā vērtība ir vismaz EUR 500 000 000 000, ko nosaka pienācīgā laikposmā; |
| --- | --- |

a)

etalonu izmanto kā atsauci finanšu instrumentiem un finanšu līgumiem, kuru vidējā vērtība ir vismaz EUR 500 000 000 000, ko nosaka pienācīgā laikposmā;

| b) | etalons ir atzīts par kritiski svarīgu saskaņā ar 2.a, 2.c un 2.e–2.g punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

b)

etalons ir atzīts par kritiski svarīgu saskaņā ar 2.a, 2.c un 2.e–2.g punktā noteikto procedūru.

EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu ar mērķi:

| — | noteikt, kā tiek aprēķināta finanšu instrumentu tirgus vērtība, |
| --- | --- |

—

noteikt, kā tiek aprēķināta finanšu instrumentu tirgus vērtība,

| — | noteikt, kā tiek aprēķināta atvasināto instrumentu nosacītā bruto vērtība, |
| --- | --- |

—

noteikt, kā tiek aprēķināta atvasināto instrumentu nosacītā bruto vērtība,

| — | precizēt laikposmu, kāds ir jāizmanto, lai pienācīgi noteiktu etalona vērtību, |
| --- | --- |

—

precizēt laikposmu, kāds ir jāizmanto, lai pienācīgi noteiktu etalona vērtību,

| — | pārskatīt EUR 500 000 000 000 robežvērtību vismaz reizi [trīs] gados pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

—

pārskatīt EUR 500 000 000 000 robežvērtību vismaz reizi [trīs] gados pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai līdz [XXX].

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantā.

▌

2.a
     
  Dalībvalsts kompetentā iestāde var noteikt, ka tās jurisdikcijā administrētais etalons ir kritiski svarīgs, lai gan tā vidējā kopējā nosacītā vērtība ir mazāka par 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā noteikto summu, ja tā uzskata, ka šā etalona izstrādes pārtraukšanai būtu būtiska negatīva ietekme uz tirgu integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājiem, reālo ekonomiku vai mājsaimniecību un uzņēmumu finansēm tās jurisdikcijā. Šādā gadījumā tā piecu dienu laikā par savu lēmumu paziņo EVTI.

2.b
     
  Desmit dienu laikā pēc šā panta 2.a punktā norādītā paziņojuma saņemšanas EVTI šo paziņojumu publicē savā tīmekļa vietnē un atjaunina 25.a pantā minēto reģistru.

2.c
     
  Ja valsts kompetentā iestāde uzskata, ka lēmumam, ko saskaņā ar 2.a punktu ir pieņēmusi cita Savienības kompetentā iestāde, būs būtiska negatīva ietekme uz finanšu tirgu stabilitāti, reālo ekonomiku vai attiecīgā etalona uzraudzītiem datu sniedzējiem tās jurisdikcijā, tā izdod pieprasījumu šai valsts kompetentajai iestādei pārskatīt savu lēmumu. Kompetentā iestāde, kas pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 2.a punktu, savu atbildi kompetentajai iestādei, kura iesniegusi pieprasījumu, paziņo 30 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

2.d
     
  Ja kompetentās iestādes nepanāk vienošanos, kompetentā iestāde, kas iesniegusi pieprasījumu, šo lietu var nodot EVTI. Sešdesmit dienu laikā pēc šāda pārsūtīta pieprasījuma saņemšanas EVTI rīkojas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu.

2.e
     
  Ja dalībvalsts kompetentā iestāde vai EVTI uzskata, ka citā dalībvalstī administrēts etalons, kura kopējā vidējā nosacītā vērtība ir mazāka par 1. punkta pirmā daļas a) apakšpunktā noteikto summu, ir vienalga jāuzskata par kritiski svarīgu, jo šā etalona izstrādes pārtraukšanai būtu būtiska negatīva ietekme uz tirgu integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājiem, reālo ekonomiku vai mājsaimniecību un uzņēmumu finansēm tās jurisdikcijā, tā izdod pieprasījumu attiecīgā etalona administratora valsts kompetentajai iestādei etalonu klasificēt kā kritiski svarīgu. Attiecīgā etalona administratora kompetentā iestāde savu atbildi kompetentajai iestādei, kura iesniegusi pieprasījumu, paziņo 30 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

2.f
     
  Pēc 2.e punktā noteiktās procedūras īstenošanas un ja kompetentās iestādes nepanāk vienošanos, kompetentā iestāde, kas iesniegusi pieprasījumu, šo lietu var nodot EVTI. Tā nosūta dokumentētu novērtējumu par etalona izstrādes pārtraukšanas ietekmi savā jurisdikcijā, novērtējumā ietverot vismaz šādu informāciju:

| a) | datus par to, cik daudzveidīgi tirgus dalībnieki izmanto etalonu, kā arī par izmantošanu mazumtirdzniecības tirgos, |
| --- | --- |

a)

datus par to, cik daudzveidīgi tirgus dalībnieki izmanto etalonu, kā arī par izmantošanu mazumtirdzniecības tirgos,

| b) | vai ir pieejams realizējams un tirgus noteikts attiecīgā etalona aizstājējetalons, |
| --- | --- |

b)

vai ir pieejams realizējams un tirgus noteikts attiecīgā etalona aizstājējetalons,

| c) | to finanšu instrumentu un līgumu vērtību, kuros dalībvalstī atsaucas uz šo etalonu, un tā nozīmi saistībā ar dalībvalsts nacionālo kopproduktu, |
| --- | --- |

c)

to finanšu instrumentu un līgumu vērtību, kuros dalībvalstī atsaucas uz šo etalonu, un tā nozīmi saistībā ar dalībvalsts nacionālo kopproduktu,

| d) | izmantošanas biežumu un attiecīgā gadījumā etalona sniegšanas biežumu starp dalībvalstīm, |
| --- | --- |

d)

izmantošanas biežumu un attiecīgā gadījumā etalona sniegšanas biežumu starp dalībvalstīm,

| e) | jebkādu citu rādītāju, ar ko novērtēt etalona sniegšanas pārtraukšanas vai neuzticamības iespējamo ietekmi uz tirgu integritāti, finanšu stabilitāti vai dalībvalsts mājsaimniecību un uzņēmumu finansēm. |
| --- | --- |

e)

jebkādu citu rādītāju, ar ko novērtēt etalona sniegšanas pārtraukšanas vai neuzticamības iespējamo ietekmi uz tirgu integritāti, finanšu stabilitāti vai dalībvalsts mājsaimniecību un uzņēmumu finansēm.

Ja kompetentā iestāde, kas iesniedz pieprasījumu, ir EVTI, tā vēlreiz izskata savu pieprasījumu un sniedz saistošu atzinumu.

2.g
     
  [10] nedēļu laikā pēc 2.a punktā minētā paziņojuma saņemšanas un pēc apspriešanās ar ESRK un citām attiecīgajām valstu kompetentajām iestādēm EVTI izdod saistošu atzinumu par etalona kritisko svarīgumu. EVTI savu atzinumu nosūta Komisijai, valstu kompetentajām iestādēm un administratoram kopā ar apspriežu rezultātiem. EVTI savu atzinumu pamato ar 2.f punktā uzskaitītajiem kritērijiem un citiem attiecīgajiem kritērijiem.

2.h
     
  Pēc tam, kad etalons tiek definēts kā kritiski svarīgs etalons, izveido kompetento iestāžu kolēģiju saskaņā ar 34. pantu.

Kompetento iestāžu kolēģija pieprasa informāciju, kas nepieciešama, lai izsniegtu atļauju, ar ko ļautu izstrādāt attiecīgo etalonu saskaņā ar papildu nosacījumiem, kas šajā regulā noteikti attiecīgā etalona kritiskā svarīguma dēļ, kā tas noteikts 23. pantā.

| 2.i | Kompetento iestāžu kolēģija vismaz reizi divos gados pārskata etalonus, kas iepriekš klasificēti kā kritiski svarīgi etaloni. |
| --- | --- |

2.i

| 2.j | Dalībvalstis izņēmuma gadījumā ikvienam administratoram var izvirzīt papildu prasības saistībā ar šajā pantā izklāstītajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

2.j

13.a pants

Kritiski svarīga etalona obligātā administrēšana

1.
     
  Ja kritiski svarīga etalona administrators gatavojas pārtraukt sava kritiski svarīgā etalona izstrādi, tas:

| a) | nekavējoties paziņo savai kompetentajai iestādei un |
| --- | --- |

a)

nekavējoties paziņo savai kompetentajai iestādei un

| b) | četru nedēļu laikā pēc šāda paziņojuma sniegšanas iesniedz novērtējumu par to, kā etalonu paredzēts nodot jaunam administratoram, vai |
| --- | --- |

b)

četru nedēļu laikā pēc šāda paziņojuma sniegšanas iesniedz novērtējumu par to, kā etalonu paredzēts nodot jaunam administratoram, vai

| c) | četru nedēļu laikā pēc šāda paziņojuma sniegšanas iesniedz novērtējumu par to, kā ir paredzēts izbeigt etalona izstrādi, ņemot vērā 17. panta 1. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

c)

četru nedēļu laikā pēc šāda paziņojuma sniegšanas iesniedz novērtējumu par to, kā ir paredzēts izbeigt etalona izstrādi, ņemot vērā 17. panta 1. punktā noteikto procedūru.

Šajā laikposmā administrators nepārtrauc etalona sagatavošanu.

2.
     
  Pēc 1. punktā minētā administratora novērtējuma saņemšanas kompetentā iestāde 4 nedēļu laikā:

| a) | informē EVTI un |
| --- | --- |

a)

informē EVTI un

| b) | veic savu novērtējumu par to, kā etalonu nodot jaunam administratoram vai izbeigt etalona izstrādi, ņemot vērā administratora procedūru etalona izstrādes izbeigšanai, kas noteikta saskaņā ar 17. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

b)

veic savu novērtējumu par to, kā etalonu nodot jaunam administratoram vai izbeigt etalona izstrādi, ņemot vērā administratora procedūru etalona izstrādes izbeigšanai, kas noteikta saskaņā ar 17. panta 1. punktu.

Šajā laikposmā administrators nepārtrauc etalona sagatavošanu.

3.
     
  Pēc tam, kad novērtējums ir pabeigts saskaņā ar 2. punktu, kompetentajai iestādei ir pilnvaras likt administratoram turpināt etalona publicēšanu tik ilgi, kamēr:

| a) | etalona izstrāde ir nodota jaunam administratoram vai |
| --- | --- |

a)

etalona izstrāde ir nodota jaunam administratoram vai

| b) | etalona izstrādi var izbeigt reglamentētā veidā, vai |
| --- | --- |

b)

etalona izstrādi var izbeigt reglamentētā veidā, vai

| c) | etalons vairs nav kritiski svarīgs. |
| --- | --- |

c)

etalons vairs nav kritiski svarīgs.

Kompetentā iestāde var likt administratoram turpināt etalona publicēšanu ierobežotu laikposmu, kurš nepārsniedz sešos mēnešus un kuru kompetentā iestāde nepieciešamības gadījumā var pagarināt vēl par sešiem mēnešiem.

13.b pants

Kritiski svarīgu etalonu administratoru tirgus ietekmes mazināšana

1.
     
  Administrators, kontrolējot kritiski svarīga etalona izstrādi, pienācīgi ņem vērā tirgus integritātes un etalona nepārtrauktības principus, tostarp nepieciešamību pēc juridiskās noteiktības līgumos, kuros atsaucas uz attiecīgo etalonu.

2.
     
  Darot pieejamu etalonu izmantošanai finanšu līgumā vai finanšu instrumentā, administrators nodrošina, ka etalona licences un ar etalonu saistītā informācija tiek sniegta visiem lietotājiem taisnīgā, pamatotā un nediskriminējošā veidā, kā tas noteikts Regulas (ES) Nr. 600/2014 37. pantā.

14. pants

Obligāta datu sniegšana
  par kritiski svarīgu etalonu

1.   
  Viena vai vairāku
  kritiski
  svarīgu etalonu administrators, pamatojoties uz informāciju, ko snieguši
  datu
  sniedzēji, kuri lielākoties ir uzraudzītas struktūras, reizi divos gados savai kompetentajai iestādei iesniedz novērtējumu par katra tā izstrādātā kritiski svarīgā etalona spēju mērīt pakārtoto tirgu vai ekonomisko realitāti
  .

2.   
  Ja viens vai vairāki
  kritiski
  svarīga etalona uzraudzīti datu sniedzēji ir paredzējuši pārtraukt ievades datu sniegšanu par attiecīgo kritiski svarīgo etalonu, tie nekavējoties rakstiski paziņo kritiski svarīgā etalona administratoram un attiecīgajai kompetentajai iestādei
  .
  Četrpadsmit dienu laikā pēc šāda paziņojuma saņemšanas administrators informē kompetento iestādi un sniedz novērtējumu par etalona izstrādes pārtraukšanas ietekmi uz etalona spēju mērīt pakārtoto tirgu vai ekonomisko realitāti
  .
  Administrators par paziņojumu izbeigt datu sniegšanu informē arī pārējos uzraudzītos kritiski svarīgā etalona datu sniedzējus un cenšas noteikt, vai arī citi plāno izbeigt datu sniegšanu.

Kompetentā iestāde nekavējoties informē kompetento iestāžu kolēģiju un saprātīgā termiņā pabeidz savu novērtējumu par etalona izstrādes pārtraukšanas ietekmi. Kompetentā iestāde ir pilnvarota pieprasīt datu sniedzējiem, kuri ir paziņojuši par nodomu pārtraukt kritiski svarīga etalona ievades datu sniegšanu, arī turpmāk sniegt šādus ievades datus līdz brīdim, kad kompetentā iestāde ir pabeigusi savu novērtējumu.

3.   
  Gadījumā, ja
  kompetentā iestāde
  uzskata, ka ir apdraudēta kritiski svarīga etalona reprezentativitāte, tā ir pilnvarota:

| a) | saskaņā ar 4. punktu pieprasīt uzraudzītām struktūrām, tostarp struktūrām, kas vairs nav datu sniedzēji par attiecīgo kritiski svarīgo etalonu, sniegt ievades datus administratoram saskaņā ar metodiku, rīcības kodeksu vai citiem noteikumiem. Šādu prasību nosaka uz vajadzīgo pārejas laikposmu, kura ilgums ir atkarīgs no vidējā termiņa līgumam, kurā ir atsauce uz attiecīgo etalonu, taču šis laikposms nepārsniedz 12 mēnešus, sākot no dienas, kurā tika pieņemts sākotnējais lēmums piešķirt tiesības pieprasīt datu sniegšanu; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar 4. punktu pieprasīt uzraudzītām struktūrām, tostarp struktūrām, kas vairs nav datu sniedzēji par attiecīgo kritiski svarīgo etalonu, sniegt ievades datus administratoram saskaņā ar metodiku, rīcības kodeksu vai citiem noteikumiem. Šādu prasību nosaka uz vajadzīgo pārejas laikposmu, kura ilgums ir atkarīgs no vidējā termiņa līgumam, kurā ir atsauce uz attiecīgo etalonu, taču šis laikposms nepārsniedz 12 mēnešus, sākot no dienas, kurā tika pieņemts sākotnējais lēmums piešķirt tiesības pieprasīt datu sniegšanu;

| b) | pēc šā punkta a) apakšpunktā minētā pārejas laikposma pārskatīšanas, kas noteikta 5.b punktā, obligātās datu sniegšanas laikposmu pagarināt uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus; |
| --- | --- |

b)

pēc šā punkta a) apakšpunktā minētā pārejas laikposma pārskatīšanas, kas noteikta 5.b punktā, obligātās datu sniegšanas laikposmu pagarināt uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus;

| c) | noteikt termiņu, līdz kuram ir jāsniedz ievades dati, nenosakot uzraudzītajām struktūrām pienākumu veikt tirdzniecību vai apņemties veikt tirdzniecību; |
| --- | --- |

c)

noteikt termiņu, līdz kuram ir jāsniedz ievades dati, nenosakot uzraudzītajām struktūrām pienākumu veikt tirdzniecību vai apņemties veikt tirdzniecību;

| d) | pēc apspriešanās ar administratoru pieprasīt administratoram izdarīt izmaiņas kritiski svarīgā etalona metodikā, rīcības kodeksā vai citos noteikumos, lai paaugstinātu etalona reprezentativitāti un stabilitāti; |
| --- | --- |

d)

pēc apspriešanās ar administratoru pieprasīt administratoram izdarīt izmaiņas kritiski svarīgā etalona metodikā, rīcības kodeksā vai citos noteikumos, lai paaugstinātu etalona reprezentativitāti un stabilitāti;

| e) | pieprasīt administratoram nodrošināt un darīt etalona lietotājiem pieejamu rakstisku ziņojumu par pasākumiem, kurus administrators plāno pieņemt, lai paaugstinātu etalona reprezentativitāti un stabilitāti. |
| --- | --- |

e)

pieprasīt administratoram nodrošināt un darīt etalona lietotājiem pieejamu rakstisku ziņojumu par pasākumiem, kurus administrators plāno pieņemt, lai paaugstinātu etalona reprezentativitāti un stabilitāti.

4.   
  Šā panta 3. punkta a) apakšpunktā minētās uzraudzītās struktūras nosaka
  administratora kompetentā iestāde
  ar uzraudzīto struktūru kompetentās iestādes palīdzību, pamatojoties uz to, cik lielā mērā uzraudzītā struktūra piedalās tirgū, kuru mēra ar attiecīgo etalonu, kā arī uz datu sniedzēja specializētajām zināšanām un spēju sniegt nepieciešamās kvalitātes ievades datus
  .
  Pienācīgi ir jāņem vērā tas, vai pastāv piemēroti alternatīvie etaloni, uz kuriem varētu pāriet finanšu līgumos un finanšu instrumentos, kas atsaucas uz kritiski svarīgu etalonu.

5.   
  Ja etalonu atzīst par kritiski svarīgu saskaņā ar 13. panta 2.a–2.d punktā noteikto procedūru, administratora kompetentā iestāde ir pilnvarota pieprasīt, lai ievades datus saskaņā ar šā panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunktu sniegtu tikai uzraudzīti datu sniedzēji, kas atrodas tās dalībvalstī.

5.a
     
  Šā panta 3. punktā minētās uzraudzītas struktūras kompetentā iestāde palīdz administratora kompetentajai iestādei piemērot pasākumus saskaņā ar 3. punktu.

5.b
     
  Pēc 3. punkta a) apakšpunktā minētā pārejas laikposma beigām administratora kompetentā iestāde sadarbībā ar kompetento iestāžu kolēģiju izskata to, vai ir nepieciešams turpināt 3. punkta a) apakšpunktā noteiktos pasākumus, un iesniedz savus secinājumus rakstiskā ziņojuma veidā. Administratora kompetentā iestāde pasākumus atsauc, ja tā nospriež, ka:

| a) | etalonu var saglabāt pēc tam, kad datu sniegšanu ir pārtraukuši datu sniedzēji, kuriem tika piemērota obligātās ievades datu sniegšanas prasība; |
| --- | --- |

a)

etalonu var saglabāt pēc tam, kad datu sniegšanu ir pārtraukuši datu sniedzēji, kuriem tika piemērota obligātās ievades datu sniegšanas prasība;

| b) | gadījumā, ja pilnvaras tiks atceltas, datu sniedzēji, visticamāk, arī turpmāk sniegs ievades datus vismaz vienu gadu; |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja pilnvaras tiks atceltas, datu sniedzēji, visticamāk, arī turpmāk sniegs ievades datus vismaz vienu gadu;

| c) | pēc apspriešanās ar datu sniedzējiem un lietotājiem nospriež, ka ir pieejams pieņemams aizstājējetalons un kritiski svarīgā etalona lietotāji var pāriet uz attiecīgo aizstājējetalonu ar pieņemamām izmaksām. Šādu pāreju neuzskata par spēkā esošā līguma pārkāpumu, vai |
| --- | --- |

c)

pēc apspriešanās ar datu sniedzējiem un lietotājiem nospriež, ka ir pieejams pieņemams aizstājējetalons un kritiski svarīgā etalona lietotāji var pāriet uz attiecīgo aizstājējetalonu ar pieņemamām izmaksām. Šādu pāreju neuzskata par spēkā esošā līguma pārkāpumu, vai

| d) | nospriež, ka nav iespējams noteikt piemērotus alternatīvos datu sniedzējus un attiecīgo uzraudzīto struktūru datu sniedzēju darbības pārtraukšana vājinātu etalonu tādā mērā, ka etalons būtu jāpazemina. |
| --- | --- |

d)

nospriež, ka nav iespējams noteikt piemērotus alternatīvos datu sniedzējus un attiecīgo uzraudzīto struktūru datu sniedzēju darbības pārtraukšana vājinātu etalonu tādā mērā, ka etalons būtu jāpazemina.

Šā punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos uzraudzītās struktūras, kuras plāno pārtraukt datu sniegšanu, datus vairs nesniedz no dienas, kuru nosaka administratora kompetentā iestāde, nepārsniedzot 3. punkta b) apakšpunktā noteiktos laikposmus.

5.c
     
  Gadījumā, ja kritiski svarīgais etalons ir jāpazemina, katrs uzraudzītais kritiski svarīgā etalona datu sniedzējs turpina sniegt ievades datus piemērotu papildu laikposmu, ko nosaka kompetentā iestāde, taču nepārsniedzot 3. punkta b) apakšpunktā noteiktos laikposmus. Jebkādas izmaiņas vai pārejas uz citu etalonu neuzskata par spēkā esošā līguma pārkāpumu.

5.d
     
  Administrators, cik vien drīz tas ir praktiski iespējams, paziņo attiecīgajai kompetentajai iestādei gadījumā, ja datu sniedzējs pārkāpj 2. punkta prasības.

14.a pants

Preču etaloni, kuru pamatā ir neuzraudzītu struktūru sniegti dati

Ja preču etalona pamatā ir dati no datu sniedzējiem, kas lielākoties nav uzraudzītas struktūras, kuru galvenā uzņēmējdarbība ir ieguldījumu pakalpojumu sniegšana Direktīvas 2014/65/ES nozīmē vai banku darbības saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, tad 5.a un 5.b pantu, 5.c panta 1. un 2. punktu, 5.d panta 2. punktu, 7. panta 1. punkta ba) un bc) apakšpunktu un 9. pantu nepiemēro.

IV SADAĻA

PĀRREDZAMĪBA UN PATĒRĒTĀJU AIZSARDZĪBA

15. pants

Paziņojums par etalonu

1.   
  Divu nedēļu laikā pēc 25.a pantā minētās iekļaušanas reģistrā
  administrators publicē paziņojumu par etalonu attiecībā uz katru etalonu
  vai attiecīgā gadījumā par katru etalonu kopu, kas izstrādāti un publicēti, lai saņemtu atļauju vai tiktu reģistrēti, vai lai tiktu apstiprināti saskaņā ar 21.b pantu, vai arī atzīti saskaņā ar 21.a pantu. Administrators vismaz reizi divos gados atjaunina paziņojumu par etalonu attiecībā uz katru etalonu vai etalonu kopu. Paziņojumā
  :

| a) | skaidri un nepārprotami definē tirgu vai ekonomisko realitāti, ko mēra ar konkrēto etalonu, un apstākļus, kādos šādi mērījumi var kļūt neuzticami; |
| --- | --- |

a)

skaidri un nepārprotami definē tirgu vai ekonomisko realitāti, ko mēra ar konkrēto etalonu, un apstākļus, kādos šādi mērījumi var kļūt neuzticami;

▌

| c) | ▌ skaidri un nepārprotami
  nosaka tos etalona elementus
  , kuros var izmantot rīcības brīvību,
  un
  kritērijus, ko piemēro šādai rīcības brīvības izmantošanai ▌; |
| --- | --- |

c)

▌ skaidri un nepārprotami
  nosaka tos etalona elementus
  , kuros var izmantot rīcības brīvību,
  un
  kritērijus, ko piemēro šādai rīcības brīvības izmantošanai ▌;

| d) | norāda uz iespējamību, ka faktori, tostarp ārēji faktori, kas ir ārpus administratora kontroles, var likt izdarīt izmaiņas etalonā vai pārtraukt tā izstrādi; un |
| --- | --- |

d)

norāda uz iespējamību, ka faktori, tostarp ārēji faktori, kas ir ārpus administratora kontroles, var likt izdarīt izmaiņas etalonā vai pārtraukt tā izstrādi; un

| e) | norāda, ka gadījumos, ja etalonā veic izmaiņas vai pārtrauc tā izstrādi, visiem finanšu līgumiem vai citiem finanšu instrumentiem, kuri atsaucas uz etalonu, tas būtu jāspēj izturēt vai kā citādi risināt. |
| --- | --- |

e)

norāda, ka gadījumos, ja etalonā veic izmaiņas vai pārtrauc tā izstrādi, visiem finanšu līgumiem vai citiem finanšu instrumentiem, kuri atsaucas uz etalonu, tas būtu jāspēj izturēt vai kā citādi risināt.

2.   
  Paziņojumā par etalonu ietver vismaz:

| a) | visu galveno terminu definīcijas attiecībā uz etalonu; |
| --- | --- |

a)

visu galveno terminu definīcijas attiecībā uz etalonu;

| b) | pamatojumu etalona metodikas pieņemšanai un procedūras metodikas pārskatīšanai un apstiprināšanai; |
| --- | --- |

b)

pamatojumu etalona metodikas pieņemšanai un procedūras metodikas pārskatīšanai un apstiprināšanai;

| c) | kritērijus un procedūras, kuras izmantotas, lai noteiktu etalonu, tostarp ievades datu aprakstu, prioritāti, kas dota dažādiem ievades datu veidiem, datu minimumu, kas vajadzīgs etalona noteikšanai, informāciju par jebkuru modeļu vai ekstrapolācijas metožu izmantošanu un jebkuru procedūru etalona indeksa sastāvdaļu līdzsvarošanai; |
| --- | --- |

c)

kritērijus un procedūras, kuras izmantotas, lai noteiktu etalonu, tostarp ievades datu aprakstu, prioritāti, kas dota dažādiem ievades datu veidiem, datu minimumu, kas vajadzīgs etalona noteikšanai, informāciju par jebkuru modeļu vai ekstrapolācijas metožu izmantošanu un jebkuru procedūru etalona indeksa sastāvdaļu līdzsvarošanai;

| d) | kontroles un noteikumus, ar kuriem reglamentē to, kā administrators vai jebkurš datu sniedzējs izmantoto rīcības brīvību vai spriedumu, lai nodrošinātu konsekvenci šādas rīcības brīvības vai sprieduma izmantošanā; |
| --- | --- |

d)

kontroles un noteikumus, ar kuriem reglamentē to, kā administrators vai jebkurš datu sniedzējs izmantoto rīcības brīvību vai spriedumu, lai nodrošinātu konsekvenci šādas rīcības brīvības vai sprieduma izmantošanā;

| e) | procedūras, ar kurām reglamentē etalona noteikšanu spriedzes periodos vai laikā, kad darījumu datu avoti var būt nepietiekami, neprecīzi vai neuzticami, un etalona iespējamos ierobežojumus šādos periodos; |
| --- | --- |

e)

procedūras, ar kurām reglamentē etalona noteikšanu spriedzes periodos vai laikā, kad darījumu datu avoti var būt nepietiekami, neprecīzi vai neuzticami, un etalona iespējamos ierobežojumus šādos periodos;

| f) | procedūras kļūdu novēršanai ievades datos vai etalona noteikšanai, tostarp, ja tiks pieprasīta etalona atkārtota noteikšana; un |
| --- | --- |

f)

procedūras kļūdu novēršanai ievades datos vai etalona noteikšanai, tostarp, ja tiks pieprasīta etalona atkārtota noteikšana; un

| g) | konstatētos iespējamos etalona ierobežojumus, tostarp tā darbību nelikvīdos vai sadrumstalotos tirgos un iespējamo ievades datu koncentrāciju. |
| --- | --- |

g)

konstatētos iespējamos etalona ierobežojumus, tostarp tā darbību nelikvīdos vai sadrumstalotos tirgos un iespējamo ievades datu koncentrāciju.

▌

17. pants

Etalona izstrādes pārtraukšana

1.   Administrators
  kopā ar 15. pantā minēto paziņojumu par etalonu
  publicē procedūru par darbībām, kas jāveic attiecīgajam administratoram, ja etalonā veic izmaiņas vai pārtrauc tā izstrādi
  , vai ja pārtrauc etalona atzīšanu saskaņā ar 21.a pantu, vai etalonu apstiprina saskaņā ar 21.b pantu
  .
  Procedūru arī iekļauj 9. panta 1. punktā minētajā rīcības kodeksā. Attiecīgā gadījumā procedūru var izstrādāt etalonu kopām, un to atjaunina un publicē visos gadījumos, kad tiek ieviestas būtiskas izmaiņas.

2.   Uzraudzītās struktūras, kas ▌ izmanto etalonu, izstrādā
  un uztur
  stabilus rakstiskus plānus, kuros izklāstītas darbības, ko tās veiktu, ja etalons būtiski mainītos vai to pārtrauktu izstrādāt.
  Ja tas ir iespējams un atbilstīgi, šādos plānos nosauc vienu vai vairākus alternatīvus etalonus, uz kuriem var atsaukties, norādot, kādēļ šādi etaloni būtu piemērotas alternatīvas.
  Uzraudzītās iestādes attiecīgajai kompetentajai iestādei pēc tās pieprasījuma iesniedz minētos plānus
  un, ja iespējams, atspoguļo tos līgumattiecībās ar klientiem
  .

17.a pants

Etalona piemērotība

Administrators saskaņā ar 15. pantā noteiktajām prasībām attiecībā uz paziņojumu par etalonu nodrošina etalona precizitāti saistībā ar tā tirgus vai ekonomiskās realitātes aprakstu, ko ir plānots mērīt ar etalonu.

Sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā EVTI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu publicē pamatnostādnes, ar kurām nosaka piemērotības definīciju attiecībā uz pieņemamajiem bāzes riska līmeņiem.

Līdz 2015. gada decembrim Komisija publicē ziņojumu, kurā analizēta pašreizējā prakse attiecībā uz bāzes riska pārvaldību finanšu līgumos, izklāstīta tādu etalonu izmantošana kā starpbanku procentu likmes un valūtas maiņas etalons, un novērtēts tas, vai Direktīvā 2008/48/EK un Direktīvā 2014/17/ES paredzētie noteikumi par darījumu veikšanu ir pietiekami, lai mazinātu ar finanšu līgumos izmantotajiem etaloniem saistīto bāzes risku.

▌

V SADAĻA

ETALONU LIETOŠANA, KURUS IZSTRĀDĀJUŠI PILNVAROTI
  VAI REĢISTRĒTI
  ADMINISTRATORI VAI ADMINISTRATORI NO TREŠĀM VALSTĪM

19. pants

Etalona
  izmantošana

1.
     Uzraudzīta struktūra var izmantot etalonu
  vai etalonu kombināciju
  Savienībā kā atsauci finanšu līgumā vai finanšu instrumentā ▌, ja
  etalonus
  izstrādā administrators,
  kuram
  atļauja
  attiecīgi
  piešķirta
  vai kurš reģistrēts
  saskaņā ar 23.
  vai 23.a
   pantu, vai administrators, kas atrodas trešā valstī
  , saskaņā ar 20., 21.a vai 21.b pantu
  .

2.
     
  Ja saskaņā ar Direktīvu 2003/71/EK vai Direktīvu 2009/65/EK publicējama prospekta priekšmets ir pārvedami vērtspapīri vai cits ieguldījums, kurā ir atsauce uz etalonu, tad emitents, piedāvātājs vai persona, kas iesniegusi pieprasījumu tirdzniecībai regulētā tirgū, nodrošina, ka prospektā ietver arī skaidru un nepārprotamu informāciju, kurā norādīts, vai etalons ir reģistrēts un vai to nodrošina administrators, kas saskaņā ar šīs regulas 25.a pantu ir reģistrēts publiskā reģistrā.

3.
     
  EVTI atsauc vai saskaņo ar šā panta 1. punktu EVTI pamatnostādņu kompetentajām iestādēm un PVKIU pārvaldīšanas sabiedrībām 49.–62. punktu un pamatnostādnes par biržā tirgojamiem fondiem (ETF) un citiem PVKIU jautājumiem

   (29).

20. pants

Līdzvērtīgums

1.   Etalonus, ko izstrādā administrators, kas atrodas trešā valstī, var izmantot uzraudzītas struktūras Savienībā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi
  un ja vien nepiemēro 21.a vai 21.b pantu:

| a) | Komisija saskaņā ar 2.
  vai 2.a
   punktu ir pieņēmusi lēmumu par līdzvērtību ▌; |
| --- | --- |

a)

Komisija saskaņā ar 2.
  vai 2.a
   punktu ir pieņēmusi lēmumu par līdzvērtību ▌;

| b) | administrators ir saņēmis atļauju vai reģistrēts šādā trešā valstī un tam piemēro uzraudzību; |
| --- | --- |

b)

administrators ir saņēmis atļauju vai reģistrēts šādā trešā valstī un tam piemēro uzraudzību;

| c) | administrators ir informējis EVTI par savu piekrišanu, ka tā faktiskos vai turpmākos etalonus var izmantot uzraudzītas struktūras Savienībā ▌; |
| --- | --- |

c)

administrators ir informējis EVTI par savu piekrišanu, ka tā faktiskos vai turpmākos etalonus var izmantot uzraudzītas struktūras Savienībā ▌;

| d) | administrators ir pienācīgi reģistrēts saskaņā ar
  25.a
   pantu; un |
| --- | --- |

d)

administrators ir pienācīgi reģistrēts saskaņā ar
  25.a
   pantu; un

| e) | darbojas šā panta 3. punktā minētās sadarbības sistēmas. |
| --- | --- |

e)

darbojas šā panta 3. punktā minētās sadarbības sistēmas.

2.   Komisija var pieņemt lēmumu, ar kuru konstatē, ka trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības prakse nodrošina, ka:

| a) | administratori, kas ir saņēmuši atļauju vai kas ir reģistrēti trešajā valstī, atbilst saistošām prasībām, kas ir līdzvērtīgas no šīs regulas izrietošajām prasībām, īpaši ņemot vērā to, vai trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības prakse nodrošina atbilstību 2013. gada 17. jūlijā publicētajiem IOSCO principiem par finanšu etaloniem
  un 2012. gada 5. oktobrī publicētajiem IOSCO principiem par naftas cenu ziņošanas aģentūrām
  ; un |
| --- | --- |

a)

administratori, kas ir saņēmuši atļauju vai kas ir reģistrēti trešajā valstī, atbilst saistošām prasībām, kas ir līdzvērtīgas no šīs regulas izrietošajām prasībām, īpaši ņemot vērā to, vai trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības prakse nodrošina atbilstību 2013. gada 17. jūlijā publicētajiem IOSCO principiem par finanšu etaloniem
  un 2012. gada 5. oktobrī publicētajiem IOSCO principiem par naftas cenu ziņošanas aģentūrām
  ; un

| b) | saistošajām prasībām minētajā trešajā valstī pastāvīgi piemēro efektīvu uzraudzību un izpildi; |
| --- | --- |

b)

saistošajām prasībām minētajā trešajā valstī pastāvīgi piemēro efektīvu uzraudzību un izpildi;

| ba) | — | notiek efektīva informācijas apmaiņa ar ārvalstu nodokļu iestādēm; |
| --- | --- | --- |

ba)

—

notiek efektīva informācijas apmaiņa ar ārvalstu nodokļu iestādēm;

| — | leģislatīvie, tiesu iestāžu vai administratīvie noteikumi ir pietiekami pārredzami; |
| --- | --- |

—

leģislatīvie, tiesu iestāžu vai administratīvie noteikumi ir pietiekami pārredzami;

| — | tiek prasīta būtiska pārstāvība vietējā līmenī vai |
| --- | --- |

—

tiek prasīta būtiska pārstāvība vietējā līmenī vai

| — | trešā valsts nedarbojas kā ārzonas finanšu centrs; |
| --- | --- |

—

trešā valsts nedarbojas kā ārzonas finanšu centrs;

| — | trešā valsts neparedz nodokļu pasākumus, ar kuriem nepiemēro nodokļus vai piemēro nominālus nodokļus, vai ka priekšrocības netiek piešķirtas pat bez reālas ekonomiskās darbības un būtiskas ekonomiskās klātbūtnes trešajā valstī, kura piedāvā minētās nodokļu priekšrocības; |
| --- | --- |

—

trešā valsts neparedz nodokļu pasākumus, ar kuriem nepiemēro nodokļus vai piemēro nominālus nodokļus, vai ka priekšrocības netiek piešķirtas pat bez reālas ekonomiskās darbības un būtiskas ekonomiskās klātbūtnes trešajā valstī, kura piedāvā minētās nodokļu priekšrocības;

| — | FATF trešo valsti nav iekļāvusi to valstu un teritoriju sarakstā, kas nesadarbojas; |
| --- | --- |

—

FATF trešo valsti nav iekļāvusi to valstu un teritoriju sarakstā, kas nesadarbojas;

| — | trešā valsts pilnībā atbilst ESAO Paraugkonvencijas par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam 26. pantā noteiktajiem standartiem un nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem, ietverot jebkādus daudzpusējus nolīgumus nodokļu jomā. |
| --- | --- |

—

trešā valsts pilnībā atbilst ESAO Paraugkonvencijas par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam 26. pantā noteiktajiem standartiem un nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem, ietverot jebkādus daudzpusējus nolīgumus nodokļu jomā.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 38. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.a
     
  Kā alternatīvu Komisija var pieņemt lēmumu, ar ko nosaka, ka konkrēti noteikumi vai prasības trešā valstī, kurus piemēro atsevišķiem un konkrētiem administratoriem vai atsevišķiem un konkrētiem etaloniem vai etalonu kopām, ir līdzvērtīgi šīs regulas noteikumiem un ka tādēļ uzraudzītas struktūras Savienībā drīkst izmantot šos atsevišķos un konkrētos administratorus vai atsevišķos un konkrētos etalonus vai etalonu kopas.

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 38. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   EVTI izveido sadarbības sistēmas ar kompetentajām iestādēm trešās valstīs, kuru
  tiesiskie regulējumi
  un uzraudzības
  prakses
  saskaņā ar šā panta 2.
  vai 2.a
   punktu ir
  atzīti
  par
  līdzvērtīgiem
  . Šādas sistēmas nosaka vismaz:

| a) | mehānismu informācijas apmaiņai starp EVTI un attiecīgo trešo valstu kompetentajām iestādēm, tostarp attiecībā uz piekļuvi visai EVTI pieprasītajai
  attiecīgajai
  informācijai par administratoru, kam atļauja izsniegta konkrētajā trešajā valstī; |
| --- | --- |

a)

mehānismu informācijas apmaiņai starp EVTI un attiecīgo trešo valstu kompetentajām iestādēm, tostarp attiecībā uz piekļuvi visai EVTI pieprasītajai
  attiecīgajai
  informācijai par administratoru, kam atļauja izsniegta konkrētajā trešajā valstī;

| b) | mehānismu EVTI tūlītējai informēšanai, ja trešās valsts kompetentā iestāde uzskata, ka trešajā valstī reģistrēts administrators, ko tā uzrauga, pārkāpj piešķirtās atļaujas noteikumus vai citus
  vietējos
  tiesību aktus; |
| --- | --- |

b)

mehānismu EVTI tūlītējai informēšanai, ja trešās valsts kompetentā iestāde uzskata, ka trešajā valstī reģistrēts administrators, ko tā uzrauga, pārkāpj piešķirtās atļaujas noteikumus vai citus
  vietējos
  tiesību aktus;

| c) | uzraudzības darbību koordinācijas procedūras ▌. |
| --- | --- |

c)

uzraudzības darbību koordinācijas procedūras ▌.

4.   EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai noteiktu 3. punktā minēto sadarbības sistēmu minimālo saturu ar mērķi nodrošināt, ka dalībvalstu kompetentās iestādes un EVTI spēj īstenot visas savas uzraudzības pilnvaras saskaņā ar šo regulu.

EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz [XXX].

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā panta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā.

21. pants

Trešo valstu administratoru reģistrācijas atsaukšana

▐

2.   EVTI atsauc
  20. panta
  1. 
  punkta d) apakšpunktā
  minētā administratora reģistrāciju, ja
  EVTI, pamatojoties uz dokumentētiem pierādījumiem, ir pietiekami pamatoti iemesli uzskatīt, ka administrators
  :

| a) | ▌rīkojas tādā veidā, kas nepārprotami kaitē tā etalonu lietotāju interesēm vai pareizai tirgu darbībai; vai |
| --- | --- |

a)

▌rīkojas tādā veidā, kas nepārprotami kaitē tā etalonu lietotāju interesēm vai pareizai tirgu darbībai; vai

| b) | ▌ir nopietni pārkāpis valsts tiesību aktus vai citus noteikumus, kurus tam piemēro trešā valstī un pamatojoties uz kuriem Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 20. panta 2.
  vai 2.a
   punktu. |
| --- | --- |

b)

▌ir nopietni pārkāpis valsts tiesību aktus vai citus noteikumus, kurus tam piemēro trešā valstī un pamatojoties uz kuriem Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 20. panta 2.
  vai 2.a
   punktu.

3.   EVTI pieņem lēmumu saskaņā ar 2. punktu vienīgi, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | EVTI ir pievērsusi trešās valsts kompetentās iestādes uzmanību šim jautājumam, un minētā kompetentā iestāde nav veikusi atbilstīgus pasākumus, kas nepieciešami ieguldītāju aizsardzībai un pienācīgai tirgus darbībai Savienībā, vai tai nav izdevies parādīt, ka attiecīgais administrators atbilst tam piemērojamajām prasībām trešā valstī; |
| --- | --- |

a)

EVTI ir pievērsusi trešās valsts kompetentās iestādes uzmanību šim jautājumam, un minētā kompetentā iestāde nav veikusi atbilstīgus pasākumus, kas nepieciešami ieguldītāju aizsardzībai un pienācīgai tirgus darbībai Savienībā, vai tai nav izdevies parādīt, ka attiecīgais administrators atbilst tam piemērojamajām prasībām trešā valstī;

| b) | EVTI par savu nodomu atsaukt administratora reģistrāciju ir informējusi trešās valsts kompetento iestādi vismaz 30 dienas iepriekš. |
| --- | --- |

b)

EVTI par savu nodomu atsaukt administratora reģistrāciju ir informējusi trešās valsts kompetento iestādi vismaz 30 dienas iepriekš.

4.   EVTI nekavējoties informē pārējās kompetentās iestādes par visiem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar 2. punktu, un publicē savu lēmumu savā tīmekļa vietnē.

21.a pants

Administratora atzīšana trešā valstī

1.
     
  Līdz saskaņā ar 20. panta 2. punktu tiek pieņemts lēmums par līdzvērtīgumu, administratora, kas atrodas trešā valstī, izstrādātos etalonus drīkst izmantot uzraudzītas struktūras Savienībā ar nosacījumu, ka administrators saskaņā ar šo pantu saņem iepriekšēju atzīšanu no EVTI.

2.
     
  Administrators, kas atrodas trešā valstī un kas plāno saņemt 1. punktā minēto iepriekšējo atzīšanu, ievēro visas šajā regulā noteiktās prasības, taču tam nepiemēro 11., 13.a un 14. pantu. Ja administrators var uzskatāmi pierādīt, ka tā izstrādātā etalona pamatā ir regulēti dati vai ka tas ir preču etalons, kas nav balstīts uz datiem no datu sniedzējiem, kuri lielākoties nav uzraudzītas struktūras, kuru galvenais uzņēmējdarbības veids ir ieguldījumu pakalpojumu sniegšana Direktīvas 2014/65/ES nozīmē vai banku darbības saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, tad saistībā ar šādiem etaloniem administratoram piemēro atbrīvojumus, kā tas attiecīgi noteikts 12.a un 14.a pantā.

3.
     
  Administrators, kas atrodas trešā valstī un kas plāno saņemt 1. punktā minēto iepriekšējo atzīšanu, to var darīt arī tādā veidā, ka tas pilnībā nodrošina atbilstību visām prasībām, kas noteiktas IOSCO principos attiecībā uz finanšu etaloniem, vai gadījumā, ja administrators atbilst 14.a panta 1. punktā minētajiem kritērijiem — IOSCO principiem par naftas cenu ziņošanas aģentūrām. Vismaz reizi divos gados un gadījumos, ja etalonā ir izdarītas būtiskas izmaiņas, atbilstību izskata un sertificē neatkarīgs ārējais revidents, un revīzijas ziņojumus nosūta EVTI un pēc pieprasījuma dara pieejamus lietotājiem.

4.
     
  Administratoram, kas atrodas trešā valstī un kas plāno saņemt 1. punktā minēto iepriekšējo atzīšanu, ir Savienībā reģistrēts pārstāvis. Pārstāvis ir fiziska persona ar dzīvesvietu Savienībā vai juridiska persona ar juridisko adresi Savienībā. Administrators, kas atrodas trešā valstī, skaidri norāda, ka tā izraudzītais pārstāvis rīkojas tā vārdā saistībā ar visu saziņu ar iestādēm, tostarp ar EVTI un attiecīgajām kompetentajām iestādēm, kā arī ar jebkuru citu attiecīgo personu Savienībā saistībā ar administratora pienākumiem, ko tam uzliek šī regula.

5.
     
  Administrators, kas atrodas trešā valstī un kas plāno saņemt 1. punktā minēto iepriekšējo atzīšanu, pieteikumu par atzīšanas saņemšanu iesniedz EVTI. Administrators, kas iesniedz pieteikumu, sniedz visu 23. vai 23.a pantā noteikto informāciju, kas nepieciešama, lai EVTI varētu pārliecināties, ka administrators atzīšanas brīdī ir veicis visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību 2. vai 2.a punktā minētajām prasībām, un ietver sarakstu ar saviem tagadējiem vai plānotajiem etaloniem, kurus var izmantot Savienībā, un gadījumā, ja administratoru uzrauga trešās valsts iestāde, norāda par uzraudzību atbildīgo trešās valsts kompetento iestādi.

[90] dienu laikā pēc šā punkta pirmajā daļā minētā pieteikuma saņemšanas EVTI pēc apspriešanās ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm pārbauda, vai ir izpildīti 2. vai 2.a, 3. un 4. punktā paredzētie nosacījumi. EVTI var šo uzdevumu deleģēt attiecīgajai valsts kompetentajai iestādei.

Ja EVTI uzskata, ka nosacījumi nav izpildīti, tā noraida atzīšanas pieprasījumu, paskaidrojot noraidījuma iemeslus.

Neskarot šā punkta trešo daļu, atzīšanu nesniedz, kamēr nav izpildīti šādi papildu nosacījumi:

| i) | gadījumā, ja administratoru, kas atrodas trešā valstī, uzrauga trešās valsts iestāde, tad starp attiecīgo kompetento iestādi vai EVTI un administratora trešās valsts iestādi nodrošina piemērotu sadarbības režīmu, lai vismaz nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu, |
| --- | --- |

i)

gadījumā, ja administratoru, kas atrodas trešā valstī, uzrauga trešās valsts iestāde, tad starp attiecīgo kompetento iestādi vai EVTI un administratora trešās valsts iestādi nodrošina piemērotu sadarbības režīmu, lai vismaz nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu,

| ii) | tās trešās valsts tiesību akti, noteikumi vai administratīvās normas, kurā atrodas administrators, neliedz kompetentajai iestādei vai EVTI efektīvi īstenot savas uzraudzības funkcijas saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

ii)

tās trešās valsts tiesību akti, noteikumi vai administratīvās normas, kurā atrodas administrators, neliedz kompetentajai iestādei vai EVTI efektīvi īstenot savas uzraudzības funkcijas saskaņā ar šo regulu.

6.
     
  Ja administrators, kas atrodas trešā valstī, plāno saņemt iepriekšēju atļauju, panākot atbilstību šai regulai, kā tas noteikts šā panta 2. punktā, un ja administrators uzskata, ka tā izstrādātajam etalonam var piemērot 12.a un 14.a pantā minētos atbrīvojumus, tas par to bez liekas kavēšanās paziņo EVTI. Lai pamatotu savu apgalvojumu, administrators sniedz dokumentārus pierādījumus.

7.
     
  Ja administrators, kas atrodas trešā valstī, uzskata, ka tā nodrošinātā etalona izstrādes pārtraukšanai būtu ievērojama negatīva ietekme uz tirgu integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājiem, reālo ekonomiku vai mājsaimniecību un uzņēmumu finansēm vienā vai vairākās dalībvalstīs, tas var iesniegt pieteikumu EVTI, lai uz konkrētu un ierobežotu laikposmu, kas nepārsniedz 12 mēnešus, saņemtu atbrīvojumu no vienas vai vairākām prasībām, kuras piemēro saskaņā ar šo regulu vai attiecīgajiem IOSCO principiem. Lai pamatotu savu pieteikumu, administrators sniedz dokumentārus pierādījumus.

EVTI pieteikumu izskata 30 dienu laikā un informē trešās valsts administratoru, vai tas ir atbrīvots no vienas vai vairākām prasībām, kā norādīts administratora pieteikumā, un par atbrīvojuma laiku.

Ja tas ir pamatoti, EVTI pēc atbrīvojuma piemērošanas laikposma beigām var pagarināt atbrīvojuma laikposmu vēl par 12 mēnešiem.

8.
     
  EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai papildus precizētu atzīšanas procesu, 4. punktā minētā pieteikuma formu un saturu, 5. punktā prasītās informācijas iesniegšanu un jebkādu uzdevumu un pienākumu deleģēšanu valstu kompetentajām iestādēm saistībā ar minētajiem punktiem.

EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai līdz [...].

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantā.

21.b pants

Apstiprināšana

1.
     
  Administrators, kas atrodas Savienībā un kam piešķirta atļauja saskaņā ar 23. pantu vai kas reģistrēts saskaņā ar 23.a pantu, var iesniegt pieteikumu savai kompetentajai iestādei, lai apstiprinātu trešā valstī izstrādātu etalonu vai etalonu kopu, kuri ir paredzēti izmantošanai Savienībā, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | administrators, kas sniedz apstiprinājumu, ir pārbaudījis un var pierādīt savai kompetentajai iestādei, ka apstiprinājumam pieteikto etalonu vai etalonu kopu izstrāde atbilst prasībām, kas:










  i) | ir vismaz tikpat stingras kā šajā regulā noteiktās prasības, |
| --- | --- | --- |

a)

administrators, kas sniedz apstiprinājumu, ir pārbaudījis un var pierādīt savai kompetentajai iestādei, ka apstiprinājumam pieteikto etalonu vai etalonu kopu izstrāde atbilst prasībām, kas:

i)

ir vismaz tikpat stingras kā šajā regulā noteiktās prasības,

| ii) | pilnībā nodrošina atbilstību IOSCO principiem par finanšu etaloniem, kā to vismaz reizi divos gados un gadījumos, ja etalonā ir izdarītas būtiskas izmaiņas, izvērtējis un sertificējis neatkarīgs ārējais revidents, vai |
| --- | --- |

ii)

pilnībā nodrošina atbilstību IOSCO principiem par finanšu etaloniem, kā to vismaz reizi divos gados un gadījumos, ja etalonā ir izdarītas būtiskas izmaiņas, izvērtējis un sertificējis neatkarīgs ārējais revidents, vai

| iii) | gadījumos, ja apstiprinājumam pieteiktais etalons atbilst 14.a panta 1. punktā minētajiem kritērijiem, pilnībā nodrošina atbilstību IOSCO principiem par naftas cenu ziņošanas aģentūrām, kā to vismaz reizi divos gados un tad, ja etalonā ir izdarītas būtiskas izmaiņas, izvērtējis un sertificējis neatkarīgs ārējais revidents; |
| --- | --- |

iii)

gadījumos, ja apstiprinājumam pieteiktais etalons atbilst 14.a panta 1. punktā minētajiem kritērijiem, pilnībā nodrošina atbilstību IOSCO principiem par naftas cenu ziņošanas aģentūrām, kā to vismaz reizi divos gados un tad, ja etalonā ir izdarītas būtiskas izmaiņas, izvērtējis un sertificējis neatkarīgs ārējais revidents;

| b) | administratoram, kas sniedz apstiprinājumu, ir zināšanas, kuras nepieciešamas, lai tas varētu efektīvi uzraudzīt trešā valstī veiktās etalona izstrādes darbības un pārvaldīt saistītos riskus. |
| --- | --- |

b)

administratoram, kas sniedz apstiprinājumu, ir zināšanas, kuras nepieciešamas, lai tas varētu efektīvi uzraudzīt trešā valstī veiktās etalona izstrādes darbības un pārvaldīt saistītos riskus.

2.
     
  Administrators, kas iesniedz pieteikumu, norāda visu informāciju, kāda nepieciešama, lai kompetentā iestāde varētu pārliecināties, ka pieteikuma iesniegšanas brīdī ir izpildīti visi 1. punktā minētie nosacījumi, tostarp iesniegti minētā punkta a) apakšpunkta ii) un iii) punktā prasītie revīzijas ziņojumi.

3.
     
  Deviņdesmit dienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas attiecīgā kompetentā iestāde izskata apstiprinājuma pieteikumu un pieņem lēmumu par tā apstiprināšanu vai noraidīšanu. Attiecīgā kompetentā iestāde paziņo EVTI par visiem etaloniem vai etalonu kopām, kuru apstiprinājuma pieteikums ir apstiprināts, kā arī par administratoru, kas sniedz apstiprinājumu.

4.
     
  Apstiprināto etalonu vai etalonu kopu uzskata par etalonu vai etalonu kopu, kuru izstrādā administrators, kas sniedz apstiprinājumu.

5.
     
  Administrators, kurš ir apstiprinājis trešā valstī izstrādātu etalonu vai etalonu kopu, arī turpmāk atbild par apstiprinātā etalona vai etalonu kopas atbilstību 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

6.
     
  Ja administratora, kas sniedz apstiprinājumu, kompetentajai iestādei ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka 1. punktā paredzētie nosacījumi vairs netiek izpildīti, tā ir pilnvarota atsaukt sniegto apstiprinājumu un par to paziņo EVTI. Apstiprinājuma pārtraukšanas gadījumā piemēro 17. pantu.

VI SADAĻA

UZRAUDZĪBAS PROCEDŪRA UN ATĻAUJAS PIEŠĶIRŠANA ADMINISTRATORIEM

1. nodaļa

Atļaujas piešķiršana

▐

23. pants

Kritiski svarīgam etalonam piemērojamā atļaujas piešķiršanas procedūra

1.   
  Fiziska vai juridiska persona, kas atrodas Savienībā un kas plāno darboties kā vismaz viena kritiski svarīga etalona
  administrators, iesniedz pieteikumu
  kompetentajai iestādei, ko saskaņā ar regulas 29. pantu ir norīkojusi dalībvalsts, kurā attiecīgā persona atrodas
  .

2.   Pieteikumu atļaujas saņemšanai saskaņā ar 1. punktu iesniedz ▌30 
  dienu
  laikā no jebkuras vienošanās, kas ar uzraudzīto struktūru noslēgta par to, ka attiecīgā administratora sniegto indeksu izmanto kā atsauci finanšu instrumentam vai finanšu līgumam ▌.

2.a
     
  Pēc tam, kad etalons ir noteikts vai nu par valsts, vai Eiropas kritiski svarīgu etalonu, attiecīgā kompetentā iestāde, pārbaudījusi, ka ir izpildītas visas prasības, ir atbildīga par atļaujas piešķiršanu attiecīgā etalona izstrādei saskaņā ar tā jauno juridisko statusu.

3.   Administrators, kas iesniedz pieteikumu, sniedz visu nepieciešamo informāciju, lai kompetentā iestāde varētu pārliecināties, ka
  attiecīgais
  administrators atļaujas piešķiršanas laikā ir veicis visus nepieciešamos pasākumus, lai atbilstu šajā regulā noteiktajām prasībām.
  Administrators arī iesniedz nepieciešamos datus, lai aprēķinātu 13. panta 1. punktā minēto katra etalona vērtību vai tās aplēsi, ja tā ir pieejama.

4.   Attiecīgā kompetentā iestāde
  20 dienu
  laikā pēc pieteikuma saņemšanas izvērtē, vai pieteikums ir pilnīgs, un par to attiecīgi informē pieteikuma iesniedzēju. Ja pieteikums ir nepilnīgs, pieteikuma iesniedzējs iesniedz papildu informāciju, ko pieprasījusi attiecīgā kompetentā iestāde.

5.   Attiecīgā kompetentā iestāde ▌izskata pieteikumu
  atļaujas saņemšanai
  un ▌
  60 dienu laikā pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas
  pieņem lēmumu par atļaujas piešķiršanu vai noraidīšanu.

Piecu
  dienu
  laikā no šāda lēmuma pieņemšanas dienas par atļaujas piešķiršanu vai noraidīšanu kompetentā iestāde ▌
  informē attiecīgo administratoru, kas iesniedzis pieteikumu
  . Ja kompetentā iestāde atsakās piešķirt atļauju administratoram, kas iesniedzis pieteikumu, tā izklāsta šāda lēmuma iemeslus.

5.a
     
  Ja attiecīgā kompetentā iestāde nolemj atteikt atļaujas piešķiršanu tāda kritiski svarīga etalona izstrādei, kas jau ir izstrādāts, bet kam nav šāda statusa, attiecīgā kompetentā iestāde var izsniegt pagaidu atļauju uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus, kura laikā var turpināt attiecīgā etalona izstrādi, izmantojot iepriekšējo modeli, kamēr tiek izpildītas kritiski svarīgam etalonam piemērojamās attiecīgās atļaujas piešķiršanas prasības.

Attiecīgā kompetentā iestāde var pagarināt atļauju uz papildu laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus.

5.b
     
  Ja līdz šā laikposma beigām administrators un/vai datu sniedzēji neizpilda prasības par tāda etalona izstrādes turpināšanu, kas noteikts par kritiski svarīgu, attiecīgā etalona izstrādi pārtrauc saskaņā ar 17. pantu.

6.   Kompetentā iestāde
  10 dienu laikā
  informē EVTI par jebkuru lēmumu piešķirt atļauju administratoram, kas iesniedzis pieteikumu▌.

7.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar
  37.
   pantu attiecībā uz pasākumiem, lai sīkāk precizētu informāciju, kas jānodrošina, iesniedzot pieteikumu atļaujas saņemšanai
  un pieteikumu reģistrācijai
  , ņemot vērā proporcionalitātes principu un izmaksas, kuras sedz
  pieteikumu iesniedzēji
  un kompetentās iestādes.

23.a pants

Kritiski nesvarīga etalona reģistrācijas process

1.
     
  Fiziska vai juridiska persona, kas atrodas Savienībā un kas plāno darboties kā kritiski nesvarīgu etalonu administrators, iesniedz reģistrācijas pieteikumu kompetentajai iestādei, ko saskaņā ar šīs regulas 29. pantu ir norīkojusi dalībvalsts, kurā attiecīgā persona atrodas.

2.
     
  Reģistrēts administrators jebkurā brīdī atbilst šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un informē kompetento iestādi par jebkurām būtiskām izmaiņām attiecībā uz šo atbilstību.

3.
     
  Pieteikumu saskaņā ar 1. punktu iesniedz 30 dienu laikā no jebkuras vienošanās, kas ar uzraudzīto struktūru noslēgta par to, ka attiecīgās personas sniegto indeksu izmanto kā atsauci finanšu instrumentam vai finanšu līgumam, vai ieguldījumu fonda darbības rādītāju mērīšanai.

4.
     
  Administrators, kas iesniedz pieteikumu, iesniedz arī:

| a) | dokumentāciju, lai kompetentā iestāde pārliecinātos, ka attiecīgais administrators atbilst 5. panta 3.a punktā, 5.c un 6. pantā (attiecīgā gadījumā), kā arī 7.b pantā un 15. pantā noteiktajām prasībām; un |
| --- | --- |

a)

dokumentāciju, lai kompetentā iestāde pārliecinātos, ka attiecīgais administrators atbilst 5. panta 3.a punktā, 5.c un 6. pantā (attiecīgā gadījumā), kā arī 7.b pantā un 15. pantā noteiktajām prasībām; un

| b) | katra etalona kopējo atsauces vērtību vai tās aplēsi, ja tā ir pieejama. |
| --- | --- |

b)

katra etalona kopējo atsauces vērtību vai tās aplēsi, ja tā ir pieejama.

5.
     
  Attiecīgā kompetentā iestāde 15 dienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas izvērtē, vai pieteikums ir pilnīgs, un par to attiecīgi informē pieteikuma iesniedzēju. Ja pieteikums ir nepilnīgs, pieteikuma iesniedzējs iesniedz papildu informāciju, ko pieprasījusi attiecīgā kompetentā iestāde.

6.
     
  Attiecīgā kompetentā iestāde reģistrē pieteikuma iesniedzēju 15 dienu laikā pēc pilnīga reģistrācijas pieteikuma saņemšanas.

7.
     
  Ja attiecīgā kompetentā iestāde uzskata, ka saskaņā ar 13. panta 1. punktu etalons ir jāklasificē kā kritiski svarīgs, tā 30 dienu laikā pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas to paziņo EVTI un administratoram.

8.
     
  Ja reģistrētāja kompetentā iestāde uzskata, ka saskaņā ar 13. panta 2.a vai 2.c punktu etalons ir jāklasificē kā kritiski svarīgs, tā 30 dienu laikā pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas to paziņo EVTI un administratoram un saskaņā ar 13. panta 2.a vai 2.c punktu iesniedz EVTI savu novērtējumu.

9.
     
  Ja reģistrēta administratora etalonu klasificē kā kritiski svarīgu, administrators saskaņā ar 23. pantu 90 dienu laikā pēc 13. panta 2.b punktā noteiktā paziņojuma vai 13. panta 2.g punktā noteiktā atzinuma saņemšanas iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai.

24. pants

Atļaujas vai
  reģistrācijas
  atsaukšana vai apturēšana

1.   Kompetentā iestāde atsauc vai aptur administratora atļauju
  vai reģistrāciju
  , ja administrators:

| a) | nepārprotami atsakās no atļaujas vai nav izstrādājis etalonus iepriekšējos divpadsmit mēnešus; |
| --- | --- |

a)

nepārprotami atsakās no atļaujas vai nav izstrādājis etalonus iepriekšējos divpadsmit mēnešus;

| b) | ir saņēmis atļauju
  vai reģistrāciju
  , sniedzot nepatiesus apgalvojumus vai jebkādā citā nelikumīgā veidā; |
| --- | --- |

b)

ir saņēmis atļauju
  vai reģistrāciju
  , sniedzot nepatiesus apgalvojumus vai jebkādā citā nelikumīgā veidā;

| c) | vairs neatbilst nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tam tika piešķirta atļauja
  vai tas tika reģistrēts
  ; vai |
| --- | --- |

c)

vairs neatbilst nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tam tika piešķirta atļauja
  vai tas tika reģistrēts
  ; vai

| d) | ir nopietni vai vairākkārt pārkāpis šīs regulas noteikumus. |
| --- | --- |

d)

ir nopietni vai vairākkārt pārkāpis šīs regulas noteikumus.

2.   Kompetentā iestāde paziņo EVTI par savu lēmumu
  septiņu dienu
  laikā.

2.a
     
  Pēc lēmuma pieņemšanas par administratora atļaujas vai reģistrācijas apturēšanu un gadījumā, ja etalona izstrādes pārtraukšana novestu pie force majeure notikuma vai tiktu skarti vai kā citādi pārkāpti jebkura tāda finanšu līguma vai finanšu instrumenta noteikumi, kuros ir atsauce uz konkrēto etalonu, tās dalībvalsts attiecīgā kompetentā iestāde, kurā administrators atrodas, var atļaut etalona izstrādi līdz brīdim, kad tiek atsaukts lēmums par apturēšanu. Uzraudzītām struktūrām šajā laikposmā ir atļauts izmantot attiecīgo etalonu vienīgi saistībā ar finanšu instrumentiem un finanšu līgumiem, kuros jau ir atsauce uz konkrēto etalonu. Nevienā jaunā finanšu līgumā vai finanšu instrumentā atsauci uz konkrēto etalonu neietver.

2.b
     
  Pēc lēmuma pieņemšanas par administratora atļaujas vai reģistrācijas atsaukšanu piemēro 17. panta 2. punktu.

2. nodaļa

Paziņošana par etaloniem

25.a pants

Administratoru reģistrs un etalona sākotnējā izmantošana

1.
     
  EVTI izveido un uztur publisku reģistru, kas ietver šādu informāciju:

| a) | to administratoru identifikācijas datus, kas ir saņēmuši atļauju vai reģistrēti saskaņā ar 23. un 23.a panta noteikumiem, kā arī par to uzraudzību atbildīgās kompetentās iestādes identifikācijas datus; |
| --- | --- |

a)

to administratoru identifikācijas datus, kas ir saņēmuši atļauju vai reģistrēti saskaņā ar 23. un 23.a panta noteikumiem, kā arī par to uzraudzību atbildīgās kompetentās iestādes identifikācijas datus;

| b) | to administratoru identifikācijas datus, kas ir informējuši EVTI par savu 20. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto piekrišanu, un par to uzraudzību atbildīgās trešās valsts kompetentās iestādes identifikācijas datus; |
| --- | --- |

b)

to administratoru identifikācijas datus, kas ir informējuši EVTI par savu 20. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto piekrišanu, un par to uzraudzību atbildīgās trešās valsts kompetentās iestādes identifikācijas datus;

| c) | to administratoru identifikācijas datus, kas ir saņēmuši atzīšanu saskaņā ar 21.a pantu, un par to uzraudzību atbildīgās trešās valsts kompetentās iestādes identifikācijas datus; |
| --- | --- |

c)

to administratoru identifikācijas datus, kas ir saņēmuši atzīšanu saskaņā ar 21.a pantu, un par to uzraudzību atbildīgās trešās valsts kompetentās iestādes identifikācijas datus;

| d) | etalonus, kas ir apstiprināti saskaņā ar 21.b pantā noteikto procedūru, un to administratoru identifikācijas datus, kuri ir snieguši apstiprinājumu. |
| --- | --- |

d)

etalonus, kas ir apstiprināti saskaņā ar 21.b pantā noteikto procedūru, un to administratoru identifikācijas datus, kuri ir snieguši apstiprinājumu.

2.
     
  Pirms uzraudzīta struktūra indeksu izmanto kā etalonu Savienībā, šī struktūra pārbauda, ka attiecīgā indeksa izstrādātājs ir iekļauts EVTI tīmekļa vietnē kā tāds administrators, kuram ir piešķirta atļauja, kurš ir reģistrēts vai atzīts saskaņā ar šo regulu.

3. nodaļa

Sadarbība uzraudzības jomā

26. pants

Uzdevumu deleģēšana starp kompetentajām iestādēm

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 28. pantu kompetentā iestāde var savus šajā regulā noteiktos uzdevumus deleģēt citas dalībvalsts attiecīgajai kompetentajai iestādei
  ar tās iepriekšēju rakstisku piekrišanu
  . Uzdevumu deleģēšana neietekmē deleģējošās kompetentās iestādes atbildību, un kompetentās iestādes paziņo EVTI par jebkādu ierosināto deleģējumu 60 dienas pirms tam, kad tiek izdarīta šāda deleģēšana.

2.   Kompetentā iestāde ▌savus šajā regulā noteiktos uzdevumus var deleģēt EVTI, ja EVTI tam piekrīt. ▌

3.   EVTI informē dalībvalstis par ierosināto deleģējumu septiņu dienu laikā. EVTI publicē sīkāku informāciju par saskaņoto deleģējumu
  septiņu dienu
  laikā pēc paziņošanas.

26.a pants

Valsts kompetento iestāžu izdarītu Savienības tiesību aktu pārkāpumi

1.
     
  Ja valsts kompetentā iestāde nav piemērojusi šo regulu vai ir to piemērojusi tādā veidā, kas uzskatāms par Savienības tiesību aktu pārkāpumu, EVTI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 17. pantu un atbilstīgi minētajā pantā noteiktajām procedūrām var izmantot savas pilnvaras un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 17. panta 6. punkta piemērošanas nolūkos var pieņemt individuālus lēmumus, kas adresēti šīs valsts kompetentās iestādes uzraudzītiem etalona administratoriem un šīs valsts kompetentās iestādes uzraudzītiem etalona datu sniedzējiem, ja šie datu sniedzēji ir uzraudzītas struktūras.

2.
     
  Ja attiecīgais etalons ir kritiski svarīgs etalons, EVTI saskaņā ar 34. pantā noteikto procedūru nodrošina sadarbību ar kompetento iestrāžu kolēģiju.

27. pants

No citas dalībvalsts saņemtas informācijas izpaušana

1.   Kompetentā iestāde var izpaust no citas kompetentās iestādes saņemtu informāciju vienīgi:

| a) | ja tā ir ieguvusi attiecīgās kompetentās iestādes rakstisku piekrišanu un informāciju izpauž vienīgi tādiem nolūkiem, kuriem minētā kompetentā iestāde ir devusi savu piekrišanu, vai |
| --- | --- |

a)

ja tā ir ieguvusi attiecīgās kompetentās iestādes rakstisku piekrišanu un informāciju izpauž vienīgi tādiem nolūkiem, kuriem minētā kompetentā iestāde ir devusi savu piekrišanu, vai

| b) | ja informācijas izpaušana ir nepieciešama tiesvedībai. |
| --- | --- |

b)

ja informācijas izpaušana ir nepieciešama tiesvedībai.

28. pants

Ar izmeklēšanu saistītā
  sadarbība

1.   Attiecīgā kompetentā iestāde var pieprasīt citas kompetentās iestādes palīdzību attiecībā uz pārbaudēm uz vietas vai izmeklēšanu.
  Kompetentā iestādes, kas saņem pieprasījumu, sadarbojas tādā apmērā, kāds ir iespējams un piemērots.

2.   Kompetentā iestāde, kas iesniedz 1. punktā minēto pieprasījumu, par to informē EVTI. Ja pārbaudei vai izmeklēšanai ir pārrobežu ietekme, kompetentās iestādes var lūgt EVTI koordinēt izmeklēšanu vai pārbaudi uz vietas.

3.   Ja kompetentā iestāde saņem citas kompetentās iestādes pieprasījumu veikt pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu, tā var:

| a) | pati veikt pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu; |
| --- | --- |

a)

pati veikt pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu;

| b) | pārbaudē uz vietas vai izmeklēšanā ļaut piedalīties tai kompetentajai iestādei, kura iesniegusi pieprasījumu; |
| --- | --- |

b)

pārbaudē uz vietas vai izmeklēšanā ļaut piedalīties tai kompetentajai iestādei, kura iesniegusi pieprasījumu;

| c) | iecelt revidentus vai ekspertus
  , kas palīdzētu veikt vai veiktu
  pārbaudes uz vietas vai
  izmeklēšanu
  . |
| --- | --- |

c)

iecelt revidentus vai ekspertus
  , kas palīdzētu veikt vai veiktu
  pārbaudes uz vietas vai
  izmeklēšanu
  .

4. nodaļa

Kompetento iestāžu loma

29. pants

Kompetentās iestādes

1.   Attiecībā uz administratoriem un uzraudzītajiem datu sniedzējiem katra dalībvalsts norīko attiecīgo kompetento iestādi, kas atbild par šajā regulā noteikto uzdevumu veikšanu un par to informē Komisiju un EVTI.

2.   Ja dalībvalsts norīko vairāk nekā vienu kompetento iestādi, tā skaidri nosaka attiecīgās funkcijas un norīko vienu iestādi, kas atbild par sadarbības koordināciju un informācijas apmaiņu ar Komisiju, EVTI un citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

3.   EVTI savā tīmekļa vietnē publicē saskaņā ar
  šā panta
  1. punktu
  un 25.a panta 1. punkta a) apakšpunktu
  norīkoto kompetento iestāžu sarakstu.

30. pants

Kompetento iestāžu pilnvaras

1.   Lai veiktu savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm atbilstīgi valstu tiesību aktiem ir vismaz šādas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras:

| a) | piekļūt jebkuram
  attiecīgajam
  dokumentam un citiem jebkāda formāta datiem un saņemt vai izgatavot to kopiju; |
| --- | --- |

a)

piekļūt jebkuram
  attiecīgajam
  dokumentam un citiem jebkāda formāta datiem un saņemt vai izgatavot to kopiju;

| b) | pieprasīt vai lūgt informāciju no visām attiecīgajām personām, ▌
  kas ir iesaistītas etalona izstrādē un datu sniegšanā par šo etalonu
  ,
  tostarp no jebkura pakalpojumu sniedzēja saskaņā ar 6. panta 3.a punktu
  , kā arī no to vadītājiem un vajadzības gadījumā izsaukt ikvienu šādu personu un to izjautāt, lai iegūtu informāciju; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt vai lūgt informāciju no visām attiecīgajām personām, ▌
  kas ir iesaistītas etalona izstrādē un datu sniegšanā par šo etalonu
  ,
  tostarp no jebkura pakalpojumu sniedzēja saskaņā ar 6. panta 3.a punktu
  , kā arī no to vadītājiem un vajadzības gadījumā izsaukt ikvienu šādu personu un to izjautāt, lai iegūtu informāciju;

| c) | saistībā ar
  preču
  etaloniem ▌ — pieprasīt informāciju no
  datu sniedzējiem
  par saistītiem aktuāltirgiem saskaņā ar
  (attiecīgos gadījumos)
  standartizētiem formātiem
  un ziņojumiem
  par darījumiem un tieši piekļūt tirgotāju sistēmām; |
| --- | --- |

c)

saistībā ar
  preču
  etaloniem ▌ — pieprasīt informāciju no
  datu sniedzējiem
  par saistītiem aktuāltirgiem saskaņā ar
  (attiecīgos gadījumos)
  standartizētiem formātiem
  un ziņojumiem
  par darījumiem un tieši piekļūt tirgotāju sistēmām;

| d) | veikt pārbaudes uz vietas vai izmeklēšanas vietās, kas nav fizisku personu privātās dzīvesvietas; |
| --- | --- |

d)

veikt pārbaudes uz vietas vai izmeklēšanas vietās, kas nav fizisku personu privātās dzīvesvietas;

| e) | iekļūt fizisku un juridisku personu telpās, lai izņemtu dokumentus un citus jebkāda formāta datus, ja pastāv pamatotas aizdomas, ka dokumenti un citi dati, kas saistīti ar pārbaudes vai izmeklēšanas priekšmetu, var būt svarīgi, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu. Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem no attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādes ir nepieciešams saņemt iepriekšēju atļauju, šādas pilnvaras izmanto tikai pēc tam, kad ir iegūta šāda iepriekšēja atļauja; |
| --- | --- |

e)

iekļūt fizisku un juridisku personu telpās, lai izņemtu dokumentus un citus jebkāda formāta datus, ja pastāv pamatotas aizdomas, ka dokumenti un citi dati, kas saistīti ar pārbaudes vai izmeklēšanas priekšmetu, var būt svarīgi, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu. Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem no attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādes ir nepieciešams saņemt iepriekšēju atļauju, šādas pilnvaras izmanto tikai pēc tam, kad ir iegūta šāda iepriekšēja atļauja;

| f) | pieprasīt esošos telefonsarunu un elektronisko sakaru vai citu datplūsmu ierakstus, kuri ir uzraudzīto struktūru rīcībā; |
| --- | --- |

f)

pieprasīt esošos telefonsarunu un elektronisko sakaru vai citu datplūsmu ierakstus, kuri ir uzraudzīto struktūru rīcībā;

| g) | pieprasīt aktīvu iesaldēšanu un/vai sekvestrāciju; |
| --- | --- |

g)

pieprasīt aktīvu iesaldēšanu un/vai sekvestrāciju;

▌

| i) | pieprasīt uz laiku apturēt visas darbības, kas pēc kompetentās iestādes uzskatiem ir pretrunā šai regulai; |
| --- | --- |

i)

pieprasīt uz laiku apturēt visas darbības, kas pēc kompetentās iestādes uzskatiem ir pretrunā šai regulai;

| j) | noteikt pagaidu aizliegumu veikt profesionālo darbību; |
| --- | --- |

j)

noteikt pagaidu aizliegumu veikt profesionālo darbību;

| k) | veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sabiedrība ir pienācīgi informēta par etalona izstrādāšanu, tostarp prasot personai, kas ir publicējusi vai izplatījusi etalonu, publicēt koriģējošu paziņojumu par datiem vai rādītājiem, kas attiecībā uz etalonu ir sniegti iepriekš; |
| --- | --- |

k)

veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sabiedrība ir pienācīgi informēta par etalona izstrādāšanu, tostarp prasot personai, kas ir publicējusi vai izplatījusi etalonu, publicēt koriģējošu paziņojumu par datiem vai rādītājiem, kas attiecībā uz etalonu ir sniegti iepriekš;

| ka) | pārskatīt paziņojumu par atbilstību un prasīt tajā izdarīt grozījumus. |
| --- | --- |

ka)

pārskatīt paziņojumu par atbilstību un prasīt tajā izdarīt grozījumus.

2.   Kompetentās iestādes īsteno savas 1. punktā minētās funkcijas un pilnvaras
  , kā arī pilnvaras piemērot 31. pantā minētās sankcijas saskaņā ar savu valsts tiesisko regulējumu
  kādā no šādiem veidiem:

| a) | tieši; |
| --- | --- |

a)

tieši;

| b) | sadarbībā ar citām iestādēm vai tirgus uzņēmumiem; |
| --- | --- |

b)

sadarbībā ar citām iestādēm vai tirgus uzņēmumiem;

| c) | uz savu atbildību, deleģējot savas pilnvaras šādām iestādēm vai tirgus uzņēmumiem; |
| --- | --- |

c)

uz savu atbildību, deleģējot savas pilnvaras šādām iestādēm vai tirgus uzņēmumiem;

| d) | vēršoties kompetentajās tiesu iestādēs. |
| --- | --- |

d)

vēršoties kompetentajās tiesu iestādēs.

Lai īstenotu minētās pilnvaras, kompetentās iestādes ir ieviesušas pienācīgus un efektīvus aizsardzības pasākumus attiecībā uz tiesībām uz aizstāvību un pamattiesībām.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka ir ieviesti atbilstīgi pasākumi, lai kompetentajām iestādēm būtu visas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, kas vajadzīgas to pienākumu veikšanai.

4.   Netiek uzskatīts, ka persona, kas dara pieejamu informāciju saskaņā ar 2. punktu, pārkāpj kādu ierobežojumu, kas attiecībā uz informācijas izpaušanu noteikts līgumā vai kādā tiesību aktā, regulatīvajā vai administratīvajā noteikumā.

31. pants

Administratīvie pasākumi un sankcijas

1.   Neskarot kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaras saskaņā ar 34. pantu, dalībvalstis, ievērojot valsts tiesību aktus, nosaka, ka kompetentajām iestādēm ir pilnvaras veikt atbilstīgus administratīvus pasākumus un noteikt administratīvus pasākumus un sankcijas vismaz par:

| a) | šīs regulas 5.,
  5.a, 5.b, 5.c, 5.d,
  6., 7.,
  7.a., 7.b,
  8., 9., ▌11., 14., 15., 17., ▌19., ▌23.
  un 23.a
   panta pārkāpumiem
  , ja šos pantus piemēro
  ; un |
| --- | --- |

a)

šīs regulas 5.,
  5.a, 5.b, 5.c, 5.d,
  6., 7.,
  7.a., 7.b,
  8., 9., ▌11., 14., 15., 17., ▌19., ▌23.
  un 23.a
   panta pārkāpumiem
  , ja šos pantus piemēro
  ; un

| b) | nesadarbošanos vai nepakļaušanos izmeklēšanai vai inspekcijai vai prasībai, kas noteikta 30. pantā. |
| --- | --- |

b)

nesadarbošanos vai nepakļaušanos izmeklēšanai vai inspekcijai vai prasībai, kas noteikta 30. pantā.

2.   Ja ir izdarīts 1. punktā minētais pārkāpums, dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem piešķir kompetentajām iestādēm pilnvaras piemērot vismaz šādus administratīvos pasākumus un sankcijas:

| a) | izdot rīkojumu, ar kuru par pārkāpumu
  atbildīgajam administratoram vai uzraudzītajai struktūrai
  prasa pārtraukt šādu rīcību un atturēties no šādas rīcības atkārtošanas; |
| --- | --- |

a)

izdot rīkojumu, ar kuru par pārkāpumu
  atbildīgajam administratoram vai uzraudzītajai struktūrai
  prasa pārtraukt šādu rīcību un atturēties no šādas rīcības atkārtošanas;

| b) | nodrošināt, ka tiek atdota pārkāpuma rezultātā gūtā peļņa vai novērstie zaudējumi, ja tos var noteikt; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka tiek atdota pārkāpuma rezultātā gūtā peļņa vai novērstie zaudējumi, ja tos var noteikt;

| c) | izdot publisku paziņojumu, kurā norāda
  atbildīgo administratoru vai uzraudzīto struktūru
  un pārkāpuma būtību; |
| --- | --- |

c)

izdot publisku paziņojumu, kurā norāda
  atbildīgo administratoru vai uzraudzīto struktūru
  un pārkāpuma būtību;

| d) | atsaukt vai apturēt
  administratora
  atļauju; |
| --- | --- |

d)

atsaukt vai apturēt
  administratora
  atļauju;

| e) | provizoriski aizliegt jebkurai fiziskai personai, kuru uzskata par atbildīgu par šādu pārkāpumu, īstenot vadības funkcijas administratora vai datu sniedzēja struktūrā; |
| --- | --- |

e)

provizoriski aizliegt jebkurai fiziskai personai, kuru uzskata par atbildīgu par šādu pārkāpumu, īstenot vadības funkcijas administratora vai datu sniedzēja struktūrā;

| f) | noteikt administratīvo finansiālo sankciju maksimālo summu, kas ir vismaz piecas reizes lielāka par pārkāpuma dēļ gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu summu, ja to var aprēķināt; vai






  1) | attiecībā uz fizisku personu administratīvo finansiālo sankciju maksimālo summu vismaz šādā apmērā:






  i) | par
  5., 5.a, 5.b, 5.c, 5.d,
  6.,
  7., 7.a, 7.b,
  8., 9., ▌11. panta,
  12.a panta 2. punkta
  , 14., 15., ▌17., 18., 19. ▌un 23. panta
  pārkāpumiem
   — EUR 500 000 vai dalībvalstī, kur euro nav oficiālā valūta, attiecīgā summa valsts valūtā, kas konvertēta šīs regulas spēkā stāšanās dienā, vai |
| --- | --- | --- | --- |

f)

noteikt administratīvo finansiālo sankciju maksimālo summu, kas ir vismaz piecas reizes lielāka par pārkāpuma dēļ gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu summu, ja to var aprēķināt; vai

1)

attiecībā uz fizisku personu administratīvo finansiālo sankciju maksimālo summu vismaz šādā apmērā:

i)

par
  5., 5.a, 5.b, 5.c, 5.d,
  6.,
  7., 7.a, 7.b,
  8., 9., ▌11. panta,
  12.a panta 2. punkta
  , 14., 15., ▌17., 18., 19. ▌un 23. panta
  pārkāpumiem
   — EUR 500 000 vai dalībvalstī, kur euro nav oficiālā valūta, attiecīgā summa valsts valūtā, kas konvertēta šīs regulas spēkā stāšanās dienā, vai

| ii) | par 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta ▌
  vai 7. panta 4. punkta pārkāpumiem
   — EUR 100 000 vai dalībvalstī, kur euro nav oficiālā valūta, attiecīgā summa valsts valūtā, kas konvertēta šīs regulas spēkā stāšanās dienā; |
| --- | --- |

ii)

par 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta ▌
  vai 7. panta 4. punkta pārkāpumiem
   — EUR 100 000 vai dalībvalstī, kur euro nav oficiālā valūta, attiecīgā summa valsts valūtā, kas konvertēta šīs regulas spēkā stāšanās dienā;

| 2) | attiecībā uz juridisku personu administratīvo finansiālo sankciju maksimālo summu vismaz šādā apmērā:






  i) | par
  5., 5.a, 5.b, 5.c, 5.d
  , 6.,
  7., 7.a, 7.b
  , 8., 9., ▌11., 14., 15., ▌17., 18., 19., ▌un 23. panta
  pārkāpumiem
   — EUR 1 000 000, vai 10 % no tās gada apgrozījuma saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem pārskatiem, ko apstiprinājusi vadības struktūra, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Ja juridiskā persona ir mātes uzņēmums vai mātes uzņēmuma meitasuzņēmums, kam ir jāsagatavo konsolidētie finanšu pārskati saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES, attiecīgais gada apgrozījums ir kopējais gada apgrozījums vai attiecīgais ienākumu veids saskaņā ar Direktīvu 86/635/EEK bankām un Direktīvu 91/674/EEK apdrošināšanas sabiedrībām saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem konsolidētajiem pārskatiem, kurus apstiprinājusi galvenā mātes uzņēmuma vadības struktūra, vai ja attiecīgā persona ir asociācija — 10 % no tās locekļu kopējā apgrozījuma, vai |
| --- | --- | --- |

2)

attiecībā uz juridisku personu administratīvo finansiālo sankciju maksimālo summu vismaz šādā apmērā:

i)

par
  5., 5.a, 5.b, 5.c, 5.d
  , 6.,
  7., 7.a, 7.b
  , 8., 9., ▌11., 14., 15., ▌17., 18., 19., ▌un 23. panta
  pārkāpumiem
   — EUR 1 000 000, vai 10 % no tās gada apgrozījuma saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem pārskatiem, ko apstiprinājusi vadības struktūra, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Ja juridiskā persona ir mātes uzņēmums vai mātes uzņēmuma meitasuzņēmums, kam ir jāsagatavo konsolidētie finanšu pārskati saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES, attiecīgais gada apgrozījums ir kopējais gada apgrozījums vai attiecīgais ienākumu veids saskaņā ar Direktīvu 86/635/EEK bankām un Direktīvu 91/674/EEK apdrošināšanas sabiedrībām saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem konsolidētajiem pārskatiem, kurus apstiprinājusi galvenā mātes uzņēmuma vadības struktūra, vai ja attiecīgā persona ir asociācija — 10 % no tās locekļu kopējā apgrozījuma, vai

| ii) | par
  7. panta
  1. punkta b) un c) apakšpunkta
  pārkāpumiem
   — lielākā no šādām summām: EUR 250 000 vai 2 % no tās gada apgrozījuma saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem pārskatiem, ko apstiprinājusi vadības struktūra; ja juridiskā persona ir mātes uzņēmums vai mātes uzņēmuma meitasuzņēmums, kam ir jāsagatavo konsolidētie finanšu pārskati saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES, attiecīgais gada apgrozījums ir kopējais gada apgrozījums vai attiecīgais ienākumu veids saskaņā ar Direktīvu 86/635/EEK bankām un Direktīvu 91/674/EEK apdrošināšanas sabiedrībām saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem konsolidētajiem pārskatiem, kurus apstiprinājusi galvenā mātes uzņēmuma vadības struktūra, vai ja attiecīgā persona ir asociācija — 10 % no tās locekļu kopējā apgrozījuma. |
| --- | --- |

ii)

par
  7. panta
  1. punkta b) un c) apakšpunkta
  pārkāpumiem
   — lielākā no šādām summām: EUR 250 000 vai 2 % no tās gada apgrozījuma saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem pārskatiem, ko apstiprinājusi vadības struktūra; ja juridiskā persona ir mātes uzņēmums vai mātes uzņēmuma meitasuzņēmums, kam ir jāsagatavo konsolidētie finanšu pārskati saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES, attiecīgais gada apgrozījums ir kopējais gada apgrozījums vai attiecīgais ienākumu veids saskaņā ar Direktīvu 86/635/EEK bankām un Direktīvu 91/674/EEK apdrošināšanas sabiedrībām saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem konsolidētajiem pārskatiem, kurus apstiprinājusi galvenā mātes uzņēmuma vadības struktūra, vai ja attiecīgā persona ir asociācija — 10 % no tās locekļu kopējā apgrozījuma.

3.   [12 mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā] dalībvalstis paziņo Komisijai un EVTI par saviem 1. un 2. punktā minētajiem noteikumiem.

Dalībvalstis var nolemt neparedzēt administratīvo sankciju noteikumus par tiem pārkāpumiem, par kuriem jau piemēro kriminālsankcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Šādā gadījumā dalībvalstis kopā ar pirmajā daļā minēto paziņojumu sniedz Komisijai un EVTI informāciju par attiecīgajiem krimināllikuma noteikumiem.

Tās bez kavēšanās ziņo Komisijai un EVTI par visiem turpmākiem grozījumiem minētajos noteikumos.

4.   Dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem kompetentajām iestādēm papildus 1. punktā minētajām pilnvarām var piešķirt citas pilnvaras piemērot sankcijas un var noteikt sankciju līmeni, kas pārsniedz minētajā punktā noteikto.

32. pants

Uzraudzības un sankciju pilnvaru izmantošana
  un pienākums sadarboties

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka, nosakot administratīvo sankciju veidu, līmeni
  un proporcionalitāti
  , kompetentās iestādes ņem vērā visus attiecīgos apstākļus, tostarp, vajadzības gadījumā:

| a) | pārkāpuma smagumu un ilgumu; |
| --- | --- |

a)

pārkāpuma smagumu un ilgumu;

| aa) | etalona kritisko svarīgumu finanšu stabilitātei un reālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

aa)

etalona kritisko svarīgumu finanšu stabilitātei un reālajai ekonomikai;

| b) | atbildīgās personas atbildības pakāpi; |
| --- | --- |

b)

atbildīgās personas atbildības pakāpi;

| c) | ▌ atbildīgās juridiskās personas
  kopējo apgrozījumu
  vai atbildīgās fiziskās personas gada
  ienākumus
  ; |
| --- | --- |

c)

▌ atbildīgās juridiskās personas
  kopējo apgrozījumu
  vai atbildīgās fiziskās personas gada
  ienākumus
  ;

| d) | atbildīgās personas gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu līmeni, ja tos var noteikt; |
| --- | --- |

d)

atbildīgās personas gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu līmeni, ja tos var noteikt;

| e) | atbildīgās personas sadarbības līmeni ar kompetento iestādi, neskarot vajadzību nodrošināt attiecīgās personas gūto ienākumu vai novērsto zaudējumu atdošanu; |
| --- | --- |

e)

atbildīgās personas sadarbības līmeni ar kompetento iestādi, neskarot vajadzību nodrošināt attiecīgās personas gūto ienākumu vai novērsto zaudējumu atdošanu;

| f) | attiecīgās personas iepriekš izdarītos pārkāpumus; |
| --- | --- |

f)

attiecīgās personas iepriekš izdarītos pārkāpumus;

| g) | atbildīgās personas pēc pārkāpuma veiktos pasākumus, lai novērstu pārkāpuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

g)

atbildīgās personas pēc pārkāpuma veiktos pasākumus, lai novērstu pārkāpuma atkārtošanos.

2.   Īstenojot savas sankciju pilnvaras saskaņā ar 31. pantā minētajiem nosacījumiem, kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai panāktu, ka uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras un administratīvās sankcijas nodrošina vēlamos rezultātus saskaņā ar šo regulu. Tās arī koordinē savu rīcību, lai novērstu iespējamo dublēšanos un pārklāšanos, piemērojot uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras un administratīvās sankcijas un naudas sodus pārrobežu lietās.

2.a
     
  Ja dalībvalstis saskaņā ar 31. pantu paredz kriminālsankcijas par attiecīgajā pantā minēto noteikumu pārkāpumiem, tās nodrošina, ka ir ieviesti visi atbilstīgie pasākumi, ar kuriem kompetentajām iestādēm sniedz visas nepieciešamās pilnvaras sadarbībai ar to jurisdikcijā esošajām tiesu iestādēm nolūkā saņemt konkrētu informāciju, kas saistīta ar kriminālizmeklēšanu vai procedūrām, kuras sāktas attiecībā uz šīs regulas iespējamajiem pārkāpumiem, un, izpildot pienākumu šīs regulas nolūkos sadarboties savā starpā un ar EVTI, šo informāciju nodot citām kompetentajām iestādēm un EVTI.

2.b
     
  Kompetentās iestādes sniedz palīdzību citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Jo īpaši tās apmainās ar informāciju un sadarbojas jebkurā izmeklēšanas vai uzraudzības darbībā. Kompetentās iestādes var sadarboties ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm arī jautājumos, kas saistīti ar naudas sodu piedziņas atvieglināšanu.

33. pants

Lēmumu publicēšana

1.   Kompetentās iestādes savā oficiālajā tīmekļa vietnē publicē lēmumu, ar kuru piemēro administratīvu sankciju vai pasākumu par šīs regulas pārkāpumiem, tūlīt pēc tam, kad sodītā persona ir informēta par šo lēmumu. Publikācijā ietver vismaz informāciju par pārkāpuma veidu un raksturu un atbildīgo personu identitāti. Šis pienākums neattiecas uz lēmumiem, ar ko nosaka pasākumus, kuriem piemīt izmeklēšanas raksturs.

2.   Ja kompetentā iestāde uzskata, ka juridisku personu identitātes vai fizisku personu personas datu publicēšana ir neproporcionāla pēc tam, kad veikts atsevišķs novērtējums par šādu datu publicēšanas proporcionalitāti, vai ja šāda publicēšana apdraud finanšu tirgu stabilitāti vai notiekošu izmeklēšanu, kompetentās iestādes:

| a) | atliek lēmuma, ar kuru piemēro sankciju vai pasākumus, publicēšanu līdz brīdim, kad vairs nepastāv iemesli nepublicēšanai; |
| --- | --- |

a)

atliek lēmuma, ar kuru piemēro sankciju vai pasākumus, publicēšanu līdz brīdim, kad vairs nepastāv iemesli nepublicēšanai;

| b) | anonimizēti publicē lēmumu, ar ko piemēro sankciju vai pasākumu, tādā veidā, kas atbilst valsts tiesību aktiem, ja šāda anonimizēta publicēšana nodrošina attiecīgo personas datu efektīvu aizsardzību. Ja tiek pieņemts lēmums anonimizēti publicēt sankciju vai pasākumu, attiecīgo datu publicēšanu var atlikt uz samērīgu laikposmu, ja ir plānots, ka attiecīgajā laikposmā vairs nepastāvēs iemesli anonimizētai publicēšanai; |
| --- | --- |

b)

anonimizēti publicē lēmumu, ar ko piemēro sankciju vai pasākumu, tādā veidā, kas atbilst valsts tiesību aktiem, ja šāda anonimizēta publicēšana nodrošina attiecīgo personas datu efektīvu aizsardzību. Ja tiek pieņemts lēmums anonimizēti publicēt sankciju vai pasākumu, attiecīgo datu publicēšanu var atlikt uz samērīgu laikposmu, ja ir plānots, ka attiecīgajā laikposmā vairs nepastāvēs iemesli anonimizētai publicēšanai;

| c) | vispār nepublicē lēmumu, ar kuru piemēro sankciju vai pasākumu, ja a) un b) apakšpunktā izklāstītie risinājumi netiek uzskatīti par pietiekamiem, lai nodrošinātu:







  i) | to, ka finanšu tirgu stabilitāte netiktu apdraudēta, vai |
| --- | --- | --- |

c)

vispār nepublicē lēmumu, ar kuru piemēro sankciju vai pasākumu, ja a) un b) apakšpunktā izklāstītie risinājumi netiek uzskatīti par pietiekamiem, lai nodrošinātu:

i)

to, ka finanšu tirgu stabilitāte netiktu apdraudēta, vai

| ii) | šādu lēmumu publicēšanas proporcionalitāti attiecībā uz pasākumiem, kurus uzskata par mazāk nozīmīgiem. |
| --- | --- |

ii)

šādu lēmumu publicēšanas proporcionalitāti attiecībā uz pasākumiem, kurus uzskata par mazāk nozīmīgiem.

3.   Ja lēmumu par sankcijas vai pasākuma piemērošanu var pārsūdzēt attiecīgajā tiesu vai citā iestādē, kompetentās iestādes arī nekavējoties savā oficiālajā tīmekļa vietnē publicē šādu informāciju un jebkādu turpmāku informāciju par šādas pārsūdzības iznākumu. Turklāt publicē arī jebkuru lēmumu, ar ko anulē iepriekšēju lēmumu par sankcijas vai pasākuma piemērošanu.

4.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka visas publikācijas saskaņā ar šo pantu tās glabā savās oficiālajās tīmekļa vietnēs vismaz piecus gadus pēc to publicēšanas. Publikācijā ietvertos personas datus attiecīgās kompetentās iestādes oficiālajā tīmekļa vietnē glabā vienīgi tik ilgi, cik ir nepieciešams saskaņā ar piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem.

4.a
     
  Dalībvalstis reizi gadā nosūta EVTI apkopotu informāciju par visām sankcijām un pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar 31. pantu. Minēto pienākumu neattiecina uz pasākumiem, kas saistīti ar izmeklēšanu. EVTI šo informāciju publisko gada ziņojumā.

Ja dalībvalstis saskaņā ar 31. pantu paredz kriminālsankcijas par šajā pantā minēto noteikumu pārkāpumiem, to kompetentās iestādes reizi gadā sniedz EVTI anonīmus un apkopotus datus par visiem kriminālizmeklēšanas gadījumiem un piemērotajām kriminālsankcijām. Datus par piemērotajām kriminālsankcijām EVTI publicē gada ziņojumā.

34. pants

Kompetento iestāžu
  kolēģija

1.   
  Attiecīgā
  kompetentā iestāde 30 
  dienu
  laikā pēc tam, kad
  etalons ir iekļauts kritiski svarīgu etalonu sarakstā saskaņā ar 25.a pantu, izņemot kritiski svarīgus etalonus, kas ir valsts mēroga etaloni, kā tas noteikts 3. panta 1. punkta 21. apakšpunktā
  , izveido kompetento iestāžu kolēģiju.

2.   Kolēģijā ietilpst attiecīgā administratora kompetentā iestāde, EVTI un
  lielāko
  datu sniedzēju kompetentās iestādes.

3.   Citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir tiesības būt par kolēģijas locekli, ja minētā ▌etalona izstrādes pārtraukšana būtiski negatīvi ietekmētu finanšu stabilitāti vai tirgu pienācīgu darbību, vai patērētājus, vai attiecīgo dalībvalstu reālo ekonomiku.

Ja kompetentā iestāde plāno kļūt par kolēģijas locekli saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, tā iesniedz pieprasījumu attiecīgā administratora kompetentajai iestādei, kurā ietver pierādījumu par to, ka attiecīgā noteikuma prasības ir izpildītas. Administratora attiecīgā kompetentā iestāde izskata pieprasījumu un paziņo iestādei, kas iesniegusi pieprasījumu,
  30 dienu
  laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas, vai tā uzskata, ka minētās prasības ir izpildītas. Ja tā uzskata, ka minētās prasības nav izpildītas, iestāde, kas iesniegusi pieprasījumu, var vērsties pie EVTI saskaņā ar 10. pantu.

4.   EVTI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 21. pantu piedalās nolūkā veicināt un uzraudzīt šajā pantā minēto uzraudzītāju kolēģiju efektīvu, lietderīgu un konsekventu darbību. Šajā nolūkā EVTI iesaistās pēc vajadzības, un to šajā nolūkā uzskata par kompetento iestādi.

5.   
  EVTI
  vada kolēģijas sanāksmes, koordinē kolēģijas darbības un nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu starp kolēģijas locekļiem.

6.   Administratora kompetentā iestāde nosaka rakstiskus pasākumus kolēģijas ietvaros attiecībā uz šādiem jautājumiem:

| a) | informāciju, ar kuru jāapmainās kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

a)

informāciju, ar kuru jāapmainās kompetentajām iestādēm;

| b) | lēmumu pieņemšanas procesu starp kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

b)

lēmumu pieņemšanas procesu starp kompetentajām iestādēm;

| c) | gadījumiem, kuros kompetentajām iestādēm savstarpēji jāapspriežas; |
| --- | --- |

c)

gadījumiem, kuros kompetentajām iestādēm savstarpēji jāapspriežas;

| d) | palīdzību, kas jāsniedz saskaņā ar 14. panta
  5.a punktu
  , lai izpildītu
  14. panta 3. punktā
  minētos pasākumus. |
| --- | --- |

d)

palīdzību, kas jāsniedz saskaņā ar 14. panta
  5.a punktu
  , lai izpildītu
  14. panta 3. punktā
  minētos pasākumus.

Ja administrators izstrādā vairāk nekā vienu etalonu,
  EVTI
  var izveidot vienotu kolēģiju visiem etaloniem, kurus izstrādā konkrētais administrators.

7.   Ja attiecībā uz 6. punktā minētajiem pasākumiem nav panākta vienošanās, jebkurš kolēģijas loceklis, kas nav EVTI, ar attiecīgo jautājumu var vērsties EVTI. Administratora kompetentā iestāde pienācīgi ņem vērā visus EVTI sniegtos ieteikumus attiecībā uz rakstiskiem koordinēšanas pasākumiem, pirms piekrīt galīgajai redakcijai. Rakstiskos koordinācijas pasākumus izklāsta vienā dokumentā, ietverot pamatotus iemeslus būtiskām novirzēm no EVTI ieteikumiem. Administratora kompetentā iestāde pārsūta rakstiskos koordinācijas pasākumus kolēģijas locekļiem un EVTI.

8.   Pirms ▌24. pantā
  un ▌ — attiecīgos gadījumos — 14. un 23. pantā
  minēto pasākumu veikšanas attiecīgā administratora kompetentā iestāde apspriežas ar kolēģijas locekļiem. Kolēģijas locekļi savu pilnvaru robežās dara visu saprātīgi iespējamo, lai panāktu vienošanos
  6. punktā minētajos rakstiskajos pasākumos noteiktajā termiņā
  .
  Lai domstarpību gadījumā palīdzētu kompetentajām iestādēm panākt kopīgu vienošanos, izveido starpniecības mehānismu.

9.   Ja nav panākta vienošanās starp kolēģijas locekļiem ▌, kompetentās iestādes, kas nav EVTI, var vērsties pie EVTI šādās situācijās:

| a) | ja kompetentā iestāde nav darījusi zināmu būtisku informāciju; |
| --- | --- |

a)

ja kompetentā iestāde nav darījusi zināmu būtisku informāciju;

| b) | ja pēc pieprasījuma, kas iesniegts saskaņā ar 3. punktu, administratora kompetentā iestāde ir paziņojusi iestādei, kas iesniegusi pieprasījumu, ka attiecīgā punkta prasības nav izpildītas vai tā pieprasījumu nav izskatījusi samērīgā laikposmā; |
| --- | --- |

b)

ja pēc pieprasījuma, kas iesniegts saskaņā ar 3. punktu, administratora kompetentā iestāde ir paziņojusi iestādei, kas iesniegusi pieprasījumu, ka attiecīgā punkta prasības nav izpildītas vai tā pieprasījumu nav izskatījusi samērīgā laikposmā;

| c) | ja kompetentās iestādes nav varējušas vienoties par jautājumiem, kas izklāstīti 6. punktā; |
| --- | --- |

c)

ja kompetentās iestādes nav varējušas vienoties par jautājumiem, kas izklāstīti 6. punktā;

| d) | ▌ja pastāv domstarpības attiecībā uz pasākumu, kas veikts saskaņā ar ▌23.
  un ▌
  24. pantu. |
| --- | --- |

d)

▌ja pastāv domstarpības attiecībā uz pasākumu, kas veikts saskaņā ar ▌23.
  un ▌
  24. pantu.

Ja 20 dienu laikā pēc pirmajā daļā noteiktās vēršanās pie EVTI jautājums nav nokārtots, attiecīgā administratora kompetentā iestāde pieņem galīgo lēmumu un par savu lēmumu rakstiski sniedz detalizētu paskaidrojumu pirmajā daļā minētajām iestādēm un EVTI.

Ja EVTI uzskata, ka attiecīgā administratora kompetentā iestāde ir veikusi kādu no 8. punktā minētajiem pasākumiem, kas, iespējams, neatbilst Savienības tiesību aktiem, tā rīkojas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 17. pantu.

9.a
     
  Ikviena no kolēģijas kompetentajām iestādēm, kura nepiekrīt kādam no saskaņā ar 13.a vai 14. pantu veicamajiem pasākumiem, var vērsties pie EVTI. Neskarot LESD 258. pantu, EVTI var rīkoties saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu.

9.b
     
  Visi saskaņā ar 13.a vai 14. pantu veiktie pasākumi paliek spēkā vismaz līdz brīdim, kad kolēģija panāk vienošanos atbilstīgi 8. un 9.a punktam.

35. pants

Sadarbība ar EVTI

1.   Šīs regulas nolūkos kompetentās iestādes sadarbojas ar EVTI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010.

2.   Kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 35. pantu nekavējoties sniedz EVTI visu informāciju, kas ir nepieciešama tās pienākumu veikšanai.

2.a
     
  Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER) un citas attiecīgās uzraudzības iestādes, pildot savus pienākumus saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1227/2011 īstenošanu un uzraudzību, sadarbojas ar EVTI šīs regulas piemērošanas nolūkā, kā arī ar minētajām iestādēm apspriežas visu regulatīvo tehnisko standartu un deleģēto aktu izstrādes laikā un šīs iestādes bez kavēšanās sniedz visu informāciju, kāda EVTI ir nepieciešama savu pienākumu izpildē.

3.   EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, lai noteiktu 2. punktā minētās informācijas apmaiņas procedūras un formātus.

EVTI šā panta pirmajā daļā minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz [XXXX].

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.

36. pants

Dienesta noslēpums

1.   Uz jebkādu konfidenciālu informāciju, kas saņemta, ar ko veikta apmaiņa vai kas nosūtīta atbilstīgi šai regulai, attiecas 2. punktā noteiktie dienesta noslēpuma nosacījumi.

2.   Dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums attiecas uz visām personām, kas strādā vai ir strādājušas kompetentajā iestādē vai jebkurā iestādē vai tirgus uzņēmumā, vai fizisku vai juridisku personu, kam kompetentā iestāde ir deleģējusi savas pilnvaras, tostarp arī uz revidentiem un ekspertiem, ar ko kompetentajai iestādei ir noslēgts līgums.

3.   Informāciju, uz ko attiecas dienesta noslēpums, nevar izpaust nevienai citai personai vai iestādei citādi, nekā ir paredzēts tiesību aktu noteikumos.

4.   Visu informāciju, ar ko kompetentās iestādes apmainās saskaņā ar šo regulu un kas skar darījumu vai darbības apstākļus vai citus ekonomiska vai personiska rakstura jautājumus, uzskata par konfidenciālu un uz to attiecina dienesta noslēpuma prasības, izņemot gadījumus, kad kompetentā iestāde informācijas paziņošanas laikā paziņo, ka informāciju drīkst izpaust, vai kad šāda izpaušana nepieciešama tiesvedībai.

VII SADAĻA

DELEĢĒTIE AKTI UN ĪSTENOŠANAS AKTI

37. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 2. punktā ▌un 23. panta 7. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [šīs regulas spēkā stāšanās diena].

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 2. punktā ▌un 23. panta 7. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 3. panta 2. punktu ▌un 23. panta 7. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

38. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Eiropas Vērtspapīru komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu, ņemot vērā tās 8. panta noteikumus.

VIII SADAĻA

Pārejas un nobeiguma noteikumi

39. pants

Pārejas noteikumi

1.   Administrators, kas izstrādā etalonu, [šīs regulas spēkā stāšanās dienā] iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai
  vai reģistrācijai
  saskaņā ar 23.
  vai 23.a
   pantu [
  12
   mēnešu laikā pēc dienas, kad ir sākta regulas piemērošana].

1.a
     
  Valsts kompetentās iestādes nolemj, kuri no reģistrētajiem etaloniem tiek uzskatīti par kritiski svarīgiem etaloniem. Šiem etaloniem piemēro 23. panta noteikumus par atļaujas saņemšanu.

2.   
  Fiziska vai juridiska persona
  , kas ir
  iesniegusi
  pieteikumu atļaujas saņemšanai
  vai reģistrācijai
  saskaņā ar 1. punktu, var turpināt kāda pašreizējā etalona izstrādi
  , kuru var izmantot uzraudzītas struktūras, un šo izstrādi var turpināt
  līdz brīdim, kad šāda atļauja tiek noraidīta.

3.   Ja kāds pašreizējais etalons neatbilst šīs regulas prasībām, bet, veicot izmaiņas konkrētajā etalonā
  nolūkā panākt atbilstību
  šīs regulas
  prasībām
  , rastos force majeure apstākļi, vai tiktu traucēti vai citādi pārkāpti jebkura tāda finanšu līguma vai finanšu instrumenta noteikumi, kurā ir atsauce uz konkrēto etalonu,
  tad tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas fiziskā vai juridiskā persona, kas izstrādā etalonu, var atļaut arī turpmāk izmantot attiecīgo etalonu pašreizējos finanšu līgumos un finanšu instrumentos līdz brīdim, kad kompetentā iestāde uzskata, ka ir iespējams attiecīgā etalona izmantošanu pārtraukt vai aizstāt ar citu etalonu, nenodarot kaitējumu nevienai no līguma pusēm
  .

3.a
     
  Pēc [diena, kurā sāk piemērot šo regulu] jaunos finanšu instrumentos vai finanšu līgumos neiekļauj atsauci uz kādu no pašreizējiem etaloniem, ja tas neatbilst šīs regulas prasībām.

3.b
     
  Atkāpjoties no 3.a punkta, jaunos finanšu instrumentos uz vienu gadu pēc [diena, kurā sāk piemērot šo regulu] var iekļaut atsauci uz kādu no pašreizējiem etaloniem, kas neatbilst šīs regulas prasībām, ja attiecīgais finanšu instruments ir nepieciešams riska ierobežošanas nolūkos, lai pārvaldītu risku saistībā ar kādu no pašreizējiem finanšu instrumentiem, kurā ir atsauce uz konkrēto etalonu.

4.   
  Ja vien Komisija nav pieņēmusi 20. panta 2. vai 2.a punktā minēto lēmumu par līdzvērtīgumu, uzraudzītas struktūras Savienībā etalonu, kuru ir izstrādājis administrators, kas atrodas trešā valstī, izmanto tikai tad, ja to izmanto kā atsauci pašreizējos
  finanšu instrumentos un finanšu līgumos ▌, kuros bija atsauce uz šo etalonu laikā, kad šī regula stājās spēkā, ▌vai
  ja konkrēto etalonu izmanto jaunos
  finanšu
  instrumentos un
  finanšu
  līgumos trīs gadus pēc dienas, kurā sāka piemērot šo regulu
  .

39.a pants

Prospektu un svarīgāko informatīvo dokumentu atjaunināšanas termiņš

Regulas 19. panta 2. punkts neskar pašreizējos prospektus, kuri ir apstiprināti saskaņā ar Direktīvu 2003/71/EK pirms [šīs regulas spēkā stāšanās diena]. Tiem prospektiem pakārtotos dokumentus, kuri saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK ir apstiprināti pirms [šīs regulas spēkā stāšanās diena], atjaunina tikko tas ir iespējams un ne vēlāk kā ...* [divpadsmit] mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

40. pants

Pārskatīšana

1.
     Līdz 2018. gada 1. 
  janvārim
  Komisija veic pārskatu un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šo regulu un jo īpaši:

| a) | par kritiski svarīga etalona darbību un efektivitāti un obligāto līdzdalības režīmu, kā noteikts 13. un 14. pantā, un 3. pantā noteikto kritiski svarīga etalona definīciju;
  un |
| --- | --- |

a)

par kritiski svarīga etalona darbību un efektivitāti un obligāto līdzdalības režīmu, kā noteikts 13. un 14. pantā, un 3. pantā noteikto kritiski svarīga etalona definīciju;
  un

| b) | par VI sadaļā minēto uzraudzības režīma efektivitāti un 34. pantā minētajām kolēģijām, kā arī konkrētu etalonu uzraudzības piemērotību, ko veic Savienības iestāde. |
| --- | --- |

b)

par VI sadaļā minēto uzraudzības režīma efektivitāti un 34. pantā minētajām kolēģijām, kā arī konkrētu etalonu uzraudzības piemērotību, ko veic Savienības iestāde.

▌

1.a
     
  Komisija izvērtē starptautisko principu tendences, jo īpaši to principu, kurus piemēro cenu paziņošanas aģentūru (PRA) preču etaloniem, kā arī tiesisko regulējumu un uzraudzības prakses tendences trešās valstīs attiecībā uz etalonu izstrādi, un līdz ...* [četri gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] un pēc tam ik pēc četriem gadiem iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajiem ziņojumiem vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu.

41. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro
  pēc 6 mēnešiem
  no ... [
  diena, kurā
  spēkā
  stājušies
  ]
  deleģētie akti, kurus saskaņā ar šo regulu pieņēmusi Komisija]
  .

Tomēr Regulas 13. panta 1. punktu
  un 14. un
  34. pantu piemēro no ...[6 mēneši pēc regulas spēkā stāšanās dienas].

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

▌

---

(1)  Pēc tam jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 61. panta otrā punkta otro daļu (A8-0131/2015).

1

(*)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌.

*

(2)  OV C 177, 11.6.2014., 42. lpp.

2

(3)  OV C 113, 15.4.2014., 1. lpp.

3

(4)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

4

(5)  OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.

5

(6)  OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.

6

(7)  OV L 326, 8.12.2011., 1. lpp.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.)

8

(9)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

9

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

(10)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (Tirgus ļaunprātīgas izmantoanas regula) (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).

10

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (Tirgus ļaunprātīgas izmantoanas regula) (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).

(11)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

11

(12)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

12

(13)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1227/2011 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (OV L 326, 8.12.2011., 1. lpp.).

13

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1227/2011 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (OV L 326, 8.12.2011., 1. lpp.).

(14)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

14

(15)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

15

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

(16)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu
  (OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.).

16

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu

(17)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu
  (OV L 9, 14.8.2009., 112. lpp.).

17

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu

(18)  
  Komisijas 2010. gada 12. novembra Regula (ES) Nr. 1031/2010 par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (OV L 302, 18.11.2010., 1. lpp.).

18

Komisijas 2010. gada 12. novembra Regula (ES) Nr. 1031/2010 par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (OV L 302, 18.11.2010., 1. lpp.).

(19)  
  Komisijas 2014. gada 17. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1348/2014 par datu ziņošanu, īstenojot 8. panta 2. punktu un 8. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1227/2011 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (OV L 363, 18.12.2014., 121. lpp.).

19

Komisijas 2014. gada 17. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1348/2014 par datu ziņošanu, īstenojot 8. panta 2. punktu un 8. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1227/2011 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (OV L 363, 18.12.2014., 121. lpp.).

(20)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

20

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

(21)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīva 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II)
  (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

21

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīva 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II)

(22)  OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.

22

(23)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīva 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010
  (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

23

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīva 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010

(24)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem
  (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

24

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem

(25)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Direktīva 2008/48/EK par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 87/102/EEK
  (OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.).

25

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Direktīva 2008/48/EK par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 87/102/EEK

(26)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 4. februāra Direktīva 2014/17/ES par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010
  (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.).

26

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 4. februāra Direktīva 2014/17/ES par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010

(27)  
  Komisijas 2006. gada 10. augusta Regula (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem
  (OV L 241, 2.9.2006., 1. lpp.).

27

Komisijas 2006. gada 10. augusta Regula (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem

(28)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 600/2014 par finanu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

28

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 600/2014 par finanu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

(29)  01.08.2014., EVTI/2014/937.

29

---

Trešdiena, 2015. gada 20. maija

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/168 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/168

---

P8_TA(2015)0199

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: atbalsts lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2015. gada 27. aprīļa deleģēto regulu, ar ko groza I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA))

(2016/C 353/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2015)02802), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2015)02802),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 3. februāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret Komisijas deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 3. februāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret Komisijas deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas 2015. gada 6. maija vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas 2015. gada 6. maija vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (1), un jo īpaši tās 58. panta 7. punktu un 83. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (1), un jo īpaši tās 58. panta 7. punktu un 83. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi tā Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā laikaposmā, kas beidzās 2015. gada 19. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi tā Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā laikaposmā, kas beidzās 2015. gada 19. maijā,

| A. | tā kā Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 19. panta 1. punkts paredz, ka daudzgadu finanšu shēma jāpārskata tad, ja pēc 2014. gada 1. janvāra tiek pieņemtas programmas saskaņā ar dalīto pārvaldību attiecībā uz, inter alia, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, un pārskatīšanas mērķis ir 2014. gadā neizmantotās piešķirtās summas pārvietot uz turpmākiem gadiem, tādā veidā pārsniedzot izdevumu atbilstīgo maksimālo apjomu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 19. panta 1. punkts paredz, ka daudzgadu finanšu shēma jāpārskata tad, ja pēc 2014. gada 1. janvāra tiek pieņemtas programmas saskaņā ar dalīto pārvaldību attiecībā uz, inter alia, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, un pārskatīšanas mērķis ir 2014. gadā neizmantotās piešķirtās summas pārvietot uz turpmākiem gadiem, tādā veidā pārsniedzot izdevumu atbilstīgo maksimālo apjomu;

| B. | tā kā Bulgārijas, Čehijas Republikas, Īrijas, Grieķijas, Spānijas, Horvātijas, Itālijas, Kipras, Luksemburgas, Ungārijas, Maltas, Rumānijas un Zviedrijas lauku attīstības programmas, kā arī dažas no Beļģijas, Vācijas, Francijas un Apvienotās Karalistes reģionālajām programmām līdz 2014. gada beigām vēl nebija gatavas pieņemšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā Bulgārijas, Čehijas Republikas, Īrijas, Grieķijas, Spānijas, Horvātijas, Itālijas, Kipras, Luksemburgas, Ungārijas, Maltas, Rumānijas un Zviedrijas lauku attīstības programmas, kā arī dažas no Beļģijas, Vācijas, Francijas un Apvienotās Karalistes reģionālajām programmām līdz 2014. gada beigām vēl nebija gatavas pieņemšanai;

| C. | tā kā Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 ir pārskatīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2015/623, un Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai atbilstošie neizlietotie 2014. gada piešķīrumi ir pārvietoti uz 2015. un 2016. gada izdevumu maksimālajiem apjomiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 ir pārskatīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2015/623, un Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai atbilstošie neizlietotie 2014. gada piešķīrumi ir pārvietoti uz 2015. un 2016. gada izdevumu maksimālajiem apjomiem;

| D. | tā kā tāpēc Regulas (ES) Nr. 1305/2013 I pielikums, kas nosaka lauku attīstībai piešķirtā Savienības atbalsta sadalījumu 2014.–2020. gadam, būtu attiecīgi jāgroza; |
| --- | --- |

D.

tā kā tāpēc Regulas (ES) Nr. 1305/2013 I pielikums, kas nosaka lauku attīstībai piešķirtā Savienības atbalsta sadalījumu 2014.–2020. gadam, būtu attiecīgi jāgroza;

| E. | tā kā deleģētā regula ir būtiska, lai varētu sekmīgi un savlaicīgi pieņemt lauku attīstības programmas, ir lietderīgi paredzēt, ka šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

E.

tā kā deleģētā regula ir būtiska, lai varētu sekmīgi un savlaicīgi pieņemt lauku attīstības programmas, ir lietderīgi paredzēt, ka šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/169 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/169

---

P8_TA(2015)0200

Tirdzniecības, attīstības un sadarbības nolīgums ar Dienvidāfriku (protokols, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai) ***

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu papildprotokolu Tirdzniecības, attīstības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 353/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07657/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07657/2015),

| — | ņemot vērā projektu papildprotokolam Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (13175/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu papildprotokolam Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (13175/2014),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0103/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0103/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ieteikumu (A8-0146/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ieteikumu (A8-0146/2015),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Dienvidāfrikas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Dienvidāfrikas Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/170 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/170

---

P8_TA(2015)0201

Finanšu sistēmas izmantošanas nepieļaušana nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai ***II

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2016/C 353/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05933/4/2015 – C8-0109/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05933/4/2015 – C8-0109/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 17. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 17. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 23. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 23. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0045), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0045),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārā komiteja un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0153/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārā komiteja un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0153/2015),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 166, 12.6.2013., 2. lpp.

(2)  OV C 271, 19.9.2013., 31. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, 11.3.2014., P7_TA(2014)0191.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/171

---

P8_TA(2015)0202

Līdzekļu pārvedumiem pievienotā informācija ***II

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2016/C 353/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05932/2/2015 – C8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05932/2/2015 – C8-0108/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 17. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 17. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 23. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 23. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0044), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0044),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārā komiteja un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0154/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārā komiteja un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0154/2015),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 166, 12.6.2013., 2. lpp.

(2)  OV C 271, 19.9.2013., 31. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, 11.3.2014, P7_TA(2014)0190.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/172

---

P8_TA(2015)0203

Maksātnespējas procedūras ***II

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par maksātnespējas procedūrām (pārstrādāta redakcija) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2016/C 353/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (16636/5/2014 – C8-0090/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (16636/5/2014 – C8-0090/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 22. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 22. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0744), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0744),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0155/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0155/2015),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 271, 19.9.2013., 55. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti 5.2.2014., P7_TA(2014)0093.

---

| 27.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/173 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/173

---

P8_TA(2015)0204

Konfliktu skartu teritoriju un augsta riska teritoriju izcelsmes izrakteņu un metālu importētāju pašsertifikācija ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 20. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības sistēmu konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa, to rūdu un zelta atbildīgu importētāju pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 353/28)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Derīgie izrakteņi konfliktu skartās un augsta riska teritorijās var izraisīt konfliktus, ja ieņēmumi no tiem veicina tādu vardarbīgu konfliktu izcelšanos vai turpināšanos, kas apdraud
  valstu
  centienus attīstības, labas pārvaldības un tiesiskuma jomā. Lai nodrošinātu mieru un stabilitāti, šajās jomās ir būtiski saraut saikni starp konfliktu un izrakteņu nelikumīgu izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Derīgie izrakteņi konfliktu skartās un augsta riska teritorijās var izraisīt konfliktus, ja ieņēmumi no tiem veicina tādu vardarbīgu konfliktu izcelšanos vai turpināšanos, kas apdraud
  valstu
  centienus attīstības, labas pārvaldības un tiesiskuma jomā. Lai nodrošinātu mieru un stabilitāti, šajās jomās ir būtiski saraut saikni starp konfliktu un izrakteņu nelikumīgu izmantošanu.

| (1) | Derīgie izrakteņi konfliktu skartās un augsta riska teritorijās var izraisīt konfliktus, ja ieņēmumi no tiem veicina tādu vardarbīgu konfliktu izcelšanos vai turpināšanos, kas apdraud centienus attīstības, labas pārvaldības un tiesiskuma jomā. Lai nodrošinātu mieru
  , attīstību
  un stabilitāti, šajās jomās ir būtiski saraut saikni starp konfliktu un izrakteņu nelikumīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(1)

Derīgie izrakteņi konfliktu skartās un augsta riska teritorijās var izraisīt konfliktus, ja ieņēmumi no tiem veicina tādu vardarbīgu konfliktu izcelšanos vai turpināšanos, kas apdraud centienus attīstības, labas pārvaldības un tiesiskuma jomā. Lai nodrošinātu mieru
  , attīstību
  un stabilitāti, šajās jomās ir būtiski saraut saikni starp konfliktu un izrakteņu nelikumīgu izmantošanu.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Ieguves rūpniecībā ir bieži sastopami cilvēktiesību pārkāpumi, kas var ietvert bērnu darbu, seksuālo vardarbību, cilvēku piespiedu pazušanu, piespiedu pārcelšanos un rituālā vai kultūras ziņā nozīmīgu vietu iznīcināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Ieguves rūpniecībā ir bieži sastopami cilvēktiesību pārkāpumi, kas var ietvert bērnu darbu, seksuālo vardarbību, cilvēku piespiedu pazušanu, piespiedu pārcelšanos un rituālā vai kultūras ziņā nozīmīgu vietu iznīcināšanu.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Minētais jautājums ir aktuāls resursiem
  bagātos reģionos
  ,
  kuros
  valdības un starptautiskās organizācijas kopā ar ekonomikas dalībniekiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  cenšas īstenot uzdevumus, kas izriet no centieniem mazināt bruņoto grupējumu un drošības spēku finansējumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Minētais jautājums ir aktuāls resursiem
  bagātos reģionos
  ,
  kuros
  valdības un starptautiskās organizācijas kopā ar ekonomikas dalībniekiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  cenšas īstenot uzdevumus, kas izriet no centieniem mazināt bruņoto grupējumu un drošības spēku finansējumu
  .

| (2) | Minētais jautājums ir aktuāls resursiem
  bagātās teritorijās
  ,
  kurās uzdevumus, kas izriet no centieniem nepieļaut bruņoto grupējumu un drošības spēku finansēšanu
  , cenšas īstenot valdības un starptautiskās organizācijas kopā ar ekonomikas dalībniekiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  , tostarp sieviešu organizācijām, kas ir galvenās organizācijas, kuras piesaista uzmanību šādu grupējumu uzspiestiem ekspluatējošiem nosacījumiem, kā arī izvarošanām un vardarbībai, ko izmanto, lai kontrolētu vietējos iedzīvotājus
  . |
| --- | --- |

(2)

Minētais jautājums ir aktuāls resursiem
  bagātās teritorijās
  ,
  kurās uzdevumus, kas izriet no centieniem nepieļaut bruņoto grupējumu un drošības spēku finansēšanu
  , cenšas īstenot valdības un starptautiskās organizācijas kopā ar ekonomikas dalībniekiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  , tostarp sieviešu organizācijām, kas ir galvenās organizācijas, kuras piesaista uzmanību šādu grupējumu uzspiestiem ekspluatējošiem nosacījumiem, kā arī izvarošanām un vardarbībai, ko izmanto, lai kontrolētu vietējos iedzīvotājus
  .

(Grozījums par vārda “reģions” aizstāšanu ar vārdu “teritorija” attiecas uz visu tekstu kopumā.)

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Šī regula ir viens no līdzekļiem, kā samazināt bruņotu grupu finansēšanu, kontrolējot konfliktu skarto teritoriju izcelsmes izrakteņu tirdzniecību; tas nemaina faktu, ka Eiropas Savienības ārlietu un attīstības politikas pasākumos būtu jākoncentrējas uz cīņu pret vietēja mēroga korupciju un vāju robežkontroli, kā arī uz vietējo iedzīvotāju un viņu pārstāvju izglītošanu, lai varētu atklāt vardarbības gadījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Šī regula ir viens no līdzekļiem, kā samazināt bruņotu grupu finansēšanu, kontrolējot konfliktu skarto teritoriju izcelsmes izrakteņu tirdzniecību; tas nemaina faktu, ka Eiropas Savienības ārlietu un attīstības politikas pasākumos būtu jākoncentrējas uz cīņu pret vietēja mēroga korupciju un vāju robežkontroli, kā arī uz vietējo iedzīvotāju un viņu pārstāvju izglītošanu, lai varētu atklāt vardarbības gadījumus.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Eiropas Parlaments 2010. gada
  7. oktobrī


  pieņēma rezolūciju, aicinot
  Savienību pieņemt tiesību aktus saskaņoti ar ASV “konfliktu izrakteņu” akta, proti, Doda-Franka Volstrītas reformas un patērētāju aizsardzības akta 1502. sadaļu, un Komisija 2011. gada un 2012. gada paziņojumos iezīmēja nodomu izpētīt pārredzamības uzlabošanas iespējas, ieskaitot pienācīgās pārbaudes visā piegādes ķēdē. Pēdējā paziņojumā un saskaņā ar apņemšanos, ko Komisija paudusi 2011. gada maija ESAO Ministru padomes sanāksmē, Komisija atbalstīja to, ka arī ārpus ESAO tiek plašāk izmantotas ESAO Vadlīnijas multinacionāliem uzņēmumiem un ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Eiropas Parlaments 2010. gada
  7. oktobrī


  pieņēma rezolūciju, aicinot
  Savienību pieņemt tiesību aktus saskaņoti ar ASV “konfliktu izrakteņu” akta, proti, Doda-Franka Volstrītas reformas un patērētāju aizsardzības akta 1502. sadaļu, un Komisija 2011. gada un 2012. gada paziņojumos iezīmēja nodomu izpētīt pārredzamības uzlabošanas iespējas, ieskaitot pienācīgās pārbaudes visā piegādes ķēdē. Pēdējā paziņojumā un saskaņā ar apņemšanos, ko Komisija paudusi 2011. gada maija ESAO Ministru padomes sanāksmē, Komisija atbalstīja to, ka arī ārpus ESAO tiek plašāk izmantotas ESAO Vadlīnijas multinacionāliem uzņēmumiem un ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas.

| (7) | Eiropas Parlaments 2010. gada
  7. oktobra


  , 2011. gada 8. marta, 2011. gada 5. jūlija un 2014. gada 26. februāra rezolūcijā prasīja
  Savienībai pieņemt tiesību aktus saskaņoti ar ASV “konfliktu izrakteņu” akta, proti, Doda-Franka Volstrītas reformas un patērētāju aizsardzības akta 1502. sadaļu, un Komisija 2011. gada un 2012. gada paziņojumos iezīmēja nodomu izpētīt pārredzamības uzlabošanas iespējas, ieskaitot pienācīgās pārbaudes visā piegādes ķēdē. Pēdējā paziņojumā un saskaņā ar apņemšanos, ko Komisija paudusi 2011. gada maija ESAO Ministru padomes sanāksmē, Komisija atbalstīja to, ka arī ārpus ESAO tiek plašāk izmantotas ESAO Vadlīnijas multinacionāliem uzņēmumiem un ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlaments 2010. gada
  7. oktobra


  , 2011. gada 8. marta, 2011. gada 5. jūlija un 2014. gada 26. februāra rezolūcijā prasīja
  Savienībai pieņemt tiesību aktus saskaņoti ar ASV “konfliktu izrakteņu” akta, proti, Doda-Franka Volstrītas reformas un patērētāju aizsardzības akta 1502. sadaļu, un Komisija 2011. gada un 2012. gada paziņojumos iezīmēja nodomu izpētīt pārredzamības uzlabošanas iespējas, ieskaitot pienācīgās pārbaudes visā piegādes ķēdē. Pēdējā paziņojumā un saskaņā ar apņemšanos, ko Komisija paudusi 2011. gada maija ESAO Ministru padomes sanāksmē, Komisija atbalstīja to, ka arī ārpus ESAO tiek plašāk izmantotas ESAO Vadlīnijas multinacionāliem uzņēmumiem un ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Savienības pilsoņi un pilsoniskās sabiedrības dalībnieki ir veicinājuši izpratni par to, ka uzņēmumi, kas darbojas Savienības jurisdikcijā, netiek saukti pie atbildības par iespējamo saikni ar izrakteņu nelikumīgu ieguvi un tirdzniecību no konfliktu reģioniem. Sekas ir tādas, ka patērētāji šādu izrakteņu dēļ, kas potenciāli ir patēriņa precēs, tiek saistīti ar konfliktiem ārpus Savienības. Tādēļ pilsoņi, īpaši izmantojot lūgumrakstus, ir pieprasījuši, lai Eiropas Parlaments un Padome ierosinātu tiesību aktus, kuros paredz uzņēmumu atbildību saskaņā ar ANO un ESAO vadlīnijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Savienības pilsoņi un pilsoniskās sabiedrības dalībnieki ir veicinājuši izpratni par to, ka uzņēmumi, kas darbojas Savienības jurisdikcijā, netiek saukti pie atbildības par iespējamo saikni ar izrakteņu nelikumīgu ieguvi un tirdzniecību no konfliktu reģioniem. Sekas ir tādas, ka patērētāji šādu izrakteņu dēļ, kas potenciāli ir patēriņa precēs, tiek saistīti ar konfliktiem ārpus Savienības. Tādēļ pilsoņi, īpaši izmantojot lūgumrakstus, ir pieprasījuši, lai Eiropas Parlaments un Padome ierosinātu tiesību aktus, kuros paredz uzņēmumu atbildību saskaņā ar ANO un ESAO vadlīnijām.

| (8) | Savienības pilsoņi un pilsoniskās sabiedrības dalībnieki ir veicinājuši izpratni par to, ka uzņēmumi, kas darbojas Savienības jurisdikcijā, netiek saukti pie atbildības par iespējamo saikni ar izrakteņu nelikumīgu ieguvi un tirdzniecību no konfliktu reģioniem. Sekas ir tādas, ka patērētāji šādu izrakteņu dēļ, kas potenciāli ir patēriņa precēs, tiek saistīti ar konfliktiem ārpus Savienības.
  Tādējādi patērētāji ir netieši saistīti ar konfliktiem, kas būtiski ietekmē cilvēktiesības, jo īpaši sieviešu tiesības, jo bruņoti grupējumi nereti izmanto masveida izvarošanu kā apzinātu stratēģiju, lai iebiedētu un kontrolētu vietējos iedzīvotājus nolūkā aizsargāt savas intereses.
  Tādēļ pilsoņi, īpaši izmantojot lūgumrakstus, ir pieprasījuši, lai Eiropas Parlaments un Padome ierosinātu tiesību aktus, kuros paredz uzņēmumu atbildību saskaņā ar ANO un ESAO vadlīnijām. |
| --- | --- |

(8)

Savienības pilsoņi un pilsoniskās sabiedrības dalībnieki ir veicinājuši izpratni par to, ka uzņēmumi, kas darbojas Savienības jurisdikcijā, netiek saukti pie atbildības par iespējamo saikni ar izrakteņu nelikumīgu ieguvi un tirdzniecību no konfliktu reģioniem. Sekas ir tādas, ka patērētāji šādu izrakteņu dēļ, kas potenciāli ir patēriņa precēs, tiek saistīti ar konfliktiem ārpus Savienības.
  Tādējādi patērētāji ir netieši saistīti ar konfliktiem, kas būtiski ietekmē cilvēktiesības, jo īpaši sieviešu tiesības, jo bruņoti grupējumi nereti izmanto masveida izvarošanu kā apzinātu stratēģiju, lai iebiedētu un kontrolētu vietējos iedzīvotājus nolūkā aizsargāt savas intereses.
  Tādēļ pilsoņi, īpaši izmantojot lūgumrakstus, ir pieprasījuši, lai Eiropas Parlaments un Padome ierosinātu tiesību aktus, kuros paredz uzņēmumu atbildību saskaņā ar ANO un ESAO vadlīnijām.

Grozījums Nr. 71, 91 un 112

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Šī regula atspoguļo vajadzību pēc pienācīgas pārbaudes visā piegādes ķēdē no sagādes vietas līdz galaproduktam, prasot visiem uzņēmumiem, kas Savienības tirgū pirmo reizi laiž regulas darbības jomā ietvertos resursus, tostarp produktus, kuri satur šādus resursus, veikt savas piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi un publiskot informāciju par to. Saskaņā ar pienācīgas pārbaudes būtību šajā regulā noteiktajiem pienācīgas pārbaudes pienākumiem būtu jāatspoguļo pienācīgas pārbaudes procesu pakāpeniskais un elastīgais raksturs un tas, ka ir vajadzīgi pienākumi, kas būtu atbilstīgi pielāgoti uzņēmumu konkrētajiem apstākļiem. Pienākumi būtu jāpielāgo uzņēmumu lielumam, aizņemto līdzekļu īpatsvaram un pozīcijai piegādes ķēdē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Šī regula atspoguļo vajadzību pēc pienācīgas pārbaudes visā piegādes ķēdē no sagādes vietas līdz galaproduktam, prasot visiem uzņēmumiem, kas Savienības tirgū pirmo reizi laiž regulas darbības jomā ietvertos resursus, tostarp produktus, kuri satur šādus resursus, veikt savas piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi un publiskot informāciju par to. Saskaņā ar pienācīgas pārbaudes būtību šajā regulā noteiktajiem pienācīgas pārbaudes pienākumiem būtu jāatspoguļo pienācīgas pārbaudes procesu pakāpeniskais un elastīgais raksturs un tas, ka ir vajadzīgi pienākumi, kas būtu atbilstīgi pielāgoti uzņēmumu konkrētajiem apstākļiem. Pienākumi būtu jāpielāgo uzņēmumu lielumam, aizņemto līdzekļu īpatsvaram un pozīcijai piegādes ķēdē.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/95/ES

   (1bis)

  paredzēts, ka lieliem uzņēmumiem, kuros strādā vairāk nekā 500 darbinieku, ir jāatklāj informācija par vairākiem uzņēmuma politikas virzieniem, tostarp cilvēktiesību, korupcijas novēršanas un piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes jomā. Minētajā direktīvā ir noteikts, ka Komisija izstrādā pamatnostādnes, lai sekmētu šīs informācijas sniegšanu. Komisijai būtu jāapsver iespēja šajās pamatnostādnēs iekļaut veiktspējas rādītājus attiecībā uz izrakteņu un metālu atbildīgu sagādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/95/ES

   (1bis)

  paredzēts, ka lieliem uzņēmumiem, kuros strādā vairāk nekā 500 darbinieku, ir jāatklāj informācija par vairākiem uzņēmuma politikas virzieniem, tostarp cilvēktiesību, korupcijas novēršanas un piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes jomā. Minētajā direktīvā ir noteikts, ka Komisija izstrādā pamatnostādnes, lai sekmētu šīs informācijas sniegšanu. Komisijai būtu jāapsver iespēja šajās pamatnostādnēs iekļaut veiktspējas rādītājus attiecībā uz izrakteņu un metālu atbildīgu sagādi.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

11.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11b) | Daudzas pašreiz izmantotās piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes sistēmas varētu palīdzēt sasniegt šīs regulas mērķus. Jau tiek izmantotas nozares shēmas, kas paredz saraut saikni starp konfliktiem un alvas, tantala, volframa un zelta sagādi. Šajās shēmās kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu sertificēšanai izmanto neatkarīgas trešās personas revīzijas, un ir ieviestas sistēmas, kas nodrošina tikai atbildīgu izrakteņu sagādi. Šīs nozares shēmas būtu jāatzīst Savienības sistēmā. Tomēr būtu jāprecizē kritēriji un procedūras, ar kurām attiecīgās shēmas atzīst par līdzvērtīgām šīs regulas prasībām, lai tādējādi varētu ievērot augstus standartus un izvairīties no dubultām revīzijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11b)

Daudzas pašreiz izmantotās piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes sistēmas varētu palīdzēt sasniegt šīs regulas mērķus. Jau tiek izmantotas nozares shēmas, kas paredz saraut saikni starp konfliktiem un alvas, tantala, volframa un zelta sagādi. Šajās shēmās kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu sertificēšanai izmanto neatkarīgas trešās personas revīzijas, un ir ieviestas sistēmas, kas nodrošina tikai atbildīgu izrakteņu sagādi. Šīs nozares shēmas būtu jāatzīst Savienības sistēmā. Tomēr būtu jāprecizē kritēriji un procedūras, ar kurām attiecīgās shēmas atzīst par līdzvērtīgām šīs regulas prasībām, lai tādējādi varētu ievērot augstus standartus un izvairīties no dubultām revīzijām.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Savienības uzņēmumi ir pauduši ieinteresētību sabiedriskajā apspriešanā par izrakteņu atbildīgu sagādi un ziņo par pašreizējām nozares shēmām, kas izstrādātas, lai īstenotu korporatīvās sociālās atbildības mērķus, reaģētu uz klientu pieprasījumiem vai risinātu piegāžu drošības jautājumu. Tomēr Savienības uzņēmumi ziņojuši arī par ļoti daudzām grūtībām, kas
  saistītas
  ar piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes īstenošanu, jo globālās piegādes ķēdes ir garas un sarežģītas un ietver daudzus tirgus dalībniekus, kuri bieži vien ir nepietiekami informēti vai nav norūpējušies par ētikas jautājumiem. Komisijai būtu jāuzrauga
  atbildīgas sagādes
  izmaksas un to
  iespējamā ietekme
  uz konkurētspēju, īpaši MVU konkurētspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Savienības uzņēmumi ir pauduši ieinteresētību sabiedriskajā apspriešanā par izrakteņu atbildīgu sagādi un ziņo par pašreizējām nozares shēmām, kas izstrādātas, lai īstenotu korporatīvās sociālās atbildības mērķus, reaģētu uz klientu pieprasījumiem vai risinātu piegāžu drošības jautājumu. Tomēr Savienības uzņēmumi ziņojuši arī par ļoti daudzām grūtībām, kas
  saistītas
  ar piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes īstenošanu, jo globālās piegādes ķēdes ir garas un sarežģītas un ietver daudzus tirgus dalībniekus, kuri bieži vien ir nepietiekami informēti vai nav norūpējušies par ētikas jautājumiem. Komisijai būtu jāuzrauga
  atbildīgas sagādes
  izmaksas un to
  iespējamā ietekme
  uz konkurētspēju, īpaši MVU konkurētspēju.

| (12) | Savienības uzņēmumi ir pauduši ieinteresētību sabiedriskajā apspriešanā par izrakteņu atbildīgu sagādi un ziņo par pašreizējām nozares shēmām, kas izstrādātas, lai īstenotu korporatīvās sociālās atbildības mērķus, reaģētu uz klientu pieprasījumiem vai risinātu piegāžu drošības jautājumu. Tomēr Savienības uzņēmumi ziņojuši arī par ļoti daudzām grūtībām
  un praktiskiem šķēršļiem
  , kas
  saistīti
  ar piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes īstenošanu, jo globālās piegādes ķēdes ir garas un sarežģītas un ietver daudzus tirgus dalībniekus, kuri bieži vien ir nepietiekami informēti vai nav norūpējušies par ētikas jautājumiem. Komisijai būtu
  cieši
  jāuzrauga izmaksas
  saistībā ar atbildīgu sagādi, trešās personas revīzijām,
  to
  administratīvajām sekām un iespējamo ietekmi
  uz konkurētspēju, īpaši MVU konkurētspēju,
  un jāziņo par tām
  .
  Komisijai būtu jāsniedz mikrouzņēmumiem un MVU tehniska un finansiāla palīdzība un būtu jāsekmē informācijas apmaiņa, lai īstenotu šo regulu
  .
  Savienībā reģistrēti MVU, kas importē izrakteņus un metālus un kas ievieš pienācīgas pārbaudes sistēmas, būtu jāsaņem finansiāla palīdzība no Komisijas programmas COSME līdzekļiem. |
| --- | --- |

(12)

Savienības uzņēmumi ir pauduši ieinteresētību sabiedriskajā apspriešanā par izrakteņu atbildīgu sagādi un ziņo par pašreizējām nozares shēmām, kas izstrādātas, lai īstenotu korporatīvās sociālās atbildības mērķus, reaģētu uz klientu pieprasījumiem vai risinātu piegāžu drošības jautājumu. Tomēr Savienības uzņēmumi ziņojuši arī par ļoti daudzām grūtībām
  un praktiskiem šķēršļiem
  , kas
  saistīti
  ar piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes īstenošanu, jo globālās piegādes ķēdes ir garas un sarežģītas un ietver daudzus tirgus dalībniekus, kuri bieži vien ir nepietiekami informēti vai nav norūpējušies par ētikas jautājumiem. Komisijai būtu
  cieši
  jāuzrauga izmaksas
  saistībā ar atbildīgu sagādi, trešās personas revīzijām,
  to
  administratīvajām sekām un iespējamo ietekmi
  uz konkurētspēju, īpaši MVU konkurētspēju,
  un jāziņo par tām
  .
  Komisijai būtu jāsniedz mikrouzņēmumiem un MVU tehniska un finansiāla palīdzība un būtu jāsekmē informācijas apmaiņa, lai īstenotu šo regulu
  .
  Savienībā reģistrēti MVU, kas importē izrakteņus un metālus un kas ievieš pienācīgas pārbaudes sistēmas, būtu jāsaņem finansiāla palīdzība no Komisijas programmas COSME līdzekļiem.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Dalībvalstu kompetentajām iestādēm ar noteiktu marķējumu būtu jāsertificē Savienībā reģistrēti uzņēmumi, kas darbojas lejupējā izrakteņu piegādes ķēdē un kas brīvprātīgi izveido atbildīgu izrakteņu un metālu sagādes sistēmu. Komisijai būtu jānosaka sertifikācijas kritēriji, pamatojoties uz ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām, un tā šajā nolūkā var apspriesties ar ESAO sekretariātu. Eiropas atbildīgas prakses sertifikāta piešķiršanas noteikumiem vajadzētu būt tikpat stingriem kā ESAO sertifikācijas sistēmas noteikumiem. Uzņēmumi, kas saņem Eiropas atbildīgas prakses sertifikātu, būtu jāmudina to norādīt savā tīmekļa vietnē un Eiropas patērētājiem sniegtajā informācijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Dalībvalstu kompetentajām iestādēm ar noteiktu marķējumu būtu jāsertificē Savienībā reģistrēti uzņēmumi, kas darbojas lejupējā izrakteņu piegādes ķēdē un kas brīvprātīgi izveido atbildīgu izrakteņu un metālu sagādes sistēmu. Komisijai būtu jānosaka sertifikācijas kritēriji, pamatojoties uz ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām, un tā šajā nolūkā var apspriesties ar ESAO sekretariātu. Eiropas atbildīgas prakses sertifikāta piešķiršanas noteikumiem vajadzētu būt tikpat stingriem kā ESAO sertifikācijas sistēmas noteikumiem. Uzņēmumi, kas saņem Eiropas atbildīgas prakses sertifikātu, būtu jāmudina to norādīt savā tīmekļa vietnē un Eiropas patērētājiem sniegtajā informācijā.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumi ir būtisks elements globālajā izrakteņu piegādes ķēdē, jo tie parasti ir pēdējais posms, kur faktiski vēl var nodrošināt pienācīgu pārbaudi, vācot, izpaužot un pārbaudot informāciju par izrakteņu izcelsmi un pārraudzības ķēdi. Pēc šā pārstrādes posma bieži vien nav iespējams izsekot izrakteņu izcelsmei. Tādējādi Savienības atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu saraksts varētu nodrošināt pārredzamību un noteiktību lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumiem attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes praksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumi ir būtisks elements globālajā izrakteņu piegādes ķēdē, jo tie parasti ir pēdējais posms, kur faktiski vēl var nodrošināt pienācīgu pārbaudi, vācot, izpaužot un pārbaudot informāciju par izrakteņu izcelsmi un pārraudzības ķēdi. Pēc šā pārstrādes posma bieži vien nav iespējams izsekot izrakteņu izcelsmei. Tādējādi Savienības atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu saraksts varētu nodrošināt pārredzamību un noteiktību lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumiem attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes praksi.

| (13) | Kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumi ir būtisks elements globālajā izrakteņu piegādes ķēdē, jo tie parasti ir pēdējais posms, kur faktiski vēl var nodrošināt pienācīgu pārbaudi, vācot, izpaužot un pārbaudot informāciju par izrakteņu izcelsmi un pārraudzības ķēdi. Pēc šā pārstrādes posma bieži vien nav iespējams izsekot izrakteņu izcelsmei.
  Tas pats attiecas uz pārstrādātajiem metāliem, kuru pārveides procesā ir vēl vairāk posmu.
  Tādējādi Savienības atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu saraksts varētu nodrošināt pārredzamību un noteiktību lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumiem attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes praksi.
  Saskaņā ar ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām augšupējiem uzņēmumiem, piemēram, kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumiem, būtu jāveic neatkarīga trešās personas revīzija attiecībā uz to piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes praksi, lai arī tos ietvertu atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu sarakstā. |
| --- | --- |

(13)

Kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumi ir būtisks elements globālajā izrakteņu piegādes ķēdē, jo tie parasti ir pēdējais posms, kur faktiski vēl var nodrošināt pienācīgu pārbaudi, vācot, izpaužot un pārbaudot informāciju par izrakteņu izcelsmi un pārraudzības ķēdi. Pēc šā pārstrādes posma bieži vien nav iespējams izsekot izrakteņu izcelsmei.
  Tas pats attiecas uz pārstrādātajiem metāliem, kuru pārveides procesā ir vēl vairāk posmu.
  Tādējādi Savienības atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu saraksts varētu nodrošināt pārredzamību un noteiktību lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumiem attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes praksi.
  Saskaņā ar ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām augšupējiem uzņēmumiem, piemēram, kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumiem, būtu jāveic neatkarīga trešās personas revīzija attiecībā uz to piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes praksi, lai arī tos ietvertu atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu sarakstā.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumiem, kas pārveido un importē izrakteņus un to koncentrātus, ir pienākums piemērot Savienības sistēmu attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumiem, kas pārveido un importē izrakteņus un to koncentrātus, ir pienākums piemērot Savienības sistēmu attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

13.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13b) | Visu regulas darbības jomā ietverto izrakteņu un metālu izmantošanai būtu jāatbilst šīs regulas prasībām. Ir svarīgi, lai importētāji obligāti ievērotu šīs regulas noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13b)

Visu regulas darbības jomā ietverto izrakteņu un metālu izmantošanai būtu jāatbilst šīs regulas prasībām. Ir svarīgi, lai importētāji obligāti ievērotu šīs regulas noteikumus.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Lai garantētu šīs regulas efektīvu īstenošanu, būtu jāparedz divu gadu pārejas periods, kurā Komisija varētu izveidot trešās personas revīzijas sistēmu un lai atbildīgie importētāji varētu pienācīgi iepazīties ar šajā regulā noteiktajiem pienākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Lai garantētu šīs regulas efektīvu īstenošanu, būtu jāparedz divu gadu pārejas periods, kurā Komisija varētu izveidot trešās personas revīzijas sistēmu un lai atbildīgie importētāji varētu pienācīgi iepazīties ar šajā regulā noteiktajiem pienākumiem.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

15.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15b) | Komisijai būtu regulāri jāpārskata sava finansiālā palīdzība un politiskās apņemšanās attiecībā uz konfliktu skartām un augsta riska teritorijām, kurās iegūst alvu, tantalu, volframu un zeltu, it sevišķi uz Lielo ezeru reģionu, lai nodrošinātu politikas saskaņotību un sekmētu un nostiprinātu labu pārvaldību, tiesiskumu un, pats svarīgākais, ētisku ieguvi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15b)

Komisijai būtu regulāri jāpārskata sava finansiālā palīdzība un politiskās apņemšanās attiecībā uz konfliktu skartām un augsta riska teritorijām, kurās iegūst alvu, tantalu, volframu un zeltu, it sevišķi uz Lielo ezeru reģionu, lai nodrošinātu politikas saskaņotību un sekmētu un nostiprinātu labu pārvaldību, tiesiskumu un, pats svarīgākais, ētisku ieguvi.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Komisijai būtu regulāri jāziņo
  Padomei
  un
  Eiropas Parlamentam
  par shēmas ietekmi.
  Ne vēlāk kā pēc trim gadiem no šīs regulas stāšanās spēkā
  un pēc tam reizi
  sešos
  gados Komisijai būtu jāpārskata regulas darbība un efektivitāte
  , tostarp
  attiecībā uz to, kā veicināt regulas darbības jomas izrakteņu atbildīgu sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām. Vajadzības gadījumā ziņojumiem var pievienot attiecīgus tiesību aktu priekšlikumus, kas var ietvert obligātus pasākumus, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Komisijai būtu regulāri jāziņo
  Padomei
  un
  Eiropas Parlamentam
  par shēmas ietekmi.
  Ne vēlāk kā pēc trim gadiem no šīs regulas stāšanās spēkā
  un pēc tam reizi
  sešos
  gados Komisijai būtu jāpārskata regulas darbība un efektivitāte
  , tostarp
  attiecībā uz to, kā veicināt regulas darbības jomas izrakteņu atbildīgu sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām. Vajadzības gadījumā ziņojumiem var pievienot attiecīgus tiesību aktu priekšlikumus, kas var ietvert obligātus pasākumus,

| (16) | Komisijai būtu regulāri jāziņo
  Eiropas Parlamentam
  un
  Padomei
  par shēmas ietekmi.
  Otrajā gadā pēc šīs regulas piemērošanas dienas
  un pēc tam reizi
  trijos
  gados Komisijai būtu jāpārskata regulas darbība un efektivitāte
  , kā arī shēmas jaunākā praktiskā ietekme
  attiecībā uz to, kā veicināt regulas darbības jomas izrakteņu atbildīgu sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām
  , un jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei
  . Vajadzības gadījumā ziņojumiem var pievienot attiecīgus tiesību aktu priekšlikumus, kas var ietvert
  turpmākus
  obligātus pasākumus, |
| --- | --- |

(16)

Komisijai būtu regulāri jāziņo
  Eiropas Parlamentam
  un
  Padomei
  par shēmas ietekmi.
  Otrajā gadā pēc šīs regulas piemērošanas dienas
  un pēc tam reizi
  trijos
  gados Komisijai būtu jāpārskata regulas darbība un efektivitāte
  , kā arī shēmas jaunākā praktiskā ietekme
  attiecībā uz to, kā veicināt regulas darbības jomas izrakteņu atbildīgu sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām
  , un jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei
  . Vajadzības gadījumā ziņojumiem var pievienot attiecīgus tiesību aktu priekšlikumus, kas var ietvert
  turpmākus
  obligātus pasākumus,

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Komisija un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniece 2014. gada 5. marta kopīgajā paziņojumā pauda apņemšanos īstenot papildu pasākumus, lai līdztekus šai regulai virzītos uz integrētu ES pieeju atbildīgai sagādei ne tikai ar mērķi panākt uzņēmumu plašu līdzdalību šajā regulā paredzētajā Savienības sistēmā, bet arī ar mērķi nodrošināt globālu, saskaņotu un visaptverošu pieeju, lai veicinātu atbildīgu sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Komisija un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniece 2014. gada 5. marta kopīgajā paziņojumā pauda apņemšanos īstenot papildu pasākumus, lai līdztekus šai regulai virzītos uz integrētu ES pieeju atbildīgai sagādei ne tikai ar mērķi panākt uzņēmumu plašu līdzdalību šajā regulā paredzētajā Savienības sistēmā, bet arī ar mērķi nodrošināt globālu, saskaņotu un visaptverošu pieeju, lai veicinātu atbildīgu sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai mazinātu bruņoto grupējumu un drošības spēku (12) iespējas tirgoties ar alvu, tantalu, volframu, to rūdām un zeltu, ar šo regulu izveido Savienības piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes
  pašsertifikācijas
  sistēmu. Ar šo regulu tiecas nodrošināt pārredzamību un noteiktību attiecībā uz importētāju, kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu piegādes praksi, ko piemēro izrakteņu sagādē no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām. | 1.   Lai mazinātu bruņoto grupējumu un drošības spēku (12) iespējas tirgoties ar alvu, tantalu, volframu, to rūdām un zeltu, ar šo regulu izveido Savienības piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes
  sertifikācijas
  sistēmu. Ar šo regulu tiecas nodrošināt pārredzamību un noteiktību attiecībā uz importētāju, kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu piegādes praksi, ko piemēro izrakteņu sagādē no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai mazinātu bruņoto grupējumu un drošības spēku (12) iespējas tirgoties ar alvu, tantalu, volframu, to rūdām un zeltu, ar šo regulu izveido Savienības piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes
  pašsertifikācijas
  sistēmu. Ar šo regulu tiecas nodrošināt pārredzamību un noteiktību attiecībā uz importētāju, kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu piegādes praksi, ko piemēro izrakteņu sagādē no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.

1.   Lai mazinātu bruņoto grupējumu un drošības spēku (12) iespējas tirgoties ar alvu, tantalu, volframu, to rūdām un zeltu, ar šo regulu izveido Savienības piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes
  sertifikācijas
  sistēmu. Ar šo regulu tiecas nodrošināt pārredzamību un noteiktību attiecībā uz importētāju, kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu piegādes praksi, ko piemēro izrakteņu sagādē no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šajā regulā paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri
  izvēlas pašdeklarēties par atbildīgiem importētājiem, kuri importē I pielikumā uzskaitītos izrakteņus vai metālus, kas satur alvu, tantalu, volframu
  un
  zeltu
  vai
  sastāv no tiem
  . | 2.   Šajā regulā paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus
  visiem
  Savienības importētājiem, kuri
  veic šīs regulas darbības jomas izrakteņu
  un
  metālu sagādi saskaņā ar ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām. Šīs vadlīnijas ir izstrādātas, lai nodrošinātu pārredzamību un izsekojamību attiecībā uz importētāju īstenoto sagādes praksi konfliktu skartās
  vai
  augsta riska teritorijās un lai maksimāli samazinātu vai novērstu vardarbīgus konfliktus un cilvēktiesību pārkāpumus, mazinot ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju II pielikumā noteikto bruņoto grupējumu un drošības spēku iespējas tirgoties ar minētajiem izrakteņiem un metāliem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Šajā regulā paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri
  izvēlas pašdeklarēties par atbildīgiem importētājiem, kuri importē I pielikumā uzskaitītos izrakteņus vai metālus, kas satur alvu, tantalu, volframu
  un
  zeltu
  vai
  sastāv no tiem
  .

2.   Šajā regulā paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus
  visiem
  Savienības importētājiem, kuri
  veic šīs regulas darbības jomas izrakteņu
  un
  metālu sagādi saskaņā ar ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām. Šīs vadlīnijas ir izstrādātas, lai nodrošinātu pārredzamību un izsekojamību attiecībā uz importētāju īstenoto sagādes praksi konfliktu skartās
  vai
  augsta riska teritorijās un lai maksimāli samazinātu vai novērstu vardarbīgus konfliktus un cilvēktiesību pārkāpumus, mazinot ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju II pielikumā noteikto bruņoto grupējumu un drošības spēku iespējas tirgoties ar minētajiem izrakteņiem un metāliem
  .

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

1. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Šo regulu neattiecina uz metāliem, kas pamatoti uzskatāmi par pārstrādātiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Šo regulu neattiecina uz metāliem, kas pamatoti uzskatāmi par pārstrādātiem.

Grozījums Nr. 76, 97, 117 un 135

Regulas priekšlikums

1. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Lai novērstu netīšus tirgus traucējumus, šajā regulā uzdevumi, kas jāveic piegādes ķēdes augšupējiem uzņēmumiem, tiek nošķirti no uzdevumiem, kas jāveic piegādes ķēdes lejupējiem uzņēmumiem. Pienācīgā pārbaude ir jāpielāgo attiecīgā uzņēmuma īstenotajām darbībām, tā lielumam un pozīcijai piegādes ķēdē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2b.
     
  Lai novērstu netīšus tirgus traucējumus, šajā regulā uzdevumi, kas jāveic piegādes ķēdes augšupējiem uzņēmumiem, tiek nošķirti no uzdevumiem, kas jāveic piegādes ķēdes lejupējiem uzņēmumiem. Pienācīgā pārbaude ir jāpielāgo attiecīgā uzņēmuma īstenotajām darbībām, tā lielumam un pozīcijai piegādes ķēdē.

Grozījums Nr. 77, 98, 118 un 136

Regulas priekšlikums

1. pants – 2.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Komisija sadarbībā ar nozares shēmām un saskaņā ar ESAO pamatnostādnēm var sniegt papildu norādes par pienākumiem, kas uzņēmumiem ir jāpilda atkarībā no to pozīcijas piegādes ķēdē, un nodrošina, ka sistēma ietver elastīgu procedūru, kurā tiek ņemts vērā MVU stāvoklis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2c.
     
  Komisija sadarbībā ar nozares shēmām un saskaņā ar ESAO pamatnostādnēm var sniegt papildu norādes par pienākumiem, kas uzņēmumiem ir jāpilda atkarībā no to pozīcijas piegādes ķēdē, un nodrošina, ka sistēma ietver elastīgu procedūru, kurā tiek ņemts vērā MVU stāvoklis.

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

1. pants – 2.d punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.d
     
  Saistībā ar šo regulu un saskaņā ar ESAO vadlīnijām lejupējiem uzņēmumiem ir jāveic visi saprātīgi iespējamie pasākumi, lai konstatētu un novērstu jebkādus riskus to attiecīgajā šīs regulas darbības jomā esošo izrakteņu un metālu piegādes ķēdē. Šajā sakarībā tiem ir pienākums sniegt informāciju par to pienācīgas pārbaudes praksi atbildīgas sagādes nodrošināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.d
     
  Saistībā ar šo regulu un saskaņā ar ESAO vadlīnijām lejupējiem uzņēmumiem ir jāveic visi saprātīgi iespējamie pasākumi, lai konstatētu un novērstu jebkādus riskus to attiecīgajā šīs regulas darbības jomā esošo izrakteņu un metālu piegādes ķēdē. Šajā sakarībā tiem ir pienākums sniegt informāciju par to pienācīgas pārbaudes praksi atbildīgas sagādes nodrošināšanai.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

2. pants – ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | “pārstrādāti metāli” ir reģenerēti galapatēriņa vai pēclietošanas produkti vai apstrādāti metāllūžņi, kas radušies produktu ražošanā; “pārstrādāti metāli” ir tādi pārpalikuši, novecojuši, bojāti metāla materiāli un metāllūžņi, kas satur rafinētus vai apstrādātus metālus, kurus var pārstrādāt, lai iegūtu alvu, tantalu, volframu un/vai zeltu; par pārstrādātiem metāliem neuzskata daļēji apstrādātus izrakteņus, neapstrādātus izrakteņus vai izrakteņus, kas ir citu rūdu ieguves blakusprodukti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

“pārstrādāti metāli” ir reģenerēti galapatēriņa vai pēclietošanas produkti vai apstrādāti metāllūžņi, kas radušies produktu ražošanā; “pārstrādāti metāli” ir tādi pārpalikuši, novecojuši, bojāti metāla materiāli un metāllūžņi, kas satur rafinētus vai apstrādātus metālus, kurus var pārstrādāt, lai iegūtu alvu, tantalu, volframu un/vai zeltu; par pārstrādātiem metāliem neuzskata daļēji apstrādātus izrakteņus, neapstrādātus izrakteņus vai izrakteņus, kas ir citu rūdu ieguves blakusprodukti;

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

2. pants – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | “konfliktu skartas un augsta riska teritorijas” ir teritorijas, kurās
  notiek
  bruņoti konflikti vai kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem, kā arī teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai to nav, piemēram, nefunkcionējošas valstis,
  un
  kurās notiek plaši un sistemātiski
  starptautisko tiesību pārkāpumi, tostarp
  cilvēktiesību pārkāpumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

“konfliktu skartas un augsta riska teritorijas” ir teritorijas, kurās
  notiek
  bruņoti konflikti vai kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem, kā arī teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai to nav, piemēram, nefunkcionējošas valstis,
  un
  kurās notiek plaši un sistemātiski
  starptautisko tiesību pārkāpumi, tostarp
  cilvēktiesību pārkāpumi;

| (e) | “konfliktu skartas un augsta riska teritorijas” ir teritorijas, kurās
  ir
  bruņoti konflikti
  , plaša vardarbība, civilās infrastruktūras sabrukums
  vai kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem, kā arī teritorijas, kurās trūkst pārvaldības un drošības, piemēram, nefunkcionējošas valstis, kurās notiek plaši un sistemātiski
  starptautiskajās tiesībās noteikto
  cilvēktiesību pārkāpumi; |
| --- | --- |

(e)

“konfliktu skartas un augsta riska teritorijas” ir teritorijas, kurās
  ir
  bruņoti konflikti
  , plaša vardarbība, civilās infrastruktūras sabrukums
  vai kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem, kā arī teritorijas, kurās trūkst pārvaldības un drošības, piemēram, nefunkcionējošas valstis, kurās notiek plaši un sistemātiski
  starptautiskajās tiesībās noteikto
  cilvēktiesību pārkāpumi;

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

2. pants – g punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | “importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas šīs regulas darbības jomas izrakteņus
  vai
  metālus
  deklarē laišanai brīvā apgrozībā Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/1992

   (13)

  79. panta nozīmē
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(g)

“importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas šīs regulas darbības jomas izrakteņus
  vai
  metālus
  deklarē laišanai brīvā apgrozībā Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/1992

   (13)

  79. panta nozīmē
  ;

| (g) | “importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona
  , kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kas savā vai citas personas vārdā sniedz deklarāciju par šīs regulas darbības jomā esošu izrakteņu un metālu laišanu brīvā apritē; šajā regulā par importētāju uzskata gan pārstāvi, kas sniedz deklarāciju citas personas vārdā un uzdevumā, gan pārstāvi, kas sniedz deklarāciju savā vārdā citas personas uzdevumā
  ; |
| --- | --- |

(g)

“importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona
  , kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kas savā vai citas personas vārdā sniedz deklarāciju par šīs regulas darbības jomā esošu izrakteņu un metālu laišanu brīvā apritē; šajā regulā par importētāju uzskata gan pārstāvi, kas sniedz deklarāciju citas personas vārdā un uzdevumā, gan pārstāvi, kas sniedz deklarāciju savā vārdā citas personas uzdevumā
  ;

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

2. pants – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | “atbildīgs importētājs” ir importētājs, kas izvēlas pašsertificēties saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(h)

“atbildīgs importētājs” ir importētājs, kas izvēlas pašsertificēties saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem;

svītrots

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

2. pants – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | “pašsertifikācija” ir deklarācija, kurā deklarētājs apliecina, ka saskaņā ar šo regulu pildīs pienākumus, kas saistīti ar vadības sistēmām, riska pārvaldību, trešo personu veiktām revīzijām un informācijas izpaušanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

i)

“pašsertifikācija” ir deklarācija, kurā deklarētājs apliecina, ka saskaņā ar šo regulu pildīs pienākumus, kas saistīti ar vadības sistēmām, riska pārvaldību, trešo personu veiktām revīzijām un informācijas izpaušanu;

svītrots

(šis grozījums attiecas uz visu tekstu, izņemot vietas, kur jau ir veiktas izmaiņas ar citiem grozījumiem)

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

2. pants – qa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (qa) | “nozares shēma” ir brīvprātīgas piegādes ķēžu pienācīgas pārbaudes procedūras, instrumenti un mehānismi, kurus izstrādā un uzrauga attiecīgas nozares apvienības, tostarp trešo personu veikti atbilstības novērtējumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(qa)

“nozares shēma” ir brīvprātīgas piegādes ķēžu pienācīgas pārbaudes procedūras, instrumenti un mehānismi, kurus izstrādā un uzrauga attiecīgas nozares apvienības, tostarp trešo personu veikti atbilstības novērtējumi;

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

2. pants – qb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (qb) | “bruņoti grupējumi un drošības spēki” ir ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju II pielikumā minētie grupējumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(qb)

“bruņoti grupējumi un drošības spēki” ir ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju II pielikumā minētie grupējumi;

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

4. pants – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pieņem un skaidri paziņo piegādātājiem un sabiedrībai piegādes ķēdes politiku, kas saistītas ar konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes izrakteņiem un metāliem, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

pieņem un skaidri paziņo piegādātājiem un sabiedrībai piegādes ķēdes politiku, kas saistītas ar konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes izrakteņiem un metāliem,

| (a) | pieņem un skaidri
  un sistemātiski
  paziņo piegādātājiem un sabiedrībai piegādes ķēdes politiku, kas saistītas ar konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes izrakteņiem un metāliem, |
| --- | --- |

(a)

pieņem un skaidri
  un sistemātiski
  paziņo piegādātājiem un sabiedrībai piegādes ķēdes politiku, kas saistītas ar konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes izrakteņiem un metāliem,

Grozījums Nr. 85, 126 un 145

Regulas priekšlikums

4. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ja uzņēmums var pamatoti secināt, ka resursi ir iegūti tikai no pārstrādes vai lūžņu avotiem, tas, pienācīgi ievērojot uzņēmējdarbības konfidencialitātes un ar konkurenci saistītus apsvērumus: |
| | a) | publisko savu secinājumu un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja uzņēmums var pamatoti secināt, ka resursi ir iegūti tikai no pārstrādes vai lūžņu avotiem, tas, pienācīgi ievērojot uzņēmējdarbības konfidencialitātes un ar konkurenci saistītus apsvērumus:

a)

publisko savu secinājumu un

| b) | pietiekami sīki apraksta pienācīgas pārbaudes pasākumus, ko tas izmantojis, lai konstatētu šo situāciju. |
| --- | --- |

b)

pietiekami sīki apraksta pienācīgas pārbaudes pasākumus, ko tas izmantojis, lai konstatētu šo situāciju.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

6. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Kausētu un attīrītu metālu sertificēti atbildīgie importētāji tiek atbrīvoti no pienākuma veikt neatkarīgas trešās personas veiktas revīzijas saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1.a) punktu, ja tie iesniedz būtiskus pierādījumus, ka visi kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumi to piegādes ķēdē atbilst šīs regulas noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Kausētu un attīrītu metālu sertificēti atbildīgie importētāji tiek atbrīvoti no pienākuma veikt neatkarīgas trešās personas veiktas revīzijas saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1.a) punktu, ja tie iesniedz būtiskus pierādījumus, ka visi kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumi to piegādes ķēdē atbilst šīs regulas noteikumiem.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

7.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a pants |
| | Atbildīgu importētāju sarakts |
| | 1.
     
  Pamatojoties uz informāciju dalībvalstu ziņojumos, kura sniegta 15. pantā minētajā kārtībā, Komisija pieņem un dara publiski pieejamu lēmumu, kurā uzskaitīti šīs regulas darbības jomā ietilpstošo izrakteņu un metālu atbildīgu importētāju nosaukumi un adreses. |
| | 2.
     
  Komisija pieņem sarakstu, izmantojot Ia pielikumā minēto paraugu un saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. |
| | 3.
     
  Komisija savlaicīgi atjaunina un publicē, tostarp internetā, sarakstā iekļauto informāciju. Komisija svītro no saraksta to importētāju nosaukumus, kuru veiktie korektīvie pasākumi nav bijuši pienācīgi un kuri līdz ar to vairs netiek atzīti par atbildīgiem importētājiem saskaņā ar 14. panta 3. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.a pants

Atbildīgu importētāju sarakts

1.
     
  Pamatojoties uz informāciju dalībvalstu ziņojumos, kura sniegta 15. pantā minētajā kārtībā, Komisija pieņem un dara publiski pieejamu lēmumu, kurā uzskaitīti šīs regulas darbības jomā ietilpstošo izrakteņu un metālu atbildīgu importētāju nosaukumi un adreses.

2.
     
  Komisija pieņem sarakstu, izmantojot Ia pielikumā minēto paraugu un saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

3.
     
  Komisija savlaicīgi atjaunina un publicē, tostarp internetā, sarakstā iekļauto informāciju. Komisija svītro no saraksta to importētāju nosaukumus, kuru veiktie korektīvie pasākumi nav bijuši pienācīgi un kuri līdz ar to vairs netiek atzīti par atbildīgiem importētājiem saskaņā ar 14. panta 3. punktu.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

7.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.b pants |
| | Kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu pienākumi saistībā ar pienācīgu pārbaudi |
| | 1.
     
  Eiropas kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumiem, kas apstrādā un importē izrakteņus un to koncentrātus, ir pienākums piegādes ķēdei piemērot Savienības piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes sistēmu vai Komisijas par ekvivalentu atzītu pārbaudes sistēmu. |
| | 2.
     
  Dalībvalstu kompetentās iestādes nodrošina, ka kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumi pareizi ievieš Eiropas pienācīgas pārbaudes sistēmu. Ja šis pienākums netiek pildīts, iestādes par to informē kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumu un pieprasa veikt korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu to atbilstību Eiropas pienācīgas pārbaudes sistēmai. Ja pienākuma nepildīšana turpinās, dalībvalstu kompetentās iestādes piemēro sankcijas par šīs regulas pārkāpšanu. Šīs sankcijas atceļ, tiklīdz kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmums nodrošina atbilstību šai regulai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.b pants

Kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu pienākumi saistībā ar pienācīgu pārbaudi

1.
     
  Eiropas kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumiem, kas apstrādā un importē izrakteņus un to koncentrātus, ir pienākums piegādes ķēdei piemērot Savienības piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes sistēmu vai Komisijas par ekvivalentu atzītu pārbaudes sistēmu.

2.
     
  Dalībvalstu kompetentās iestādes nodrošina, ka kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumi pareizi ievieš Eiropas pienācīgas pārbaudes sistēmu. Ja šis pienākums netiek pildīts, iestādes par to informē kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumu un pieprasa veikt korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu to atbilstību Eiropas pienācīgas pārbaudes sistēmai. Ja pienākuma nepildīšana turpinās, dalībvalstu kompetentās iestādes piemēro sankcijas par šīs regulas pārkāpšanu. Šīs sankcijas atceļ, tiklīdz kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmums nodrošina atbilstību šai regulai.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pamatojoties informāciju dalībvalstu ziņojumos, kura sniegta, kā minēts 15. pantā, Komisija pieņem un dara publiski pieejamu lēmumu, kurā uzskaitīti
  šīs regulas darbības jomas izrakteņu
  atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumi un adreses. | 1.   Pamatojoties informāciju dalībvalstu ziņojumos, kura sniegta, kā minēts 15. pantā, Komisija pieņem un dara publiski pieejamu lēmumu, kurā uzskaitīti atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumi un adreses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Pamatojoties informāciju dalībvalstu ziņojumos, kura sniegta, kā minēts 15. pantā, Komisija pieņem un dara publiski pieejamu lēmumu, kurā uzskaitīti
  šīs regulas darbības jomas izrakteņu
  atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumi un adreses.

1.   Pamatojoties informāciju dalībvalstu ziņojumos, kura sniegta, kā minēts 15. pantā, Komisija pieņem un dara publiski pieejamu lēmumu, kurā uzskaitīti atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumi un adreses.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija 1. punktā minētajā sarakstā identificē atbildīgus kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumus, kas veic vismaz daļēju sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām. | 2.   Komisija 1. punktā minētajā sarakstā identificē atbildīgus kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumus, kas veic vismaz daļēju sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.
  Šo sarakstu sagatavo, ņemot vērā spēkā esošās ekvivalentās nozares, valdības vai citas pienācīgas pārbaudes sistēmas, kas aptver šīs regulas darbības jomas izrakteņus un metālus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Komisija 1. punktā minētajā sarakstā identificē atbildīgus kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumus, kas veic vismaz daļēju sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.

2.   Komisija 1. punktā minētajā sarakstā identificē atbildīgus kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumus, kas veic vismaz daļēju sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.
  Šo sarakstu sagatavo, ņemot vērā spēkā esošās ekvivalentās nozares, valdības vai citas pienācīgas pārbaudes sistēmas, kas aptver šīs regulas darbības jomas izrakteņus un metālus.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija pieņem sarakstu
  saskaņā ar
  paraugu II pielikumā un 13. panta 2. punktā minēto
  regulatīvo
  procedūru. Notiek apspriešanās ar ESAO sekretariātu. | 3.   Komisija pieņem sarakstu
  , izmantojot
  II pielikumā minēto paraugu
  un saskaņā ar
  13. panta 2. punktā minēto
  konsultēšanās
  procedūru. Notiek apspriešanās ar ESAO sekretariātu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Komisija pieņem sarakstu
  saskaņā ar
  paraugu II pielikumā un 13. panta 2. punktā minēto
  regulatīvo
  procedūru. Notiek apspriešanās ar ESAO sekretariātu.

3.   Komisija pieņem sarakstu
  , izmantojot
  II pielikumā minēto paraugu
  un saskaņā ar
  13. panta 2. punktā minēto
  konsultēšanās
  procedūru. Notiek apspriešanās ar ESAO sekretariātu.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

8. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija savlaicīgi atjaunina informāciju, kas iekļauta sarakstā. Komisija svītro no saraksta tādu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumus, kurus dalībvalstis saskaņā ar 14. panta 3. punktu vairs neatzīst par atbildīgiem importētājiem, vai to kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumus piegādes ķēdē, kurus vairs neatzīst par atbildīgiem importētājiem. | 4.   Komisija savlaicīgi atjaunina
  un publicē, tostarp internetā,
  sarakstā iekļauto informāciju. Komisija svītro no saraksta tādu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumus, kurus dalībvalstis saskaņā ar 14. panta 3. punktu vairs neatzīst par atbildīgiem importētājiem, vai to kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumus piegādes ķēdē, kurus vairs neatzīst par atbildīgiem importētājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Komisija savlaicīgi atjaunina informāciju, kas iekļauta sarakstā. Komisija svītro no saraksta tādu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumus, kurus dalībvalstis saskaņā ar 14. panta 3. punktu vairs neatzīst par atbildīgiem importētājiem, vai to kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumus piegādes ķēdē, kurus vairs neatzīst par atbildīgiem importētājiem.

4.   Komisija savlaicīgi atjaunina
  un publicē, tostarp internetā,
  sarakstā iekļauto informāciju. Komisija svītro no saraksta tādu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumus, kurus dalībvalstis saskaņā ar 14. panta 3. punktu vairs neatzīst par atbildīgiem importētājiem, vai to kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumus piegādes ķēdē, kurus vairs neatzīst par atbildīgiem importētājiem.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija pieņem lēmumu publicēt, tostarp internetā, kompetento iestāžu sarakstu
  saskaņā ar paraugu
  III pielikumā un 13. panta 2. punktā minēto
  regulatīvo
  procedūru. Komisija regulāri atjauno minēto sarakstu. | 2.   Komisija pieņem lēmumu publicēt, tostarp internetā, kompetento iestāžu sarakstu
  , izmantojot
  III pielikumā
  minēto paraugu
  un
  saskaņā ar
  13. panta 2. punktā minēto
  konsultēšanās
  procedūru. Komisija regulāri atjauno minēto sarakstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Komisija pieņem lēmumu publicēt, tostarp internetā, kompetento iestāžu sarakstu
  saskaņā ar paraugu
  III pielikumā un 13. panta 2. punktā minēto
  regulatīvo
  procedūru. Komisija regulāri atjauno minēto sarakstu.

2.   Komisija pieņem lēmumu publicēt, tostarp internetā, kompetento iestāžu sarakstu
  , izmantojot
  III pielikumā
  minēto paraugu
  un
  saskaņā ar
  13. panta 2. punktā minēto
  konsultēšanās
  procedūru. Komisija regulāri atjauno minēto sarakstu.

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes veic atbilstīgas ex post pārbaudes, lai nodrošinātu, ka
  pašsertificēti
  atbildīgi importētāji, kas importē šīs regulas darbības jomas izrakteņus un metālus, pilda 4., 5., 6. un 7. pantā izklāstītos pienākumus. | 1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes veic atbilstīgas ex post pārbaudes, lai nodrošinātu, ka atbildīgi importētāji, kas importē šīs regulas darbības jomas izrakteņus un metālus, pilda 4., 5., 6. un 7. pantā izklāstītos pienākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes veic atbilstīgas ex post pārbaudes, lai nodrošinātu, ka
  pašsertificēti
  atbildīgi importētāji, kas importē šīs regulas darbības jomas izrakteņus un metālus, pilda 4., 5., 6. un 7. pantā izklāstītos pienākumus.

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes veic atbilstīgas ex post pārbaudes, lai nodrošinātu, ka atbildīgi importētāji, kas importē šīs regulas darbības jomas izrakteņus un metālus, pilda 4., 5., 6. un 7. pantā izklāstītos pienākumus.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pārbaudes, kas minētas 1. punktā, veic, izmantojot uz risku balstītu pieeju. Turklāt pārbaudes
  var veikt
  , ja kompetentās iestādes rīcībā ir attiecīga informācija, arī pamatojoties uz trešo personu pamatotām bažām par atbildīga importētāja atbilstību šīs regulas prasībām. | 2.   Pārbaudes, kas minētas 1. punktā, veic, izmantojot uz risku balstītu pieeju. Turklāt pārbaudes
  veic
  , ja kompetentās iestādes rīcībā ir attiecīga informācija, arī pamatojoties uz trešo personu pamatotām bažām par atbildīga importētāja atbilstību šīs regulas prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Pārbaudes, kas minētas 1. punktā, veic, izmantojot uz risku balstītu pieeju. Turklāt pārbaudes
  var veikt
  , ja kompetentās iestādes rīcībā ir attiecīga informācija, arī pamatojoties uz trešo personu pamatotām bažām par atbildīga importētāja atbilstību šīs regulas prasībām.

2.   Pārbaudes, kas minētas 1. punktā, veic, izmantojot uz risku balstītu pieeju. Turklāt pārbaudes
  veic
  , ja kompetentās iestādes rīcībā ir attiecīga informācija, arī pamatojoties uz trešo personu pamatotām bažām par atbildīga importētāja atbilstību šīs regulas prasībām.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a pants |
| | Lai nodrošinātu skaidrību un noteiktību ekonomikas dalībniekiem, it sevišķi MVU, kā arī lai nodrošinātu konsekvenci starp tiem, Komisija, apspriežoties ar Eiropas Ārējās darbības dienestu un ESAO, uzņēmumiem izstrādā nesaistošas pamatnostādnes rokasgrāmatas veidā, izskaidrojot, kā labāk piemērot kritērijus jomās, uz kurām var attiecināt šo regulu. Šī rokasgrāmata pamatojas uz konfliktu skarto un augsta riska teritoriju definīciju, kas minēta šīs regulas 2. panta e) apakšpunktā un ņem vērā šajā jomā izstrādātās ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

12.a pants

Lai nodrošinātu skaidrību un noteiktību ekonomikas dalībniekiem, it sevišķi MVU, kā arī lai nodrošinātu konsekvenci starp tiem, Komisija, apspriežoties ar Eiropas Ārējās darbības dienestu un ESAO, uzņēmumiem izstrādā nesaistošas pamatnostādnes rokasgrāmatas veidā, izskaidrojot, kā labāk piemērot kritērijus jomās, uz kurām var attiecināt šo regulu. Šī rokasgrāmata pamatojas uz konfliktu skarto un augsta riska teritoriju definīciju, kas minēta šīs regulas 2. panta e) apakšpunktā un ņem vērā šajā jomā izstrādātās ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja komitejas atzinums jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja komitejas atzinums jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.

svītrots

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

13. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

15.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 15.a pants




  Papildu pasākumi




  1.
     
  Vajadzības gadījumā Komisija pārejas periodā iesniedz likumdošanas priekšlikumu, nosakot papildu pasākumus, lai palielinātu šīs regulas efektivitāti saskaņā ar kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes izrakteņu atbildīga sagāde. Integrētas ES pieejas izstrāde” (JOIN(2014)0008).




  Papildu pasākumos, lai nodrošinātu integrētu ES pieeju pienākumam īstenot atbildīgu sagādi, paredz:










  (a) | atbalstu atbildīgiem sagādes uzņēmumiem, tiem nodrošinot stimulus, tehnisku palīdzību un norādes, ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu situāciju un to pozīciju piegādes ķēdē, lai veicinātu šīs regulas prasību ievērošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

15.a pants

Papildu pasākumi

1.
     
  Vajadzības gadījumā Komisija pārejas periodā iesniedz likumdošanas priekšlikumu, nosakot papildu pasākumus, lai palielinātu šīs regulas efektivitāti saskaņā ar kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes izrakteņu atbildīga sagāde. Integrētas ES pieejas izstrāde” (JOIN(2014)0008).

Papildu pasākumos, lai nodrošinātu integrētu ES pieeju pienākumam īstenot atbildīgu sagādi, paredz:

(a)

atbalstu atbildīgiem sagādes uzņēmumiem, tiem nodrošinot stimulus, tehnisku palīdzību un norādes, ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu situāciju un to pozīciju piegādes ķēdē, lai veicinātu šīs regulas prasību ievērošanu;

| (b) | pastāvīgu politisko dialogu ar trešām valstīm un citām ieinteresētajām personām, tostarp par iespēju veikt saskaņošanu ar valstu un reģionālajām sertifikācijas sistēmām un sadarbību ar publiskā un privātā sektora iniciatīvu īstenotājiem; |
| --- | --- |

(b)

pastāvīgu politisko dialogu ar trešām valstīm un citām ieinteresētajām personām, tostarp par iespēju veikt saskaņošanu ar valstu un reģionālajām sertifikācijas sistēmām un sadarbību ar publiskā un privātā sektora iniciatīvu īstenotājiem;

| (c) | pastāvīgu, mērķtiecīgu attīstības sadarbību ar trešām valstīm, jo īpaši palīdzību ar konfliktiem nesaistītu izrakteņu tirdzniecībā un labvēlīgāku apstākļu nodrošināšanu vietējiem uzņēmumiem, lai tie varētu ievērot šīs regulas noteikumus; |
| --- | --- |

(c)

pastāvīgu, mērķtiecīgu attīstības sadarbību ar trešām valstīm, jo īpaši palīdzību ar konfliktiem nesaistītu izrakteņu tirdzniecībā un labvēlīgāku apstākļu nodrošināšanu vietējiem uzņēmumiem, lai tie varētu ievērot šīs regulas noteikumus;

| (d) | ciešu sadarbību ar dalībvalstīm, lai uzsāktu īstenot papildu iniciatīvas patērētāju, investoru un klientu informācijas jomā un turpmākus stimulus atbildīgas uzņēmēju rīcības un izpildes klauzulu iekļaušanai publiskā iepirkuma līgumos, ko valstu iestādes paraksta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES

   (1a)

  noteikumiem. |
| --- | --- |

(d)

ciešu sadarbību ar dalībvalstīm, lai uzsāktu īstenot papildu iniciatīvas patērētāju, investoru un klientu informācijas jomā un turpmākus stimulus atbildīgas uzņēmēju rīcības un izpildes klauzulu iekļaušanai publiskā iepirkuma līgumos, ko valstu iestādes paraksta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES

   (1a)

  noteikumiem.

2.
     
  Komisija iesniedz ikgadēju izpildes ziņojumu par atbilstīgi šā panta 1. punktam īstenotajiem papildu pasākumiem un to ietekmi un efektivitāti.

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

16. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šo regulu piemēro no
  ... (*) |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šo regulu piemēro no
  ... (*)

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

II pielikums – Ca sleja (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ca sleja: Izrakteņu veids |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ca sleja: Izrakteņu veids

---

(1)  Pēc tam jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 57. panta otrā punkta otro daļu (A8-0141/2015).

(1bis)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīva 2014/95/ES, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (OV L 330, 15.11.2014., 1. lpp.).

(12)  “Bruņotie grupējumi un drošības spēki” definēti “ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju” II pielikumā (OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas: Second Edition, OECD Publishing (OECD (2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.).

(12)  “Bruņotie grupējumi un drošības spēki” definēti “ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju” II pielikumā (OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas: Second Edition, OECD Publishing (OECD (2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.).

(13)  
  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

(*)  
  Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

---