# Uradni list C 353/27.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 353 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5927. september 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 353

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5927. september 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seje: 18.–21. maj 2015
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 217, 16.6.2016 .SPREJETA BESEDILASeja: 27. maj 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 237, 30.6.2016 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seje: 18.–21. maj 2015
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 217, 16.6.2016 .SPREJETA BESEDILASeja: 27. maj 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 237, 30.6.2016 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v

UL C 217, 16.6.2016

Zapisnik seje je bil objavljen v

UL C 237, 30.6.2016

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 19. maj 2015 |
| 2016/C 353/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (2015/2044(INI)) | 2 |
| 2016/C 353/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o varnejšem zdravstvenem varstvu v Evropi: izboljšanje varnosti pacientov in boj proti protimikrobni odpornosti (2014/2207(INI)) | 12 |
| 2016/C 353/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o priložnostih za zeleno rast MSP (2014/2209(INI)) | 27 |
| | Sreda, 20. maj 2015 |
| 2016/C 353/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o Delegirani direktivi Komisije z dne 30. januarja 2015 o spremembi Priloge III k Direktivi 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede izjem pri uporabi kadmija za osvetlitev in osvetlitev zaslonov zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA)) | 35 |
| 2016/C 353/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o delegirani uredbi Komisije z dne 20. februarja 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 376/2008, kar zadeva obveznost predložitve dovoljenja za uvoz etanola kmetijskega porekla, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2336/2003 o uvedbi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 670/2003 o določitvi posebnih ukrepov glede trga z etanolom kmetijskega porekla (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA)) | 38 |
| 2016/C 353/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o porodniškem dopustu (2015/2655(RSP)) | 39 |
| 2016/C 353/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o seznamu zadev, ki ga je sprejel Odbor za pravice invalidov, in začetnem poročilu Evropske unije (2015/2684(RSP)) | 41 |
| 2016/C 353/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o izbruhu bakterije Xylella fastidiosa, ki napada oljke (2015/2652(RSP)) | 46 |
| | Četrtek, 21. maj 2015 |
| 2016/C 353/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o Zimbabveju, primer zagovornika človekovih pravic Itaija Dzamare (2015/2710(RSP)) | 49 |
| 2016/C 353/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o stiski beguncev, pripadnikov ljudstva Rohingja, ter množičnih grobiščih na Tajskem (2015/2711(RSP)) | 52 |
| 2016/C 353/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o Svaziju, primer aktivistov za človekove pravice Tulanija Maseka in Bekija Makubuja (2015/2712(RSP)) | 55 |
| 2016/C 353/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki) (2014/2220(INI)) | 59 |
| 2016/C 353/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o financiranju skupne varnostne in obrambne politike (2014/2258(INI)) | 68 |
| 2016/C 353/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o vplivu razvoja evropskih obrambnih trgov na varnost in obrambne zmogljivosti v Evropi (2015/2037(INI)) | 74 |
| | MNENJA |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 27. maj 2015 |
| 2016/C 353/15 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. maja 2015 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1308/2013 in Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede sheme pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD)) | 82 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 19. maj 2015

2016/C 353/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (2015/2044(INI))

2

2016/C 353/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o varnejšem zdravstvenem varstvu v Evropi: izboljšanje varnosti pacientov in boj proti protimikrobni odpornosti (2014/2207(INI))

12

2016/C 353/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o priložnostih za zeleno rast MSP (2014/2209(INI))

27

Sreda, 20. maj 2015

2016/C 353/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o Delegirani direktivi Komisije z dne 30. januarja 2015 o spremembi Priloge III k Direktivi 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede izjem pri uporabi kadmija za osvetlitev in osvetlitev zaslonov zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA))

35

2016/C 353/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o delegirani uredbi Komisije z dne 20. februarja 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 376/2008, kar zadeva obveznost predložitve dovoljenja za uvoz etanola kmetijskega porekla, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2336/2003 o uvedbi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 670/2003 o določitvi posebnih ukrepov glede trga z etanolom kmetijskega porekla (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA))

38

2016/C 353/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o porodniškem dopustu (2015/2655(RSP))

39

2016/C 353/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o seznamu zadev, ki ga je sprejel Odbor za pravice invalidov, in začetnem poročilu Evropske unije (2015/2684(RSP))

41

2016/C 353/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o izbruhu bakterije Xylella fastidiosa, ki napada oljke (2015/2652(RSP))

Xylella fastidiosa

46

Četrtek, 21. maj 2015

2016/C 353/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o Zimbabveju, primer zagovornika človekovih pravic Itaija Dzamare (2015/2710(RSP))

49

2016/C 353/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o stiski beguncev, pripadnikov ljudstva Rohingja, ter množičnih grobiščih na Tajskem (2015/2711(RSP))

52

2016/C 353/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o Svaziju, primer aktivistov za človekove pravice Tulanija Maseka in Bekija Makubuja (2015/2712(RSP))

55

2016/C 353/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki) (2014/2220(INI))

59

2016/C 353/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o financiranju skupne varnostne in obrambne politike (2014/2258(INI))

68

2016/C 353/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o vplivu razvoja evropskih obrambnih trgov na varnost in obrambne zmogljivosti v Evropi (2015/2037(INI))

74

MNENJA

Evropski parlament

Sreda, 27. maj 2015

2016/C 353/15

Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. maja 2015 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1308/2013 in Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede sheme pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD))

82

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 19. maj 2015 |
| 2016/C 353/16 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Viktorju Uspaskichu (2014/2203(IMM)) | 106 |
| 2016/C 353/17 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Jérômu Lavrilleuxu (2015/2014(IMM)) | 108 |
| 2016/C 353/18 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Januszu Korwin-Mikkeju (2015/2049(IMM)) | 110 |
| 2016/C 353/19 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Teodorosu Zagorakisu (Theodoros Zagorakis) (II) (2015/2071(IMM)) | 112 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 19. maj 2015

2016/C 353/16

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Viktorju Uspaskichu (2014/2203(IMM))

106

2016/C 353/17

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Jérômu Lavrilleuxu (2015/2014(IMM))

108

2016/C 353/18

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Januszu Korwin-Mikkeju (2015/2049(IMM))

110

2016/C 353/19

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Teodorosu Zagorakisu (Theodoros Zagorakis) (II) (2015/2071(IMM))

112

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 19. maj 2015 |
| 2016/C 353/20 | P8_TA(2015)0189Zaščitni ukrepi, določeni v Sporazumu s Švicarsko konfederacijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo (kodificirano besedilo) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))P8_TC1-COD(2014)0158Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. maja 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo (Kodificirano besedilo) | 114 |
| 2016/C 353/21 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Evropske konvencije o pravnem varstvu storitev, ki temeljijo na pogojnem dostopu ali vključujejo pogojni dostop (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE)) | 115 |
| 2016/C 353/22 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 19. maja 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD)) | 116 |
| | Sreda, 20. maj 2015 |
| 2016/C 353/23 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 27. aprila 2015 o spremembi Priloge I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA)) | 168 |
| 2016/C 353/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Južno Afriko na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE)) | 169 |
| 2016/C 353/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD)) | 170 |
| 2016/C 353/26 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD)) | 171 |
| 2016/C 353/27 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o postopkih v primeru insolventnosti (prenovitev) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD)) | 172 |
| 2016/C 353/28 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 20. maja 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Unije za samopotrjevanje potrebne skrbnosti odgovornih uvoznikov v oskrbovalni verigi, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude in zlato z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD)) | 173 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 19. maj 2015

2016/C 353/20

P8_TA(2015)0189Zaščitni ukrepi, določeni v Sporazumu s Švicarsko konfederacijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo (kodificirano besedilo) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))P8_TC1-COD(2014)0158Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. maja 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo (Kodificirano besedilo)

114

2016/C 353/21

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Evropske konvencije o pravnem varstvu storitev, ki temeljijo na pogojnem dostopu ali vključujejo pogojni dostop (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE))

115

2016/C 353/22

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 19. maja 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD))

116

Sreda, 20. maj 2015

2016/C 353/23

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 27. aprila 2015 o spremembi Priloge I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA))

168

2016/C 353/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Južno Afriko na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE))

169

2016/C 353/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD))

170

2016/C 353/26

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD))

171

2016/C 353/27

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o postopkih v primeru insolventnosti (prenovitev) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD))

172

2016/C 353/28

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 20. maja 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Unije za samopotrjevanje potrebne skrbnosti odgovornih uvoznikov v oskrbovalni verigi, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude in zlato z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

173

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

27.9.2016

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2015–2016

Seje: 18.–21. maj 2015

Zapisnik sej je bil objavljen v

  UL C 217, 16.6.2016
  .

SPREJETA BESEDILA

Seja: 27. maj 2015

Zapisnik seje je bil objavljen v

  UL C 237, 30.6.2016
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 19. maj 2015

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/2

---

P8_TA(2015)0196

Financiranje za razvoj

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (2015/2044(INI))

(2016/C 353/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju končnih dokumentov s prve in druge mednarodne konference o financiranju za razvoj, zlasti soglasja iz Monterreya iz leta 2002 in deklaracije iz Dohe iz leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnih dokumentov s prve in druge mednarodne konference o financiranju za razvoj, zlasti soglasja iz Monterreya iz leta 2002 in deklaracije iz Dohe iz leta 2008,

| — | ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN št. 68/204 in 68/279 o tretji mednarodni konferenci o financiranju za razvoj, ki bo potekala v Adis Abebi (Etiopija) od 13. do 16. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN št. 68/204 in 68/279 o tretji mednarodni konferenci o financiranju za razvoj, ki bo potekala v Adis Abebi (Etiopija) od 13. do 16. julija 2015,

| — | ob upoštevanju dokumenta o indikativnih elementih, ki sta ga 21. januarja 2015 predstavila sopredsednika pripravljalnega postopka za tretjo mednarodno konferenco o financiranju za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o indikativnih elementih, ki sta ga 21. januarja 2015 predstavila sopredsednika pripravljalnega postopka za tretjo mednarodno konferenco o financiranju za razvoj,

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila generalnega sekretarja OZN iz decembra 2014 o načrtu za obdobje po letu 2015 z naslovom Pot k dostojanstvu do leta 2030: odpraviti revščino, preoblikovati naša življenja in varovati planet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila generalnega sekretarja OZN iz decembra 2014 o načrtu za obdobje po letu 2015 z naslovom Pot k dostojanstvu do leta 2030: odpraviti revščino, preoblikovati naša življenja in varovati planet,

| — | ob upoštevanju poročila iz avgusta 2014, ki ga je sprejel medvladni odbor strokovnjakov za financiranje trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila iz avgusta 2014, ki ga je sprejel medvladni odbor strokovnjakov za financiranje trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju poročila iz julija 2014, ki ga je sprejela odprta delovna skupina OZN na temo ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila iz julija 2014, ki ga je sprejela odprta delovna skupina OZN na temo ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom Poročilo UNCTAD o naložbah po svetu za leto 2014 – naložbe v cilje trajnostnega razvoja: akcijski načrt (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom Poročilo UNCTAD o naložbah po svetu za leto 2014 – naložbe v cilje trajnostnega razvoja: akcijski načrt (1),

| — | ob upoštevanju končnega dokumenta konference OZN o trajnostnem razvoju (Rio+20) iz junija 2012 z naslovom „Prihodnost, ki si jo želimo“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega dokumenta konference OZN o trajnostnem razvoju (Rio+20) iz junija 2012 z naslovom „Prihodnost, ki si jo želimo“,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN iz septembra 2014 z naslovom Na poti k vzpostavitvi večstranskega pravnega okvira za prestrukturiranje državnega dolga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN iz septembra 2014 z naslovom Na poti k vzpostavitvi večstranskega pravnega okvira za prestrukturiranje državnega dolga,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2015 z naslovom Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015 (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2015 z naslovom Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015 (COM(2015)0044),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2014 z naslovom Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2014 z naslovom Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja (COM(2014)0335),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2013 z naslovom Razvojni program po letu 2015: celosten in integriran pristop k financiranju ukrepov za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj (COM(2013)0531), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2013 z naslovom Razvojni program po letu 2015: celosten in integriran pristop k financiranju ukrepov za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj (COM(2013)0531),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. februarja 2013 z naslovom Dostojno življenje za vse: izkoreninjenje revščine in zagotavljanje trajnostne prihodnosti sveta (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. februarja 2013 z naslovom Dostojno življenje za vse: izkoreninjenje revščine in zagotavljanje trajnostne prihodnosti sveta (COM(2013)0092),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2013 o usklajenosti politik za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2013 o usklajenosti politik za razvoj,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 16. decembra 2014 o načrtu za obdobje po letu 2015, ki bo prinesel resnične spremembe (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 16. decembra 2014 o načrtu za obdobje po letu 2015, ki bo prinesel resnične spremembe (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2013 o financiranju izkoreninjanja revščine in trajnostnega razvoja po letu 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2013 o financiranju izkoreninjanja revščine in trajnostnega razvoja po letu 2015 (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2014 o krepitvi vloge zasebnega sektorja pri razvojnem sodelovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2014 o krepitvi vloge zasebnega sektorja pri razvojnem sodelovanju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 25. junija 2013 o splošni agendi za obdobje po letu 2015 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 25. junija 2013 o splošni agendi za obdobje po letu 2015 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 o ukrepih po konferenci iz Monterreya iz leta 2002 o financiranju razvoja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 o ukrepih po konferenci iz Monterreya iz leta 2002 o financiranju razvoja (6),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 26. novembra 2014 o konferenci ZN o podnebnih spremembah (COP 20) v Limi v Peruju (1.–12. decembra 2014) (7), z dne 26. februarja 2014 o spodbujanju razvoja z odgovornimi poslovnimi praksami, vključno z vlogo ekstraktivne industrije v državah v razvoju (8), z dne 8. oktobra 2013 o korupciji v javnem in zasebnem sektorju: vpliv na človekove pravice v tretjih državah (9), z dne 21. maja 2013 o boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in davčnim oazam (10) in z dne 16. aprila 2013 o pospeševanju razvoja s trgovino (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 26. novembra 2014 o konferenci ZN o podnebnih spremembah (COP 20) v Limi v Peruju (1.–12. decembra 2014) (7), z dne 26. februarja 2014 o spodbujanju razvoja z odgovornimi poslovnimi praksami, vključno z vlogo ekstraktivne industrije v državah v razvoju (8), z dne 8. oktobra 2013 o korupciji v javnem in zasebnem sektorju: vpliv na človekove pravice v tretjih državah (9), z dne 21. maja 2013 o boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in davčnim oazam (10) in z dne 16. aprila 2013 o pospeševanju razvoja s trgovino (11),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 472/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o Evropskem letu za razvoj (2015) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 472/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o Evropskem letu za razvoj (2015) (12),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju člena 208 PDEU, ki izkoreninjenje revščine določa kot glavni cilj razvojne politike EU in opredeljuje načelo usklajenosti politik za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 PDEU, ki izkoreninjenje revščine določa kot glavni cilj razvojne politike EU in opredeljuje načelo usklajenosti politik za razvoj,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za proračun (A8-0143/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za proračun (A8-0143/2015),

| A. | ker je leto 2015 ključno z vidika prizadevanj za svetovni razvoj zaradi sprejetja ciljev trajnostnega razvoja in sporazuma o globalnih podnebnih ukrepih, ki bi naj veljali do leta 2030; |
| --- | --- |

A.

ker je leto 2015 ključno z vidika prizadevanj za svetovni razvoj zaradi sprejetja ciljev trajnostnega razvoja in sporazuma o globalnih podnebnih ukrepih, ki bi naj veljali do leta 2030;

| B. | ker je treba na tretji mednarodni konferenci o financiranju za razvoj, ki bo od 13. do 16. julija 2015 v Adis Abebi (Etiopija), vzpostaviti pogoje za financiranje in izvajanje načrta za obdobje po letu 2015 in ker bo raven ambicij, pokazanih na konferenci, določila uspeh tega načrta; |
| --- | --- |

B.

ker je treba na tretji mednarodni konferenci o financiranju za razvoj, ki bo od 13. do 16. julija 2015 v Adis Abebi (Etiopija), vzpostaviti pogoje za financiranje in izvajanje načrta za obdobje po letu 2015 in ker bo raven ambicij, pokazanih na konferenci, določila uspeh tega načrta;

| C. | ker 1,5 milijarde ljudi še vedno živi v revščini, kjer se spopadajo s pomanjkanjem zdravstvenih, izobraževalnih in življenjskih standardov, zlasti v državah, ki jih pretresajo konflikti, in v nestabilnih državah; ker je to nesprejemljivo, saj je na svetu dovolj sredstev, da to stanje postopoma odpravimo; |
| --- | --- |

C.

ker 1,5 milijarde ljudi še vedno živi v revščini, kjer se spopadajo s pomanjkanjem zdravstvenih, izobraževalnih in življenjskih standardov, zlasti v državah, ki jih pretresajo konflikti, in v nestabilnih državah; ker je to nesprejemljivo, saj je na svetu dovolj sredstev, da to stanje postopoma odpravimo;

| D. | ker je mogoče izkoreninjenje revščine in neenakosti doseči zgolj z uporabo zadostnih in ustreznih sredstev za vse in z večjo usmerjenostjo k marginaliziranim skupinam, kot so otroci, ženske, starejši ali invalidi; ker je bil kljub znatnemu zmanjšanju skrajne revščine napredek za otroke počasnejši, zaradi česar je potreba po vlaganju v otroke – tako prek domače uporabe sredstev kot prek mednarodnega javnega financiranja – ključen dejavnik; |
| --- | --- |

D.

ker je mogoče izkoreninjenje revščine in neenakosti doseči zgolj z uporabo zadostnih in ustreznih sredstev za vse in z večjo usmerjenostjo k marginaliziranim skupinam, kot so otroci, ženske, starejši ali invalidi; ker je bil kljub znatnemu zmanjšanju skrajne revščine napredek za otroke počasnejši, zaradi česar je potreba po vlaganju v otroke – tako prek domače uporabe sredstev kot prek mednarodnega javnega financiranja – ključen dejavnik;

| E. | ker brez miru in varnosti ne more biti trajnostnega razvoja, kar je ugotovljeno tudi v Evropskem soglasju o razvoju iz leta 2005; |
| --- | --- |

E.

ker brez miru in varnosti ne more biti trajnostnega razvoja, kar je ugotovljeno tudi v Evropskem soglasju o razvoju iz leta 2005;

| F. | ker tri četrtine najrevnejših ljudi na svetu – po ocenah jih je 960 milijonov – trenutno živi v državah s srednjimi dohodki, zato nova razvojna paradigma zahteva programe, ki bodo usmerjeni tako k revnim ljudem kot k revnim državam; |
| --- | --- |

F.

ker tri četrtine najrevnejših ljudi na svetu – po ocenah jih je 960 milijonov – trenutno živi v državah s srednjimi dohodki, zato nova razvojna paradigma zahteva programe, ki bodo usmerjeni tako k revnim ljudem kot k revnim državam;

| G. | ker UNCTAD ocenjuje, da znašajo potrebe držav v razvoju po financiranju za cilje trajnostnega razvoja v pripravi okoli 3,9 bilijona USD na leto, trenutno pa jih manjka 2,5 bilijona USD na leto; ker bodo stroški neodločnega ukrepanja nazadnje precej večji od stroškov odločnega ukrepanja za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

G.

ker UNCTAD ocenjuje, da znašajo potrebe držav v razvoju po financiranju za cilje trajnostnega razvoja v pripravi okoli 3,9 bilijona USD na leto, trenutno pa jih manjka 2,5 bilijona USD na leto; ker bodo stroški neodločnega ukrepanja nazadnje precej večji od stroškov odločnega ukrepanja za trajnostni razvoj;

| H. | ker obseg izziva financiranja ciljev trajnostnega razvoja zahteva močno in svetovno partnerstvo ter uporabo vseh oblik financiranja (domači, mednarodni, javni, zasebni in inovativni viri) in nefinančnih sredstev; ker lahko zasebno financiranje dopolni javno, ne more ga pa nadomestiti; |
| --- | --- |

H.

ker obseg izziva financiranja ciljev trajnostnega razvoja zahteva močno in svetovno partnerstvo ter uporabo vseh oblik financiranja (domači, mednarodni, javni, zasebni in inovativni viri) in nefinančnih sredstev; ker lahko zasebno financiranje dopolni javno, ne more ga pa nadomestiti;

| I. | ker sta mobilizacija domačih sredstev in uradna razvojna pomoč nenadomestljiva temelja razvojnega financiranja, ki ju je treba okrepiti; |
| --- | --- |

I.

ker sta mobilizacija domačih sredstev in uradna razvojna pomoč nenadomestljiva temelja razvojnega financiranja, ki ju je treba okrepiti;

| J. | ker je potencial držav v razvoju za mobilizacijo domačih sredstev precejšen, vendar v sedanjih razmerah obstajajo omejitve, kaj lahko države dosežejo same; ker davčni viri kot delež BDP v večini držav v razvoju ostajajo na nizki ravni in je zato bistveno spodbujati uravnotežene, pravične in učinkovite davčne sisteme, ki temeljijo na zmožnosti plačila posameznih davkoplačevalcev in podjetij; ker je za uporabo domačih sredstev potrebna tudi pravična in pregledna porazdelitev koristi od naravnih virov; |
| --- | --- |

J.

ker je potencial držav v razvoju za mobilizacijo domačih sredstev precejšen, vendar v sedanjih razmerah obstajajo omejitve, kaj lahko države dosežejo same; ker davčni viri kot delež BDP v večini držav v razvoju ostajajo na nizki ravni in je zato bistveno spodbujati uravnotežene, pravične in učinkovite davčne sisteme, ki temeljijo na zmožnosti plačila posameznih davkoplačevalcev in podjetij; ker je za uporabo domačih sredstev potrebna tudi pravična in pregledna porazdelitev koristi od naravnih virov;

| K. | ker zelo malo razvitih držav izpolnjuje svojo zavezo, da bodo zagotavljale 0,7 % bruto nacionalnega dohodka (BND) za uradno razvojno pomoč, vključno z 0,15–0,20 % BND za najmanj razvite države; ker so se države članice, ki so se EU pridružile leta 2004 ali kasneje, zavezale, da si bodo prizadevale za cilj 0,33 % BND, vendar nobena od njih ni izpolnila tega cilja; |
| --- | --- |

K.

ker zelo malo razvitih držav izpolnjuje svojo zavezo, da bodo zagotavljale 0,7 % bruto nacionalnega dohodka (BND) za uradno razvojno pomoč, vključno z 0,15–0,20 % BND za najmanj razvite države; ker so se države članice, ki so se EU pridružile leta 2004 ali kasneje, zavezale, da si bodo prizadevale za cilj 0,33 % BND, vendar nobena od njih ni izpolnila tega cilja;

| L. | ker so številne manj razvite države ranljive, ali so postale ranljive, zaradi zunanjih dogodkov, kot so oboroženi konflikti, epidemije, kot je ebola, in naravne nesreče, in ker potrebujejo večjo podporo; |
| --- | --- |

L.

ker so številne manj razvite države ranljive, ali so postale ranljive, zaradi zunanjih dogodkov, kot so oboroženi konflikti, epidemije, kot je ebola, in naravne nesreče, in ker potrebujejo večjo podporo;

| M. | ker so zmanjševanje revščine, gospodarska rast in varnost v veliki meri odvisni od zmožnosti države, da opravlja svoje suverene funkcije za zagotavljanje pravne države in osnovnih javnih storitev, kot so dostop do izobraževanja in zdravstvene nege, ob spoštovanju načela odgovornosti; ker te države zlasti potrebujejo večjo podporo pri uvedbi odpornih zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

M.

ker so zmanjševanje revščine, gospodarska rast in varnost v veliki meri odvisni od zmožnosti države, da opravlja svoje suverene funkcije za zagotavljanje pravne države in osnovnih javnih storitev, kot so dostop do izobraževanja in zdravstvene nege, ob spoštovanju načela odgovornosti; ker te države zlasti potrebujejo večjo podporo pri uvedbi odpornih zdravstvenih sistemov;

| N. | ker postaja razvojna agenda vedno širša in je zato pomembno priznati in dodatno spodbuditi prizadevanja, ki presegajo uradno razvojno pomoč; ker so bile kljub težavnim fiskalnim okoliščinam v številnih državah OECD ohranjene visoke ravni uradne razvojne pomoči, ta pomoč pa je leta 2013 dosegla najvišjo raven v zgodovini, 134,8 milijarde USD; ker je lahko uradna razvojna pomoč pobudnik za pridobitev zasebnih naložb, v tem okviru pa bi bilo treba upoštevati pomen inovativnih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

N.

ker postaja razvojna agenda vedno širša in je zato pomembno priznati in dodatno spodbuditi prizadevanja, ki presegajo uradno razvojno pomoč; ker so bile kljub težavnim fiskalnim okoliščinam v številnih državah OECD ohranjene visoke ravni uradne razvojne pomoči, ta pomoč pa je leta 2013 dosegla najvišjo raven v zgodovini, 134,8 milijarde USD; ker je lahko uradna razvojna pomoč pobudnik za pridobitev zasebnih naložb, v tem okviru pa bi bilo treba upoštevati pomen inovativnih finančnih instrumentov;

| O. | ker imajo zasebni sektor in tuje neposredne naložbe pomemben potencial za prispevanje k izpolnjevanju ciljev trajnostnega razvoja, kadar so ustrezno regulirane in povezane s konkretnimi izboljšavami v domačem gospodarstvu, kar se odraža tudi v predlogu UNCTAD za akcijski načrt za naložbe v cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

O.

ker imajo zasebni sektor in tuje neposredne naložbe pomemben potencial za prispevanje k izpolnjevanju ciljev trajnostnega razvoja, kadar so ustrezno regulirane in povezane s konkretnimi izboljšavami v domačem gospodarstvu, kar se odraža tudi v predlogu UNCTAD za akcijski načrt za naložbe v cilje trajnostnega razvoja;

| P. | ker tokovi zasebnega kapitala vplivajo na države v razvoju na več različnih načinov, ki so tako pozitivni kot negativni; ker so finančni tokovi v države v razvoju iz zasebnih virov pomembni, vendar večinoma nestalni, neenakomerno razporejeni, pogosto pa so tudi povezani z odlivi, kot je repatriacija dobička, ki od leta 2010 presegajo nov dotok tujih neposrednih naložb; |
| --- | --- |

P.

ker tokovi zasebnega kapitala vplivajo na države v razvoju na več različnih načinov, ki so tako pozitivni kot negativni; ker so finančni tokovi v države v razvoju iz zasebnih virov pomembni, vendar večinoma nestalni, neenakomerno razporejeni, pogosto pa so tudi povezani z odlivi, kot je repatriacija dobička, ki od leta 2010 presegajo nov dotok tujih neposrednih naložb;

| Q. | ker ima civilna družba ključno vlogo pri zagotavljanju univerzalnega in vključujočega procesa, tako na nacionalni kot na svetovni ravni, in prispeva k dobremu upravljanju in odgovornosti; ker se razvojna pomoč in korupcija medsebojno izključujeta; |
| --- | --- |

Q.

ker ima civilna družba ključno vlogo pri zagotavljanju univerzalnega in vključujočega procesa, tako na nacionalni kot na svetovni ravni, in prispeva k dobremu upravljanju in odgovornosti; ker se razvojna pomoč in korupcija medsebojno izključujeta;

| R. | ker je pomembno spodbujati uporabo bančnih storitev v državah v razvoju; |
| --- | --- |

R.

ker je pomembno spodbujati uporabo bančnih storitev v državah v razvoju;

| S. | ker morajo EU in njene države članice kot največje donatorice razvojne pomoči voditi proces financiranja za razvoj in pomagati vzpostaviti verodostojen odziv na izzive razvojnega financiranja, s tem pa zagotoviti usklajenost politik za razvoj v načrtu za obdobje po letu 2015; ker bi morale druge razvite države in države v razvoju slediti zgledu EU; |
| --- | --- |

S.

ker morajo EU in njene države članice kot največje donatorice razvojne pomoči voditi proces financiranja za razvoj in pomagati vzpostaviti verodostojen odziv na izzive razvojnega financiranja, s tem pa zagotoviti usklajenost politik za razvoj v načrtu za obdobje po letu 2015; ker bi morale druge razvite države in države v razvoju slediti zgledu EU;

Svetovno partnerstvo

| 1. | pozdravlja predhodni osnutek končnega dokumenta konference o financiranju za razvoj in poziva EU in njene države članice, naj ga podprejo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predhodni osnutek končnega dokumenta konference o financiranju za razvoj in poziva EU in njene države članice, naj ga podprejo;

| 2. | pozdravlja zbirno poročilo generalnega sekretarja OZN ter njegov transformacijski, univerzalen, holističen in celovit pristop k ambicioznemu svetovnemu partnerstvu za nove razvojne cilje in s tem povezan finančni okvir, osredotočen na izkoreninjenje revščine, splošnost človekovih pravic in enakost spolov; vztraja, da tako ambiciozno partnerstvo brez celovitih in precejšnjih sredstev za izvajanje ne bo uspešno; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja zbirno poročilo generalnega sekretarja OZN ter njegov transformacijski, univerzalen, holističen in celovit pristop k ambicioznemu svetovnemu partnerstvu za nove razvojne cilje in s tem povezan finančni okvir, osredotočen na izkoreninjenje revščine, splošnost človekovih pravic in enakost spolov; vztraja, da tako ambiciozno partnerstvo brez celovitih in precejšnjih sredstev za izvajanje ne bo uspešno;

| 3. | poziva EU, naj svoje politično vodenje potrjuje med vsem pripravljalnim postopkom za opredelitev okvira trajnostnega razvoja, obnovljenega sporazuma o financiranju za razvoj in drugih sredstev za izvajanje skupaj z zavezami in vrednotami, navedenimi v ustanovnih pogodbah; meni, da partnerski donatorji ne bi smeli postavljati pogojev v zvezi z zagotavljanjem razvojne pomoči EU; |
| --- | --- |

3.

poziva EU, naj svoje politično vodenje potrjuje med vsem pripravljalnim postopkom za opredelitev okvira trajnostnega razvoja, obnovljenega sporazuma o financiranju za razvoj in drugih sredstev za izvajanje skupaj z zavezami in vrednotami, navedenimi v ustanovnih pogodbah; meni, da partnerski donatorji ne bi smeli postavljati pogojev v zvezi z zagotavljanjem razvojne pomoči EU;

| 4. | vztraja, da bi morale EU in njene države članice obdržati svoj položaj največjih donatoric razvojne pomoči, hkrati pa si prizadevati za skupno odgovornost; poziva države z visokim dohodkom, države z višjim srednjim dohodkom in gospodarstva v vzponu, naj prevzamejo pomembne obveznosti; |
| --- | --- |

4.

vztraja, da bi morale EU in njene države članice obdržati svoj položaj največjih donatoric razvojne pomoči, hkrati pa si prizadevati za skupno odgovornost; poziva države z visokim dohodkom, države z višjim srednjim dohodkom in gospodarstva v vzponu, naj prevzamejo pomembne obveznosti;

| 5. | pozdravlja nedavno sporočilo Komisije „Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015“, ker je celovito in osredotočeno na dosledno politiko ter potrjuje zavezanost EU, da bo v tem svetovnem partnerstvu v celoti odigrala svojo vlogo; vendar obžaluje nekoliko premajhno zavezanost glede časovnega načrta za prihodnje finančne cilje; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja nedavno sporočilo Komisije „Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015“, ker je celovito in osredotočeno na dosledno politiko ter potrjuje zavezanost EU, da bo v tem svetovnem partnerstvu v celoti odigrala svojo vlogo; vendar obžaluje nekoliko premajhno zavezanost glede časovnega načrta za prihodnje finančne cilje;

Mednarodno javno financiranje

| 6. | poudarja, da uradna razvojna pomoč ostaja ključen instrument za financiranje razvoja; poziva EU in njene države članice, naj se brez odlašanja ponovno zavežejo cilju 0,7 % BND za uradno razvojno pomoč, pri čemer naj bo vsaj 50 % te pomoči in 0,2 % BND namenjenega najmanj razvitim državam, in naj ob upoštevanju proračunskih omejitev predložijo večletni proračunski časovni načrt za postopno povečanje na te stopnje do leta 2020; pozdravlja odločno stališče EU glede osredotočanja prizadevanj na količino in kakovost razvojne pomoči; poziva druge razvite partnerice in države v razvoju, naj okrepijo svojo razvojno pomoč, ter poziva Komisijo in države članice, naj javne in zasebne donatorje po svetu prepričajo, da bodo spoštovali svoje finančne obljube in sprejeli nove zaveze; poudarja, da bi morali vsi donatorji zagotoviti, da bo uradna razvojna pomoč pomenila resnična nakazila državam v razvoju; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da uradna razvojna pomoč ostaja ključen instrument za financiranje razvoja; poziva EU in njene države članice, naj se brez odlašanja ponovno zavežejo cilju 0,7 % BND za uradno razvojno pomoč, pri čemer naj bo vsaj 50 % te pomoči in 0,2 % BND namenjenega najmanj razvitim državam, in naj ob upoštevanju proračunskih omejitev predložijo večletni proračunski časovni načrt za postopno povečanje na te stopnje do leta 2020; pozdravlja odločno stališče EU glede osredotočanja prizadevanj na količino in kakovost razvojne pomoči; poziva druge razvite partnerice in države v razvoju, naj okrepijo svojo razvojno pomoč, ter poziva Komisijo in države članice, naj javne in zasebne donatorje po svetu prepričajo, da bodo spoštovali svoje finančne obljube in sprejeli nove zaveze; poudarja, da bi morali vsi donatorji zagotoviti, da bo uradna razvojna pomoč pomenila resnična nakazila državam v razvoju;

| 7. | poudarja, da morajo EU in druge razvite države spoštovati svoje zaveze o zagotavljanju okrepljenega, novega in dodatnega podnebnega financiranja, da bi do leta 2020 izpolnili cilj skupne uporabe 100 milijard USD letno iz najrazličnejših virov, javnih in zasebnih, dvostranskih in večstranskih, tudi alternativnih virov; obžaluje pomanjkanje napredka pri dodatnosti podnebnega financiranja glede na uradno razvojno pomoč; poziva, naj v okviru sporazuma o globalnih podnebnih ukrepih, ki naj bi bil sklenjen na konferenci v Parizu, ki bo decembra 2015, razvite države in države v vzponu s skupnimi mednarodnimi prizadevanji poiščejo novo in dodatno podnebno financiranje za države v razvoju, vendar ne v škodo sredstev za razvoj; meni, da bi morala EU predlagati vmesne ukrepe na poti proti popolni dodatnosti; poziva države članice, naj prihodke, pridobljene na trgih ogljika, uporabijo za podnebne ukrepe v državah v razvoju; prav tako poziva gospodarstva v vzponu, naj uporabijo podnebno financiranje za države v razvoju; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da morajo EU in druge razvite države spoštovati svoje zaveze o zagotavljanju okrepljenega, novega in dodatnega podnebnega financiranja, da bi do leta 2020 izpolnili cilj skupne uporabe 100 milijard USD letno iz najrazličnejših virov, javnih in zasebnih, dvostranskih in večstranskih, tudi alternativnih virov; obžaluje pomanjkanje napredka pri dodatnosti podnebnega financiranja glede na uradno razvojno pomoč; poziva, naj v okviru sporazuma o globalnih podnebnih ukrepih, ki naj bi bil sklenjen na konferenci v Parizu, ki bo decembra 2015, razvite države in države v vzponu s skupnimi mednarodnimi prizadevanji poiščejo novo in dodatno podnebno financiranje za države v razvoju, vendar ne v škodo sredstev za razvoj; meni, da bi morala EU predlagati vmesne ukrepe na poti proti popolni dodatnosti; poziva države članice, naj prihodke, pridobljene na trgih ogljika, uporabijo za podnebne ukrepe v državah v razvoju; prav tako poziva gospodarstva v vzponu, naj uporabijo podnebno financiranje za države v razvoju;

| 8. | podpira inovativne vire dodatnega financiranja za razvoj in podnebnega financiranja, vključno z davkom na finančne transakcije, davkom na ogljikov dioksid za mednarodni letalski in pomorski promet ter samodejno dodelitvijo prihodkov na trgih ogljika; pozdravlja nadaljnja evropska in mednarodna prizadevanja pri iskanju nadaljnjih dodatnih virov; |
| --- | --- |

8.

podpira inovativne vire dodatnega financiranja za razvoj in podnebnega financiranja, vključno z davkom na finančne transakcije, davkom na ogljikov dioksid za mednarodni letalski in pomorski promet ter samodejno dodelitvijo prihodkov na trgih ogljika; pozdravlja nadaljnja evropska in mednarodna prizadevanja pri iskanju nadaljnjih dodatnih virov;

| 9. | poudarja, da bi morala ostati uradna razvojna pomoč standardno merilo prizadevanj na področju financiranja; podpira uvedbo dodatnega kazalnika popolne uradne podpore za trajnostni razvoj, v kolikor bo popolnoma jasno, da to nikakor ne bo nadomestilo ali zmanjšalo pomena ukrepa uradne razvojne pomoči; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi morala ostati uradna razvojna pomoč standardno merilo prizadevanj na področju financiranja; podpira uvedbo dodatnega kazalnika popolne uradne podpore za trajnostni razvoj, v kolikor bo popolnoma jasno, da to nikakor ne bo nadomestilo ali zmanjšalo pomena ukrepa uradne razvojne pomoči;

| 10. | ugotavlja, da se večina uradne razvojne pomoči zagotavlja v obliki nepovratnih sredstev, poleg tega pa so pomembna tudi ugodna posojila, ki pa povečujejo dolžniško obremenitev in pomenijo tveganje dolžniškega balona, zlasti v državah podsaharske Afrike in karibskih državah, ki imajo omejene prihodke za odplačevanje dolga; zato poziva donatorje, naj pomoč za najmanj razvite države namenijo v obliki nepovratnih sredstev; meni, da ugodna posojila morda niso primerna za naložbe v socialne sektorje, kjer cilj ni ustvarjanje dobička; pozdravlja dogovor odbora OECD za razvojno pomoč (OECD-DAC) glede posodobitve sporočanja ugodnih posojil z uvedbo sistema ustreznika nepovratnih sredstev, ki se bo uporabljal za izračun zneskov uradne razvojne pomoči; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da se večina uradne razvojne pomoči zagotavlja v obliki nepovratnih sredstev, poleg tega pa so pomembna tudi ugodna posojila, ki pa povečujejo dolžniško obremenitev in pomenijo tveganje dolžniškega balona, zlasti v državah podsaharske Afrike in karibskih državah, ki imajo omejene prihodke za odplačevanje dolga; zato poziva donatorje, naj pomoč za najmanj razvite države namenijo v obliki nepovratnih sredstev; meni, da ugodna posojila morda niso primerna za naložbe v socialne sektorje, kjer cilj ni ustvarjanje dobička; pozdravlja dogovor odbora OECD za razvojno pomoč (OECD-DAC) glede posodobitve sporočanja ugodnih posojil z uvedbo sistema ustreznika nepovratnih sredstev, ki se bo uporabljal za izračun zneskov uradne razvojne pomoči;

| 11. | poudarja, da je EU največja donatorica razvojne pomoči na svetu, saj njen delež predstavlja skoraj 60 % svetovne uradne razvojne pomoči; kljub temu poziva Komisijo, naj zagotovi jasne in pregledne podatke o deležu skupnega proračuna, namenjenega za razvojno pomoč EU, da bi lahko ocenili nadaljnje ukrepe vseh evropskih donatorjev v zvezi s soglasjem iz Monterreya; prav tako izraža obžalovanje, da je raven finančnih prispevkov EU za države v razvoju premalo vidna, ter poziva Komisijo, naj oblikuje ustrezna in ciljno usmerjena orodja za komunikacijo in izmenjavo informacij za večjo prepoznavnost razvojne pomoči EU; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je EU največja donatorica razvojne pomoči na svetu, saj njen delež predstavlja skoraj 60 % svetovne uradne razvojne pomoči; kljub temu poziva Komisijo, naj zagotovi jasne in pregledne podatke o deležu skupnega proračuna, namenjenega za razvojno pomoč EU, da bi lahko ocenili nadaljnje ukrepe vseh evropskih donatorjev v zvezi s soglasjem iz Monterreya; prav tako izraža obžalovanje, da je raven finančnih prispevkov EU za države v razvoju premalo vidna, ter poziva Komisijo, naj oblikuje ustrezna in ciljno usmerjena orodja za komunikacijo in izmenjavo informacij za večjo prepoznavnost razvojne pomoči EU;

| 12. | poziva EU, naj upošteva dolgoročne finančne zahteve, tako da namenja prednost in vodi bolj strateški, ambiciozen in univerzalen pristop v skladu s cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

12.

poziva EU, naj upošteva dolgoročne finančne zahteve, tako da namenja prednost in vodi bolj strateški, ambiciozen in univerzalen pristop v skladu s cilji trajnostnega razvoja;

| 13. | opozarja, da prispevek za financiranje za razvoj iz proračuna EU – poleg 2,2 milijarde EUR rezerve za nujno pomoč – znaša 19,7 milijarde EUR za razvojno sodelovanje in 6,8 milijarde EUR za humanitarno pomoč v obdobju od 2014 do 2020; opozarja tudi na Evropski razvojni sklad (ERS) v višini 30,5 milijarde EUR; zagovarja vključitev ERS v proračun, kar bi prineslo prednosti, kot so večja preglednost, prepoznavnost, učinkovitost in uspešnost; pozdravlja priložnost, ki jo ponujata povolilni vmesni pregled in revizija večletnega finančnega okvira, da se upoštevajo rastoče strukturne potrebe humanitarne pomoči, pa tudi razvojne potrebe najrevnejših in najbolj nestabilnih držav; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da prispevek za financiranje za razvoj iz proračuna EU – poleg 2,2 milijarde EUR rezerve za nujno pomoč – znaša 19,7 milijarde EUR za razvojno sodelovanje in 6,8 milijarde EUR za humanitarno pomoč v obdobju od 2014 do 2020; opozarja tudi na Evropski razvojni sklad (ERS) v višini 30,5 milijarde EUR; zagovarja vključitev ERS v proračun, kar bi prineslo prednosti, kot so večja preglednost, prepoznavnost, učinkovitost in uspešnost; pozdravlja priložnost, ki jo ponujata povolilni vmesni pregled in revizija večletnega finančnega okvira, da se upoštevajo rastoče strukturne potrebe humanitarne pomoči, pa tudi razvojne potrebe najrevnejših in najbolj nestabilnih držav;

| 14. | ugotavlja, da je v proračunu za leto 2015 namenjenih 2,4 milijarde EUR obveznosti (2,1 milijarde EUR plačil) za razvojno sodelovanje in 928,8 milijona EUR obveznosti (918,8 milijona EUR plačil) za humanitarno pomoč; podpira sprejete ukrepe za zmanjšanje zaostanka neplačanih računov, zlasti z namenom ohranitve finančne vzdržnosti najranljivejših partnerjev, ter poudarja pomen načela enakovrednosti med obveznostmi in plačili kar zadeva humanitarno pomoč, saj do kriz prihaja pogosteje in je treba sredstva izplačati hitro; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je v proračunu za leto 2015 namenjenih 2,4 milijarde EUR obveznosti (2,1 milijarde EUR plačil) za razvojno sodelovanje in 928,8 milijona EUR obveznosti (918,8 milijona EUR plačil) za humanitarno pomoč; podpira sprejete ukrepe za zmanjšanje zaostanka neplačanih računov, zlasti z namenom ohranitve finančne vzdržnosti najranljivejših partnerjev, ter poudarja pomen načela enakovrednosti med obveznostmi in plačili kar zadeva humanitarno pomoč, saj do kriz prihaja pogosteje in je treba sredstva izplačati hitro;

| 15. | poziva EU, naj zagotovi, da bodo pogajanja o razvojnem načrtu za obdobje po letu 2015, financiranju za razvoj in podnebnih spremembah verodostojno povezana s Sendajskim okvirom za zmanjševanje tveganja nesreč 2015–2030, da bi vzpostavili odpornost in dosegli pripravljenost, pri tem pa izpolnili svetovni cilj, da nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

15.

poziva EU, naj zagotovi, da bodo pogajanja o razvojnem načrtu za obdobje po letu 2015, financiranju za razvoj in podnebnih spremembah verodostojno povezana s Sendajskim okvirom za zmanjševanje tveganja nesreč 2015–2030, da bi vzpostavili odpornost in dosegli pripravljenost, pri tem pa izpolnili svetovni cilj, da nihče ne bo zapostavljen;

| 16. | opominja, da je razvojno sodelovanje skupna odgovornost EU in držav članic ter da mora upoštevati koncepta dopolnjevanja in usklajevanja; poudarja, da je treba v proces usklajevanja vključiti civilno družbo in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

16.

opominja, da je razvojno sodelovanje skupna odgovornost EU in držav članic ter da mora upoštevati koncepta dopolnjevanja in usklajevanja; poudarja, da je treba v proces usklajevanja vključiti civilno družbo in lokalne oblasti;

| 17. | poziva EU in njene države članice, naj spodbujajo agendo za učinkovitost pomoči, ki bo nadgradila zaveze iz partnerstva iz Busana za učinkovito razvojno sodelovanje, zmanjšanje razdrobljenosti pomoči prek mehanizma skupnega financiranja in večje usklajevanje med različnimi mehanizmi za zagotavljanje pomoči in deležniki; poudarja, da bi moralo vsako razvojno financiranje koristiti revnim, upoštevati spol, biti okolju prijazno in upoštevati podnebne vidike; |
| --- | --- |

17.

poziva EU in njene države članice, naj spodbujajo agendo za učinkovitost pomoči, ki bo nadgradila zaveze iz partnerstva iz Busana za učinkovito razvojno sodelovanje, zmanjšanje razdrobljenosti pomoči prek mehanizma skupnega financiranja in večje usklajevanje med različnimi mehanizmi za zagotavljanje pomoči in deležniki; poudarja, da bi moralo vsako razvojno financiranje koristiti revnim, upoštevati spol, biti okolju prijazno in upoštevati podnebne vidike;

| 18. | opominja, da iz PDEU izhaja, da je zmanjšanje in sčasoma izkoreninjenje revščine glavni cilj EU na področju razvoja, pri čemer bi morali v osrčju razvojnih dejavnosti ostati zagovarjanje človekovih pravic, enakost spolov, družbena kohezija in boj proti neenakostim; |
| --- | --- |

18.

opominja, da iz PDEU izhaja, da je zmanjšanje in sčasoma izkoreninjenje revščine glavni cilj EU na področju razvoja, pri čemer bi morali v osrčju razvojnih dejavnosti ostati zagovarjanje človekovih pravic, enakost spolov, družbena kohezija in boj proti neenakostim;

| 19. | poudarja pomen določanja jasnih prednostnih nalog pri odhodkih, pri čemer se posebna pozornost nameni ukrepom na področjih zdravja, izobraževanja, energije, oskrbe z vodo in infrastrukture; poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja in izboljšave z vidika učinkovitosti pomoči, in sicer z višjo ravnjo usklajevanja med različnimi mehanizmi pomoči in donatorji; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen določanja jasnih prednostnih nalog pri odhodkih, pri čemer se posebna pozornost nameni ukrepom na področjih zdravja, izobraževanja, energije, oskrbe z vodo in infrastrukture; poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja in izboljšave z vidika učinkovitosti pomoči, in sicer z višjo ravnjo usklajevanja med različnimi mehanizmi pomoči in donatorji;

| 20. | poudarja, da bi morala uradna razvojna pomoč prednost nameniti osnovnim socialnim storitvam za vse in „javnim dobrinam“, ki jih zasebni sektor zagotavlja manj učinkovito, kot so osnovnošolsko izobraževanje, mreže socialne varnosti, zdravstvena nega in sanitarna infrastruktura, oskrba z vodo in energija, da bodo lahko države v razvoju dosegle svoj poln potencial; poudarja, da bi morala biti dostopnost eno ključnih meril v mednarodnem javnem financiranju za spodbujanje univerzalnih in vključujočih storitev in infrastrukture; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi morala uradna razvojna pomoč prednost nameniti osnovnim socialnim storitvam za vse in „javnim dobrinam“, ki jih zasebni sektor zagotavlja manj učinkovito, kot so osnovnošolsko izobraževanje, mreže socialne varnosti, zdravstvena nega in sanitarna infrastruktura, oskrba z vodo in energija, da bodo lahko države v razvoju dosegle svoj poln potencial; poudarja, da bi morala biti dostopnost eno ključnih meril v mednarodnem javnem financiranju za spodbujanje univerzalnih in vključujočih storitev in infrastrukture;

| 21. | poudarja, da je treba zagotoviti, da ima najbolj ranljivo prebivalstvo dostop do razvojnih priložnosti; v zvezi s tem opominja, na tveganje, da utegnejo skupnosti, ki so potisnjene na obrobje, ali ranljive skupnosti prejeti premalo sredstev, če se bodo ta namenjala zgolj preko vlad; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba zagotoviti, da ima najbolj ranljivo prebivalstvo dostop do razvojnih priložnosti; v zvezi s tem opominja, na tveganje, da utegnejo skupnosti, ki so potisnjene na obrobje, ali ranljive skupnosti prejeti premalo sredstev, če se bodo ta namenjala zgolj preko vlad;

| 22. | poudarja, da je pomembno, da razvojne banke zberejo dodatna sredstva za zmanjšanje vrzeli pri financiranju infrastrukture in dostopu do kreditov v državah v razvoju z mehanizmi spremljanja in ocenjevanja učinka; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je pomembno, da razvojne banke zberejo dodatna sredstva za zmanjšanje vrzeli pri financiranju infrastrukture in dostopu do kreditov v državah v razvoju z mehanizmi spremljanja in ocenjevanja učinka;

| 23. | poudarja, da je nujno, da si EU prizadeva za najvišjo stopnjo koordinacije, da bi dosegli skladnost z drugimi področji politik (okolje, migracije, mednarodna trgovina, človekove pravice, kmetijstvo itd.) ter se izognili podvajanju dela in neusklajenostim pri dejavnostih; opominja, da je z Lizbonsko pogodbo (člen 208 PDEU) usklajenost politik za razvoj postala pogodbena obveznost; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je nujno, da si EU prizadeva za najvišjo stopnjo koordinacije, da bi dosegli skladnost z drugimi področji politik (okolje, migracije, mednarodna trgovina, človekove pravice, kmetijstvo itd.) ter se izognili podvajanju dela in neusklajenostim pri dejavnostih; opominja, da je z Lizbonsko pogodbo (člen 208 PDEU) usklajenost politik za razvoj postala pogodbena obveznost;

Mobilizacija domačih sredstev in mednarodno davčno sodelovanje

| 24. | poudarja, da je mobilizacija domačih sredstev bolj predvidljiva in vzdržna kot tuja pomoč, zato mora biti ključen vir financiranja; spodbuja prizadevanja držav v razvoju za povečanje takšne mobilizacije; poudarja pomen izboljšanega pobiranja domačih davkov v državah v razvoju in potrebo po odpornih, uravnoteženih, pravičnih in učinkovitih davčnih sistemih, ki so naklonjeni revnim, upoštevajo najranljivejše skupine in spoštujejo mednarodne zaveze glede trajnostnega razvoja; poziva k odstranitvi škodljivih subvencij na področjih energije (zlasti fosilnih goriv), ribištva in kmetijstva; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je mobilizacija domačih sredstev bolj predvidljiva in vzdržna kot tuja pomoč, zato mora biti ključen vir financiranja; spodbuja prizadevanja držav v razvoju za povečanje takšne mobilizacije; poudarja pomen izboljšanega pobiranja domačih davkov v državah v razvoju in potrebo po odpornih, uravnoteženih, pravičnih in učinkovitih davčnih sistemih, ki so naklonjeni revnim, upoštevajo najranljivejše skupine in spoštujejo mednarodne zaveze glede trajnostnega razvoja; poziva k odstranitvi škodljivih subvencij na področjih energije (zlasti fosilnih goriv), ribištva in kmetijstva;

| 25. | poziva Komisijo, naj izboljša svojo pomoč za gradnjo zmogljivosti na področjih davčne uprave, finančnega upravljanja, javnega finančnega poslovodenja, boja proti korupciji, vračanja ukradenega premoženja ter boja proti davčnim utajam in prirejanju transfernih cen; verjame, da lahko Unija na tem področju odigra ključno vlogo; opominja na pomen porazdelitve davčnih prihodkov iz naravnih virov, zlasti z ustanovitvijo državnih premoženjskih skladov; poudarja, da je treba pospešiti in okrepiti potekajoča prizadevanja za izboljšanje proračunskega poročanja, in poziva k večji harmonizaciji praks proračunskega poročanja med državami; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj izboljša svojo pomoč za gradnjo zmogljivosti na področjih davčne uprave, finančnega upravljanja, javnega finančnega poslovodenja, boja proti korupciji, vračanja ukradenega premoženja ter boja proti davčnim utajam in prirejanju transfernih cen; verjame, da lahko Unija na tem področju odigra ključno vlogo; opominja na pomen porazdelitve davčnih prihodkov iz naravnih virov, zlasti z ustanovitvijo državnih premoženjskih skladov; poudarja, da je treba pospešiti in okrepiti potekajoča prizadevanja za izboljšanje proračunskega poročanja, in poziva k večji harmonizaciji praks proračunskega poročanja med državami;

| 26. | poziva EU in njene države članice, naj si dejavno prizadevajo za odpravo davčnih oaz, davčnih utaj in nezakonitih finančnih tokov, ki ogrožajo razvojno pomoč in prispevajo k dolgom držav v razvoju, naj sodelujejo z državami v razvoju pri sprejemanju ukrepov proti agresivnim praksam izogibanja davkom, ki jih uporabljajo nekatere nadnacionalne družbe, in naj poiščejo možnosti, s katerimi bi državam v razvoju pomagale ubraniti se pritiskov za udeležbo v davčni konkurenci, saj to ogroža mobilizacijo domačih sredstev za razvoj; |
| --- | --- |

26.

poziva EU in njene države članice, naj si dejavno prizadevajo za odpravo davčnih oaz, davčnih utaj in nezakonitih finančnih tokov, ki ogrožajo razvojno pomoč in prispevajo k dolgom držav v razvoju, naj sodelujejo z državami v razvoju pri sprejemanju ukrepov proti agresivnim praksam izogibanja davkom, ki jih uporabljajo nekatere nadnacionalne družbe, in naj poiščejo možnosti, s katerimi bi državam v razvoju pomagale ubraniti se pritiskov za udeležbo v davčni konkurenci, saj to ogroža mobilizacijo domačih sredstev za razvoj;

| 27. | podpira vzpostavitev medvladnega organa za davčno sodelovanje pod pokroviteljstvom OZN; spodbuja samodejno izmenjavo informacij; poziva k vzpostavitvi javnih registrov dejanskega lastništva in obvezno poročanje po državah za nadnacionalna podjetja v vseh sektorjih ter k zagotovitvi pravične porazdelitve pravic do obdavčitve pri pogajanju o sporazumih o davkih in naložbah z državami v razvoju; |
| --- | --- |

27.

podpira vzpostavitev medvladnega organa za davčno sodelovanje pod pokroviteljstvom OZN; spodbuja samodejno izmenjavo informacij; poziva k vzpostavitvi javnih registrov dejanskega lastništva in obvezno poročanje po državah za nadnacionalna podjetja v vseh sektorjih ter k zagotovitvi pravične porazdelitve pravic do obdavčitve pri pogajanju o sporazumih o davkih in naložbah z državami v razvoju;

| 28. | meni, da bi morala mednarodna pravila o davku na dohodek pravnih oseb vsebovati načelo, da se davek plača tam, kjer je vrednost pridobljena ali ustvarjena; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi morala mednarodna pravila o davku na dohodek pravnih oseb vsebovati načelo, da se davek plača tam, kjer je vrednost pridobljena ali ustvarjena;

| 29. | poudarja odločilni pomen dobrega upravljanja, varstva človekovih pravic, pravne države, institucionalnega okvira in regulativnih instrumentov; zlasti podpira naložbe v gradnjo zmogljivosti, osnovne socialne storitve, kot so izobraževanje in zdravstvo (zagotavljanje splošnega zdravstvenega varstva), vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in z njima povezanimi pravicami, prehrano, javne storitve in socialno varstvo ter boj proti revščini in neenakosti, tudi med otroki in glede na spol; priznava potrebo po dostopnih infrastrukturah in selektivnih javnih naložbah ter trajnostni rabi naravnih virov, med drugim tudi v ekstraktivni industriji; |
| --- | --- |

29.

poudarja odločilni pomen dobrega upravljanja, varstva človekovih pravic, pravne države, institucionalnega okvira in regulativnih instrumentov; zlasti podpira naložbe v gradnjo zmogljivosti, osnovne socialne storitve, kot so izobraževanje in zdravstvo (zagotavljanje splošnega zdravstvenega varstva), vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in z njima povezanimi pravicami, prehrano, javne storitve in socialno varstvo ter boj proti revščini in neenakosti, tudi med otroki in glede na spol; priznava potrebo po dostopnih infrastrukturah in selektivnih javnih naložbah ter trajnostni rabi naravnih virov, med drugim tudi v ekstraktivni industriji;

| 30. | poudarja, da mora financiranje za razvoj krepiti razpoložljive vire za spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi, pravic žensk in krepitve vloge žensk; poudarja posebno vlogo žensk v družbi in poudarja, da bi to moralo vključevati izvajanje načela enakosti spolov pri pripravi proračuna, ciljno usmerjene naložbe v ključne sektorje, kot sta zdravstvo in izobraževanje, ter ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da bo razvojno financiranje v celoti upoštevalo položaj žensk in deklet; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da mora financiranje za razvoj krepiti razpoložljive vire za spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi, pravic žensk in krepitve vloge žensk; poudarja posebno vlogo žensk v družbi in poudarja, da bi to moralo vključevati izvajanje načela enakosti spolov pri pripravi proračuna, ciljno usmerjene naložbe v ključne sektorje, kot sta zdravstvo in izobraževanje, ter ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da bo razvojno financiranje v celoti upoštevalo položaj žensk in deklet;

| 31. | poziva, naj se več sredstev nameni raziskavam in razvoju na področju znanosti, tehnologije in inovacij v državah v razvoju, in pri tem upošteva, da bi to financiranje moralo biti tako domače kot mednarodno; poziva k spodbujanju raziskav in razvoja, ki lahko pospeši napredek pri obravnavi zapletenih izzivov in na poti k dobremu upravljanju svetovnih javnih dobrin, kot so tehnologija in inovacije za zdravstvo; je seznanjen s pomembno vlogo mikro, malih in srednjih podjetij v zvezi s tem; poziva k pregledu režimov pravic intelektualne lastnine, uvedenih v državah v razvoju prek prostotrgovinskih sporazumov, da bi ugotovili morebitne negativne učinke na javno zdravje, okolje ali prenos tehnologije; |
| --- | --- |

31.

poziva, naj se več sredstev nameni raziskavam in razvoju na področju znanosti, tehnologije in inovacij v državah v razvoju, in pri tem upošteva, da bi to financiranje moralo biti tako domače kot mednarodno; poziva k spodbujanju raziskav in razvoja, ki lahko pospeši napredek pri obravnavi zapletenih izzivov in na poti k dobremu upravljanju svetovnih javnih dobrin, kot so tehnologija in inovacije za zdravstvo; je seznanjen s pomembno vlogo mikro, malih in srednjih podjetij v zvezi s tem; poziva k pregledu režimov pravic intelektualne lastnine, uvedenih v državah v razvoju prek prostotrgovinskih sporazumov, da bi ugotovili morebitne negativne učinke na javno zdravje, okolje ali prenos tehnologije;

Zasebni sektor in civilna družba

| 32. | poudarja velik pomen vzpostavitve ugodnih pogojev za zasebna podjetja in podjetništvo v državah v razvoju, zlasti za mikro, mala in srednja podjetja, saj imajo bistveno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in vključujoči rasti; zlasti poziva k nadaljnji krepitvi sistemov mikrofinančnih posojil in jamstev; vztraja, da je treba dodatno razviti lokalne in regionalne banke ter kreditne zadruge, da bi se občutno zmanjšale previsoke obrestne mere za tržna posojila, da bi se bolje podpiral razvoj skupnosti na lokalni ravni (13); poziva k uskladitvi zasebnega sektorja s cilji trajnostnega razvoja prek ustreznih partnerstev, finančnih instrumentov, spodbud, okvira odgovornosti in učinkovite družbene odgovornosti gospodarskih družb; opominja, da je treba upoštevati dogovorjene mednarodne standarde, kot so standardi Mednarodne organizacije dela in vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

32.

poudarja velik pomen vzpostavitve ugodnih pogojev za zasebna podjetja in podjetništvo v državah v razvoju, zlasti za mikro, mala in srednja podjetja, saj imajo bistveno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in vključujoči rasti; zlasti poziva k nadaljnji krepitvi sistemov mikrofinančnih posojil in jamstev; vztraja, da je treba dodatno razviti lokalne in regionalne banke ter kreditne zadruge, da bi se občutno zmanjšale previsoke obrestne mere za tržna posojila, da bi se bolje podpiral razvoj skupnosti na lokalni ravni (13); poziva k uskladitvi zasebnega sektorja s cilji trajnostnega razvoja prek ustreznih partnerstev, finančnih instrumentov, spodbud, okvira odgovornosti in učinkovite družbene odgovornosti gospodarskih družb; opominja, da je treba upoštevati dogovorjene mednarodne standarde, kot so standardi Mednarodne organizacije dela in vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah;

| 33. | poudarja, da je treba spodbujati, da se podjetjem zagotavljajo instrumenti za platforme za informiranje, usposabljanje in nasvete, ki so pomembni za njihov razvoj; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba spodbujati, da se podjetjem zagotavljajo instrumenti za platforme za informiranje, usposabljanje in nasvete, ki so pomembni za njihov razvoj;

| 34. | poudarja, da je za podelitev dolgoročnega zagona gospodarstvu bistveno mladim in ženskam omogočiti dostop do kreditov za podporo zagonskim podjetjem; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je za podelitev dolgoročnega zagona gospodarstvu bistveno mladim in ženskam omogočiti dostop do kreditov za podporo zagonskim podjetjem;

| 35. | poudarja vlogo socialne kohezije, ki jo ima kolektivno podjetništvo združenj proizvajalcev pri preprečevanju etničnih in verskih sporov; |
| --- | --- |

35.

poudarja vlogo socialne kohezije, ki jo ima kolektivno podjetništvo združenj proizvajalcev pri preprečevanju etničnih in verskih sporov;

| 36. | vztraja, da pomoč EU in sodelovanje z zasebnim sektorjem lahko in morata prispevati k zmanjševanju revščine in neenakosti ter spoštovati in spodbujati človekove pravice, okoljske standarde, podnebne zaveze in socialni dialog; poziva k oblikovanju pravno zavezujočega okvira za podjetja, vključno z nadnacionalnimi korporacijami, ki bo vseboval pritožbeni mehanizem; |
| --- | --- |

36.

vztraja, da pomoč EU in sodelovanje z zasebnim sektorjem lahko in morata prispevati k zmanjševanju revščine in neenakosti ter spoštovati in spodbujati človekove pravice, okoljske standarde, podnebne zaveze in socialni dialog; poziva k oblikovanju pravno zavezujočega okvira za podjetja, vključno z nadnacionalnimi korporacijami, ki bo vseboval pritožbeni mehanizem;

| 37. | poziva EU, naj skupaj z državami v razvoju vzpostavi regulativni okvir v skladu s celovitim okvirom naložbene politike UNCTAD za trajnostni razvoj, ki bo spodbujal odgovornejše, preglednejše in zanesljivejše naložbe, ki bodo prispevale k razvoju družbeno odgovornega zasebnega sektorja v državah v razvoju; |
| --- | --- |

37.

poziva EU, naj skupaj z državami v razvoju vzpostavi regulativni okvir v skladu s celovitim okvirom naložbene politike UNCTAD za trajnostni razvoj, ki bo spodbujal odgovornejše, preglednejše in zanesljivejše naložbe, ki bodo prispevale k razvoju družbeno odgovornega zasebnega sektorja v državah v razvoju;

| 38. | poziva Komisijo, naj podpre boljši dostop mikro, malih in srednjih podjetij ter zadrug v državah v razvoju do financiranja; poudarja pomen sistemov mikrofinančnih posojil, zlasti za ženske; spodbuja nadaljnji razvoj lokalnih in regionalnih bank ter kreditnih zadrug; poziva Komisijo, naj države v razvoju spodbuja pri oblikovanju politik in pravnih okvirov, ki bodo ugodno vplivali na razvoj bančnih storitev; poudarja, da je na različnih ravneh, tudi med revnimi, ženskami in drugimi ranljivimi skupinami, informiranje in usposabljanje o finančnih zadevah, uporabi bančnih proizvodov in zavarovanjih, pa tudi o ustreznih novih tehnologijah; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj podpre boljši dostop mikro, malih in srednjih podjetij ter zadrug v državah v razvoju do financiranja; poudarja pomen sistemov mikrofinančnih posojil, zlasti za ženske; spodbuja nadaljnji razvoj lokalnih in regionalnih bank ter kreditnih zadrug; poziva Komisijo, naj države v razvoju spodbuja pri oblikovanju politik in pravnih okvirov, ki bodo ugodno vplivali na razvoj bančnih storitev; poudarja, da je na različnih ravneh, tudi med revnimi, ženskami in drugimi ranljivimi skupinami, informiranje in usposabljanje o finančnih zadevah, uporabi bančnih proizvodov in zavarovanjih, pa tudi o ustreznih novih tehnologijah;

| 39. | opozarja, da javna pomoč še zdaleč ni dovolj za kritje vseh naložbenih potreb v državah v razvoju; zato vztraja pri vlogi vzvoda, ki se zagotovi z kombiniranjem in javno-zasebnimi partnerstvi kot sredstvi za krepitev učinka razvojne pomoči, za pritegnitev zasebnih finančnih sredstev in za podporo lokalnim podjetjem; vseeno poudarja, da kombinirano financiranje ne sme nadomestiti odgovornosti držav glede zadovoljevanja socialnih potreb in da bi moralo biti usklajeno z nacionalnimi razvojnimi cilji in načeli razvojne učinkovitosti; spodbuja javno-zasebna partnerstva, zlasti na področju raziskav, povezanih s pobudo za inovativna zdravila, kot je program Ebola+. |
| --- | --- |

39.

opozarja, da javna pomoč še zdaleč ni dovolj za kritje vseh naložbenih potreb v državah v razvoju; zato vztraja pri vlogi vzvoda, ki se zagotovi z kombiniranjem in javno-zasebnimi partnerstvi kot sredstvi za krepitev učinka razvojne pomoči, za pritegnitev zasebnih finančnih sredstev in za podporo lokalnim podjetjem; vseeno poudarja, da kombinirano financiranje ne sme nadomestiti odgovornosti držav glede zadovoljevanja socialnih potreb in da bi moralo biti usklajeno z nacionalnimi razvojnimi cilji in načeli razvojne učinkovitosti; spodbuja javno-zasebna partnerstva, zlasti na področju raziskav, povezanih s pobudo za inovativna zdravila, kot je program Ebola+.

| 40. | poziva k sprejetju mednarodnih standardov in meril ter k analizi tveganja zadolženosti za projekte kombiniranja in javno-zasebna partnerstva, ki pridobivajo zasebno financiranje in podpirajo lokalna podjetja, ob spoštovanju dogovorjenih standardov Mednarodne organizacije dela in Svetovne zdravstvene organizacije ter standarde na področju človekovih pravic; poziva Komisijo, naj glede na to, da je izrazila željo po precejšnji razširitvi uporabe kombiniranja v bodoče, izvaja priporočila iz posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o uporabi kombiniranja in naj oceni mehanizem kombiniranja posojil in nepovratnih sredstev, zlasti z vidika razvoja ter finančne dodatnosti, preglednosti in odgovornosti; poziva EIB in druge razvojne finančne institucije, naj prednost namenijo naložbam v podjetja in sklade, ki javno razkrijejo dejansko lastništvo in izvajajo poročanje po državah; |
| --- | --- |

40.

poziva k sprejetju mednarodnih standardov in meril ter k analizi tveganja zadolženosti za projekte kombiniranja in javno-zasebna partnerstva, ki pridobivajo zasebno financiranje in podpirajo lokalna podjetja, ob spoštovanju dogovorjenih standardov Mednarodne organizacije dela in Svetovne zdravstvene organizacije ter standarde na področju človekovih pravic; poziva Komisijo, naj glede na to, da je izrazila željo po precejšnji razširitvi uporabe kombiniranja v bodoče, izvaja priporočila iz posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o uporabi kombiniranja in naj oceni mehanizem kombiniranja posojil in nepovratnih sredstev, zlasti z vidika razvoja ter finančne dodatnosti, preglednosti in odgovornosti; poziva EIB in druge razvojne finančne institucije, naj prednost namenijo naložbam v podjetja in sklade, ki javno razkrijejo dejansko lastništvo in izvajajo poročanje po državah;

| 41. | podpira večji dostop držav v razvoju do trga, zlasti najmanj razvitih držav, saj lahko ta okrepi zasebni sektor in ustvari spodbude za reforme; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sporazumi o trgovini in naložbah, zlasti z državami v razvoju, najmanj razvitimi državami in nestabilnimi državami, usklajeni s cilji trajnostnega razvoja ter bodo spodbujali človekove pravice in regionalno povezovanje; poudarja, da je treba za take sporazume opraviti oceno učinka na cilje trajnostnega razvoja; podpira priporočilo Komisije o posodobitvi njene strategije Pomoč za trgovino glede na izid pogajanj za obdobje po letu 2015 in o tem, da se državam v razvoju, najmanj razvitim državam in nestabilnim državam v trgovinskih sporazumih nameni posebna in drugačna obravnava, ob spoštovanju njihovega političnega prostora za sprejemanje suverenih odločitev v skladu z lastnim nacionalnim okvirom in potrebami prebivalstva; |
| --- | --- |

41.

podpira večji dostop držav v razvoju do trga, zlasti najmanj razvitih držav, saj lahko ta okrepi zasebni sektor in ustvari spodbude za reforme; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sporazumi o trgovini in naložbah, zlasti z državami v razvoju, najmanj razvitimi državami in nestabilnimi državami, usklajeni s cilji trajnostnega razvoja ter bodo spodbujali človekove pravice in regionalno povezovanje; poudarja, da je treba za take sporazume opraviti oceno učinka na cilje trajnostnega razvoja; podpira priporočilo Komisije o posodobitvi njene strategije Pomoč za trgovino glede na izid pogajanj za obdobje po letu 2015 in o tem, da se državam v razvoju, najmanj razvitim državam in nestabilnim državam v trgovinskih sporazumih nameni posebna in drugačna obravnava, ob spoštovanju njihovega političnega prostora za sprejemanje suverenih odločitev v skladu z lastnim nacionalnim okvirom in potrebami prebivalstva;

| 42. | poziva k ukrepom za spodbuditev uporabe in preglednosti nacionalnih sistemov javnih naročil v dejavnostih, s katerimi upravlja javni sektor, in k okrepitvi organov za konkurenco v državah v razvoju; |
| --- | --- |

42.

poziva k ukrepom za spodbuditev uporabe in preglednosti nacionalnih sistemov javnih naročil v dejavnostih, s katerimi upravlja javni sektor, in k okrepitvi organov za konkurenco v državah v razvoju;

| 43. | izpostavlja pozitivni prispevek migrantov k razvoju njihovih držav izvora in poziva k učinkovitejšemu in bolj inovativnemu sodelovanju na področju politike preseljevanja med izvornimi in ciljnimi državami; opozarja na pomembne in naraščajoče finančne tokove, ki jih predstavljajo nakazila iz diaspore, in podpira ustanovitev skladov diaspore; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za zmanjšanje stroškov nakazil, da bi povečali učinek na lokalni razvoj v državah izvora; |
| --- | --- |

43.

izpostavlja pozitivni prispevek migrantov k razvoju njihovih držav izvora in poziva k učinkovitejšemu in bolj inovativnemu sodelovanju na področju politike preseljevanja med izvornimi in ciljnimi državami; opozarja na pomembne in naraščajoče finančne tokove, ki jih predstavljajo nakazila iz diaspore, in podpira ustanovitev skladov diaspore; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za zmanjšanje stroškov nakazil, da bi povečali učinek na lokalni razvoj v državah izvora;

| 44. | poziva k večji udeležbi lokalnih oblasti in civilne družbe, tudi nevladnih organizacij iz skupnosti, v razpravah o razvojnih prednostnih nalogah, zlasti na konferenci v Adis Abebi, in k bolj vključujočemu in odgovornemu izvajanju načrta za obdobje po letu 2015; poudarja vlogo nevladnih organizacij pri izvajanju operacij na terenu ter razvoju mehanizmov odgovornosti, spremljanja in pregleda; ugotavlja, da je za vlogo lokalnih oblasti pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja potrebna dodelitev potrebnih sredstev; poziva k večjemu posvetovanju z mladimi pri razpravi o načrtu za obdobje po letu 2015, in sicer prek inovativnih komunikacijskih tehnologij; poudarja vlogo delegacij EU kot spodbujevalcev teh dialogov; |
| --- | --- |

44.

poziva k večji udeležbi lokalnih oblasti in civilne družbe, tudi nevladnih organizacij iz skupnosti, v razpravah o razvojnih prednostnih nalogah, zlasti na konferenci v Adis Abebi, in k bolj vključujočemu in odgovornemu izvajanju načrta za obdobje po letu 2015; poudarja vlogo nevladnih organizacij pri izvajanju operacij na terenu ter razvoju mehanizmov odgovornosti, spremljanja in pregleda; ugotavlja, da je za vlogo lokalnih oblasti pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja potrebna dodelitev potrebnih sredstev; poziva k večjemu posvetovanju z mladimi pri razpravi o načrtu za obdobje po letu 2015, in sicer prek inovativnih komunikacijskih tehnologij; poudarja vlogo delegacij EU kot spodbujevalcev teh dialogov;

Upravljanje na svetovni ravni

| 45. | opozarja na osrednjo vlogo OZN, ki jo dopolnjujejo druge obstoječe institucije in forumi, kot je OECD, na področju gospodarskega upravljanja na svetovni ravni in razvoja; poziva k enakopravni zastopanosti, uravnoteženi glede na spol, vseh držav v večstranskih institucijah in drugih organih, ki določajo norme in standarde, vključno z mednarodnimi finančnimi institucijami; opominja, da bi morale mednarodne finančne institucije upoštevati osnovne standarde preglednosti – kot so določeni v Listini preglednosti za mednarodne finančne institucije – in uveljavljati politike javnega razkritja; |
| --- | --- |

45.

opozarja na osrednjo vlogo OZN, ki jo dopolnjujejo druge obstoječe institucije in forumi, kot je OECD, na področju gospodarskega upravljanja na svetovni ravni in razvoja; poziva k enakopravni zastopanosti, uravnoteženi glede na spol, vseh držav v večstranskih institucijah in drugih organih, ki določajo norme in standarde, vključno z mednarodnimi finančnimi institucijami; opominja, da bi morale mednarodne finančne institucije upoštevati osnovne standarde preglednosti – kot so določeni v Listini preglednosti za mednarodne finančne institucije – in uveljavljati politike javnega razkritja;

| 46. | vztraja, da je treba olajšati trajnostne rešitve glede dolga, vključno s standardi za odgovorno dajanje in jemanje posojil, z večstranskim pravnim okvirom za proces prestrukturiranja državnega dolga, ki bo omogočil zmanjšanje dolžniške obremenitve in preprečitev nevzdržnega dolga; poziva EU, naj se konstruktivno udeleži pogajanj OZN o tem okviru; poziva k EU, naj si prizadeva za izvajanje načel UNCTAD za odgovorne transakcije v zvezi z državnim dolgom za posojilojemalce in posojilodajalce; |
| --- | --- |

46.

vztraja, da je treba olajšati trajnostne rešitve glede dolga, vključno s standardi za odgovorno dajanje in jemanje posojil, z večstranskim pravnim okvirom za proces prestrukturiranja državnega dolga, ki bo omogočil zmanjšanje dolžniške obremenitve in preprečitev nevzdržnega dolga; poziva EU, naj se konstruktivno udeleži pogajanj OZN o tem okviru; poziva k EU, naj si prizadeva za izvajanje načel UNCTAD za odgovorne transakcije v zvezi z državnim dolgom za posojilojemalce in posojilodajalce;

| 47. | pozdravlja mednarodna prizadevanja za zmanjšanje mednarodnih dolžniških obveznosti držav, ki jih je prizadela ebola, da bi jim pomagali soočiti se z gospodarskimi krizami, ki jih je povzročila epidemija; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja mednarodna prizadevanja za zmanjšanje mednarodnih dolžniških obveznosti držav, ki jih je prizadela ebola, da bi jim pomagali soočiti se z gospodarskimi krizami, ki jih je povzročila epidemija;

| 48. | poziva k pregledu programov in instrumentov mednarodnih organizacij za razvojno finančno pomoč, da bi jih uskladili z novimi cilji trajnostnega razvoja; poziva zlasti Evropsko investicijsko banko, Evropsko banko za obnovo in razvoj, Mednarodni denarni sklad in Svetovno banko, naj določijo najvišje standarde odgovornega financiranja in naj svoja sredstva bolj prilagodijo potrebam držav v razvoju, med drugim z obojestransko učinkovitimi mehanizmi, ki dajejo posojila v korist revnih; poziva zlasti k povečanju zneskov, ki so na voljo Evropski investicijski banki, izven njenih sedanjih pooblastil, da se še poveča njeno financiranje držav z nizkimi dohodki; |
| --- | --- |

48.

poziva k pregledu programov in instrumentov mednarodnih organizacij za razvojno finančno pomoč, da bi jih uskladili z novimi cilji trajnostnega razvoja; poziva zlasti Evropsko investicijsko banko, Evropsko banko za obnovo in razvoj, Mednarodni denarni sklad in Svetovno banko, naj določijo najvišje standarde odgovornega financiranja in naj svoja sredstva bolj prilagodijo potrebam držav v razvoju, med drugim z obojestransko učinkovitimi mehanizmi, ki dajejo posojila v korist revnih; poziva zlasti k povečanju zneskov, ki so na voljo Evropski investicijski banki, izven njenih sedanjih pooblastil, da se še poveča njeno financiranje držav z nizkimi dohodki;

Spremljanje, odgovornost in pregled

| 49. | poziva, naj se na konferenci v Adis Abebi sprejme dogovor o trdnem, preglednem in dostopnem okviru spremljanja in odgovornosti za učinkovito spremljanje in nadaljnje ukrepe glede naložb in napredka v zvezi s specifičnimi zavezami in cilji; poziva k mednarodni pobudi za izboljšanje kakovosti statistike, podatkov in informacij, vključno s podatki, razčlenjenimi glede na dohodek, spol, starost, raso, etnično pripadnost in migracijski status, invalidnost, geografsko lokacijo in druge značilnosti, pomembne v nacionalnih okvirih; poziva vse strani, naj zagotovijo pregledno in učinkovito izvajanje pomoči in financiranja, zlasti s podpisom in učinkovitim izvajanjem določb Konvencije OZN proti korupciji in z zavezo k sistematičnemu objavljanju točnih, pravočasnih in primerljivih podatkov o prihodkih in odhodkih, pa tudi proračunskih dokumentov; zlasti poziva Komisijo, naj še naprej spremlja in nadzoruje svoje financiranje programov in projektov pomoči in naj sprejme ustrezne ukrepe v primeru dokazov o korupciji in neustreznem upravljanju; prav tako poziva Komisijo, naj nadgradi svojo pomoč, da bi okrepila pravosodne in protikorupcijske agencije v državah v razvoju; |
| --- | --- |

49.

poziva, naj se na konferenci v Adis Abebi sprejme dogovor o trdnem, preglednem in dostopnem okviru spremljanja in odgovornosti za učinkovito spremljanje in nadaljnje ukrepe glede naložb in napredka v zvezi s specifičnimi zavezami in cilji; poziva k mednarodni pobudi za izboljšanje kakovosti statistike, podatkov in informacij, vključno s podatki, razčlenjenimi glede na dohodek, spol, starost, raso, etnično pripadnost in migracijski status, invalidnost, geografsko lokacijo in druge značilnosti, pomembne v nacionalnih okvirih; poziva vse strani, naj zagotovijo pregledno in učinkovito izvajanje pomoči in financiranja, zlasti s podpisom in učinkovitim izvajanjem določb Konvencije OZN proti korupciji in z zavezo k sistematičnemu objavljanju točnih, pravočasnih in primerljivih podatkov o prihodkih in odhodkih, pa tudi proračunskih dokumentov; zlasti poziva Komisijo, naj še naprej spremlja in nadzoruje svoje financiranje programov in projektov pomoči in naj sprejme ustrezne ukrepe v primeru dokazov o korupciji in neustreznem upravljanju; prav tako poziva Komisijo, naj nadgradi svojo pomoč, da bi okrepila pravosodne in protikorupcijske agencije v državah v razvoju;

| 50. | poziva k mednarodni pobudi za izboljšanje kakovosti statističnih in drugih podatkov ter informacij, da bi se spremljali poraba, naložbe in napredek kar zadeva določene zaveze in cilje; pozdravlja svetovna prizadevanja za zagotavljanje, da bodo podatki, uporabljeni pri izpolnjevanju ciljev trajnostnega razvoja zadostno razčlenjeni po dohodkih, spolu, starosti in drugih kazalnikih, da bo mogoče učinkovito spremljati učinek politik; |
| --- | --- |

50.

poziva k mednarodni pobudi za izboljšanje kakovosti statističnih in drugih podatkov ter informacij, da bi se spremljali poraba, naložbe in napredek kar zadeva določene zaveze in cilje; pozdravlja svetovna prizadevanja za zagotavljanje, da bodo podatki, uporabljeni pri izpolnjevanju ciljev trajnostnega razvoja zadostno razčlenjeni po dohodkih, spolu, starosti in drugih kazalnikih, da bo mogoče učinkovito spremljati učinek politik;

| 51. | ponavlja, da je v dopolnilo BDP potreben nov niz drugih kazalnikov, da bi lahko upoštevali nove družbene in okoljske izzive, ta niz pa bi moral zlasti vključevati indeks človekovega razvoja, ginijev količnik, ukrep za enakost spolov, ogljični odtis in ekološki odtis; |
| --- | --- |

51.

ponavlja, da je v dopolnilo BDP potreben nov niz drugih kazalnikov, da bi lahko upoštevali nove družbene in okoljske izzive, ta niz pa bi moral zlasti vključevati indeks človekovega razvoja, ginijev količnik, ukrep za enakost spolov, ogljični odtis in ekološki odtis;

o

o o

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov ter sospodbujevalcema pripravljalnega procesa za tretjo mednarodno konferenco o financiranju za razvoj. |
| --- | --- |

52.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov ter sospodbujevalcema pripravljalnega procesa za tretjo mednarodno konferenco o financiranju za razvoj.

---

(1)  http://unctad.org/en/publicationslibrary/wir2014_en.pdf

(2)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_15873_en.htm

(3)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_14363_en.htm

(4)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_13692_en.htm

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0059.

(6)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 1.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0063.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0163.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0394.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0205.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0119.

(12)  UL L 136, 9.5.2014, str. 1.

(13)  Poročilo o podpori za MSP v državah v razvoju prek finančnih posrednikov, Dalberg, November 2011, www.eib.org.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/12

---

P8_TA(2015)0197

Varnejše zdravstveno varstvo v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o varnejšem zdravstvenem varstvu v Evropi: izboljšanje varnosti pacientov in boj proti protimikrobni odpornosti (2014/2207(INI))

(2016/C 353/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 23. aprila 2009 o predlogu priporočila Sveta o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 23. aprila 2009 o predlogu priporočila Sveta o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (1),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 9. junija 2009 o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 9. junija 2009 o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2011 o akcijskem načrtu proti naraščajoči nevarnosti protimikrobne odpornosti (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2011 o akcijskem načrtu proti naraščajoči nevarnosti protimikrobne odpornosti (COM(2011)0748),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2012 o posledicah protimikrobne odpornosti v zdravstvenem in veterinarskem sektorju – pobuda „Eno zdravje“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2012 o posledicah protimikrobne odpornosti v zdravstvenem in veterinarskem sektorju – pobuda „Eno zdravje“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 z naslovom Mikrobni izziv – naraščajoča nevarnost protimikrobne odpornosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 z naslovom Mikrobni izziv – naraščajoča nevarnost protimikrobne odpornosti (3),

| — | ob upoštevanju poročil Komisije Svetu z dne 13. novembra 2012 in 19. junija 2014 na podlagi poročil držav članic o izvajanju Priporočila Sveta (2009/C 151/01) o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (COM(2012)0658 in COM(2014)0371), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Komisije Svetu z dne 13. novembra 2012 in 19. junija 2014 na podlagi poročil držav članic o izvajanju Priporočila Sveta (2009/C 151/01) o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (COM(2012)0658 in COM(2014)0371),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2013 o poročilu Komisije Svetu na podlagi poročil držav članic o izvajanju Priporočila Sveta (2009/C 151/01) o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2013 o poročilu Komisije Svetu na podlagi poročil držav članic o izvajanju Priporočila Sveta (2009/C 151/01) o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o čezmejnih nevarnostih za zdravje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o čezmejnih nevarnostih za zdravje,

| — | ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometra 411 o varnosti pacientov in kakovosti oskrbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometra 411 o varnosti pacientov in kakovosti oskrbe,

| — | ob upoštevanju poročila o napredku v zvezi z akcijskim načrtom proti naraščajoči nevarnosti protimikrobne odpornosti (SANTE/10251/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku v zvezi z akcijskim načrtom proti naraščajoči nevarnosti protimikrobne odpornosti (SANTE/10251/2015),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. septembra 2014 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2014/0257(COD)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. septembra 2014 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2014/0257(COD)),

| — | ob upoštevanju konceptualnega okvira za mednarodno klasifikacijo za varnost pacientov, ki ga je pripravila Svetovna zdravstvena organizacija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konceptualnega okvira za mednarodno klasifikacijo za varnost pacientov, ki ga je pripravila Svetovna zdravstvena organizacija,

| — | ob upoštevanju prizadevanj latvijskega predsedstva za obravnavo vprašanja protimikrobne odpornosti, zlasti kar zadeva tuberkulozo in multirezistentno tuberkulozo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prizadevanj latvijskega predsedstva za obravnavo vprašanja protimikrobne odpornosti, zlasti kar zadeva tuberkulozo in multirezistentno tuberkulozo,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 1. decembra 2014 o varnosti pacientov in kakovosti oskrbe, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, in protimikrobno odpornostjo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 1. decembra 2014 o varnosti pacientov in kakovosti oskrbe, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, in protimikrobno odpornostjo,

| — | ob upoštevanju prvega skupnega poročila ECDC/EFSA/EMA o celoviti analizi uporabe protimikrobnih sredstev in pojava protimikrobne odpornosti pri bakterijah ljudi in živali za proizvodnjo živil – Skupna medagencijska analiza protimikrobne uporabe in odpornosti (JIACRA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega skupnega poročila ECDC/EFSA/EMA o celoviti analizi uporabe protimikrobnih sredstev in pojava protimikrobne odpornosti pri bakterijah ljudi in živali za proizvodnjo živil – Skupna medagencijska analiza protimikrobne uporabe in odpornosti (JIACRA),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0142/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0142/2015),

| A. | ker je za splošno kakovost zdravstvenega varstva ključnega pomena varnost pacientov, katere temeljna vidika sta kultura varnosti zdravstvene oskrbe in upravljanje neželenih dogodkov; |
| --- | --- |

A.

ker je za splošno kakovost zdravstvenega varstva ključnega pomena varnost pacientov, katere temeljna vidika sta kultura varnosti zdravstvene oskrbe in upravljanje neželenih dogodkov;

| B. | ker je količina podatkov, ki je na voljo o razširjenosti in pojavnosti neželenih dogodkov v sistemih zdravstvenega varstva držav članic, trenutno omejena, a se vztrajno povečuje, in ker so zadnji podatki na voljo iz leta 2008; |
| --- | --- |

B.

ker je količina podatkov, ki je na voljo o razširjenosti in pojavnosti neželenih dogodkov v sistemih zdravstvenega varstva držav članic, trenutno omejena, a se vztrajno povečuje, in ker so zadnji podatki na voljo iz leta 2008;

| C. | ker po ocenah pri 8–12 % pacientov, sprejetih v bolnišnice v EU, med zdravstveno oskrbo pride do neželenih dogodkov in ker bi se bilo mogoče izogniti skoraj polovici teh dogodkov; |
| --- | --- |

C.

ker po ocenah pri 8–12 % pacientov, sprejetih v bolnišnice v EU, med zdravstveno oskrbo pride do neželenih dogodkov in ker bi se bilo mogoče izogniti skoraj polovici teh dogodkov;

| D. | ker so med najpogostejšimi neželenimi dogodki, povezanimi z zdravstveno oskrbo, okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo, zapleti v zvezi z zdravili in zapleti med kirurškimi posegi ali po njih; |
| --- | --- |

D.

ker so med najpogostejšimi neželenimi dogodki, povezanimi z zdravstveno oskrbo, okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo, zapleti v zvezi z zdravili in zapleti med kirurškimi posegi ali po njih;

| E. | ker varnost pacientov in kakovostna zdravstvena oskrba zahtevata dostojne delovne pogoje zdravstvenih delavcev in varnost pri delu in ker je predvsem zagotavljanje varnosti pacientov, preprečevanje in obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, in preprečevanje širjenja multirezistentnih bakterij zelo oteženo v prenatrpanih zdravstvenih ustanovah s premalo osebja; |
| --- | --- |

E.

ker varnost pacientov in kakovostna zdravstvena oskrba zahtevata dostojne delovne pogoje zdravstvenih delavcev in varnost pri delu in ker je predvsem zagotavljanje varnosti pacientov, preprečevanje in obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, in preprečevanje širjenja multirezistentnih bakterij zelo oteženo v prenatrpanih zdravstvenih ustanovah s premalo osebja;

| F. | ker je sedanja gospodarska kriza močno prizadela proračune javnega zdravstva v državah članicah in s tem vplivala na varnost pacientov, saj so številne države članice z dokaj velikimi rezi zmanjšale proračun in število osebja, namesto da bi ustrezno obravnavale učinkovitost; |
| --- | --- |

F.

ker je sedanja gospodarska kriza močno prizadela proračune javnega zdravstva v državah članicah in s tem vplivala na varnost pacientov, saj so številne države članice z dokaj velikimi rezi zmanjšale proračun in število osebja, namesto da bi ustrezno obravnavale učinkovitost;

| G. | ker je gospodarska kriza dodatno poglobila obstoječe neenakosti glede dostopa do zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

G.

ker je gospodarska kriza dodatno poglobila obstoječe neenakosti glede dostopa do zdravstvenih storitev;

| H. | ker je nenehno usposabljanje zdravnikov in drugih zdravstvenih delavcev izjemnega pomena za preprečevanje neželenih dogodkov, tudi neželenih dogodkov v zvezi z zdravili, pri katerih odhodki za oskrbo sisteme zdravstvenega varstva EU po ocenah stanejo približno 2,7 milijarde EUR letno in ki povzročijo 1,1 % vseh hospitalizacij v Uniji; |
| --- | --- |

H.

ker je nenehno usposabljanje zdravnikov in drugih zdravstvenih delavcev izjemnega pomena za preprečevanje neželenih dogodkov, tudi neželenih dogodkov v zvezi z zdravili, pri katerih odhodki za oskrbo sisteme zdravstvenega varstva EU po ocenah stanejo približno 2,7 milijarde EUR letno in ki povzročijo 1,1 % vseh hospitalizacij v Uniji;

| I. | ker imata elektronsko zdravje (e-zdravje) in zdravljenje na domu, ki sta osredotočena na pacienta, velik potencial za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti zdravljenja, obenem pa bi lahko prispevala k večji uspešnosti zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

I.

ker imata elektronsko zdravje (e-zdravje) in zdravljenje na domu, ki sta osredotočena na pacienta, velik potencial za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti zdravljenja, obenem pa bi lahko prispevala k večji uspešnosti zdravstvene oskrbe;

| J. | ker multidisciplinarni pristop povečuje možnosti za pozitivne rezultate zdravljenja; |
| --- | --- |

J.

ker multidisciplinarni pristop povečuje možnosti za pozitivne rezultate zdravljenja;

| K. | ker imajo pacienti, družine in organizacije bolnikov ključno vlogo pri zagovarjanju varnejšega varstva in bi bilo treba njihovo vlogo spodbujati s krepitvijo moči pacientov in njihovim vključevanjem v proces in politiko zdravstvenega varstva na vseh ravneh; |
| --- | --- |

K.

ker imajo pacienti, družine in organizacije bolnikov ključno vlogo pri zagovarjanju varnejšega varstva in bi bilo treba njihovo vlogo spodbujati s krepitvijo moči pacientov in njihovim vključevanjem v proces in politiko zdravstvenega varstva na vseh ravneh;

| L. | ker lahko zdravljenje na domu prispeva k dobremu psihičnemu počutju pacientov in poveča uspešnost zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

L.

ker lahko zdravljenje na domu prispeva k dobremu psihičnemu počutju pacientov in poveča uspešnost zdravstvene oskrbe;

| M. | ker je bilo ugotovljeno, da manj obveščene osebe pogosteje uporabljajo antibiotike, in ker bi dobra seznanjenost z antibiotiki lahko državljane spodbudila k njihovi odgovornejši uporabi; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo ugotovljeno, da manj obveščene osebe pogosteje uporabljajo antibiotike, in ker bi dobra seznanjenost z antibiotiki lahko državljane spodbudila k njihovi odgovornejši uporabi;

| N. | ker od 30 do 50 % pacientov ne jemlje zdravil, ki jih predpišejo zdravniki, ali jih jemlje brez upoštevanja zdravnikovih navodil; |
| --- | --- |

N.

ker od 30 do 50 % pacientov ne jemlje zdravil, ki jih predpišejo zdravniki, ali jih jemlje brez upoštevanja zdravnikovih navodil;

| O. | ker so v bolnišnicah, med splošnimi zdravniki in med veterinarji prisotna navzkrižja interesov v zvezi s farmacevtsko industrijo; |
| --- | --- |

O.

ker so v bolnišnicah, med splošnimi zdravniki in med veterinarji prisotna navzkrižja interesov v zvezi s farmacevtsko industrijo;

| P. | ker okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo, povzročajo resne zdravstvene težave v državah članicah (po podatkih Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni se v EU med zdravstveno oskrbo vsako leto okuži povprečno eden od 20 pacientov, sprejetih v bolnišnico, kar pomeni 4,1 milijona pacientov letno, 37 000 oseb pa zaradi okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, umre, čeprav za 20 do 30 % teh okužb velja, da bi jih bilo mogoče preprečiti z intenzivno higieno in programi nadzora) in dodatno obremenjujejo že tako omejen proračun za zdravstvo; |
| --- | --- |

P.

ker okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo, povzročajo resne zdravstvene težave v državah članicah (po podatkih Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni se v EU med zdravstveno oskrbo vsako leto okuži povprečno eden od 20 pacientov, sprejetih v bolnišnico, kar pomeni 4,1 milijona pacientov letno, 37 000 oseb pa zaradi okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, umre, čeprav za 20 do 30 % teh okužb velja, da bi jih bilo mogoče preprečiti z intenzivno higieno in programi nadzora) in dodatno obremenjujejo že tako omejen proračun za zdravstvo;

| Q. | ker se izkušnje in mnenja pacientov velikokrat razlikujejo od izkušenj in mnenj zdravstvenih delavcev, in so lahko zelo koristni pri iskanju novih načinov za zmanjšanje in preprečevanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

Q.

ker se izkušnje in mnenja pacientov velikokrat razlikujejo od izkušenj in mnenj zdravstvenih delavcev, in so lahko zelo koristni pri iskanju novih načinov za zmanjšanje in preprečevanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo;

| R. | ker se povečuje število okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ki jih povzročajo multirezistentne bakterije; |
| --- | --- |

R.

ker se povečuje število okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ki jih povzročajo multirezistentne bakterije;

| S. | ker se je protimikrobna odpornost v primeru bakterijskih patogenov po vsem svetu povečala, zaradi česar sta se povečala tudi pojavnost zapletov, povezanih z zdravstveno oskrbo, in neuspešnost pri zdravljenju človeških in živalskih infekcijskih bolezni na nacionalni, evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

S.

ker se je protimikrobna odpornost v primeru bakterijskih patogenov po vsem svetu povečala, zaradi česar sta se povečala tudi pojavnost zapletov, povezanih z zdravstveno oskrbo, in neuspešnost pri zdravljenju človeških in živalskih infekcijskih bolezni na nacionalni, evropski in mednarodni ravni;

| T. | ker se ocenjuje, da bo do leta 2050 zaradi protimikrobne odpornosti vsako leto na svetu umrlo 10 milijonov ljudi; |
| --- | --- |

T.

ker se ocenjuje, da bo do leta 2050 zaradi protimikrobne odpornosti vsako leto na svetu umrlo 10 milijonov ljudi;

| U. | ker odpornost na antibiotike, ki se običajno uporabljajo za zdravljenje okužb z bakterijami povzročiteljicami, v več državah članicah znaša vsaj 25 % ali več; ker obstaja vedno večja vrzel med protimikrobno odpornostjo in razvojem novih antibiotikov ter njihovo uvedbo v klinično prakso, kar je povezano z znanstvenimi, regulativnimi in gospodarskimi izzivi; |
| --- | --- |

U.

ker odpornost na antibiotike, ki se običajno uporabljajo za zdravljenje okužb z bakterijami povzročiteljicami, v več državah članicah znaša vsaj 25 % ali več; ker obstaja vedno večja vrzel med protimikrobno odpornostjo in razvojem novih antibiotikov ter njihovo uvedbo v klinično prakso, kar je povezano z znanstvenimi, regulativnimi in gospodarskimi izzivi;

| V. | ker najnovejše študije kažejo, da se je, razen v nekaterih izjemah, protimikrobna odpornost v EU v zadnjih letih na splošno povečala; |
| --- | --- |

V.

ker najnovejše študije kažejo, da se je, razen v nekaterih izjemah, protimikrobna odpornost v EU v zadnjih letih na splošno povečala;

| W. | ker po ocenah EU vsako leto vsaj 25 000 ljudi umre zaradi okužb, ki jih povzročajo odporne bakterije, kar po podatkih za leto 2011, ki jih je zbral Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), pomeni 1,5 milijarde EUR stroškov za sisteme zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

W.

ker po ocenah EU vsako leto vsaj 25 000 ljudi umre zaradi okužb, ki jih povzročajo odporne bakterije, kar po podatkih za leto 2011, ki jih je zbral Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), pomeni 1,5 milijarde EUR stroškov za sisteme zdravstvenega varstva;

| X. | ker stroški, ki nastanejo zaradi okužb, odpornih proti zdravilom, po ocenah letno znašajo 1,5 milijarde EUR zaradi večjih izdatkov za zdravstveno varstvo in izgub v produktivnosti; ker je treba paciente, ki se okužijo z odpornimi bakterijami, v času zdravljenja v bolnišnici izolirati, za kar je potrebnih dodatnih 900 milijonov EUR in 2,5 milijona dodatnih bolnišničnih dni na leto; |
| --- | --- |

X.

ker stroški, ki nastanejo zaradi okužb, odpornih proti zdravilom, po ocenah letno znašajo 1,5 milijarde EUR zaradi večjih izdatkov za zdravstveno varstvo in izgub v produktivnosti; ker je treba paciente, ki se okužijo z odpornimi bakterijami, v času zdravljenja v bolnišnici izolirati, za kar je potrebnih dodatnih 900 milijonov EUR in 2,5 milijona dodatnih bolnišničnih dni na leto;

| Y. | ker je neupoštevanje splošno sprejetih praks preprečevanja in obvladovanja okužb eden glavnih razlogov za širjenje protimikrobne odpornosti v bolnišnicah; |
| --- | --- |

Y.

ker je neupoštevanje splošno sprejetih praks preprečevanja in obvladovanja okužb eden glavnih razlogov za širjenje protimikrobne odpornosti v bolnišnicah;

| Z. | ker učinkovitost zdravil prve izbire na bakterijske patogene zaradi odpornosti vse bolj omejena, zdravila druge ali tretje izbire pa niso vedno na voljo in so pogosto bolj toksična, dražja in manj učinkovita kot zdravila prve izbire; |
| --- | --- |

Z.

ker učinkovitost zdravil prve izbire na bakterijske patogene zaradi odpornosti vse bolj omejena, zdravila druge ali tretje izbire pa niso vedno na voljo in so pogosto bolj toksična, dražja in manj učinkovita kot zdravila prve izbire;

| AA. | ker je eden glavnih vzrokov za protimikrobno odpornost zloraba protimikrobnih sredstev, tudi antibiotikov, in predvsem njihova sistematična in čezmerna uporaba; |
| --- | --- |

AA.

ker je eden glavnih vzrokov za protimikrobno odpornost zloraba protimikrobnih sredstev, tudi antibiotikov, in predvsem njihova sistematična in čezmerna uporaba;

| AB. | ker lahko visoka stopnja mobilnosti evropskih zdravstvenih sistemov in vedno bolj čezmejni značaj zdravstvenega varstva v Evropi spodbujata širjenje odpornih mikroorganizmov iz ene države članice v drugo; |
| --- | --- |

AB.

ker lahko visoka stopnja mobilnosti evropskih zdravstvenih sistemov in vedno bolj čezmejni značaj zdravstvenega varstva v Evropi spodbujata širjenje odpornih mikroorganizmov iz ene države članice v drugo;

| AC. | ker so programi cepljenja učinkovito orožje za boj proti odpornosti na antibiotike, ker lahko omejijo porabo antibiotikov in zagotovijo razvoj protimikrobne odpornosti; |
| --- | --- |

AC.

ker so programi cepljenja učinkovito orožje za boj proti odpornosti na antibiotike, ker lahko omejijo porabo antibiotikov in zagotovijo razvoj protimikrobne odpornosti;

| AD. | ker raziskave in razvoj protibakterijskih zdravil vključujejo nekatere edinstvene izzive, kar pomeni, da je potreben dolgoročen pristop za razvoj strokovnega znanja in izkušenj ter njihovo uporabo v laboratorijih, in ker je obžalovanja vredno, da so številni raziskovalci s takim strokovnim znanjem in izkušnjami prešli na druga področja zaradi pomanjkanja zasebnih in javnih sredstev; |
| --- | --- |

AD.

ker raziskave in razvoj protibakterijskih zdravil vključujejo nekatere edinstvene izzive, kar pomeni, da je potreben dolgoročen pristop za razvoj strokovnega znanja in izkušenj ter njihovo uporabo v laboratorijih, in ker je obžalovanja vredno, da so številni raziskovalci s takim strokovnim znanjem in izkušnjami prešli na druga področja zaradi pomanjkanja zasebnih in javnih sredstev;

| AE. | ker se zaradi neupoštevanja osnovnih previdnostnih ukrepov v zvezi z osebno higieno, tako v bolnišnicah kot zunaj njih, lahko širijo patogeni, zlasti tisti, ki so odporni na protimikrobna sredstva; |
| --- | --- |

AE.

ker se zaradi neupoštevanja osnovnih previdnostnih ukrepov v zvezi z osebno higieno, tako v bolnišnicah kot zunaj njih, lahko širijo patogeni, zlasti tisti, ki so odporni na protimikrobna sredstva;

| AF. | ker vse več znanstvenih dokazov kaže, da je za dobro higieno rok v zdravstvenih okoljih potrebna uporaba metod za sušenje rok, ki ne spodbujajo navzkrižne mikrobne kontaminacije s prenašanjem po zraku in aerosolizacijo; |
| --- | --- |

AF.

ker vse več znanstvenih dokazov kaže, da je za dobro higieno rok v zdravstvenih okoljih potrebna uporaba metod za sušenje rok, ki ne spodbujajo navzkrižne mikrobne kontaminacije s prenašanjem po zraku in aerosolizacijo;

| AG. | ker so na medicinski opremi prisotne odporne bakterije tudi po sterilizaciji v skladu z navodili proizvajalca; |
| --- | --- |

AG.

ker so na medicinski opremi prisotne odporne bakterije tudi po sterilizaciji v skladu z navodili proizvajalca;

| AH. | ker uporaba protimikrobnih sredstev v humani in veterinarski medicini prispeva k razvoju rezistoma v okolju, ki je lahko razlog razvoja odpornosti pri ljudeh in živalih; ker se isti razredi antibiotikov uporabljajo v veterinarski in humani medicini in so se na obeh področjih pojavili podobni mehanizmi odpornosti; |
| --- | --- |

AH.

ker uporaba protimikrobnih sredstev v humani in veterinarski medicini prispeva k razvoju rezistoma v okolju, ki je lahko razlog razvoja odpornosti pri ljudeh in živalih; ker se isti razredi antibiotikov uporabljajo v veterinarski in humani medicini in so se na obeh področjih pojavili podobni mehanizmi odpornosti;

| AI. | ker kmetovanje z veliko gostoto živali lahko pomeni, da živina, perutnina in ribe na kmetijah po nepotrebnem in rutinsko dobivajo antibiotike, s čimer se spodbuja hitra rast, prav tako se antibiotiki uporabljajo v preventivne namene, da bi preprečili bolezni zaradi natrpanosti živali, omejenih prostorov in stresnih pogojev, v katerih živali živijo in ki slabijo njihov imunski sistem, ter kot nadomestilo za slabe sanitarne pogoje, v katerih so rejene; |
| --- | --- |

AI.

ker kmetovanje z veliko gostoto živali lahko pomeni, da živina, perutnina in ribe na kmetijah po nepotrebnem in rutinsko dobivajo antibiotike, s čimer se spodbuja hitra rast, prav tako se antibiotiki uporabljajo v preventivne namene, da bi preprečili bolezni zaradi natrpanosti živali, omejenih prostorov in stresnih pogojev, v katerih živali živijo in ki slabijo njihov imunski sistem, ter kot nadomestilo za slabe sanitarne pogoje, v katerih so rejene;

| AJ. | ker pobuda „Eno zdravje“, ki jo podpirata Svetovna zdravstvena organizacija in Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE), priznava, da so zdravje ljudi, zdravje živali in ekosistemi med seboj povezani; ker so predvsem živali in hrana živalskega izvora lahko neposreden vir odpornih povzročiteljev bolezni pri živalih; ker lahko zato uporaba antibiotikov pri živalih, predvsem tistih, ki so namenjene za prehrano in ki živijo v gosto naseljenih prostorih, vpliva na odpornost ljudi na antibiotike; |
| --- | --- |

AJ.

ker pobuda „Eno zdravje“, ki jo podpirata Svetovna zdravstvena organizacija in Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE), priznava, da so zdravje ljudi, zdravje živali in ekosistemi med seboj povezani; ker so predvsem živali in hrana živalskega izvora lahko neposreden vir odpornih povzročiteljev bolezni pri živalih; ker lahko zato uporaba antibiotikov pri živalih, predvsem tistih, ki so namenjene za prehrano in ki živijo v gosto naseljenih prostorih, vpliva na odpornost ljudi na antibiotike;

| AK. | ker lahko glede na pobudo „Eno zdravje“ pristop, kjer se delavci v zdravstvu in veterini obvežejo, da bodo sprejeli pobude za preprečevanje odpornih okužb in zmanjšanje uporabe antibiotikov, prepreči pojavnost okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, tako v bolnišnicah, kot zunaj njih; |
| --- | --- |

AK.

ker lahko glede na pobudo „Eno zdravje“ pristop, kjer se delavci v zdravstvu in veterini obvežejo, da bodo sprejeli pobude za preprečevanje odpornih okužb in zmanjšanje uporabe antibiotikov, prepreči pojavnost okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, tako v bolnišnicah, kot zunaj njih;

| AL. | ker po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije uporaba protimikrobnih zdravil pri živini v več državah članicah EU daleč presega uporabo pri ljudeh (5); |
| --- | --- |

AL.

ker po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije uporaba protimikrobnih zdravil pri živini v več državah članicah EU daleč presega uporabo pri ljudeh (5);

| AM. | ker je bilo po podatkih evropskih potrošniških organizacij več kot 70 % testiranih mesnih izdelkov v šestih državah EU okuženih z bakterijami, odpornimi na antibiotike, v drugih osmih državah pa so bile te bakterije prisotne v 50 % vzorcev (6); |
| --- | --- |

AM.

ker je bilo po podatkih evropskih potrošniških organizacij več kot 70 % testiranih mesnih izdelkov v šestih državah EU okuženih z bakterijami, odpornimi na antibiotike, v drugih osmih državah pa so bile te bakterije prisotne v 50 % vzorcev (6);

| AN. | ker je bila ugotovljena visoka stopnja odpornosti bakterij Campylobacter na fluorokinolon in ker je večina okužb z bakterijami Campylobacter pri ljudeh posledica ravnanja s perutninskim mesom ter njegove priprave in uživanja; ker take stopnje odpornosti zmanjšujejo nabor učinkovitih možnosti za zdravljenje okužb z bakterijami Campylobacter pri ljudeh; |
| --- | --- |

AN.

ker je bila ugotovljena visoka stopnja odpornosti bakterij Campylobacter na fluorokinolon in ker je večina okužb z bakterijami Campylobacter pri ljudeh posledica ravnanja s perutninskim mesom ter njegove priprave in uživanja; ker take stopnje odpornosti zmanjšujejo nabor učinkovitih možnosti za zdravljenje okužb z bakterijami Campylobacter pri ljudeh;

| AO. | ker je v EU neterapevtska uporaba antibiotikov, pri kateri se zdravilo daje v manjših odmerkih za pospešitev rasti živine, prepovedana od leta 2006; |
| --- | --- |

AO.

ker je v EU neterapevtska uporaba antibiotikov, pri kateri se zdravilo daje v manjših odmerkih za pospešitev rasti živine, prepovedana od leta 2006;

| AP. | ker velika večina medicirane krme za rejne živali vsebuje protimikrobna zdravila; |
| --- | --- |

AP.

ker velika večina medicirane krme za rejne živali vsebuje protimikrobna zdravila;

| AQ. | ker je uporaba protimikrobnih sredstev pri hišnih živalih dodaten dejavnik tveganja za razvoj in prenos protimikrobne odpornosti pri ljudeh in ker trendi naraščanja odpornosti na antibiotike, ugotovljeni na veterinarskih klinikah za hišne živali, sledijo podobnim trendom v bolnišnicah; |
| --- | --- |

AQ.

ker je uporaba protimikrobnih sredstev pri hišnih živalih dodaten dejavnik tveganja za razvoj in prenos protimikrobne odpornosti pri ljudeh in ker trendi naraščanja odpornosti na antibiotike, ugotovljeni na veterinarskih klinikah za hišne živali, sledijo podobnim trendom v bolnišnicah;

| AR. | ker obsega tveganja za prenos protimikrobne odpornosti s hišnih živali na ljudi ni mogoče v celoti opredeliti in ker je treba to področje bolje raziskati; |
| --- | --- |

AR.

ker obsega tveganja za prenos protimikrobne odpornosti s hišnih živali na ljudi ni mogoče v celoti opredeliti in ker je treba to področje bolje raziskati;

| AS. | ker se priznava, da veljavna zakonodaja o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini ne zagotavlja zadostnih orodij za ustrezno obvladovanje tveganj za zdravje ljudi, ki izhajajo iz uporabe protimikrobnih sredstev pri živalih; |
| --- | --- |

AS.

ker se priznava, da veljavna zakonodaja o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini ne zagotavlja zadostnih orodij za ustrezno obvladovanje tveganj za zdravje ljudi, ki izhajajo iz uporabe protimikrobnih sredstev pri živalih;

| AT. | ker nenamenska uporaba antibiotikov vzbuja zaskrbljenost tako v veterinarski kot humani medicini; |
| --- | --- |

AT.

ker nenamenska uporaba antibiotikov vzbuja zaskrbljenost tako v veterinarski kot humani medicini;

| AU. | ker farmacevtske družbe pogosto dodajo nove antibiotike znotraj obstoječih razredov antibiotikov, namesto da bi odkrivale in razvijale resnično nova protibakterijska sredstva, in se bo posledično odpornost na ta nova sredstva pojavila hitreje, kot bi se pojavila na zdravila z resnično novim načinom delovanja; |
| --- | --- |

AU.

ker farmacevtske družbe pogosto dodajo nove antibiotike znotraj obstoječih razredov antibiotikov, namesto da bi odkrivale in razvijale resnično nova protibakterijska sredstva, in se bo posledično odpornost na ta nova sredstva pojavila hitreje, kot bi se pojavila na zdravila z resnično novim načinom delovanja;

| AV. | ker je treba farmacevtske laboratorije spodbujati k razvijanju novih antibiotikov, za kar je treba razmisliti o oblikovanju spodbud in alternativnih gospodarskih modelov za nagrajevanje inovacij; |
| --- | --- |

AV.

ker je treba farmacevtske laboratorije spodbujati k razvijanju novih antibiotikov, za kar je treba razmisliti o oblikovanju spodbud in alternativnih gospodarskih modelov za nagrajevanje inovacij;

| AW. | ker je izjemno pomembno farmacevtske družbe spodbujati, naj še naprej vlagajo v razvoj novih sestavin za antibiotike, zlasti v zvezi z boleznimi, pri katerih je protimikrobna odpornost resna težava, predvsem:






  — | bolezni, ki jih povzročijo multirezistentne gramnegativne bakterije (K. pneumoniae, Acinetobacter, E. Coli) ali druge multirezistentne bakterije, kot sta Staphylococcus aureus in tuberkuloza; |
| --- | --- | --- |

AW.

ker je izjemno pomembno farmacevtske družbe spodbujati, naj še naprej vlagajo v razvoj novih sestavin za antibiotike, zlasti v zvezi z boleznimi, pri katerih je protimikrobna odpornost resna težava, predvsem:

—

bolezni, ki jih povzročijo multirezistentne gramnegativne bakterije (K. pneumoniae, Acinetobacter, E. Coli) ali druge multirezistentne bakterije, kot sta Staphylococcus aureus in tuberkuloza;

| — | druge bolezni, ki jih povzročijo virusi (kot je HIV) ali paraziti (kot je malarija); |
| --- | --- |

—

druge bolezni, ki jih povzročijo virusi (kot je HIV) ali paraziti (kot je malarija);

prav tako naj razvijejo druge metode za boj proti okužbam, povezanim z zdravstveno oskrbo, brez uporabe antibiotikov;

| AX. | ker je to mogoče doseči z obravnavo nekaterih ključnih znanstvenih, regulativnih in ekonomskih izzivov, ki ovirajo razvoj protimikrobnih sredstev, in predvsem s spodbujanjem naložb v raziskave in razvoj ter z osredotočanjem na največje potrebe javnega zdravja s hkratnim ohranjanjem trajnosti nacionalnih zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

AX.

ker je to mogoče doseči z obravnavo nekaterih ključnih znanstvenih, regulativnih in ekonomskih izzivov, ki ovirajo razvoj protimikrobnih sredstev, in predvsem s spodbujanjem naložb v raziskave in razvoj ter z osredotočanjem na največje potrebe javnega zdravja s hkratnim ohranjanjem trajnosti nacionalnih zdravstvenih sistemov;

| AY. | ker je v členu 4(2) Direktive 2001/18/ES določen rok za uporabo genov, ki transgenim rastlinam dajejo odpornost na antibiotike; |
| --- | --- |

AY.

ker je v členu 4(2) Direktive 2001/18/ES določen rok za uporabo genov, ki transgenim rastlinam dajejo odpornost na antibiotike;

| AZ. | ker produktni specialisti nikoli ne bi smeli izvajati terapevtskega zdravljenja, temveč lahko le podpirajo zdravstveno osebje, kadar in če slednje to zahteva, na primer pri izvajanju operacij sestavljanja ali razstavljanja določenih instrumentov; |
| --- | --- |

AZ.

ker produktni specialisti nikoli ne bi smeli izvajati terapevtskega zdravljenja, temveč lahko le podpirajo zdravstveno osebje, kadar in če slednje to zahteva, na primer pri izvajanju operacij sestavljanja ali razstavljanja določenih instrumentov;

| BA. | ker se določbe iz Direktive 2011/24/EU o mobilnosti pacientov izvajajo po vsej EU, zaradi česar je še bolj pomembno, da so evropski pacienti seznanjeni z varnostjo pacientov v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

BA.

ker se določbe iz Direktive 2011/24/EU o mobilnosti pacientov izvajajo po vsej EU, zaradi česar je še bolj pomembno, da so evropski pacienti seznanjeni z varnostjo pacientov v različnih državah članicah;

| BB. | ker je treba v primerih malomarnosti, do katerih pride zaradi nepravilne zdravstvene oskrbe, s sistemi v državah članicah, ki bodo zagotavljali pravično denarno nadomestilo in pravice pacientov ter ohranili zaupanje javnosti v zdravstvene storitve; |
| --- | --- |

BB.

ker je treba v primerih malomarnosti, do katerih pride zaradi nepravilne zdravstvene oskrbe, s sistemi v državah članicah, ki bodo zagotavljali pravično denarno nadomestilo in pravice pacientov ter ohranili zaupanje javnosti v zdravstvene storitve;

| BC. | ker je internet največji nereguliran trg farmacevtskih izdelkov na svetu; ker se za 62 % zdravil, kupljenih prek spleta, izkaže, da so ponarejena ali da ne ustrezajo standardom; ker na spletu zelo velik delež izvajalcev farmacevtske dejavnosti posluje nezakonito in ker po ocenah letni promet na svetovni ravni iz nezakonite spletne prodaje zdravil na recept znaša okoli 200 milijard USD; |
| --- | --- |

BC.

ker je internet največji nereguliran trg farmacevtskih izdelkov na svetu; ker se za 62 % zdravil, kupljenih prek spleta, izkaže, da so ponarejena ali da ne ustrezajo standardom; ker na spletu zelo velik delež izvajalcev farmacevtske dejavnosti posluje nezakonito in ker po ocenah letni promet na svetovni ravni iz nezakonite spletne prodaje zdravil na recept znaša okoli 200 milijard USD;

| BD. | ker člen 168 Pogodbe določa, da mora biti dejavnost Evropske unije, ki dopolnjuje nacionalne politike, usmerjena k izboljševanju javnega zdravja, preprečevanju obolenj in bolezni ter odpravljanju vzrokov, ki ogrožajo telesno in duševno zdravje; |
| --- | --- |

BD.

ker člen 168 Pogodbe določa, da mora biti dejavnost Evropske unije, ki dopolnjuje nacionalne politike, usmerjena k izboljševanju javnega zdravja, preprečevanju obolenj in bolezni ter odpravljanju vzrokov, ki ogrožajo telesno in duševno zdravje;

Izvajanje priporočil Sveta o varnosti pacientov

Povratne informacije v zvezi z drugim poročilom Komisije o izvajanju

| 1. | opozarja, da je bila farmacevtska zakonodaja sprejeta, da bi zagotovila varnost pacientov; opozarja na svojo zgoraj navedeno resolucijo z dne 22. oktobra 2013 o poročilu Komisije Svetu na podlagi poročil držav članic o izvajanju Priporočila Sveta (2009/C 151/01) o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je bila farmacevtska zakonodaja sprejeta, da bi zagotovila varnost pacientov; opozarja na svojo zgoraj navedeno resolucijo z dne 22. oktobra 2013 o poročilu Komisije Svetu na podlagi poročil držav članic o izvajanju Priporočila Sveta (2009/C 151/01) o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo;

| 2. | pozdravlja izboljšanje sistema za spremljanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, v EU in druge najnovejše ukrepe, s katerimi želijo nekatere države članice izboljšati splošno varnost pacientov in zmanjšati pojavnost okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, in je predvsem zadovoljen z napredkom držav članic pri oblikovanju strategij in programov za varnost pacientov, tudi kar zadeva vključevanje varnosti pacientov v zdravstveno zakonodajo, ter pri razvoju sistemov poročanja in učenja; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja izboljšanje sistema za spremljanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, v EU in druge najnovejše ukrepe, s katerimi želijo nekatere države članice izboljšati splošno varnost pacientov in zmanjšati pojavnost okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, in je predvsem zadovoljen z napredkom držav članic pri oblikovanju strategij in programov za varnost pacientov, tudi kar zadeva vključevanje varnosti pacientov v zdravstveno zakonodajo, ter pri razvoju sistemov poročanja in učenja;

| 3. | ugotavlja pa, da drugo poročilo o izvajanju še vedno poroča o razlikah pri napredku na področju varnosti pacientov v državah članicah, in obžaluje, da so nekatere države članice med drugim očitno upočasnile izvajanje priporočil Sveta, kar je verjetno posledica finančnih težav zaradi gospodarske krize; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja pa, da drugo poročilo o izvajanju še vedno poroča o razlikah pri napredku na področju varnosti pacientov v državah članicah, in obžaluje, da so nekatere države članice med drugim očitno upočasnile izvajanje priporočil Sveta, kar je verjetno posledica finančnih težav zaradi gospodarske krize;

| 4. | obžaluje, da se je zaradi varčevalnih ukrepov zmanjšalo število čistilnega osebja v bolnišnicah in drugih zdravstvenih ustanovah po Evropi, saj ima čistilno osebje ključno vlogo v zagotavljanju visokih ravni higiene; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da se je zaradi varčevalnih ukrepov zmanjšalo število čistilnega osebja v bolnišnicah in drugih zdravstvenih ustanovah po Evropi, saj ima čistilno osebje ključno vlogo v zagotavljanju visokih ravni higiene;

| 5. | poziva države članice, naj zagotovijo, da v obdobju te finančne krize varčevalni ukrepi ne bodo vplivali na varnost pacientov in da bodo sistemi zdravstvenega varstva še naprej imeli na voljo ustrezna sredstva, ter naj se predvsem izogibajo najškodljivejšim ukrepom, kot je kratkoročno varčevanje, ki lahko srednje- in dolgoročno povzročijo visoke stroške, namesto tega pa naj se osredotočijo na razvoj visokokakovostnih in učinkovitih zdravstvenih sistemov; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno število zdravstvenih strokovnjakov, usposobljenih ali specializiranih za preprečevanje in obvladovanje okužb ter za higieno v bolnišnicah, da bi zagotovili pristop, osredotočen na pacienta; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj zagotovijo, da v obdobju te finančne krize varčevalni ukrepi ne bodo vplivali na varnost pacientov in da bodo sistemi zdravstvenega varstva še naprej imeli na voljo ustrezna sredstva, ter naj se predvsem izogibajo najškodljivejšim ukrepom, kot je kratkoročno varčevanje, ki lahko srednje- in dolgoročno povzročijo visoke stroške, namesto tega pa naj se osredotočijo na razvoj visokokakovostnih in učinkovitih zdravstvenih sistemov; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno število zdravstvenih strokovnjakov, usposobljenih ali specializiranih za preprečevanje in obvladovanje okužb ter za higieno v bolnišnicah, da bi zagotovili pristop, osredotočen na pacienta;

| 6. | poziva države članice, naj določijo konkretne in ambiciozne količinsko opredeljene cilje za zmanjšanje uporabe antibiotikov; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj določijo konkretne in ambiciozne količinsko opredeljene cilje za zmanjšanje uporabe antibiotikov;

| 7. | pozdravlja delo delovne skupine EU o varnosti pacientov in kakovosti oskrbe, ki združuje predstavnike iz vseh 28 držav EU, držav Efte, mednarodnih organizacij in organov EU ter pomaga pri oblikovanju agende EU za varnost pacientov in kakovost oskrbe; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja delo delovne skupine EU o varnosti pacientov in kakovosti oskrbe, ki združuje predstavnike iz vseh 28 držav EU, držav Efte, mednarodnih organizacij in organov EU ter pomaga pri oblikovanju agende EU za varnost pacientov in kakovost oskrbe;

| 8. | poziva Komisijo, naj še naprej spremlja, kako države članice izvajajo določbe o varnosti pacientov, in po potrebi v skladu s tem oblikuje nove smernice; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj še naprej spremlja, kako države članice izvajajo določbe o varnosti pacientov, in po potrebi v skladu s tem oblikuje nove smernice;

Smernice za izboljšave

| 9. | pozdravlja delo, ki ga je sofinancirala EU in opravila OECD, pri oblikovanju primerljivih kazalnikov, s katerimi bi bilo mogoče oceniti varnost pacientov, in poziva države članice, naj začnejo te kazalnike uporabljati; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja delo, ki ga je sofinancirala EU in opravila OECD, pri oblikovanju primerljivih kazalnikov, s katerimi bi bilo mogoče oceniti varnost pacientov, in poziva države članice, naj začnejo te kazalnike uporabljati;

| 10. | poudarja pomen vključitve varnosti pacientov v izobraževanje, praktično usposabljanje in nadaljnje usposabljanje delavcev v zdravstvu in zdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomen vključitve varnosti pacientov v izobraževanje, praktično usposabljanje in nadaljnje usposabljanje delavcev v zdravstvu in zdravstvenih delavcev;

| 11. | poudarja, da utegne e-zdravje s sledenjem informacijskih tokov in izboljševanjem razumevanja zdravstvenih procesov, pa tudi z digitalnimi recepti in opozorili o medsebojnem delovanju zdravil, prinesti prednosti pri zmanjševanju neželenih dogodkov; poziva Komisijo in države članice, naj podrobneje preučijo možnosti, ki jih ponuja e-zdravje na področju varnosti pacientov, tudi uvedbo elektronskih kartonov pacientov, in naj okrepijo sodelovanje z izmenjavo izkušenj, znanj in dobre prakse v tem sektorju; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da utegne e-zdravje s sledenjem informacijskih tokov in izboljševanjem razumevanja zdravstvenih procesov, pa tudi z digitalnimi recepti in opozorili o medsebojnem delovanju zdravil, prinesti prednosti pri zmanjševanju neželenih dogodkov; poziva Komisijo in države članice, naj podrobneje preučijo možnosti, ki jih ponuja e-zdravje na področju varnosti pacientov, tudi uvedbo elektronskih kartonov pacientov, in naj okrepijo sodelovanje z izmenjavo izkušenj, znanj in dobre prakse v tem sektorju;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo potencial mobilnega zdravja (m-zdravje) glede učinkovitosti varstva, pojavnosti hospitalizacij in zmanjšanja letnih stroškov za zdravstveno varstvo na prebivalca; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo potencial mobilnega zdravja (m-zdravje) glede učinkovitosti varstva, pojavnosti hospitalizacij in zmanjšanja letnih stroškov za zdravstveno varstvo na prebivalca;

| 13. | poudarja, da se uporaba antibiotikov in razširjenost protimikrobne odpornosti močno razlikujeta med državami članicami, in države članice spodbuja k uporabi najboljše prakse; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da se uporaba antibiotikov in razširjenost protimikrobne odpornosti močno razlikujeta med državami članicami, in države članice spodbuja k uporabi najboljše prakse;

| 14. | poudarja nujno potrebo po spodbujanju veterinarskih raziskav in inovacij na ravni EU in na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

14.

poudarja nujno potrebo po spodbujanju veterinarskih raziskav in inovacij na ravni EU in na nacionalni ravni;

| 15. | poziva države članice, naj izvajajo ali oblikujejo naslednje ukrepe:






  (a) | si še naprej prizadevajo izboljševati varnost pacientov s sprejetjem potrebnih ukrepov, da bi začele v celoti izvajati priporočila Sveta; |
| --- | --- | --- |

15.

poziva države članice, naj izvajajo ali oblikujejo naslednje ukrepe:

(a)

si še naprej prizadevajo izboljševati varnost pacientov s sprejetjem potrebnih ukrepov, da bi začele v celoti izvajati priporočila Sveta;

| (b) | redno zbirajo podatke v skladu s standardiziranimi raziskavami o razširjenosti in pojavnosti neželenih dogodkov na svojem ozemlju ter izboljšajo sisteme za zgodnje opozarjanje in učinkovito usklajujejo izmenjavo teh podatkov; |
| --- | --- |

(b)

redno zbirajo podatke v skladu s standardiziranimi raziskavami o razširjenosti in pojavnosti neželenih dogodkov na svojem ozemlju ter izboljšajo sisteme za zgodnje opozarjanje in učinkovito usklajujejo izmenjavo teh podatkov;

| (c) | zagotovijo, da so vodje na področju zdravstva imenovani na podlagi zaslug, ne pa politične pripadnosti; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo, da so vodje na področju zdravstva imenovani na podlagi zaslug, ne pa politične pripadnosti;

| (d) | zagotavljajo nenehne izboljšave in ocene delovnih razmer zdravstvenih delavcev z namenom izboljšanja varnosti pacientov; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljajo nenehne izboljšave in ocene delovnih razmer zdravstvenih delavcev z namenom izboljšanja varnosti pacientov;

| (e) | zagotovijo, da se vse zdravstveno osebje, tudi tisto, ki ni v neposrednem stiku s pacienti, preden začne delati v bolnišnici ali drugi zdravstveni ustanovi udeleži osnovnega usposabljanja na področju preprečevanja in obvladovanja okužb ter da to znanje kasneje redno obnavlja; |
| --- | --- |

(e)

zagotovijo, da se vse zdravstveno osebje, tudi tisto, ki ni v neposrednem stiku s pacienti, preden začne delati v bolnišnici ali drugi zdravstveni ustanovi udeleži osnovnega usposabljanja na področju preprečevanja in obvladovanja okužb ter da to znanje kasneje redno obnavlja;

| (f) | zagotovijo ustrezno in sodobno usposabljanje zdravnikov in drugih zdravstvenih delavcev ter izmenjavo najboljših praks, da bi sledili najnovejši tehnologiji in najboljši bolnišnični praksi na področju higiene, in vzpostavijo sisteme nadzora, s katerimi bi se prepričale, da so njihove kompetence ustrezno posodobljene, predvsem kar zadeva izvajanje kirurškega varnostnega kontrolnega seznama Svetovne zdravstvene organizacije; s tem bi se zmanjšala pogostost zdravniških napak (vključno z okužbami, povezanimi z zdravstveno oskrbo), nastalih zaradi delnega poznavanja novih tehnologij in nepoučenosti o njih; |
| --- | --- |

(f)

zagotovijo ustrezno in sodobno usposabljanje zdravnikov in drugih zdravstvenih delavcev ter izmenjavo najboljših praks, da bi sledili najnovejši tehnologiji in najboljši bolnišnični praksi na področju higiene, in vzpostavijo sisteme nadzora, s katerimi bi se prepričale, da so njihove kompetence ustrezno posodobljene, predvsem kar zadeva izvajanje kirurškega varnostnega kontrolnega seznama Svetovne zdravstvene organizacije; s tem bi se zmanjšala pogostost zdravniških napak (vključno z okužbami, povezanimi z zdravstveno oskrbo), nastalih zaradi delnega poznavanja novih tehnologij in nepoučenosti o njih;

| (g) | zagotovijo sprejetje multidisciplinarnega pristopa k zdravljenju; |
| --- | --- |

(g)

zagotovijo sprejetje multidisciplinarnega pristopa k zdravljenju;

| (h) | zagotovijo večjo doslednost in stalnost pri spremljanju napredka pacientov v sistemu, s poudarkom na prehodu med sektorji in prenosu informacij, na primer iz bolnišnic v sektor primarne zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

(h)

zagotovijo večjo doslednost in stalnost pri spremljanju napredka pacientov v sistemu, s poudarkom na prehodu med sektorji in prenosu informacij, na primer iz bolnišnic v sektor primarne zdravstvene oskrbe;

| (i) | zmanjšajo obremenitev zdravstvenih ustanov s spodbujanjem zdravljenja na domu; |
| --- | --- |

(i)

zmanjšajo obremenitev zdravstvenih ustanov s spodbujanjem zdravljenja na domu;

| (j) | zagotovijo, da bodo zdravstveni delavci v primeru nenamenske uporabe zdravil obvestili paciente in jih seznanili z morebitnim tveganjem, da bi lahko pacienti informirano privolili v zdravljenje; |
| --- | --- |

(j)

zagotovijo, da bodo zdravstveni delavci v primeru nenamenske uporabe zdravil obvestili paciente in jih seznanili z morebitnim tveganjem, da bi lahko pacienti informirano privolili v zdravljenje;

| (k) | si izmenjavajo informacije o najboljšem načinu za zmanjšanje odpornosti na antibiotike, da bi v vsej Evropi uporabljali najučinkovitejši pristop; |
| --- | --- |

(k)

si izmenjavajo informacije o najboljšem načinu za zmanjšanje odpornosti na antibiotike, da bi v vsej Evropi uporabljali najučinkovitejši pristop;

| (l) | pacientom zagotovijo enakopraven dostop do zdravstvenih storitev in zdravljenja za odpravo sedanjih neenakosti v zdravstvu; |
| --- | --- |

(l)

pacientom zagotovijo enakopraven dostop do zdravstvenih storitev in zdravljenja za odpravo sedanjih neenakosti v zdravstvu;

| (m) | spodbujajo kampanje za obveščanje pacientov o tveganjih neželenih dogodkov v zdravstvu in možnih preventivnih ukrepih, zlasti osnovnih higienskih ukrepih, ter izvajajo kampanje za ozaveščanje in zdravstveno izobraževalne programe v šolah o premišljeni uporabi ne le antibiotikov, ampak vseh zdravil, ter o tveganju, ki ga predstavlja naraščanje odpornosti na antibiotike; kampanje bi morale nagovarjati starše in negovalce, odgovorne za otroke in starejše, morala pa bi jim slediti analiza rezultatov; |
| --- | --- |

(m)

spodbujajo kampanje za obveščanje pacientov o tveganjih neželenih dogodkov v zdravstvu in možnih preventivnih ukrepih, zlasti osnovnih higienskih ukrepih, ter izvajajo kampanje za ozaveščanje in zdravstveno izobraževalne programe v šolah o premišljeni uporabi ne le antibiotikov, ampak vseh zdravil, ter o tveganju, ki ga predstavlja naraščanje odpornosti na antibiotike; kampanje bi morale nagovarjati starše in negovalce, odgovorne za otroke in starejše, morala pa bi jim slediti analiza rezultatov;

| (n) | poudarjajo pomen preprečevanja okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, v zdravstvenih okoljih, tako da se omejuje širjenje s pregledovanjem bolnikov in stikov ter z ukrepi za obvladovanje okužb, in še naprej spodbujajo dobro prakso na področju higiene (kot je umivanje rok); |
| --- | --- |

(n)

poudarjajo pomen preprečevanja okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, v zdravstvenih okoljih, tako da se omejuje širjenje s pregledovanjem bolnikov in stikov ter z ukrepi za obvladovanje okužb, in še naprej spodbujajo dobro prakso na področju higiene (kot je umivanje rok);

| (o) | okrepijo higienske varnostne ukrepe tako, da strokovnjaka za higieno zadolžijo za nadzor vseh higiensko-zdravstvenih vidikov zdravstvenih ustanov in pacientov ter odnosov med pacienti in zunanjimi obiskovalci; |
| --- | --- |

(o)

okrepijo higienske varnostne ukrepe tako, da strokovnjaka za higieno zadolžijo za nadzor vseh higiensko-zdravstvenih vidikov zdravstvenih ustanov in pacientov ter odnosov med pacienti in zunanjimi obiskovalci;

| (p) | aktivno in formalno vključijo organizacije in predstavnike bolnikov v vse faze in ravni oblikovanja politik in programov; |
| --- | --- |

(p)

aktivno in formalno vključijo organizacije in predstavnike bolnikov v vse faze in ravni oblikovanja politik in programov;

| (q) | v sodelovanju z deležniki, zlasti organizacijami bolnikov, oblikujejo smernice EU za vključevanje pacientov v strategije in ukrepe za varnost pacientov; |
| --- | --- |

(q)

v sodelovanju z deležniki, zlasti organizacijami bolnikov, oblikujejo smernice EU za vključevanje pacientov v strategije in ukrepe za varnost pacientov;

| (r) | jim zagotovijo ustrezno podporo za izvajanje dejavnosti na področju varnosti pacientov; |
| --- | --- |

(r)

jim zagotovijo ustrezno podporo za izvajanje dejavnosti na področju varnosti pacientov;

| 16. | poziva države članice, naj preučijo morebitne nepravilnosti pri obnavljanju in ponovni uporabi medicinskih pripomočkov, ki so prvotno namenjeni in označeni za enkratno uporabo; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj preučijo morebitne nepravilnosti pri obnavljanju in ponovni uporabi medicinskih pripomočkov, ki so prvotno namenjeni in označeni za enkratno uporabo;

| 17. | poziva države članice, naj izboljšajo programe ozaveščanja za zdravstvene delavce, druge delavce v zdravstvu, veterinarje in splošno javnost, ki naj bodo osredotočeni na uporabo antibiotikov in preprečevanje okužb; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj izboljšajo programe ozaveščanja za zdravstvene delavce, druge delavce v zdravstvu, veterinarje in splošno javnost, ki naj bodo osredotočeni na uporabo antibiotikov in preprečevanje okužb;

| 18. | poziva Evropsko agencijo za zdravila, naj oblikuje smernice za nenamensko/nelicenčno uporabo zdravil na podlagi zdravstvenih potreb ter sestavi seznam nenamenskih zdravil, ki se uporabljajo kljub temu, da so na voljo licenčne alternative; |
| --- | --- |

18.

poziva Evropsko agencijo za zdravila, naj oblikuje smernice za nenamensko/nelicenčno uporabo zdravil na podlagi zdravstvenih potreb ter sestavi seznam nenamenskih zdravil, ki se uporabljajo kljub temu, da so na voljo licenčne alternative;

| 19. | poziva Evropsko komisijo in Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, naj razvijeta smernice za zdravstvene delavce, bolnike in njihove družine o učinkovitem umivanju in sušenju rok ter spodbujanju uporabe metod sušenja rok, ki ne spodbujajo navzkrižne mikrobne kontaminacije s prenašanjem po zraku in aerosolizacijo; |
| --- | --- |

19.

poziva Evropsko komisijo in Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, naj razvijeta smernice za zdravstvene delavce, bolnike in njihove družine o učinkovitem umivanju in sušenju rok ter spodbujanju uporabe metod sušenja rok, ki ne spodbujajo navzkrižne mikrobne kontaminacije s prenašanjem po zraku in aerosolizacijo;

| 20. | poudarja potrebo po bistveni izboljšavi komunikacije ter izobrazbe in usposabljanja veterinarjev in kmetov; |
| --- | --- |

20.

poudarja potrebo po bistveni izboljšavi komunikacije ter izobrazbe in usposabljanja veterinarjev in kmetov;

| 21. | še enkrat odločno poziva Komisijo, naj čim prej predstavi zakonodajni predlog, da se navodilu za uporabo obvezno doda okvirček z osnovnimi podatki o zdravilu; podatki, navedeni v okvirčku z osnovnimi podatki o zdravilu, bi morali biti zapisani v čitljivi in vidni obliki, ki je jasno ločljiva od ostalega besedila; okvirček z osnovnimi podatki o zdravilu bi moral vsebovati kratek opis potrebnih dejstev o zdravilu, da bi pacient lahko razumel njegovo koristnost in možna tveganja ter da se zagotovi varna in pravilna uporaba zdravila; to med drugim vključuje nasvete o pravilni in ustrezni uporabi antibiotikov; |
| --- | --- |

21.

še enkrat odločno poziva Komisijo, naj čim prej predstavi zakonodajni predlog, da se navodilu za uporabo obvezno doda okvirček z osnovnimi podatki o zdravilu; podatki, navedeni v okvirčku z osnovnimi podatki o zdravilu, bi morali biti zapisani v čitljivi in vidni obliki, ki je jasno ločljiva od ostalega besedila; okvirček z osnovnimi podatki o zdravilu bi moral vsebovati kratek opis potrebnih dejstev o zdravilu, da bi pacient lahko razumel njegovo koristnost in možna tveganja ter da se zagotovi varna in pravilna uporaba zdravila; to med drugim vključuje nasvete o pravilni in ustrezni uporabi antibiotikov;

| 22. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj spodbujajo uvedbo evropskega logotipa iz Izvedbene uredbe (EU) št. 699/2014 za identifikacijo spletnih lekarn, ki javnosti ponujajo prodajo zdravil na daljavo, da bi potrošnike zavarovale pred nakupom ponarejenih zdravil, ki so pogosto zdravju nevarna; |
| --- | --- |

22.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj spodbujajo uvedbo evropskega logotipa iz Izvedbene uredbe (EU) št. 699/2014 za identifikacijo spletnih lekarn, ki javnosti ponujajo prodajo zdravil na daljavo, da bi potrošnike zavarovale pred nakupom ponarejenih zdravil, ki so pogosto zdravju nevarna;

| 23. | opozarja, da morajo države članice Komisiji v skladu s Sklepom št. 1082/2013/EU o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje predložiti posodobljene načrte za pripravo in načrtovanje odziva na nacionalni ravni, in jih poziva, naj predložijo ustrezne informacije v rokih, določenih v navedenem sklepu; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da morajo države članice Komisiji v skladu s Sklepom št. 1082/2013/EU o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje predložiti posodobljene načrte za pripravo in načrtovanje odziva na nacionalni ravni, in jih poziva, naj predložijo ustrezne informacije v rokih, določenih v navedenem sklepu;

Poročanje in vprašanje odgovornosti

| 24. | poziva države članice, naj spodbujajo zdravstvene delavce, da pacientom redno zagotavljajo informacije z nasveti, kako čim bolj zmanjšati tveganja za njihovo varnost prek stika s sistemom zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj spodbujajo zdravstvene delavce, da pacientom redno zagotavljajo informacije z nasveti, kako čim bolj zmanjšati tveganja za njihovo varnost prek stika s sistemom zdravstvenega varstva;

| 25. | spodbuja države članice, naj ustanovijo neodvisne organe, ki bi sodelovali s strokovnjaki, da bi zagotovili večjo ozaveščenost in širjenje opozoril v zvezi z ogrožanjem varnost pacientov; |
| --- | --- |

25.

spodbuja države članice, naj ustanovijo neodvisne organe, ki bi sodelovali s strokovnjaki, da bi zagotovili večjo ozaveščenost in širjenje opozoril v zvezi z ogrožanjem varnost pacientov;

| 26. | poziva države članice, naj izboljšajo sisteme poročanja o neželenih dogodkih in zdravniških napakah z oblikovanjem ukrepov, s katerimi bi spodbujali natančno in anonimno poročanje zdravstvenih delavcev in pacientov, ki ne bi temeljilo na obtoževanju, ter naj razmislijo o vzpostavitvi e-sistema, ki bi lahko olajšal in izboljšal poročanje pacientov; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj izboljšajo sisteme poročanja o neželenih dogodkih in zdravniških napakah z oblikovanjem ukrepov, s katerimi bi spodbujali natančno in anonimno poročanje zdravstvenih delavcev in pacientov, ki ne bi temeljilo na obtoževanju, ter naj razmislijo o vzpostavitvi e-sistema, ki bi lahko olajšal in izboljšal poročanje pacientov;

| 27. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za izboljšanje kakovosti in ne le količine poročanja o neželenih dogodkih, tako da bi poročila vsebovala zanesljive informacije, ki bi resnično izboljšale varnost pacientov, ter vzpostavijo sistem, v katerem bi bilo podatke mogoče enostavno pridobiti in ki bi omogočal celovito in sistematično oceno; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za izboljšanje kakovosti in ne le količine poročanja o neželenih dogodkih, tako da bi poročila vsebovala zanesljive informacije, ki bi resnično izboljšale varnost pacientov, ter vzpostavijo sistem, v katerem bi bilo podatke mogoče enostavno pridobiti in ki bi omogočal celovito in sistematično oceno;

| 28. | poziva Komisijo, naj pripravi standardizirane raziskave za zbiranje podatkov o okužbah, povezanih z zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj pripravi standardizirane raziskave za zbiranje podatkov o okužbah, povezanih z zdravstveno oskrbo;

| 29. | poziva države članice, naj strožje preverjajo in uveljavljajo prepoved izvajanja zdravljenja za zunanje sodelavce, ki niso zdravstveni delavci; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj strožje preverjajo in uveljavljajo prepoved izvajanja zdravljenja za zunanje sodelavce, ki niso zdravstveni delavci;

| 30. | poziva jih tudi, naj paciente obveščajo o tveganjih in preventivnih ukrepih v zvezi z neželenimi dogodki v okviru zdravstvene oskrbe ter o pritožbenih postopkih in pravnih možnostih, ki so na voljo v primeru neželenega dogodka, na primer prek zastopnika pravic pacientov; |
| --- | --- |

30.

poziva jih tudi, naj paciente obveščajo o tveganjih in preventivnih ukrepih v zvezi z neželenimi dogodki v okviru zdravstvene oskrbe ter o pritožbenih postopkih in pravnih možnostih, ki so na voljo v primeru neželenega dogodka, na primer prek zastopnika pravic pacientov;

| 31. | poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za preprečitev kakršnih koli navzkrižij interesov pri zdravnikih in veterinarjih v zvezi s predpisovanjem in prodajo zdravil; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za preprečitev kakršnih koli navzkrižij interesov pri zdravnikih in veterinarjih v zvezi s predpisovanjem in prodajo zdravil;

| 32. | poziva jih tudi, naj zagotovijo, da bodo pacientom, ki so utrpeli okužbo, povezano z zdravstveno oskrbo, ali zdravniško napako, takoj na voljo vse informacije o obstoječih mehanizmih pritožb in pravnih sredstev. |
| --- | --- |

32.

poziva jih tudi, naj zagotovijo, da bodo pacientom, ki so utrpeli okužbo, povezano z zdravstveno oskrbo, ali zdravniško napako, takoj na voljo vse informacije o obstoječih mehanizmih pritožb in pravnih sredstev.

| 33. | poziva Komisijo, naj poroča o nacionalnih praksah v zvezi s kolektivnimi pravnimi sredstvi v primerih okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj poroča o nacionalnih praksah v zvezi s kolektivnimi pravnimi sredstvi v primerih okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo;

| 34. | se zaveda, kako pomembne so državljanske pobude, kot sta evropska listina o pacientovih pravicah, ki temelji na Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in evropski dan pacientovih pravic, ki se od leta 2007 organizira vsako leto 18. aprila; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo evropski dan pacientovih pravic na lokalni in regionalni ravni ter na ravni EU; |
| --- | --- |

34.

se zaveda, kako pomembne so državljanske pobude, kot sta evropska listina o pacientovih pravicah, ki temelji na Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in evropski dan pacientovih pravic, ki se od leta 2007 organizira vsako leto 18. aprila; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo evropski dan pacientovih pravic na lokalni in regionalni ravni ter na ravni EU;

Boj proti protimikrobni odpornosti

Trenutno stanje in obetajoče rešitve

| 35. | pozdravlja ukrepe Komisije na področju protimikrobne odpornosti ter preprečevanja in obvladovanja okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, pa tudi prizadevanja za usklajevanje in spremljanje, ki se izvajajo prek ECDC, zlasti v okviru evropske mreže za spremljanje odpornosti mikrobov proti antibiotikom (EARS-Net), evropske mreže za nadzor rabe protimikrobnih sredstev (ESAC-net) in mreže za spremljanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (HAI-Net); |
| --- | --- |

35.

pozdravlja ukrepe Komisije na področju protimikrobne odpornosti ter preprečevanja in obvladovanja okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, pa tudi prizadevanja za usklajevanje in spremljanje, ki se izvajajo prek ECDC, zlasti v okviru evropske mreže za spremljanje odpornosti mikrobov proti antibiotikom (EARS-Net), evropske mreže za nadzor rabe protimikrobnih sredstev (ESAC-net) in mreže za spremljanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (HAI-Net);

| 36. | pozdravlja sodelovanje ECDC, Evropske agencije za zdravila (EMA) in Evropskega organa za varnost hrane (EFSA) pri usklajevanju in spremljanju na področju protimikrobne odpornosti; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja sodelovanje ECDC, Evropske agencije za zdravila (EMA) in Evropskega organa za varnost hrane (EFSA) pri usklajevanju in spremljanju na področju protimikrobne odpornosti;

| 37. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je v letih 2010–2013 v številnih državah članicah in na ravni EU precej povečal delež bakterij K. pneumoniae, odpornih na fluorokinolone, tretjo generacijo cefalosporinov ter aminoglikozide, na kombinacijo vseh treh skupin antibiotikov ter na karbapeneme, skupino antibiotikov zadnje izbire; ugotavlja tudi, da se je v istem obdobju v številnih državah članicah in na ravni EU precej povečala tudi odpornost bakterije E. coli na tretjo generacijo cefalosporinov; ugotavlja še, da v nekaterih območjih Evrope multirezistentna tuberkuloza predstavlja do 20 % vseh novih primerov tuberkuloze, uspešnost zdravljenja multirezistentne tuberkuloze pa je zaskrbljujoče nizka; |
| --- | --- |

37.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je v letih 2010–2013 v številnih državah članicah in na ravni EU precej povečal delež bakterij K. pneumoniae, odpornih na fluorokinolone, tretjo generacijo cefalosporinov ter aminoglikozide, na kombinacijo vseh treh skupin antibiotikov ter na karbapeneme, skupino antibiotikov zadnje izbire; ugotavlja tudi, da se je v istem obdobju v številnih državah članicah in na ravni EU precej povečala tudi odpornost bakterije E. coli na tretjo generacijo cefalosporinov; ugotavlja še, da v nekaterih območjih Evrope multirezistentna tuberkuloza predstavlja do 20 % vseh novih primerov tuberkuloze, uspešnost zdravljenja multirezistentne tuberkuloze pa je zaskrbljujoče nizka;

| 38. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v državah z visoko ravnjo odpornosti na več zdravil, med drugim odpornostjo na karbapeneme, na voljo le malo alternativ za zdravljenje, med temi so polimiksini; poudarja, da je v teh državah prisotnost bakterij, odpornih na polimiksine, pomembno svarilo, da je možnosti za zdravljenje okuženih pacientov vedno manj; |
| --- | --- |

38.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v državah z visoko ravnjo odpornosti na več zdravil, med drugim odpornostjo na karbapeneme, na voljo le malo alternativ za zdravljenje, med temi so polimiksini; poudarja, da je v teh državah prisotnost bakterij, odpornih na polimiksine, pomembno svarilo, da je možnosti za zdravljenje okuženih pacientov vedno manj;

| 39. | ugotavlja, da okužbe, ki jih povzročijo bakterije, odporne na protimikrobna sredstva, pogosto zahtevajo draga in dolgotrajna zdravljenja v bolnišnicah ter uporabo alternativnih in dražjih terapevtskih zdravljenj, kar dodatno obremenjuje sisteme zdravstvenega varstva držav članic; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da okužbe, ki jih povzročijo bakterije, odporne na protimikrobna sredstva, pogosto zahtevajo draga in dolgotrajna zdravljenja v bolnišnicah ter uporabo alternativnih in dražjih terapevtskih zdravljenj, kar dodatno obremenjuje sisteme zdravstvenega varstva držav članic;

| 40. | obžaluje, da smo bili zadnjih 25 let priča slabi ozaveščenosti o pomenu premišljene uporabe protimikrobnih sredstev, zlasti antibiotikov, in stagnaciji razvoja na področju protimikrobnih zdravil, ki sta zlasti posledici znanstvenih, ekonomskih in regulativnih ovir; |
| --- | --- |

40.

obžaluje, da smo bili zadnjih 25 let priča slabi ozaveščenosti o pomenu premišljene uporabe protimikrobnih sredstev, zlasti antibiotikov, in stagnaciji razvoja na področju protimikrobnih zdravil, ki sta zlasti posledici znanstvenih, ekonomskih in regulativnih ovir;

| 41. | ugotavlja, da je v programu Obzorje 2020 in tretjem programu EU za javno zdravje poudarek na okužbah, povezanih z zdravstveno oskrbo, in protimikrobni odpornosti; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da je v programu Obzorje 2020 in tretjem programu EU za javno zdravje poudarek na okužbah, povezanih z zdravstveno oskrbo, in protimikrobni odpornosti;

| 42. | ugotavlja, da v več državah članicah niso na voljo nekateri obstoječi in učinkoviti antibiotiki, kar vodi k neustrezni izbiri zdravil za terapijo, in zato poziva države članice in Komisijo, naj preučijo, kako učinkovite antibiotike ohraniti na trgu; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da v več državah članicah niso na voljo nekateri obstoječi in učinkoviti antibiotiki, kar vodi k neustrezni izbiri zdravil za terapijo, in zato poziva države članice in Komisijo, naj preučijo, kako učinkovite antibiotike ohraniti na trgu;

| 43. | ugotavlja, da se zaradi odpornosti na antibiotike ustrezno zdravljenje z antibiotiki pogosto predpiše pozno in da pri pacientih s hudimi nalezljivimi boleznimi zdravljenje z napačnimi antibiotiki ali zapoznelo zdravljenje povzroča hude zaplete, v nekaterih primerih tudi smrt; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da se zaradi odpornosti na antibiotike ustrezno zdravljenje z antibiotiki pogosto predpiše pozno in da pri pacientih s hudimi nalezljivimi boleznimi zdravljenje z napačnimi antibiotiki ali zapoznelo zdravljenje povzroča hude zaplete, v nekaterih primerih tudi smrt;

| 44. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je veliko živali, ki so okužene z bakterijami, odpornimi na antibiotike, in da se te bakterije lahko prenesejo z okuženega mesa na potrošnike; |
| --- | --- |

44.

z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je veliko živali, ki so okužene z bakterijami, odpornimi na antibiotike, in da se te bakterije lahko prenesejo z okuženega mesa na potrošnike;

| 45. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja tudi, da obstaja povezava med uporabo protimikrobnih sredstev v veterinarski medicini in razvojem protimikrobne odpornosti pri kmetih ter da se ta odpornost lahko razširi pri bolnišničnem zdravljenju; |
| --- | --- |

45.

z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja tudi, da obstaja povezava med uporabo protimikrobnih sredstev v veterinarski medicini in razvojem protimikrobne odpornosti pri kmetih ter da se ta odpornost lahko razširi pri bolnišničnem zdravljenju;

| 46. | pozdravlja pobude in ukrepe držav članic, strokovnjakov za zdravje živali in lastnikov živali, usmerjene v zagotavljanje odgovorne uporabe protimikrobnih sredstev pri živalih in zmanjševanje uporabe protimikrobnih sredstev v reji živali; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja pobude in ukrepe držav članic, strokovnjakov za zdravje živali in lastnikov živali, usmerjene v zagotavljanje odgovorne uporabe protimikrobnih sredstev pri živalih in zmanjševanje uporabe protimikrobnih sredstev v reji živali;

| 47. | meni, da so raziskave novih protimikrobnih zdravil izjemnega pomena, in poziva Komisijo, naj za spodbujanje raziskav uporabi Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), na primer s podpiranjem obstoječih struktur, kot je pobuda za inovativna zdravila (IMI); |
| --- | --- |

47.

meni, da so raziskave novih protimikrobnih zdravil izjemnega pomena, in poziva Komisijo, naj za spodbujanje raziskav uporabi Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), na primer s podpiranjem obstoječih struktur, kot je pobuda za inovativna zdravila (IMI);

| 48. | poziva, naj se več pozornosti nameni razvoju novih protimikrobnih sredstev, ki bodo usmerjena v nove tarče; |
| --- | --- |

48.

poziva, naj se več pozornosti nameni razvoju novih protimikrobnih sredstev, ki bodo usmerjena v nove tarče;

| 49. | pozdravlja in spodbuja raziskave popolnoma novih protimikrobnih zdravil, zlasti antibiotikov, ki bi bili učinkoviti proti razširjenim multirezistentnim gramnegativnim bakterijam in proti boleznim, ki so posebej dovzetne za protimikrobno odpornost, na primer okužbam s K. pneumoniae, Acinetobacter, E. Coli, HIV in Staphylococcus aureus ter tuberkulozi in malariji; vztraja pa, da je najpomembneje najprej zagotoviti odgovorno in premišljeno uporabo protimikrobnih sredstev; pozdravlja in spodbuja nadaljnje raziskave alternativnih metod, katerih cilj je boj proti okužbam, povezanim z zdravstveno oskrbo, brez uporabe antibiotikov ter boj proti multirezistentni tuberkulozi; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja in spodbuja raziskave popolnoma novih protimikrobnih zdravil, zlasti antibiotikov, ki bi bili učinkoviti proti razširjenim multirezistentnim gramnegativnim bakterijam in proti boleznim, ki so posebej dovzetne za protimikrobno odpornost, na primer okužbam s K. pneumoniae, Acinetobacter, E. Coli, HIV in Staphylococcus aureus ter tuberkulozi in malariji; vztraja pa, da je najpomembneje najprej zagotoviti odgovorno in premišljeno uporabo protimikrobnih sredstev; pozdravlja in spodbuja nadaljnje raziskave alternativnih metod, katerih cilj je boj proti okužbam, povezanim z zdravstveno oskrbo, brez uporabe antibiotikov ter boj proti multirezistentni tuberkulozi;

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo raziskovalne in razvojne dejavnosti, da bi zagotovile nova orodja za boj proti bakterijskim okužbam, ki so vse bolj prisotne v Evropi; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo raziskovalne in razvojne dejavnosti, da bi zagotovile nova orodja za boj proti bakterijskim okužbam, ki so vse bolj prisotne v Evropi;

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo spodbude za sodelovanje javnega in zasebnega sektorja, da bi ponovno zagnale raziskave in razvoj na področju protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo spodbude za sodelovanje javnega in zasebnega sektorja, da bi ponovno zagnale raziskave in razvoj na področju protimikrobnih sredstev;

| 52. | poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje na področju varnosti pacientov in boja proti protimikrobni odpornosti, da bi omejile in zmanjšale širjenje odpornih mikroorganizmov iz ene države članice v drugo; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje na področju varnosti pacientov in boja proti protimikrobni odpornosti, da bi omejile in zmanjšale širjenje odpornih mikroorganizmov iz ene države članice v drugo;

| 53. | poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo sisteme „prilagojene odobritve“ in druga regulativna orodja za zgodnejši dostop pacientov do inovativnih protibakterijskih zdravil za zdravljenje okužb z odpornimi bakterijami; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo sisteme „prilagojene odobritve“ in druga regulativna orodja za zgodnejši dostop pacientov do inovativnih protibakterijskih zdravil za zdravljenje okužb z odpornimi bakterijami;

| 54. | poziva Komisijo in države članice, naj uporabljajo program prilagojene odobritve Evropske agencije za zdravila in vsa razpoložljiva regulativna orodja, da bi pacientom zagotovili hitrejši dostop do inovativnega protibakterijskega zdravljenja; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo in države članice, naj uporabljajo program prilagojene odobritve Evropske agencije za zdravila in vsa razpoložljiva regulativna orodja, da bi pacientom zagotovili hitrejši dostop do inovativnega protibakterijskega zdravljenja;

| 55. | poudarja, da morajo biti pacienti v središču vsake zdravstvene politike, ter spodbuja zdravstveno pismenost in vključevanje pacientov v odločanje o zdravljenju; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da morajo biti pacienti v središču vsake zdravstvene politike, ter spodbuja zdravstveno pismenost in vključevanje pacientov v odločanje o zdravljenju;

| 56. | meni, da bi morala Komisija nujno zagotoviti, da bi se akcijski načrt EU o protimikrobni odpornosti izvajal tudi po letu 2016, pri čemer bi bilo treba poudarek nameniti premoščanju znanstvenih, regulativnih in ekonomskih izzivov, povezanih s protimikrobno odpornostjo, ter obenem tudi preprečevanju in obvladovanju okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

56.

meni, da bi morala Komisija nujno zagotoviti, da bi se akcijski načrt EU o protimikrobni odpornosti izvajal tudi po letu 2016, pri čemer bi bilo treba poudarek nameniti premoščanju znanstvenih, regulativnih in ekonomskih izzivov, povezanih s protimikrobno odpornostjo, ter obenem tudi preprečevanju in obvladovanju okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo;

Priporočila v zvezi z uporabo antibiotikov v humani medicini

| 57. | opozarja, da bi morala biti nenadzorovana uporaba antibiotikov strogo prepovedana, in poudarja, da morajo nacionalni pristojni organi držav članic za protibakterijska zdravila izvajati politiko izdajanja izključno na recept; |
| --- | --- |

57.

opozarja, da bi morala biti nenadzorovana uporaba antibiotikov strogo prepovedana, in poudarja, da morajo nacionalni pristojni organi držav članic za protibakterijska zdravila izvajati politiko izdajanja izključno na recept;

| 58. | poziva države članice, naj sprejmejo primerne ukrepe, da bi v humani medicini zagotovile odgovorno in preudarno uporabo vseh protimikrobnih sredstev, zlasti pa antibiotikov, ki veljajo za zdravljenje zadnje izbire v primeru bakterijskih bolnišničnih okužb, saj je neustrezna raba antibiotikov za preventivne namene (tudi v bolnišnicah) eden glavnih razlogov za pojav odpornosti na antibiotike; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice, naj sprejmejo primerne ukrepe, da bi v humani medicini zagotovile odgovorno in preudarno uporabo vseh protimikrobnih sredstev, zlasti pa antibiotikov, ki veljajo za zdravljenje zadnje izbire v primeru bakterijskih bolnišničnih okužb, saj je neustrezna raba antibiotikov za preventivne namene (tudi v bolnišnicah) eden glavnih razlogov za pojav odpornosti na antibiotike;

| 59. | poziva države članice, naj za preprečevanje razvoja odpornosti spodbujajo dostop do visokokakovostnih zdravil ter izvajanje celotnih ciklusov zdravljenja za vse paciente, s posebno podporo za najranljivejše; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice, naj za preprečevanje razvoja odpornosti spodbujajo dostop do visokokakovostnih zdravil ter izvajanje celotnih ciklusov zdravljenja za vse paciente, s posebno podporo za najranljivejše;

| 60. | poziva države članice, naj preučijo tudi „pozabljene“ antibiotike, da bi povečali nabor razpoložljivih zdravil; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice, naj preučijo tudi „pozabljene“ antibiotike, da bi povečali nabor razpoložljivih zdravil;

| 61. | poziva Komisijo, naj se vključi v delo Svetovne zdravstvene organizacije za oblikovanje novega ekonomskega modela, ki bi upošteval težave in potrebe v zvezi z javnim zdravjem; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj se vključi v delo Svetovne zdravstvene organizacije za oblikovanje novega ekonomskega modela, ki bi upošteval težave in potrebe v zvezi z javnim zdravjem;

| 62. | poziva države članice in Komisijo, naj se lotijo razmisleka o oblikovanju novega ekonomskega modela, ki bi ločil obseg prodaje od nagrade za nov antibiotik, kar bi odražalo družbeno vrednost novega antibiotika in omogočilo zadostno donosnost naložbe za podjetje, medtem ko bi kupec pridobil pravico do uporabe izdelka in imel popoln nadzor nad količinami; |
| --- | --- |

62.

poziva države članice in Komisijo, naj se lotijo razmisleka o oblikovanju novega ekonomskega modela, ki bi ločil obseg prodaje od nagrade za nov antibiotik, kar bi odražalo družbeno vrednost novega antibiotika in omogočilo zadostno donosnost naložbe za podjetje, medtem ko bi kupec pridobil pravico do uporabe izdelka in imel popoln nadzor nad količinami;

| 63. | poziva države članice, naj izvajajo ali oblikujejo naslednje ukrepe:






  (a) | opominjajo zdravnike, da je ustrezno in odgovorno predpisovanje antibiotikov za zdravljenje izjemno pomembno; |
| --- | --- | --- |

63.

poziva države članice, naj izvajajo ali oblikujejo naslednje ukrepe:

(a)

opominjajo zdravnike, da je ustrezno in odgovorno predpisovanje antibiotikov za zdravljenje izjemno pomembno;

| (b) | zagotovijo, da se, kadar je to mogoče, pred predpisovanjem antibiotikov sistematično izvaja ustrezna mikrobiološka diagnoza, na primer z uporabo novih diagnostičnih orodij, ko bi lahko omogočila hitro diagnosticiranje ob pacientu in/ali pripravo biograma, zlasti v primeru ponavljajočih se bolezni, in si prizadevajo odpraviti ovire, ki preprečujejo ustrezno mikrobiološko diagnosticiranje, zlasti v ambulantnem sektorju; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da se, kadar je to mogoče, pred predpisovanjem antibiotikov sistematično izvaja ustrezna mikrobiološka diagnoza, na primer z uporabo novih diagnostičnih orodij, ko bi lahko omogočila hitro diagnosticiranje ob pacientu in/ali pripravo biograma, zlasti v primeru ponavljajočih se bolezni, in si prizadevajo odpraviti ovire, ki preprečujejo ustrezno mikrobiološko diagnosticiranje, zlasti v ambulantnem sektorju;

| (c) | s predpisi uredijo predpisovanje antibiotikov za zdravljenje in zlasti strogo izvajajo zakone, ki prepovedujejo nabavo antibiotikov brez recepta, da bi zagotovili ustrezno uporabo zdravil, za katero je treba navesti cilj terapije in izbrati ustrezno terapijo z zdravili; |
| --- | --- |

(c)

s predpisi uredijo predpisovanje antibiotikov za zdravljenje in zlasti strogo izvajajo zakone, ki prepovedujejo nabavo antibiotikov brez recepta, da bi zagotovili ustrezno uporabo zdravil, za katero je treba navesti cilj terapije in izbrati ustrezno terapijo z zdravili;

| (d) | uvajajo odgovorne prakse trženja, pri katerih ne bo navzkrižja interesov med proizvajalci in predpisovalci zdravil; |
| --- | --- |

(d)

uvajajo odgovorne prakse trženja, pri katerih ne bo navzkrižja interesov med proizvajalci in predpisovalci zdravil;

| (e) | spodbujajo oblikovanje novih modelov prihodkov, ki bi ločili ekonomske donose podjetij od predpisanega obsega prodaje antibiotikov, medtem ko bi se spodbujale inovacije v farmaciji, ki bi bile skladne z vzdržnostjo zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

(e)

spodbujajo oblikovanje novih modelov prihodkov, ki bi ločili ekonomske donose podjetij od predpisanega obsega prodaje antibiotikov, medtem ko bi se spodbujale inovacije v farmaciji, ki bi bile skladne z vzdržnostjo zdravstvenih sistemov;

| (f) | s predpisi uredijo prodajo in distribucijo antibiotikov, da bodo lahko pacienti kupili zgolj določeno količino antibiotikov, ki jo predpišejo zdravniki, saj v nekaterih državah članicah še vedno veljajo predpisi, ki dovoljujejo prodajo antibiotikov v večjem pakiranju, kot je potrebno za določeno zdravljenje; |
| --- | --- |

(f)

s predpisi uredijo prodajo in distribucijo antibiotikov, da bodo lahko pacienti kupili zgolj določeno količino antibiotikov, ki jo predpišejo zdravniki, saj v nekaterih državah članicah še vedno veljajo predpisi, ki dovoljujejo prodajo antibiotikov v večjem pakiranju, kot je potrebno za določeno zdravljenje;

| (g) | zagotovijo, da bodo pacienti v večji meri upoštevali in izvajali antibiotično in drugo ustrezno zdravljenje, ki ga predpišejo zdravstveni delavci, ter oblikujejo strategije, da bi pacienti bolje razumeli pomen odgovorne uporabe antibiotičnega zdravljenja in nevarnosti za povečanje protimikrobne odpornosti; |
| --- | --- |

(g)

zagotovijo, da bodo pacienti v večji meri upoštevali in izvajali antibiotično in drugo ustrezno zdravljenje, ki ga predpišejo zdravstveni delavci, ter oblikujejo strategije, da bi pacienti bolje razumeli pomen odgovorne uporabe antibiotičnega zdravljenja in nevarnosti za povečanje protimikrobne odpornosti;

| (h) | spremljajo odpornost na antibiotike in uporabo antibiotikov v bolnišnicah ter zagotovijo, da se bodo antibiotiki v bolnišnicah uporabljali samo za ustrezne indikacije ter se dozirali pravilno in za najkrajše mogoče obdobje, kot se priporoča v smernicah na podlagi dokazov; |
| --- | --- |

(h)

spremljajo odpornost na antibiotike in uporabo antibiotikov v bolnišnicah ter zagotovijo, da se bodo antibiotiki v bolnišnicah uporabljali samo za ustrezne indikacije ter se dozirali pravilno in za najkrajše mogoče obdobje, kot se priporoča v smernicah na podlagi dokazov;

| (i) | okrepijo nadzor nad okužbami, zlasti v čezmejnem okviru in predvsem s pozornim spremljanjem možnost prenosa multirezistentnih bakterij, tako da ustrezno pregledajo paciente, ki so bili prepeljani iz države/regije/bolnišnice, znane po visoki razširjenosti multirezistentnih bakterij, in okužene paciente izolirajo v enoposteljnih sobah ali s kohortno izolacijo; |
| --- | --- |

(i)

okrepijo nadzor nad okužbami, zlasti v čezmejnem okviru in predvsem s pozornim spremljanjem možnost prenosa multirezistentnih bakterij, tako da ustrezno pregledajo paciente, ki so bili prepeljani iz države/regije/bolnišnice, znane po visoki razširjenosti multirezistentnih bakterij, in okužene paciente izolirajo v enoposteljnih sobah ali s kohortno izolacijo;

| (j) | razvijejo strategijo za multirezistentno tuberkulozo, v kateri bi sodelovalo več deležnikov in ki bi vključevala ključne vidike, kot so preprečevanje, ozaveščanje, diagnosticiranje, ustrezno zdravljenje ter upoštevanje in izvajanje predpisanega zdravljenja; |
| --- | --- |

(j)

razvijejo strategijo za multirezistentno tuberkulozo, v kateri bi sodelovalo več deležnikov in ki bi vključevala ključne vidike, kot so preprečevanje, ozaveščanje, diagnosticiranje, ustrezno zdravljenje ter upoštevanje in izvajanje predpisanega zdravljenja;

| (k) | izboljšajo varnostne standarde zlasti za tiste medicinske pripomočke, ki so odporni proti sterilizaciji (na primer endoskopi), in s pozornim spremljanjem zagotovijo, da medicinski pripomočki, ki so bili prvotno zasnovani in označeni z znakom CE za enkratno uporabo, v primeru obnove izpolnjujejo vse varnostne standarde za varovanje zdravja potrošnikov; |
| --- | --- |

(k)

izboljšajo varnostne standarde zlasti za tiste medicinske pripomočke, ki so odporni proti sterilizaciji (na primer endoskopi), in s pozornim spremljanjem zagotovijo, da medicinski pripomočki, ki so bili prvotno zasnovani in označeni z znakom CE za enkratno uporabo, v primeru obnove izpolnjujejo vse varnostne standarde za varovanje zdravja potrošnikov;

| (l) | organizirajo široke kampanje ozaveščanja, ki bodo vključevale zdravstveno izobraževanje v šolah o premišljeni uporabi antibiotikov in tveganju, ki ga prinaša povečana odpornost nanje, ter o pomenu razvijanja ustrezne osebne higiene; te kampanje bi morale biti usmerjene k mlajšim in starejšim, staršem in skrbnikom, kasneje pa bi bilo treba oceniti njihove rezultate, pri čemer bi bilo treba izkoristiti možnosti sistemov e-zdravja; |
| --- | --- |

(l)

organizirajo široke kampanje ozaveščanja, ki bodo vključevale zdravstveno izobraževanje v šolah o premišljeni uporabi antibiotikov in tveganju, ki ga prinaša povečana odpornost nanje, ter o pomenu razvijanja ustrezne osebne higiene; te kampanje bi morale biti usmerjene k mlajšim in starejšim, staršem in skrbnikom, kasneje pa bi bilo treba oceniti njihove rezultate, pri čemer bi bilo treba izkoristiti možnosti sistemov e-zdravja;

| (m) | povečajo javna sredstva in ustvarijo nova akademska mesta, da bi se osredotočili na raziskovanje in potrjevanje novih pristopov k zdravljenju bakterijskih okužb; |
| --- | --- |

(m)

povečajo javna sredstva in ustvarijo nova akademska mesta, da bi se osredotočili na raziskovanje in potrjevanje novih pristopov k zdravljenju bakterijskih okužb;

| (n) | okrepijo zlasti spodbude za raziskave in razvoj novih protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

(n)

okrepijo zlasti spodbude za raziskave in razvoj novih protimikrobnih sredstev;

| (o) | poziva ECDC, naj izvede misije na terenu, da bi državam članicam zagotovil znanstveno in tehnično pomoč ter usposabljanje o protimikrobni odpornosti, kot je predvideno v členu 9 uredbe o ECDC (Uredba (ES) št. 851/2004); poziva tiste države članice, ki tega še niso storile, in zlasti tiste, v katerih je protimikrobna odpornost že visoka ali se nevarno povečuje, naj povabijo ECDC k izvedbi tovrstnih misij; |
| --- | --- |

(o)

poziva ECDC, naj izvede misije na terenu, da bi državam članicam zagotovil znanstveno in tehnično pomoč ter usposabljanje o protimikrobni odpornosti, kot je predvideno v členu 9 uredbe o ECDC (Uredba (ES) št. 851/2004); poziva tiste države članice, ki tega še niso storile, in zlasti tiste, v katerih je protimikrobna odpornost že visoka ali se nevarno povečuje, naj povabijo ECDC k izvedbi tovrstnih misij;

| (p) | zagotovijo, da bodo evidence bolnišnic in drugih zdravstvenih ustanov v zvezi z okužbami, povezanimi z zdravstveno oskrbo, javno dostopne, da bi se pacientom omogočila ozaveščena izbira; |
| --- | --- |

(p)

zagotovijo, da bodo evidence bolnišnic in drugih zdravstvenih ustanov v zvezi z okužbami, povezanimi z zdravstveno oskrbo, javno dostopne, da bi se pacientom omogočila ozaveščena izbira;

| 64. | poziva Komisijo, naj preuči posledice večje mobilnosti, ki jo določa Direktiva 2011/24/EU, v zvezi s povečano protimikrobno odpornostjo, ki bi jo lahko povzročili pacienti, ki potujejo po Evropi zaradi zdravljenja; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj preuči posledice večje mobilnosti, ki jo določa Direktiva 2011/24/EU, v zvezi s povečano protimikrobno odpornostjo, ki bi jo lahko povzročili pacienti, ki potujejo po Evropi zaradi zdravljenja;

Priporočila v zvezi z uporabo antibiotikov v veterinarski medicini na splošno in posebej v živinoreji

| 65. | izraža zaskrbljenost, ker skupno poročilo EFSA in ECDC o protimikrobni odpornosti kaže, da so bakterije, ki najpogosteje povzročajo okužbe, ki se prenašajo s hrano, kot so Salmonela in Kampilobakter, izkazale znatno odpornost na običajna protimikrobna sredstva; |
| --- | --- |

65.

izraža zaskrbljenost, ker skupno poročilo EFSA in ECDC o protimikrobni odpornosti kaže, da so bakterije, ki najpogosteje povzročajo okužbe, ki se prenašajo s hrano, kot so Salmonela in Kampilobakter, izkazale znatno odpornost na običajna protimikrobna sredstva;

| 66. | ponavlja poziv, ki ga je sprejel v svoji resoluciji z dne 27. oktobra 2011 o ogroženosti javnega zdravja zaradi protimikrobne odpornosti (7), naj se postopno odpravi preventivna raba antibiotikov v živinoreji, pri čemer poudarja, da bi se morala sektorja živinoreje in intenzivnega ribogojstva osredotočiti na preprečevanje bolezni z ustrezno higiensko prakso, nastanitvijo in rejo živali, pa tudi s strogimi biološkimi varnostnimi ukrepi, namesto s preventivno rabo antibiotikov; |
| --- | --- |

66.

ponavlja poziv, ki ga je sprejel v svoji resoluciji z dne 27. oktobra 2011 o ogroženosti javnega zdravja zaradi protimikrobne odpornosti (7), naj se postopno odpravi preventivna raba antibiotikov v živinoreji, pri čemer poudarja, da bi se morala sektorja živinoreje in intenzivnega ribogojstva osredotočiti na preprečevanje bolezni z ustrezno higiensko prakso, nastanitvijo in rejo živali, pa tudi s strogimi biološkimi varnostnimi ukrepi, namesto s preventivno rabo antibiotikov;

| 67. | poziva države članice, naj uvedejo ali oblikujejo naslednje ukrepe:






  (a) | spodbujajo in krepijo odgovorno in premišljeno uporabo vseh protimikrobnih sredstev v veterinarski medicini, vključno z medicirano krmo, tako da njihovo uporabo dovolijo samo za zdravljenje po veterinarski diagnozi, posebno in dodatno pozornost pa naj namenijo antibiotikom, ki jih Svetovna zdravstvena organizacija uvršča na seznam izjemno pomembnih protimikrobnih sredstev v humani medicini; |
| --- | --- | --- |

67.

poziva države članice, naj uvedejo ali oblikujejo naslednje ukrepe:

(a)

spodbujajo in krepijo odgovorno in premišljeno uporabo vseh protimikrobnih sredstev v veterinarski medicini, vključno z medicirano krmo, tako da njihovo uporabo dovolijo samo za zdravljenje po veterinarski diagnozi, posebno in dodatno pozornost pa naj namenijo antibiotikom, ki jih Svetovna zdravstvena organizacija uvršča na seznam izjemno pomembnih protimikrobnih sredstev v humani medicini;

| (b) | uvedejo pravna sredstva, s katerimi bi omejili uporabo antibiotikov pri živalih, če se ugotovi bistveno tveganje za javno zdravje; |
| --- | --- |

(b)

uvedejo pravna sredstva, s katerimi bi omejili uporabo antibiotikov pri živalih, če se ugotovi bistveno tveganje za javno zdravje;

| (c) | izvajajo strožji nadzor za omejitev uporabe antibiotikov v veterinarski medicini; to bi lahko dosegli tudi tako, da bi pravico predpisovanja antibiotikov omejili na strokovno usposobljene veterinarje in da bi ločili pravice veterinarjev za predpisovanje in prodajo antibiotikov, s čimer bi odpravili vse ekonomske spodbude; |
| --- | --- |

(c)

izvajajo strožji nadzor za omejitev uporabe antibiotikov v veterinarski medicini; to bi lahko dosegli tudi tako, da bi pravico predpisovanja antibiotikov omejili na strokovno usposobljene veterinarje in da bi ločili pravice veterinarjev za predpisovanje in prodajo antibiotikov, s čimer bi odpravili vse ekonomske spodbude;

| (d) | uvedejo kampanje ozaveščanja o odgovorni uporabi protimikrobnih sredstev pri živalih, vključno s hišnimi živalmi; |
| --- | --- |

(d)

uvedejo kampanje ozaveščanja o odgovorni uporabi protimikrobnih sredstev pri živalih, vključno s hišnimi živalmi;

| (e) | zmanjšajo potrebo po antibiotikih tako, da se izboljša zdravje živali z biološkimi varnostnimi ukrepi, preprečevanjem bolezni in praksami dobrega ravnanja, ter oblikujejo trdne in jasnejše metodologije in prednostne naloge za boj proti razvoju protimikrobne odpornosti; |
| --- | --- |

(e)

zmanjšajo potrebo po antibiotikih tako, da se izboljša zdravje živali z biološkimi varnostnimi ukrepi, preprečevanjem bolezni in praksami dobrega ravnanja, ter oblikujejo trdne in jasnejše metodologije in prednostne naloge za boj proti razvoju protimikrobne odpornosti;

| (f) | zagotovijo, da bosta živinoreja in ribogojstvo osredotočena na preprečevanje bolezni z dobro higiensko prakso, nastanitvijo in rejo živali, pa tudi s strogimi biološkimi varnostnimi ukrepi, namesto s preventivno uporabo antibiotikov. Znano je, da se lahko preudarnejše upravljanje kmetij in ustreznejši postopki reje živali dosežejo z revizijo določb o največji gostoti živali v živinoreji, saj sedanje velikosti čred pogosto preprečujejo zdravljenje posameznih živali ali manjših skupin živali, kar spodbuja preventivno uporabo antibiotikov; |
| --- | --- |

(f)

zagotovijo, da bosta živinoreja in ribogojstvo osredotočena na preprečevanje bolezni z dobro higiensko prakso, nastanitvijo in rejo živali, pa tudi s strogimi biološkimi varnostnimi ukrepi, namesto s preventivno uporabo antibiotikov. Znano je, da se lahko preudarnejše upravljanje kmetij in ustreznejši postopki reje živali dosežejo z revizijo določb o največji gostoti živali v živinoreji, saj sedanje velikosti čred pogosto preprečujejo zdravljenje posameznih živali ali manjših skupin živali, kar spodbuja preventivno uporabo antibiotikov;

| (g) | omejijo uporabo antibiotikov v intenzivni živinoreji in spodbujajo ekološko ali ekstenzivno živinorejo; |
| --- | --- |

(g)

omejijo uporabo antibiotikov v intenzivni živinoreji in spodbujajo ekološko ali ekstenzivno živinorejo;

| (h) | omejijo uporabo antibiotikov pri živalih s postopno odpravo njihove uporabe v preventivne namene v primerih, ko se antibiotiki dajejo živalim za preprečevanje bolezni, ter čim bolj zmanjšajo potrebo po metafilaksi, tj. množičnem zdravljenju živali zaradi zdravljenja posameznih bolnih živali in preprečevanja okužbe zdravih; |
| --- | --- |

(h)

omejijo uporabo antibiotikov pri živalih s postopno odpravo njihove uporabe v preventivne namene v primerih, ko se antibiotiki dajejo živalim za preprečevanje bolezni, ter čim bolj zmanjšajo potrebo po metafilaksi, tj. množičnem zdravljenju živali zaradi zdravljenja posameznih bolnih živali in preprečevanja okužbe zdravih;

| (i) | oblikujejo in izvedejo nacionalne strategije ali akcijske načrte za preprečevanje protimikrobne odpornosti, ki naj med drugim vključujejo:






  (i) | izvajanje nacionalnih smernic o zdravljenju živali s protimikrobnimi sredstvi, da bi zagotovili odgovorno uporabo protimikrobnih sredstev na podlagi specifičnih dokazov in razmer v zadevnih državah članicah; |
| --- | --- | --- |

(i)

oblikujejo in izvedejo nacionalne strategije ali akcijske načrte za preprečevanje protimikrobne odpornosti, ki naj med drugim vključujejo:

(i)

izvajanje nacionalnih smernic o zdravljenju živali s protimikrobnimi sredstvi, da bi zagotovili odgovorno uporabo protimikrobnih sredstev na podlagi specifičnih dokazov in razmer v zadevnih državah članicah;

| (ii) | izvajanje preventivnih strategij za zdravje živali, katerih cilj je izboljšati zdravstveno stanje živali in zmanjšati potrebo po uporabi protimikrobnih sredstev v reji živali; |
| --- | --- |

(ii)

izvajanje preventivnih strategij za zdravje živali, katerih cilj je izboljšati zdravstveno stanje živali in zmanjšati potrebo po uporabi protimikrobnih sredstev v reji živali;

| (iii) | določitev odgovornosti veterinarjev v zvezi z upravljanjem zdravja živali in odločanjem o uporabi protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

(iii)

določitev odgovornosti veterinarjev v zvezi z upravljanjem zdravja živali in odločanjem o uporabi protimikrobnih sredstev;

| (iv) | izvajanje stalnega usposabljanja strokovnjakov za zdravje živali in lastnikov živali; |
| --- | --- |

(iv)

izvajanje stalnega usposabljanja strokovnjakov za zdravje živali in lastnikov živali;

| (j) | potrdijo prepoved uporabe antibiotikov kot pospeševalcev rasti živine; |
| --- | --- |

(j)

potrdijo prepoved uporabe antibiotikov kot pospeševalcev rasti živine;

| 68. | poziva države članice, naj s predpisi uredijo morebitna navzkrižja interesov in finančne spodbude pri veterinarjih, ki hkrati prodajajo in predpisujejo antibiotike; |
| --- | --- |

68.

poziva države članice, naj s predpisi uredijo morebitna navzkrižja interesov in finančne spodbude pri veterinarjih, ki hkrati prodajajo in predpisujejo antibiotike;

| 69. | poziva Evropsko agencijo za zdravila, naj pripravi seznam antibiotikov, ki se uporabljajo pri živalih in pri katerih je bilo ugotovljeno pomembno tveganje za javno zdravje; |
| --- | --- |

69.

poziva Evropsko agencijo za zdravila, naj pripravi seznam antibiotikov, ki se uporabljajo pri živalih in pri katerih je bilo ugotovljeno pomembno tveganje za javno zdravje;

| 70. | poziva nacionalne organe in Evropsko agencijo za zdravila, naj sprejmejo ali pripravijo naslednje ukrepe:






  (a) | okrepijo sedanjo oceno tveganja za nova veterinarska protimikrobna sredstva z ugotovitvijo glavnih možnih tveganj za javno zdravje v zelo zgodnji fazi odobritve; |
| --- | --- | --- |

70.

poziva nacionalne organe in Evropsko agencijo za zdravila, naj sprejmejo ali pripravijo naslednje ukrepe:

(a)

okrepijo sedanjo oceno tveganja za nova veterinarska protimikrobna sredstva z ugotovitvijo glavnih možnih tveganj za javno zdravje v zelo zgodnji fazi odobritve;

| (b) | spremljajo razvoj odpornosti pri določenih bakterijah v skladu z načrti, o katerih se dogovorijo regulativni organi in podjetja, ko je novo protimikrobno sredstvo prvič odobreno za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(b)

spremljajo razvoj odpornosti pri določenih bakterijah v skladu z načrti, o katerih se dogovorijo regulativni organi in podjetja, ko je novo protimikrobno sredstvo prvič odobreno za uporabo v veterinarski medicini;

| (c) | spremljajo spremembe v uporabi protimikrobnih sredstev pri živalih v okviru projekta evropskega nadzora rabe protimikrobnih sredstev v veterini (ESVAC) (ki ga vodi Evropska agencija za zdravila) za merjenje učinka izvedenih ukrepov; |
| --- | --- |

(c)

spremljajo spremembe v uporabi protimikrobnih sredstev pri živalih v okviru projekta evropskega nadzora rabe protimikrobnih sredstev v veterini (ESVAC) (ki ga vodi Evropska agencija za zdravila) za merjenje učinka izvedenih ukrepov;

| 71. | poziva sozakonodajalca, naj pri pogajanjih o predlogu uredbe o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2014/0257(COD)) ukrepa v skladu z načelom „eno zdravje“, predvsem pa naj:






  — | sprejme določbe, s katerimi bi pri živalih prepovedali nenamensko uporabo protimikrobnih sredstev, katerih uporaba je dovoljena zgolj v humani medicini; |
| --- | --- | --- |

71.

poziva sozakonodajalca, naj pri pogajanjih o predlogu uredbe o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2014/0257(COD)) ukrepa v skladu z načelom „eno zdravje“, predvsem pa naj:

—

sprejme določbe, s katerimi bi pri živalih prepovedali nenamensko uporabo protimikrobnih sredstev, katerih uporaba je dovoljena zgolj v humani medicini;

| — | podpre obvezno evidentiranje količin vseh protimikrobnih sredstev, ki se uporabljajo v živinoreji, pri čemer je treba te podatke posredovati pristojnim nacionalnim organom, ti pa jih morajo vsako leto objaviti; |
| --- | --- |

—

podpre obvezno evidentiranje količin vseh protimikrobnih sredstev, ki se uporabljajo v živinoreji, pri čemer je treba te podatke posredovati pristojnim nacionalnim organom, ti pa jih morajo vsako leto objaviti;

| — | zagotovi, da nova zakonodaja o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini ne bo znižala standardov kakovosti, varnosti in učinkovitosti teh zdravil, ter poskrbi, da bodo ti visoki standardi zajamčeni v celotnem življenjskem ciklu zdravil za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

—

zagotovi, da nova zakonodaja o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini ne bo znižala standardov kakovosti, varnosti in učinkovitosti teh zdravil, ter poskrbi, da bodo ti visoki standardi zajamčeni v celotnem življenjskem ciklu zdravil za uporabo v veterinarski medicini;

| — | oblikuje zbirko podatkov EU z informacijami o tem, kdaj, kje, kako in za katere živali so bila uporabljena protimikrobna sredstva; |
| --- | --- |

—

oblikuje zbirko podatkov EU z informacijami o tem, kdaj, kje, kako in za katere živali so bila uporabljena protimikrobna sredstva;

| — | prepove spletno prodajo protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

—

prepove spletno prodajo protimikrobnih sredstev;

| 72. | poziva sozakonodajalca, naj pri pogajanjih o predlogu uredbe o proizvodnji, dajanju na trg in uporabi medicirane krme ter razveljavitvi Direktive Sveta 90/167/EGS (2014/0255(COD)) zagotovi, da bo ta vključevala določbe, katerih namen bo znatno omejiti uporabo medicirane krme, ki vsebuje protimikrobna sredstva, za živali za proizvodnjo živil in zlasti strogo prepovedati preventivno uporabo protimikrobnih sredstev, vsebovanih v medicirani krmi; |
| --- | --- |

72.

poziva sozakonodajalca, naj pri pogajanjih o predlogu uredbe o proizvodnji, dajanju na trg in uporabi medicirane krme ter razveljavitvi Direktive Sveta 90/167/EGS (2014/0255(COD)) zagotovi, da bo ta vključevala določbe, katerih namen bo znatno omejiti uporabo medicirane krme, ki vsebuje protimikrobna sredstva, za živali za proizvodnjo živil in zlasti strogo prepovedati preventivno uporabo protimikrobnih sredstev, vsebovanih v medicirani krmi;

| 73. | poziva Komisijo in ECDC, naj raziščeta potencialno neposredno ali posredno škodo zaradi uporabe protimikrobnih sredstev pri hišnih živalih ter pripravita ukrepe za omejevanje škodljivih posledic, da se zmanjša tveganje za prenos protimikrobne odpornosti s hišnih živali na ljudi; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo in ECDC, naj raziščeta potencialno neposredno ali posredno škodo zaradi uporabe protimikrobnih sredstev pri hišnih živalih ter pripravita ukrepe za omejevanje škodljivih posledic, da se zmanjša tveganje za prenos protimikrobne odpornosti s hišnih živali na ljudi;

| 74. | poudarja, da so nekatere države članice že uspešno opustile uporabo v preventivne namene na ravni kmetij; zato poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajo za postopno opustitev uporabe antibiotikov v preventivne namene; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da so nekatere države članice že uspešno opustile uporabo v preventivne namene na ravni kmetij; zato poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajo za postopno opustitev uporabe antibiotikov v preventivne namene;

Sodelovalni pristop v Evropski uniji

| 75. | poziva države članice, naj sodelujejo pri opredelitvi najnižjih standardov in kazalnikov varnosti pacientov za varnost in kakovost zdravstvenega varstva na ravni EU, pri čemer naj se posvetujejo z vsemi ustreznimi deležniki, vključno z organizacijami pacientov; |
| --- | --- |

75.

poziva države članice, naj sodelujejo pri opredelitvi najnižjih standardov in kazalnikov varnosti pacientov za varnost in kakovost zdravstvenega varstva na ravni EU, pri čemer naj se posvetujejo z vsemi ustreznimi deležniki, vključno z organizacijami pacientov;

| 76. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo tesen dialog z vsemi deležniki in oblikujejo usklajeno, celovito in trajnostno strategijo EU za varnost pacientov ter pripravijo konkretne rešitve, ki se bodo izvajale na ravni EU, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni in/ali na ravni osnovnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo tesen dialog z vsemi deležniki in oblikujejo usklajeno, celovito in trajnostno strategijo EU za varnost pacientov ter pripravijo konkretne rešitve, ki se bodo izvajale na ravni EU, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni in/ali na ravni osnovnega zdravstvenega varstva;

| 77. | poziva države članice in Komisijo, naj skupaj s Svetovno zdravstveno organizacijo začnejo proces razmišljanja, da bi razvili nov ekonomski model, ki bi obseg prodaje antibiotikov ločil od nagrade za nov antibiotik, kar bi zagotovilo pošteno donosnost naložbe za podjetja ob ohranitvi vzdržnosti nacionalnih zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

77.

poziva države članice in Komisijo, naj skupaj s Svetovno zdravstveno organizacijo začnejo proces razmišljanja, da bi razvili nov ekonomski model, ki bi obseg prodaje antibiotikov ločil od nagrade za nov antibiotik, kar bi zagotovilo pošteno donosnost naložbe za podjetja ob ohranitvi vzdržnosti nacionalnih zdravstvenih sistemov;

| 78. | poziva Komisijo, države članice in farmacevtsko industrijo, naj čim bolje izkoristijo partnerstva na ravni EU med akademskim svetom in farmacevtsko industrijo, kot je bilo to storjeno v pobudi za inovativna zdravila (IMI); |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, države članice in farmacevtsko industrijo, naj čim bolje izkoristijo partnerstva na ravni EU med akademskim svetom in farmacevtsko industrijo, kot je bilo to storjeno v pobudi za inovativna zdravila (IMI);

| 79. | spodbuja farmacevtske družbe, vlade in akademski svet, naj po svojih najboljših močeh (z infrastrukturo, snovmi, idejami in finančnimi sredstvi) prispevajo k prelomnim temeljnim raziskavam in predkonkurenčnim skupnim projektom; meni, da bi bilo treba pobudi za inovativna zdravila omogočiti prilagodljivost, da bi lahko v njenem okviru raziskali nova dognanja, pridobljena v teh projektih; |
| --- | --- |

79.

spodbuja farmacevtske družbe, vlade in akademski svet, naj po svojih najboljših močeh (z infrastrukturo, snovmi, idejami in finančnimi sredstvi) prispevajo k prelomnim temeljnim raziskavam in predkonkurenčnim skupnim projektom; meni, da bi bilo treba pobudi za inovativna zdravila omogočiti prilagodljivost, da bi lahko v njenem okviru raziskali nova dognanja, pridobljena v teh projektih;

| 80. | poziva Komisijo, naj razmisli o možnosti zakonodajnega okvira, s katerim bi spodbudili razvoj novih antibiotikov, na primer v obliki instrumenta, ki bi urejal antibiotike za uporabo v humani medicini, podobnega tistemu, ki je že bil predlagan za antibiotike za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj razmisli o možnosti zakonodajnega okvira, s katerim bi spodbudili razvoj novih antibiotikov, na primer v obliki instrumenta, ki bi urejal antibiotike za uporabo v humani medicini, podobnega tistemu, ki je že bil predlagan za antibiotike za uporabo v veterinarski medicini;

| 81. | spodbuja nadaljnje izvajanje javno-zasebnih partnerstev, kot so programi v okviru pobude za inovativna zdravila (IMI) „New Drugs for Bad Bugs“ (nova zdravila za slabe bacile), COMBACTE, TRANSLOCATION, Drive AB ali ENABLE, da bi se izkoristila moč sodelovanja; |
| --- | --- |

81.

spodbuja nadaljnje izvajanje javno-zasebnih partnerstev, kot so programi v okviru pobude za inovativna zdravila (IMI) „New Drugs for Bad Bugs“ (nova zdravila za slabe bacile), COMBACTE, TRANSLOCATION, Drive AB ali ENABLE, da bi se izkoristila moč sodelovanja;

| 82. | pozdravlja pobudo za skupni program o protimikrobni odpornosti, ki državam članicam omogoča, da se dogovorijo o raziskovalnih potrebah in se tako izognejo podvajanju, ter poziva k povečanju finančnih sredstev, namenjenih razvoju novih zdravil, ki bi lahko nadomestila antibiotike, za boj proti protimikrobni odpornosti; |
| --- | --- |

82.

pozdravlja pobudo za skupni program o protimikrobni odpornosti, ki državam članicam omogoča, da se dogovorijo o raziskovalnih potrebah in se tako izognejo podvajanju, ter poziva k povečanju finančnih sredstev, namenjenih razvoju novih zdravil, ki bi lahko nadomestila antibiotike, za boj proti protimikrobni odpornosti;

| 83. | spodbuja EU, naj se pridruži svetovnemu skladu za inovacije, ki je bil predlagan v okviru pregleda odpornosti na antibiotike (Antibiotic Resistance Review), opravljenega v Združenem kraljestvu, s ciljem, da se podprejo pionirske raziskave; |
| --- | --- |

83.

spodbuja EU, naj se pridruži svetovnemu skladu za inovacije, ki je bil predlagan v okviru pregleda odpornosti na antibiotike (Antibiotic Resistance Review), opravljenega v Združenem kraljestvu, s ciljem, da se podprejo pionirske raziskave;

| 84. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo diagnostična orodja, ki so enostavna za uporabo, da bi zagotovili večjo razpoložljivost ustreznega diagnosticiranja pred predpisovanjem ali dajanjem antibiotikov, zlasti v ambulantnem sektorju; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo diagnostična orodja, ki so enostavna za uporabo, da bi zagotovili večjo razpoložljivost ustreznega diagnosticiranja pred predpisovanjem ali dajanjem antibiotikov, zlasti v ambulantnem sektorju;

| 85. | poziva EU, naj spodbuja vse globalne pobude, ki krepijo sredstva za boj proti odpornosti na antibiotike, in pri njih sodeluje, podpira pa naj tudi raziskave na tem področju; |
| --- | --- |

85.

poziva EU, naj spodbuja vse globalne pobude, ki krepijo sredstva za boj proti odpornosti na antibiotike, in pri njih sodeluje, podpira pa naj tudi raziskave na tem področju;

| 86. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami pripravi priporočila o standardih za varnost hrane za uporabo v zvezi s prisotnostjo rezistentnih in multirezistentnih patogenov in/ali posebnih dejavnikov odpornosti; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami pripravi priporočila o standardih za varnost hrane za uporabo v zvezi s prisotnostjo rezistentnih in multirezistentnih patogenov in/ali posebnih dejavnikov odpornosti;

| 87. | poudarja, da je protimikrobna odpornost postala resen problem, ki ga je treba nujno obravnavati; poziva Komisijo, naj razmisli o predlogu zakonodaje o preudarni rabi antibiotikov, če bi bil v petih letih po objavi teh priporočil v državah članicah dosežen le majhen napredek ali ga sploh ne bi bilo; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da je protimikrobna odpornost postala resen problem, ki ga je treba nujno obravnavati; poziva Komisijo, naj razmisli o predlogu zakonodaje o preudarni rabi antibiotikov, če bi bil v petih letih po objavi teh priporočil v državah članicah dosežen le majhen napredek ali ga sploh ne bi bilo;

o

o o

| 88. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Odboru regij in državam članicam. |
| --- | --- |

88.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Odboru regij in državam članicam.

---

(1)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 395.

(2)  UL C 151, 3.7.2009, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0483.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0435.

(5)  Tackling antibiotic resistance from a food safety perspective in Europe (Reševanje problema odpornosti na antibiotike z vidika varnosti hrane v Evropi), SZO Evropa, 2011.

(6)  Uporaba antibiotikov v živinoreji: čas za ukrepanje, pisno stališče Evropske organizacije za varstvo potrošnikov (BEUC).

(7)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 116.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/27

---

P8_TA(2015)0198

Priložnosti za zeleno rast MSP

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o priložnostih za zeleno rast MSP (2014/2209(INI))

(2016/C 353/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2014 o ponovni industrializaciji Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2014 o ponovni industrializaciji Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o pregledu smernic za oceno učinka Komisije in vlogi testa za mala in srednja podjetja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o pregledu smernic za oceno učinka Komisije in vlogi testa za mala in srednja podjetja (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Najprej pomisli na male“„Akt za mala podjetja“ za Evropo (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Najprej pomisli na male“„Akt za mala podjetja“ za Evropo (COM(2008)0394),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Pregled „Akta za mala podjetja“ za Evropo (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Pregled „Akta za mala podjetja“ za Evropo (COM(2011)0078),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o priložnostih za učinkovito rabo virov v stavbnem sektorju (COM(2014)0445), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o priložnostih za učinkovito rabo virov v stavbnem sektorju (COM(2014)0445),

| — | ob upoštevanju raziskave Eurobarometer o MSP, učinkoviti rabi virov in zelenem trgu (Flash Eurobarometer 381) ter o vlogi javne podpore za trženje inovacij (Flash Eurobarometer 394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Eurobarometer o MSP, učinkoviti rabi virov in zelenem trgu (Flash Eurobarometer 381) ter o vlogi javne podpore za trženje inovacij (Flash Eurobarometer 394),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij (sprejetega na 109. plenarnem zasedanju 3. in 4. decembra 2014) o svežnju o industrijski politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (sprejetega na 109. plenarnem zasedanju 3. in 4. decembra 2014) o svežnju o industrijski politiki,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zeleni akcijski načrt za MSP“ COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zeleni akcijski načrt za MSP“ COM(2014)0440),

| — | ob upoštevanju programa in političnih priporočil evropske platforme za učinkovito rabo virov z marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa in političnih priporočil evropske platforme za učinkovito rabo virov z marca 2014,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Na poti h krožnemu gospodarstvu: program za Evropo brez odpadkov“ (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Na poti h krožnemu gospodarstvu: program za Evropo brez odpadkov“ (COM(2014)0398),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Inovativnost za trajnostno prihodnost – Akcijski načrt za ekološke inovacije (Eco-AP)“ (COM(2011)0899), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Inovativnost za trajnostno prihodnost – Akcijski načrt za ekološke inovacije (Eco-AP)“ (COM(2011)0899),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za regionalni razvoj (A8-0135/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za regionalni razvoj (A8-0135/2015),

| A. | ker mala in srednja podjetja predstavljajo več kot 98 % evropskih podjetij in zagotavljajo več kot 67 % vseh delovnih mest v Uniji in 58 % bruto dodane vrednosti; ker so ta podjetja osrednji steber gospodarstva Evropske unije ter pomembna gonilna sila dolgoročne evropske gospodarske rasti in trajnostnega ustvarjanja delovnih mest v 28 državah članicah; ker se je stopnja zaposlenosti v sektorju okoljskih dobrin in storitev kljub krizi povečala za 20 % v obdobju 2007–2011 in predstavlja priložnost za MSP, da vse bolj ustvarjajo gospodarske dejavnosti in delovna mesta, tudi na območjih, ki se soočajo z odseljevanjem in staranjem; ker imajo zato skupaj s podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo in večnacionalnimi podjetji pomembno vlogo v industrijskem ekosistemu; ker je devet od desetih MSP malih podjetij, ki zaposlujejo 10 ali manj ljudi; ta mikro podjetja predstavljajo 53 % vseh delovnih mest v Evropi; |
| --- | --- |

A.

ker mala in srednja podjetja predstavljajo več kot 98 % evropskih podjetij in zagotavljajo več kot 67 % vseh delovnih mest v Uniji in 58 % bruto dodane vrednosti; ker so ta podjetja osrednji steber gospodarstva Evropske unije ter pomembna gonilna sila dolgoročne evropske gospodarske rasti in trajnostnega ustvarjanja delovnih mest v 28 državah članicah; ker se je stopnja zaposlenosti v sektorju okoljskih dobrin in storitev kljub krizi povečala za 20 % v obdobju 2007–2011 in predstavlja priložnost za MSP, da vse bolj ustvarjajo gospodarske dejavnosti in delovna mesta, tudi na območjih, ki se soočajo z odseljevanjem in staranjem; ker imajo zato skupaj s podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo in večnacionalnimi podjetji pomembno vlogo v industrijskem ekosistemu; ker je devet od desetih MSP malih podjetij, ki zaposlujejo 10 ali manj ljudi; ta mikro podjetja predstavljajo 53 % vseh delovnih mest v Evropi;

| B. | ker je trenutno svetovni trg za okoljske dobrine in storitve ocenjen na 1 000 milijard EUR letno, ta znesek pa naj bi se do leta 2020 podvojil ali celo potrojil, kar bo ustvarilo izjemne priložnosti za evropska MSP in gospodarsko rast v EU na splošno; ker ima Evropska unija vodilni položaj na svetu na področju uvoza in izvoza okoljskih dobrin; ker so storitve tesno povezane s temi dobrinami, a se ponudniki okoljskih storitev še vedno soočajo z necarinskimi ovirami; |
| --- | --- |

B.

ker je trenutno svetovni trg za okoljske dobrine in storitve ocenjen na 1 000 milijard EUR letno, ta znesek pa naj bi se do leta 2020 podvojil ali celo potrojil, kar bo ustvarilo izjemne priložnosti za evropska MSP in gospodarsko rast v EU na splošno; ker ima Evropska unija vodilni položaj na svetu na področju uvoza in izvoza okoljskih dobrin; ker so storitve tesno povezane s temi dobrinami, a se ponudniki okoljskih storitev še vedno soočajo z necarinskimi ovirami;

| C. | ker se je Evropska unija zavezala k ponovni industrializaciji Evrope z vlaganjem v načela trajnosti, konkurenčnosti in inovacij in zagotavljanjem podpore tem načelom, da bi dosegla vsaj 20-odstoten delež industrijske proizvodnje v BDP držav članic EU do leta 2020; ker se je Evropski svet zavezal k zmanjšanju domačih emisij toplogrednih plinov vsaj za 40 %, povečanju deleža energije iz obnovljivih virov za vsaj 27 % in izboljšanju energetske učinkovitosti za vsaj 27 % do leta 2030, z namenom zvišanja tega cilja na 30 %; ker bi morala MSP prispevati k izpolnjevanju teh ciljev, saj jih je 93 % (4) že sprejelo ukrepe, da bi postala bolj gospodarna z viri; ker bi po navedbah Komisije z boljšo okoljsko primerno zasnovo, preprečevanjem nastajanja odpadkov, recikliranjem in ponovno uporabo v podjetjih v EU lahko prihranili 600 milijard EUR neto, kar je 8 % letnega prometa, hkrati pa bi skupne emisije toplogrednih plinov zmanjšali za 2–4 %; |
| --- | --- |

C.

ker se je Evropska unija zavezala k ponovni industrializaciji Evrope z vlaganjem v načela trajnosti, konkurenčnosti in inovacij in zagotavljanjem podpore tem načelom, da bi dosegla vsaj 20-odstoten delež industrijske proizvodnje v BDP držav članic EU do leta 2020; ker se je Evropski svet zavezal k zmanjšanju domačih emisij toplogrednih plinov vsaj za 40 %, povečanju deleža energije iz obnovljivih virov za vsaj 27 % in izboljšanju energetske učinkovitosti za vsaj 27 % do leta 2030, z namenom zvišanja tega cilja na 30 %; ker bi morala MSP prispevati k izpolnjevanju teh ciljev, saj jih je 93 % (4) že sprejelo ukrepe, da bi postala bolj gospodarna z viri; ker bi po navedbah Komisije z boljšo okoljsko primerno zasnovo, preprečevanjem nastajanja odpadkov, recikliranjem in ponovno uporabo v podjetjih v EU lahko prihranili 600 milijard EUR neto, kar je 8 % letnega prometa, hkrati pa bi skupne emisije toplogrednih plinov zmanjšali za 2–4 %;

| D. | ker je omogočanje MSP, da preoblikujejo okoljske izzive v gospodarske priložnosti in hkrati ravnajo trajnostno, eden od načel Akta za mala podjetja (Small Business Act), a ker ni bilo večjega političnega napredka in se MSP pogosto soočajo z neusklajenimi politikami pri ustanavljanju podjetja in izvajanju okoljskih standardov; |
| --- | --- |

D.

ker je omogočanje MSP, da preoblikujejo okoljske izzive v gospodarske priložnosti in hkrati ravnajo trajnostno, eden od načel Akta za mala podjetja (Small Business Act), a ker ni bilo večjega političnega napredka in se MSP pogosto soočajo z neusklajenimi politikami pri ustanavljanju podjetja in izvajanju okoljskih standardov;

| E. | ker bosta trg in zakonodaja spodbudila MSP, da bodo upoštevala vse večje število okoljskih standardov; ker bi morale EU in države članice čim bolj zmanjšati upravno breme v novi in veljavni uredbi ter bi morale preprečiti ustvarjanje dodatnih stroškov za podjetja, ki jo upoštevajo; ker so bile predlagane nove pobude za zmanjšanje regulativnega bremena za MSP in druge sektorje, ki bi jih morale izvesti Komisija in države članice; |
| --- | --- |

E.

ker bosta trg in zakonodaja spodbudila MSP, da bodo upoštevala vse večje število okoljskih standardov; ker bi morale EU in države članice čim bolj zmanjšati upravno breme v novi in veljavni uredbi ter bi morale preprečiti ustvarjanje dodatnih stroškov za podjetja, ki jo upoštevajo; ker so bile predlagane nove pobude za zmanjšanje regulativnega bremena za MSP in druge sektorje, ki bi jih morale izvesti Komisija in države članice;

| F. | ker je 90 % podjetij EU mikro podjetij; ker imajo MSP in mikro podjetja kljub nedavnim prizadevanjem še vedno težave pri dostopu do spretnosti in znanja, informacij in finančnih sredstev ter do zadostno raznolike izbire lastniških in dolžniških instrumentov, ki jih potrebujejo za rast, ter ker programi EU še vedno ne prispevajo zadosti za inovacije; ker so postopki prošenj za evropsko financiranje za MSP še vedno preveč birokratski in zato za veliko število nedostopni; |
| --- | --- |

F.

ker je 90 % podjetij EU mikro podjetij; ker imajo MSP in mikro podjetja kljub nedavnim prizadevanjem še vedno težave pri dostopu do spretnosti in znanja, informacij in finančnih sredstev ter do zadostno raznolike izbire lastniških in dolžniških instrumentov, ki jih potrebujejo za rast, ter ker programi EU še vedno ne prispevajo zadosti za inovacije; ker so postopki prošenj za evropsko financiranje za MSP še vedno preveč birokratski in zato za veliko število nedostopni;

| G. | ker je treba upoštevati potencial proračuna EU, ki temelji na naložbah, za pomoč pri dostopu evropskih MSP do financiranja z zmanjšanjem birokracije in s pomočjo namenskih finančnih orodij in povečanjem stopnje financiranja programa LEO (lokalne pisarne za podjetja); ker je treba okrepiti razvoj uporabniku prijaznih postopkov za različne oblike podpore; |
| --- | --- |

G.

ker je treba upoštevati potencial proračuna EU, ki temelji na naložbah, za pomoč pri dostopu evropskih MSP do financiranja z zmanjšanjem birokracije in s pomočjo namenskih finančnih orodij in povečanjem stopnje financiranja programa LEO (lokalne pisarne za podjetja); ker je treba okrepiti razvoj uporabniku prijaznih postopkov za različne oblike podpore;

| H. | ker imajo mala podjetja sorazmerno večjo korist od ukrepov za izboljšanje učinkovite rabe virov kot veliki subjekti in bi jim bilo treba pri pripravi politike nameniti večjo pozornost; ker je potencialna bruto korist od izboljšanja učinkovitosti rabe virov 10–17 % prihodka, odvisno od sektorja dejavnosti; |
| --- | --- |

H.

ker imajo mala podjetja sorazmerno večjo korist od ukrepov za izboljšanje učinkovite rabe virov kot veliki subjekti in bi jim bilo treba pri pripravi politike nameniti večjo pozornost; ker je potencialna bruto korist od izboljšanja učinkovitosti rabe virov 10–17 % prihodka, odvisno od sektorja dejavnosti;

| I. | ker so digitalne tehnologije pomembno orodje za MSP pri izkoriščanju ugodnosti optimalne porabe virov, prav tako pa so sektor, kjer se lahko brez težav ustvarijo in razvijejo nova takšna podjetja; |
| --- | --- |

I.

ker so digitalne tehnologije pomembno orodje za MSP pri izkoriščanju ugodnosti optimalne porabe virov, prav tako pa so sektor, kjer se lahko brez težav ustvarijo in razvijejo nova takšna podjetja;

| J. | ker imajo veliko pozornosti predvsem visokotehnološka MSP, ki neposredno zagotavljajo zelene inovacije, podpreti pa bi bilo treba tudi druga podjetja, ki upoštevajo okoljske predpise, izvajajo ukrepe za zelene inovacije in izboljšujejo svojo okoljsko učinkovitost; ker so ekološke inovacije lahko ideja za novo podjetje, a tudi ukrep za izboljšanje obstoječih podjetij v okviru zelenega gospodarstva; |
| --- | --- |

J.

ker imajo veliko pozornosti predvsem visokotehnološka MSP, ki neposredno zagotavljajo zelene inovacije, podpreti pa bi bilo treba tudi druga podjetja, ki upoštevajo okoljske predpise, izvajajo ukrepe za zelene inovacije in izboljšujejo svojo okoljsko učinkovitost; ker so ekološke inovacije lahko ideja za novo podjetje, a tudi ukrep za izboljšanje obstoječih podjetij v okviru zelenega gospodarstva;

| K. | ker, čeprav ni mednarodno sprejete opredelitve o zeleni rasti, obstaja konsenz, da je to kombinacija gospodarske rasti in okoljske trajnosti; ker je bistven izziv za MSP izboljšanje spretnosti in znanja ter usposabljanja, čemur bi bilo treba nameniti posebno pozornost, zlasti glede inovacij in učinkovite rabe virov; ker je neprimeren dostop do tveganega kapitala, zlasti v začetni fazi, še vedno eden od glavnih ovir za ustvarjanje in razvoj podjetij, usmerjenih v rast; |
| --- | --- |

K.

ker, čeprav ni mednarodno sprejete opredelitve o zeleni rasti, obstaja konsenz, da je to kombinacija gospodarske rasti in okoljske trajnosti; ker je bistven izziv za MSP izboljšanje spretnosti in znanja ter usposabljanja, čemur bi bilo treba nameniti posebno pozornost, zlasti glede inovacij in učinkovite rabe virov; ker je neprimeren dostop do tveganega kapitala, zlasti v začetni fazi, še vedno eden od glavnih ovir za ustvarjanje in razvoj podjetij, usmerjenih v rast;

| L. | ker mikro podjetja ustvarjajo na tisoče delovnih mest in kar 53 % vseh zaposlitev v Evropi in zato potrebujejo drugačen okvir za delo, je nujna dosledna uporaba opredelitve mikro podjetja; ker se ta podjetja soočajo z različnimi velikimi težavami, kot so ovire pri pravilih o javnem naročanju, pretirano regulativno breme in dostop do financiranja; |
| --- | --- |

L.

ker mikro podjetja ustvarjajo na tisoče delovnih mest in kar 53 % vseh zaposlitev v Evropi in zato potrebujejo drugačen okvir za delo, je nujna dosledna uporaba opredelitve mikro podjetja; ker se ta podjetja soočajo z različnimi velikimi težavami, kot so ovire pri pravilih o javnem naročanju, pretirano regulativno breme in dostop do financiranja;

Splošna vprašanja

| 1. | podpira pojem zelene rasti in krožnega gospodarstva ter je seznanjen, da so iz tega izhajajoče priložnosti povezane s pomembnimi različnimi področji, kot so viri iz obnovljive energije, in zlasti gospodarno izvedljivo izkoriščanje vetrne, sončne, hidro in geotermične energije, energetska učinkovitost, učinkovita raba virov, ravnanje z odpadki, zmanjšanje emisij, elektrifikacija in recikliranje po načelu od zibelke do zibelke; poudarja, pomemben gospodarski in zaposlitveni potencial, ki ga predstavljajo ta področja za različne sektorje; ugotavlja, da bi morala biti zelena rast del širše strategije za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in gospodarske rasti med MSP; |
| --- | --- |

1.

podpira pojem zelene rasti in krožnega gospodarstva ter je seznanjen, da so iz tega izhajajoče priložnosti povezane s pomembnimi različnimi področji, kot so viri iz obnovljive energije, in zlasti gospodarno izvedljivo izkoriščanje vetrne, sončne, hidro in geotermične energije, energetska učinkovitost, učinkovita raba virov, ravnanje z odpadki, zmanjšanje emisij, elektrifikacija in recikliranje po načelu od zibelke do zibelke; poudarja, pomemben gospodarski in zaposlitveni potencial, ki ga predstavljajo ta področja za različne sektorje; ugotavlja, da bi morala biti zelena rast del širše strategije za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in gospodarske rasti med MSP;

| 2. | poudarja, da bi morala biti zelena rast videna iz širšega zornega kota in bi morala vključevati prizadevanja iz cele vrednostne verige in po vsem podjetniškem ekosistemu, vključno s prizadevanji akterjev industrijske proizvodnje za zmanjšanje ekološkega odtisa njihovih izdelkov, proizvodnih procesov, poslovnih praks in storitev; spominja na priporočila evropske platforme za učinkovito rabo virov, kjer je poudarjeno, da učinkovita raba virov zahteva dinamičen regulativni okvir, ki proizvajalce in potrošnike primerno spodbuja k izboljšanju učinkovitosti izdelkov v celotnem življenjskem ciklu; poziva Komisijo, naj pripravi celosten političen okvir, vključno s konkretnimi političnimi cilji in boljšim vključevanjem in poenostavljanjem sedanjih političnih orodij za zagotavljanje priložnosti in sodelovanja MSP pri zelenem in krožnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bi morala biti zelena rast videna iz širšega zornega kota in bi morala vključevati prizadevanja iz cele vrednostne verige in po vsem podjetniškem ekosistemu, vključno s prizadevanji akterjev industrijske proizvodnje za zmanjšanje ekološkega odtisa njihovih izdelkov, proizvodnih procesov, poslovnih praks in storitev; spominja na priporočila evropske platforme za učinkovito rabo virov, kjer je poudarjeno, da učinkovita raba virov zahteva dinamičen regulativni okvir, ki proizvajalce in potrošnike primerno spodbuja k izboljšanju učinkovitosti izdelkov v celotnem življenjskem ciklu; poziva Komisijo, naj pripravi celosten političen okvir, vključno s konkretnimi političnimi cilji in boljšim vključevanjem in poenostavljanjem sedanjih političnih orodij za zagotavljanje priložnosti in sodelovanja MSP pri zelenem in krožnem gospodarstvu;

| 3. | poudarja dejstvo, da bo moralo svetovno gospodarstvo poskrbeti za vse večje število prebivalcev – 9 milijard ljudi do leta 2050 – in da so naši naravni viri omejeni in da jih je treba zato uporabljati trajnostno in zelo učinkovito; izpostavlja nove inovativne, zelene in trajnostne rešitve za te izzive, kot so novi proizvodi, proizvodni procesi, poslovne prakse in storitve, na primer z vključevanjem inovativnih digitalnih tehnologij, in nov podporni zakonodajni okvir; |
| --- | --- |

3.

poudarja dejstvo, da bo moralo svetovno gospodarstvo poskrbeti za vse večje število prebivalcev – 9 milijard ljudi do leta 2050 – in da so naši naravni viri omejeni in da jih je treba zato uporabljati trajnostno in zelo učinkovito; izpostavlja nove inovativne, zelene in trajnostne rešitve za te izzive, kot so novi proizvodi, proizvodni procesi, poslovne prakse in storitve, na primer z vključevanjem inovativnih digitalnih tehnologij, in nov podporni zakonodajni okvir;

| 4. | opominja Komisijo in države članice, da so MSP po vsej Evropi izredno raznolika, od zelo tradicionalnih družinskih podjetij do hitro rastočih družb, visokotehnoloških podjetij, mikro podjetij, socialnih podjetij in novoustanovljenih podjetij, ter da morajo biti pristopi pomoči enako raznoliki; |
| --- | --- |

4.

opominja Komisijo in države članice, da so MSP po vsej Evropi izredno raznolika, od zelo tradicionalnih družinskih podjetij do hitro rastočih družb, visokotehnoloških podjetij, mikro podjetij, socialnih podjetij in novoustanovljenih podjetij, ter da morajo biti pristopi pomoči enako raznoliki;

| 5. | meni, da mora EU zelo spremeniti svojo poslovno kulturo, da bi prispevala k gospodarski rasti, tako da bo več ljudi ustanovilo svoje podjetje in poiskalo več poslovnih priložnosti, zlasti na področju zelene rasti, in s sprejemanjem neuspeha in tveganja; poudarja, da je treba to vprašanje postaviti v središče oblikovanja politik; poziva države članice, naj po propadu podjetja zagotovijo mehkejši pristanek v svojem zakonodajnem okviru, da bi ljudje kmalu po propadu podjetja lahko začeli z novo dejavnostjo, predvsem v novih in inovativnih sektorjih; poziva Komisijo, naj zmanjša strah pred neuspehi s kampanjami za ozaveščanje in izobraževanjem; |
| --- | --- |

5.

meni, da mora EU zelo spremeniti svojo poslovno kulturo, da bi prispevala k gospodarski rasti, tako da bo več ljudi ustanovilo svoje podjetje in poiskalo več poslovnih priložnosti, zlasti na področju zelene rasti, in s sprejemanjem neuspeha in tveganja; poudarja, da je treba to vprašanje postaviti v središče oblikovanja politik; poziva države članice, naj po propadu podjetja zagotovijo mehkejši pristanek v svojem zakonodajnem okviru, da bi ljudje kmalu po propadu podjetja lahko začeli z novo dejavnostjo, predvsem v novih in inovativnih sektorjih; poziva Komisijo, naj zmanjša strah pred neuspehi s kampanjami za ozaveščanje in izobraževanjem;

| 6. | poudarja dodano vrednost proračuna EU, ki pomaga MSP, mikro podjetjem, socialnim podjetjem in zadrugam dostopati do financiranja in mednarodnih trgov, še posebno v okviru programov COSME in Obzorje 2020 ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI); poudarja, da morajo nacionalni regulatorji po EU jasno in enotno interpretirati pravila o odprtih javnih naročilih; |
| --- | --- |

6.

poudarja dodano vrednost proračuna EU, ki pomaga MSP, mikro podjetjem, socialnim podjetjem in zadrugam dostopati do financiranja in mednarodnih trgov, še posebno v okviru programov COSME in Obzorje 2020 ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI); poudarja, da morajo nacionalni regulatorji po EU jasno in enotno interpretirati pravila o odprtih javnih naročilih;

| 7. | ugotavlja, da je veliko evropskih MSP danes mednarodno konkurenčnih pri rešitvah, ki vključujejo proizvode in zelene storitve, kot so gradnja, instalacije, popravila in upravljanje; ugotavlja, da so te storitve bistvene za razvoj, prodajo in izvoz zelenih proizvodov; poziva Komisijo, naj zelene storitve vključi v sedanja pogajanja za sporazum o okoljskih dobrinah, pa tudi v dvostranske trgovinske sporazume, kot je TTIP, da bi zmanjšala ovire za evropska MSP in ponudnike storitev, ki želijo vstopiti na mednarodno prizorišče; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je veliko evropskih MSP danes mednarodno konkurenčnih pri rešitvah, ki vključujejo proizvode in zelene storitve, kot so gradnja, instalacije, popravila in upravljanje; ugotavlja, da so te storitve bistvene za razvoj, prodajo in izvoz zelenih proizvodov; poziva Komisijo, naj zelene storitve vključi v sedanja pogajanja za sporazum o okoljskih dobrinah, pa tudi v dvostranske trgovinske sporazume, kot je TTIP, da bi zmanjšala ovire za evropska MSP in ponudnike storitev, ki želijo vstopiti na mednarodno prizorišče;

| 8. | poudarja pomen dobrega upravljanja, neodvisnega sodstva, preglednosti in pravne države v EU za ustvarjanje podjetništvu naklonjenega okolja in trga z enakopravnimi pogoji za MSP; |
| --- | --- |

8.

poudarja pomen dobrega upravljanja, neodvisnega sodstva, preglednosti in pravne države v EU za ustvarjanje podjetništvu naklonjenega okolja in trga z enakopravnimi pogoji za MSP;

Financiranje zelenih pobud

| 9. | poudarja, da je v sedanjih razmerah, kjer je ena izmed najbolj pomembnih ovir za ustanavljanje in razvoj podjetij, usmerjenih v rast, še vedno nezadosten dostop do primernih virov tveganega kapitala, zlasti v začetnih fazah, v akcijskem načrtu Komisije za izboljšanje financiranja za MSP velik poudarek na tveganem kapitalu kot možnosti za financiranje rasti; vendar poudarja, da je ta vrsta financiranja primerna le za malo število MSP in da so bančna posojila še vedno pomemben vir financiranja ter da bi moral zasebni sektor razviti druge možnosti; v zvezi s tem ugotavlja, da je pomembno spodbujati alternativne oblike posojanja tem podjetjem, kot so kreditne zadruge; izpostavlja priložnosti potencialnega financiranja, ki bi jih bilo treba preučiti v okviru evropskega sklada za strateške naložbe; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je v sedanjih razmerah, kjer je ena izmed najbolj pomembnih ovir za ustanavljanje in razvoj podjetij, usmerjenih v rast, še vedno nezadosten dostop do primernih virov tveganega kapitala, zlasti v začetnih fazah, v akcijskem načrtu Komisije za izboljšanje financiranja za MSP velik poudarek na tveganem kapitalu kot možnosti za financiranje rasti; vendar poudarja, da je ta vrsta financiranja primerna le za malo število MSP in da so bančna posojila še vedno pomemben vir financiranja ter da bi moral zasebni sektor razviti druge možnosti; v zvezi s tem ugotavlja, da je pomembno spodbujati alternativne oblike posojanja tem podjetjem, kot so kreditne zadruge; izpostavlja priložnosti potencialnega financiranja, ki bi jih bilo treba preučiti v okviru evropskega sklada za strateške naložbe;

| 10. | države članice poziva, naj spodbudijo tuje vlagatelje, tako da odpravijo jezikovne ovire; ugotavlja, da je korak v to smer sprejemanje vlog in zagotavljanje podatkov v angleščini, poleg uradnega jezika oz. jezikov; |
| --- | --- |

10.

države članice poziva, naj spodbudijo tuje vlagatelje, tako da odpravijo jezikovne ovire; ugotavlja, da je korak v to smer sprejemanje vlog in zagotavljanje podatkov v angleščini, poleg uradnega jezika oz. jezikov;

| 11. | poudarja, da ne obstaja en način financiranja, ki bi ustrezal vsem, in poziva Komisijo, naj upošteva interese MSP v vseh sedanjih in morebitnih prihodnjih programih, instrumentih in pobudah, predvsem za nove poslovne modele v zelenem gospodarstvu, v obliki lastniškega kapitala (npr. poslovni angeli, skupinsko financiranje in večstranski sistemi trgovanja), navideznega lastniškega kapitala (kot so lastniško-dolžniška finančna sredstva) in dolžniških instrumentov (npr. majhne izdaje podjetniških obveznic, jamstveni instrumenti in platforme) ter partnerstev med bankami in drugimi subjekti, vključenimi v financiranje teh podjetij (računovodski strokovnjaki, poslovna združenja ali združenja teh podjetij ali gospodarske zbornice), da bi tako podprli podjetja v obdobju ustanavljanja, rasti in prenosa, pri čemer je treba upoštevati njihovo velikost, promet in finančne potrebe; poziva države članice ter lokalne in regionalne organe, naj zagotovijo ustrezne pobude in ponudijo fiskalne pobude za te modele financiranja; poudarja pomen pregleda obstoječih podpornih instrumentov za ta podjetja, da bi vključili dodatne priložnosti za zeleno rast; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da ne obstaja en način financiranja, ki bi ustrezal vsem, in poziva Komisijo, naj upošteva interese MSP v vseh sedanjih in morebitnih prihodnjih programih, instrumentih in pobudah, predvsem za nove poslovne modele v zelenem gospodarstvu, v obliki lastniškega kapitala (npr. poslovni angeli, skupinsko financiranje in večstranski sistemi trgovanja), navideznega lastniškega kapitala (kot so lastniško-dolžniška finančna sredstva) in dolžniških instrumentov (npr. majhne izdaje podjetniških obveznic, jamstveni instrumenti in platforme) ter partnerstev med bankami in drugimi subjekti, vključenimi v financiranje teh podjetij (računovodski strokovnjaki, poslovna združenja ali združenja teh podjetij ali gospodarske zbornice), da bi tako podprli podjetja v obdobju ustanavljanja, rasti in prenosa, pri čemer je treba upoštevati njihovo velikost, promet in finančne potrebe; poziva države članice ter lokalne in regionalne organe, naj zagotovijo ustrezne pobude in ponudijo fiskalne pobude za te modele financiranja; poudarja pomen pregleda obstoječih podpornih instrumentov za ta podjetja, da bi vključili dodatne priložnosti za zeleno rast;

| 12. | izpostavlja potrebo po zagotavljanju usklajevanja in povezovanja med finančnimi instrumenti v proračunu EU, zlasti v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), programa EU za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) in programa LIFE; |
| --- | --- |

12.

izpostavlja potrebo po zagotavljanju usklajevanja in povezovanja med finančnimi instrumenti v proračunu EU, zlasti v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), programa EU za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) in programa LIFE;

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo rezultate MSP, ki imajo dostop do financiranja zelenih inovacij, da bi izmerile njegovo učinkovitost; poziva Komisijo, naj v primeru nezadovoljivih rezultatov čim prej izvede nujne spremembe, da bo financiranje učinkovitejše; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo rezultate MSP, ki imajo dostop do financiranja zelenih inovacij, da bi izmerile njegovo učinkovitost; poziva Komisijo, naj v primeru nezadovoljivih rezultatov čim prej izvede nujne spremembe, da bo financiranje učinkovitejše;

| 14. | ugotavlja, da je zaradi zelo tehnične narave številnih zelenih naložbenih načrtov bistveno poudariti pomen standardiziranih modelov tveganja in donosa ter oblikovanja novih modelov za nove izzive in sektorje; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je zaradi zelo tehnične narave številnih zelenih naložbenih načrtov bistveno poudariti pomen standardiziranih modelov tveganja in donosa ter oblikovanja novih modelov za nove izzive in sektorje;

| 15. | spominja, da bodo imela MSP pomembno vlogo v krožnem gospodarstvu, saj bodo zagotavljala trajnostne, a delovno intenzivne storitve, kot so popravila, obnova in recikliranje; ugotavlja, da Komisija, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Mednarodni denarni sklad (IMF), Mednarodna organizacija dela (ILO), Parlament in Euroskupina v glavnem podpirajo načelo preusmeritve davkov z dela na uporabo in porabo naravnih virov; poziva Komisijo, naj oceni vpliv takšne preusmeritve; |
| --- | --- |

15.

spominja, da bodo imela MSP pomembno vlogo v krožnem gospodarstvu, saj bodo zagotavljala trajnostne, a delovno intenzivne storitve, kot so popravila, obnova in recikliranje; ugotavlja, da Komisija, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Mednarodni denarni sklad (IMF), Mednarodna organizacija dela (ILO), Parlament in Euroskupina v glavnem podpirajo načelo preusmeritve davkov z dela na uporabo in porabo naravnih virov; poziva Komisijo, naj oceni vpliv takšne preusmeritve;

| 16. | poudarja, da bi morali podjetniki, MSP, poslovna združenja in podporne organizacije bolje poznati možnosti financiranja za učinkovitejše tehnologije ali pogodbene storitve, kot so svetovanje, mentorstvo in usposabljanje na področju ekološke zasnove, upravljanja z viri in zelenega podjetništva ter razpoložljivosti zelenih tehnologij, proizvodov in storitev, ki bi lahko koristili tem podjetjem; poziva države članice, naj izboljšajo zagotavljanje storitev za MSP na teh področjih, in poudarja tudi, da so za te proizvode in storitve potrebni enostavni in dostopni viri informacij in baz podatkov; spominja Komisijo in države članice, da morajo biti te informacije zagotovljene na način, ki najbolje ustreza logiki in delovnim metodam MSP; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi morali podjetniki, MSP, poslovna združenja in podporne organizacije bolje poznati možnosti financiranja za učinkovitejše tehnologije ali pogodbene storitve, kot so svetovanje, mentorstvo in usposabljanje na področju ekološke zasnove, upravljanja z viri in zelenega podjetništva ter razpoložljivosti zelenih tehnologij, proizvodov in storitev, ki bi lahko koristili tem podjetjem; poziva države članice, naj izboljšajo zagotavljanje storitev za MSP na teh področjih, in poudarja tudi, da so za te proizvode in storitve potrebni enostavni in dostopni viri informacij in baz podatkov; spominja Komisijo in države članice, da morajo biti te informacije zagotovljene na način, ki najbolje ustreza logiki in delovnim metodam MSP;

| 17. | ugotavlja, da programi EU ne prispevajo dovolj k ekološkim inovacijam in krožnemu gospodarstvu in da se mora Komisija zato bolj osredotočiti na financiranje iz programov COSME in Obzorje 2020 za razvoj ekološko inovativnih rešitev v MSP in za njih ter podpreti financiranje za boljšo zasnovo izdelkov in proizvodno učinkovitost, in sicer na podlagi pozitivnih izkušenj v zadnjem večletnem finančnem okviru; predvsem meni, da je treba v celoti izvajati instrument za MSP v okviru programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da programi EU ne prispevajo dovolj k ekološkim inovacijam in krožnemu gospodarstvu in da se mora Komisija zato bolj osredotočiti na financiranje iz programov COSME in Obzorje 2020 za razvoj ekološko inovativnih rešitev v MSP in za njih ter podpreti financiranje za boljšo zasnovo izdelkov in proizvodno učinkovitost, in sicer na podlagi pozitivnih izkušenj v zadnjem večletnem finančnem okviru; predvsem meni, da je treba v celoti izvajati instrument za MSP v okviru programa Obzorje 2020;

| 18. | poziva Komisijo in EIB, naj zagotovita, da bodo v izvedbeni fazi naložbenega načrta za Evropo ta podjetja, tudi zelena in inovativna, glavni upravičenci podpore, ki je zagotovljena v tem predlogu; vztraja, da je treba pripraviti jasna merila, vključno z evropsko dodano vrednostjo, da bi dosegli ta cilj, ter da je treba izboljšati zagotavljanje storitev svetovanja o učinkoviti rabi virov in ekoloških inovacijah za MSP; poziva EIB in Komisijo, naj zagotovita, da imajo vse kategorije iz priporočil Komisije glede opredelitve mikro, malih in srednjih podjetij (C(2003)1422) zadostne koristi; poudarja pomen programov Obzorja 2020 in COSME za podporo MSP ter potrebo po popolnem izvajanju instrumenta za ta podjetja v sklopu Obzorja 2020; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in EIB, naj zagotovita, da bodo v izvedbeni fazi naložbenega načrta za Evropo ta podjetja, tudi zelena in inovativna, glavni upravičenci podpore, ki je zagotovljena v tem predlogu; vztraja, da je treba pripraviti jasna merila, vključno z evropsko dodano vrednostjo, da bi dosegli ta cilj, ter da je treba izboljšati zagotavljanje storitev svetovanja o učinkoviti rabi virov in ekoloških inovacijah za MSP; poziva EIB in Komisijo, naj zagotovita, da imajo vse kategorije iz priporočil Komisije glede opredelitve mikro, malih in srednjih podjetij (C(2003)1422) zadostne koristi; poudarja pomen programov Obzorja 2020 in COSME za podporo MSP ter potrebo po popolnem izvajanju instrumenta za ta podjetja v sklopu Obzorja 2020;

| 19. | meni, da je za zagotovitev dopolnjevanja med finančnimi shemami za ta podjetja bistveno usklajevati ukrepe v okviru kohezijske politike in drugih programov, kot je Obzorje 2020, tako na nacionalni kot na regionalni ravni; poudarja, kako pomembno je zakonodajo oblikovati na tak način, da bo tem podjetjem omogočala, da ohranijo svojo konkurenčnost; |
| --- | --- |

19.

meni, da je za zagotovitev dopolnjevanja med finančnimi shemami za ta podjetja bistveno usklajevati ukrepe v okviru kohezijske politike in drugih programov, kot je Obzorje 2020, tako na nacionalni kot na regionalni ravni; poudarja, kako pomembno je zakonodajo oblikovati na tak način, da bo tem podjetjem omogočala, da ohranijo svojo konkurenčnost;

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj hitro poiščejo dolgoročno rešitev za ogromne zaostanke pri plačilih na področju regionalne politike in pri upravljanju podpornih sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za pretekla obdobja financiranja, da MSP kot projektni partnerji ne bi izgubila volje za sodelovanje pri teh programih podpore in projektih zaradi zamud pri izplačilu podpornih sredstev; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in države članice, naj hitro poiščejo dolgoročno rešitev za ogromne zaostanke pri plačilih na področju regionalne politike in pri upravljanju podpornih sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za pretekla obdobja financiranja, da MSP kot projektni partnerji ne bi izgubila volje za sodelovanje pri teh programih podpore in projektih zaradi zamud pri izplačilu podpornih sredstev;

Upravljanje znanja

| 21. | poudarja pomen aktivnega prizadevanja za sodelovanje med sektorji, znotraj vrednostnih verig in geografskih območij, ki lahko spodbudi inovacije in nove priložnosti za rast s pomočjo izmenjave idej in inovativnih konceptov; pozdravlja ukrep iz programa Obzorje 2020 o projektih s podporo grozdov za nove industrijske vrednostne verige, s katerim naj bi spodbudili inovacijski potencial MSP, vključno z ekološko inovativnimi in stroškovno učinkovitimi rešitvami, ki jih ponujajo; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen aktivnega prizadevanja za sodelovanje med sektorji, znotraj vrednostnih verig in geografskih območij, ki lahko spodbudi inovacije in nove priložnosti za rast s pomočjo izmenjave idej in inovativnih konceptov; pozdravlja ukrep iz programa Obzorje 2020 o projektih s podporo grozdov za nove industrijske vrednostne verige, s katerim naj bi spodbudili inovacijski potencial MSP, vključno z ekološko inovativnimi in stroškovno učinkovitimi rešitvami, ki jih ponujajo;

| 22. | pozdravlja ustanovitev Evropskega centra odličnosti učinkovitosti virov, ki bo svetoval in pomagal MSP pri izboljšanju učinkovite rabe virov; poudarja, da mora ta center postati močna mreža partnerjev v regijah EU in upoštevati pridobljene izkušnje v državah članicah; meni, da bi moral ta center MSP usmeriti k evropskim, nacionalnim in regionalnim programom na tem področju in zagotavljati dostop do strokovnega znanja, omrežij in infrastrukture; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja ustanovitev Evropskega centra odličnosti učinkovitosti virov, ki bo svetoval in pomagal MSP pri izboljšanju učinkovite rabe virov; poudarja, da mora ta center postati močna mreža partnerjev v regijah EU in upoštevati pridobljene izkušnje v državah članicah; meni, da bi moral ta center MSP usmeriti k evropskim, nacionalnim in regionalnim programom na tem področju in zagotavljati dostop do strokovnega znanja, omrežij in infrastrukture;

| 23. | poudarja pomen prenosa znanja in izmenjave znanja številnih deležnikov, vključno čez meje, z neformalnimi omrežji, zlasti za MSP in mikro podjetja, da bi izboljšali poznavanje sedanjih in novih inovativnih tehnik, najboljše prakse, načinov za pridobitev primernega financiranja, možnih vladnih podpornih shem in pomembnih zakonodajnih okvirov z najmanj upravnega bremena; spominja, da morajo biti sedanje nacionalne kontaktne osebe za programe financiranja EU in Evropsko podjetniško mrežo v celoti vključene v podporo za ta podjetja in proaktivno obveščati, pomagati in podpirati ta podjetja pri opredelitvi možnosti financiranja na evropski, nacionalni ali regionalni ravni; podpira organizacijo kampanje o učinkoviti rabi virov na evropski ravni, da bi MSP obvestili o koristih in priložnostih, ki jih ta učinkovitost ponuja, in načinih, kako ustvariti industrijske sinergije o recikliranju; poziva Komisijo in Evropsko podjetniško mrežo, naj na področju učinkovite rabe virov sodelujeta z industrijskimi združenji, sindikati, MSP, nevladnimi organizacijami in univerzami ter regionalnimi pobudami; glede tega pozdravlja, da se je Komisija osredotočila na simbioze in grozde, in jo spodbuja, naj pripravi konkretne pobude za omogočanje medsektorskega sodelovanja in upravljanja z viri; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen prenosa znanja in izmenjave znanja številnih deležnikov, vključno čez meje, z neformalnimi omrežji, zlasti za MSP in mikro podjetja, da bi izboljšali poznavanje sedanjih in novih inovativnih tehnik, najboljše prakse, načinov za pridobitev primernega financiranja, možnih vladnih podpornih shem in pomembnih zakonodajnih okvirov z najmanj upravnega bremena; spominja, da morajo biti sedanje nacionalne kontaktne osebe za programe financiranja EU in Evropsko podjetniško mrežo v celoti vključene v podporo za ta podjetja in proaktivno obveščati, pomagati in podpirati ta podjetja pri opredelitvi možnosti financiranja na evropski, nacionalni ali regionalni ravni; podpira organizacijo kampanje o učinkoviti rabi virov na evropski ravni, da bi MSP obvestili o koristih in priložnostih, ki jih ta učinkovitost ponuja, in načinih, kako ustvariti industrijske sinergije o recikliranju; poziva Komisijo in Evropsko podjetniško mrežo, naj na področju učinkovite rabe virov sodelujeta z industrijskimi združenji, sindikati, MSP, nevladnimi organizacijami in univerzami ter regionalnimi pobudami; glede tega pozdravlja, da se je Komisija osredotočila na simbioze in grozde, in jo spodbuja, naj pripravi konkretne pobude za omogočanje medsektorskega sodelovanja in upravljanja z viri;

| 24. | poziva, naj imajo sektorske federacije pomembnejšo vlogo pri zagotavljanju ustreznih informacij in nasvetov o zelenih tehnologijah, možnostih financiranja in ustreznih postopkih; poziva Komisijo in države članice, naj zapolnijo vrzel, kjer te podpore ni, in v sodelovanju s sektorskimi federacijami in podjetji dodatno preučijo, katere možnosti obstajajo, spodbudijo trajnostne rešitve, investirajo v okolju prijazne tehnologije, učinkovito rabo virov in gospodarstvo recikliranja; ugotavlja, da je med potrebami MSP ter spretnostmi in znanjem zaposlenih vse večja razlika; ugotavlja, da se 26 % delodajalcev v Evropi sooča s težavami pri iskanju zaposlenih, ki bi imeli prave spretnosti in znanje; |
| --- | --- |

24.

poziva, naj imajo sektorske federacije pomembnejšo vlogo pri zagotavljanju ustreznih informacij in nasvetov o zelenih tehnologijah, možnostih financiranja in ustreznih postopkih; poziva Komisijo in države članice, naj zapolnijo vrzel, kjer te podpore ni, in v sodelovanju s sektorskimi federacijami in podjetji dodatno preučijo, katere možnosti obstajajo, spodbudijo trajnostne rešitve, investirajo v okolju prijazne tehnologije, učinkovito rabo virov in gospodarstvo recikliranja; ugotavlja, da je med potrebami MSP ter spretnostmi in znanjem zaposlenih vse večja razlika; ugotavlja, da se 26 % delodajalcev v Evropi sooča s težavami pri iskanju zaposlenih, ki bi imeli prave spretnosti in znanje;

Raziskave, razvoj, inovacije ter spretnosti in znanje

| 25. | poudarja, da je nujna večja učinkovitost pri razvoju osnovnih raziskav in razvoja, da je v ta proces treba vključiti MSP in dejavno podpirati dodatno preoblikovanje rezultatov osnovnih raziskav in razvoja v dodaten tehnološki napredek; poudarja pomembnost ponovne industrializacije Evrope zaradi pomena, ki ga ima proizvodna industrija za raziskave, razvoj in inovacije ter tudi za prihodnjo konkurenčno prednost EU; meni, da je treba zadostno pozornost nameniti tudi netehnološkim, organizacijskim, sistemskim inovacijam in inovacijam javnega sektorja, skupaj z rešitvami, ki temeljijo na tehnologiji; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je nujna večja učinkovitost pri razvoju osnovnih raziskav in razvoja, da je v ta proces treba vključiti MSP in dejavno podpirati dodatno preoblikovanje rezultatov osnovnih raziskav in razvoja v dodaten tehnološki napredek; poudarja pomembnost ponovne industrializacije Evrope zaradi pomena, ki ga ima proizvodna industrija za raziskave, razvoj in inovacije ter tudi za prihodnjo konkurenčno prednost EU; meni, da je treba zadostno pozornost nameniti tudi netehnološkim, organizacijskim, sistemskim inovacijam in inovacijam javnega sektorja, skupaj z rešitvami, ki temeljijo na tehnologiji;

| 26. | poudarja, da morajo evropska podjetja komercializirati in ovrednotiti rezultate raziskav in razvoja; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo stabilen regulativni okvir in ustrezne finančne sheme, da bi omogočile gospodarske pobude in podjetništvo ter da bi omejile čas, potreben za uvedbo novih proizvodov, storitev in poslovnih praks na trg, predvsem v zelenem gospodarstvu; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da morajo evropska podjetja komercializirati in ovrednotiti rezultate raziskav in razvoja; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo stabilen regulativni okvir in ustrezne finančne sheme, da bi omogočile gospodarske pobude in podjetništvo ter da bi omejile čas, potreben za uvedbo novih proizvodov, storitev in poslovnih praks na trg, predvsem v zelenem gospodarstvu;

| 27. | poudarja potencial nove evropske vesoljske infrastrukture za inovacije in zeleno rast; poziva Komisijo, naj spodbuja MSP, da uporabljajo podatke iz teh infrastruktur v podjetniških inkubatorjih; poziva Komisijo, naj za MSP uvede režim, ki v fazi raziskav, razvoja in trženja zagotavlja takojšen dostop do podatkov iz te infrastrukture; |
| --- | --- |

27.

poudarja potencial nove evropske vesoljske infrastrukture za inovacije in zeleno rast; poziva Komisijo, naj spodbuja MSP, da uporabljajo podatke iz teh infrastruktur v podjetniških inkubatorjih; poziva Komisijo, naj za MSP uvede režim, ki v fazi raziskav, razvoja in trženja zagotavlja takojšen dostop do podatkov iz te infrastrukture;

| 28. | ugotavlja, da je glede na Innobarometer iz maja 2014 le 9 % vseh podjetij navedlo, da so od januarja 2011 koristila javno finančno podporo za svoje dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij; poudarja, da je treba razviti uporabniku prijazne postopke za različne oblike podpore; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da je glede na Innobarometer iz maja 2014 le 9 % vseh podjetij navedlo, da so od januarja 2011 koristila javno finančno podporo za svoje dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij; poudarja, da je treba razviti uporabniku prijazne postopke za različne oblike podpore;

| 29. | je seznanjen z ugodnostmi, ki jih evropski patent z enotnim učinkom zagotavlja MSP, zlasti na področju zelenih tehnologij; poziva države članice, naj se priključijo sistemu evropskega patenta z enotnim učinkom; poziva države članice, naj takoj ratificirajo sporazum o Enotnem sodišču za patente, ki je nujen za izvajanje evropskega patenta z enotnim učinkom; poziva Komisijo, naj predlaga poenostavljen postopek, ki bi ga uporabljale MSP pri vložitvi tožbe zaradi kršitve pri tem sodišču; |
| --- | --- |

29.

je seznanjen z ugodnostmi, ki jih evropski patent z enotnim učinkom zagotavlja MSP, zlasti na področju zelenih tehnologij; poziva države članice, naj se priključijo sistemu evropskega patenta z enotnim učinkom; poziva države članice, naj takoj ratificirajo sporazum o Enotnem sodišču za patente, ki je nujen za izvajanje evropskega patenta z enotnim učinkom; poziva Komisijo, naj predlaga poenostavljen postopek, ki bi ga uporabljale MSP pri vložitvi tožbe zaradi kršitve pri tem sodišču;

| 30. | poziva k izboljšanju političnega okvira za krožno gospodarstvo, vključno s sprejemanjem in izvajanjem pametnih predpisov, standardov in kodeksov ravnanja, ki so namenjeni internalizaciji zunanjih stroškov, obravnavi proizvodov, ki porabljajo veliko virov, ustvarjanju enakovrednih pogojev, nagrajevanju najuspešnejših ter spodbujanju hitrejšega prehoda na z viri gospodarno in trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

30.

poziva k izboljšanju političnega okvira za krožno gospodarstvo, vključno s sprejemanjem in izvajanjem pametnih predpisov, standardov in kodeksov ravnanja, ki so namenjeni internalizaciji zunanjih stroškov, obravnavi proizvodov, ki porabljajo veliko virov, ustvarjanju enakovrednih pogojev, nagrajevanju najuspešnejših ter spodbujanju hitrejšega prehoda na z viri gospodarno in trajnostno gospodarstvo;

| 31. | poziva Komisijo, naj kot del svežnja o krožnem gospodarstvu vključi razširitev instrumenta okoljsko primerne zasnove, da bi vključila razsežnost učinkovite rabe virov; meni, da bi okoljsko primerna zasnova morala obravnavati trajnost proizvodov, njihovo popravljivost in možnost recikliranja, vključno s standardi za zajamčeno minimalno življenjsko dobo in razstavljanje; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj kot del svežnja o krožnem gospodarstvu vključi razširitev instrumenta okoljsko primerne zasnove, da bi vključila razsežnost učinkovite rabe virov; meni, da bi okoljsko primerna zasnova morala obravnavati trajnost proizvodov, njihovo popravljivost in možnost recikliranja, vključno s standardi za zajamčeno minimalno življenjsko dobo in razstavljanje;

| 32. | spodbuja k razširitvi inovativnih podpornih shem, na primer bonov za zelene inovacije, s katerimi se lahko spodbuja uvedba trajnostnih tehnologij in okolju prijaznih rešitev, ki bodo odporne na podnebne spremembe; v zvezi z vlogami za podporna sredstva meni, da je treba oblikovati enostavna in jasna pravila, ki ne smejo predstavljati upravnega bremena; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj poiščejo inovativne rešitve za financiranje MSP ter zagotovijo v celoti dostopne instrumente financiranja; opozarja, da so zmogljivosti za trajnostno rast in inovacije, ki jih imajo evropska MSP, ena od glavnih konkurenčnih prednosti EU na globaliziranih trgih; |
| --- | --- |

32.

spodbuja k razširitvi inovativnih podpornih shem, na primer bonov za zelene inovacije, s katerimi se lahko spodbuja uvedba trajnostnih tehnologij in okolju prijaznih rešitev, ki bodo odporne na podnebne spremembe; v zvezi z vlogami za podporna sredstva meni, da je treba oblikovati enostavna in jasna pravila, ki ne smejo predstavljati upravnega bremena; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj poiščejo inovativne rešitve za financiranje MSP ter zagotovijo v celoti dostopne instrumente financiranja; opozarja, da so zmogljivosti za trajnostno rast in inovacije, ki jih imajo evropska MSP, ena od glavnih konkurenčnih prednosti EU na globaliziranih trgih;

(De)regulacija kot gonilo za rast

| 33. | poziva države članice, naj se izogibajo ustvarjanju ovir na notranjem trgu s čezmernim prenašanjem zakonodaje, pregledajo veljavne ureditvene režime, odpravijo vse odvečne in neučinkovite predpise, ki predstavljajo tržne ovire, in naj zagotovijo usklajen prenos v nacionalno zakonodajo; poziva Komisijo, naj zagotovijo, da se bo test MSP v celoti izvajal v vseh ocenah učinka; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja pri obravnavi čezmernega prenašanja zakonodaje v posameznih državah članicah; poudarja, da morajo nacionalni regulatorji jasno in enotno interpretirati pravila EU o odprtih javnih naročilih po vsej EU, vključno z zelenimi javnimi naročili in e-javnimi naročili, ki trenutno predstavljajo znatno oviro za MSP, ki želijo delovati na mednarodni ravni, hkrati pa je to velika priložnost za države članice, da postanejo zgodnji prirejevalci, vključno s proizvodi in rešitvami, ki učinkovito rabijo vire in energijo; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj se izogibajo ustvarjanju ovir na notranjem trgu s čezmernim prenašanjem zakonodaje, pregledajo veljavne ureditvene režime, odpravijo vse odvečne in neučinkovite predpise, ki predstavljajo tržne ovire, in naj zagotovijo usklajen prenos v nacionalno zakonodajo; poziva Komisijo, naj zagotovijo, da se bo test MSP v celoti izvajal v vseh ocenah učinka; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja pri obravnavi čezmernega prenašanja zakonodaje v posameznih državah članicah; poudarja, da morajo nacionalni regulatorji jasno in enotno interpretirati pravila EU o odprtih javnih naročilih po vsej EU, vključno z zelenimi javnimi naročili in e-javnimi naročili, ki trenutno predstavljajo znatno oviro za MSP, ki želijo delovati na mednarodni ravni, hkrati pa je to velika priložnost za države članice, da postanejo zgodnji prirejevalci, vključno s proizvodi in rešitvami, ki učinkovito rabijo vire in energijo;

| 34. | pozdravlja odločitev Komisije, da bo umaknila zastarele in preveč obremenjujoče zakonodajne predloge; pričakuje, da bo Komisija pripravila bolj ambiciozen zakonodajni predlog o odpadkih, kot je na plenarnem zasedanju Parlamenta decembra 2014 napovedal podpredsednik Timmermans; poziva Komisijo, naj ne pripravlja zakonodajnih predlogov, ki bi povzročili nepotrebno upravno breme za podjetja in MSP, ter naj veljavno zakonodajo redno pregleduje, da bi zmanjšali sedanje upravno breme, izboljšali kakovost in učinkovitost zakonodaje ter jo prilagodili novim poslovnim modelom; vendar poudarja potrebo po ambicioznih ukrepih, primernem in pravočasnem izvajanju veljavne zakonodaje in vključitev deležnikov iz pomembnih sektorjev in MSP v začetnih fazah, vključno z oceno učinka, da bi dosegli okoljske cilje EU; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja odločitev Komisije, da bo umaknila zastarele in preveč obremenjujoče zakonodajne predloge; pričakuje, da bo Komisija pripravila bolj ambiciozen zakonodajni predlog o odpadkih, kot je na plenarnem zasedanju Parlamenta decembra 2014 napovedal podpredsednik Timmermans; poziva Komisijo, naj ne pripravlja zakonodajnih predlogov, ki bi povzročili nepotrebno upravno breme za podjetja in MSP, ter naj veljavno zakonodajo redno pregleduje, da bi zmanjšali sedanje upravno breme, izboljšali kakovost in učinkovitost zakonodaje ter jo prilagodili novim poslovnim modelom; vendar poudarja potrebo po ambicioznih ukrepih, primernem in pravočasnem izvajanju veljavne zakonodaje in vključitev deležnikov iz pomembnih sektorjev in MSP v začetnih fazah, vključno z oceno učinka, da bi dosegli okoljske cilje EU;

| 35. | opozarja na pomen tehnološko nevtralne in inovacijam prijazne zakonodaje, ki omogoča, da trg preskusi in oceni različne nove tehnologije; pozdravlja razvoj sheme preverjanja okoljskih tehnologij (ETV) kot novega orodja, da bodo inovativne okoljske tehnologije lahko pridejo na trg; poziva države članice, naj v svojih shemah javne podpore primerno uporabijo tržne instrumente in naj ne uporabljajo subvencij, ki škodujejo okolju in izkrivljajo trg; spominja, da bi morali javno intervencijo uporabiti za obravnavo pomanjkljivosti trga, kot je neoblikovanje cen za zunanje dejavnike; poziva Komisijo, naj pripravi skupne smernice za nacionalne sheme javne podpore za zelene naložbene projekte, da bi ustvarila bolj enoten niz ukrepov; |
| --- | --- |

35.

opozarja na pomen tehnološko nevtralne in inovacijam prijazne zakonodaje, ki omogoča, da trg preskusi in oceni različne nove tehnologije; pozdravlja razvoj sheme preverjanja okoljskih tehnologij (ETV) kot novega orodja, da bodo inovativne okoljske tehnologije lahko pridejo na trg; poziva države članice, naj v svojih shemah javne podpore primerno uporabijo tržne instrumente in naj ne uporabljajo subvencij, ki škodujejo okolju in izkrivljajo trg; spominja, da bi morali javno intervencijo uporabiti za obravnavo pomanjkljivosti trga, kot je neoblikovanje cen za zunanje dejavnike; poziva Komisijo, naj pripravi skupne smernice za nacionalne sheme javne podpore za zelene naložbene projekte, da bi ustvarila bolj enoten niz ukrepov;

| 36. | ugotavlja, da moteče industrije in tehnologije pogosto kažejo na pomanjkljivosti v veljavni zakonodaji; poudarja potrebo po nenehnem spremljanju in posodabljanju veljavne zakonodaje in njenega izvajanja, da ne bo ovir za trajnostne in ekološko inovativne tehnologije in nove tehnološke dosežke; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da moteče industrije in tehnologije pogosto kažejo na pomanjkljivosti v veljavni zakonodaji; poudarja potrebo po nenehnem spremljanju in posodabljanju veljavne zakonodaje in njenega izvajanja, da ne bo ovir za trajnostne in ekološko inovativne tehnologije in nove tehnološke dosežke;

Različni podporni ukrepi

| 37. | poudarja, da je treba razvoj podjetniških veščin in programov, ki učijo, kako delujejo in součinkujejo trg, gospodarstvo in finančni sistem, skupaj z okoljskim osveščanjem, ter kako lahko nove tehnologije spodbudijo učinkovite, inovativne in zelene priložnosti, vključiti v osnovne in višje izobraževalne sisteme, ter jih tudi spodbujati z izven šolskimi dejavnostmi in vseživljenjskim učenjem; meni, da je dobro pripravljen poslovni načrt prvi korak k boljšemu dostopu do finančnih sredstev in uspešnosti; poziva Komisijo in države članice, naj podjetništvo, finančno, ekonomsko in okoljsko izobraževanje nemudoma vključijo v izobraževalne programe; v zvezi s tem podpira program „Erasmus za mlade podjetnike“, ki spodbuja kulturo podjetništva ter razvoj enotnega trga in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je treba razvoj podjetniških veščin in programov, ki učijo, kako delujejo in součinkujejo trg, gospodarstvo in finančni sistem, skupaj z okoljskim osveščanjem, ter kako lahko nove tehnologije spodbudijo učinkovite, inovativne in zelene priložnosti, vključiti v osnovne in višje izobraževalne sisteme, ter jih tudi spodbujati z izven šolskimi dejavnostmi in vseživljenjskim učenjem; meni, da je dobro pripravljen poslovni načrt prvi korak k boljšemu dostopu do finančnih sredstev in uspešnosti; poziva Komisijo in države članice, naj podjetništvo, finančno, ekonomsko in okoljsko izobraževanje nemudoma vključijo v izobraževalne programe; v zvezi s tem podpira program „Erasmus za mlade podjetnike“, ki spodbuja kulturo podjetništva ter razvoj enotnega trga in konkurenčnosti;

| 38. | poudarja, da imajo tudi mikro in zagonska podjetja pravico do pomoči in svetovanja pri preusmeritvi na trajnostno zeleno rast; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ta podjetja primerno krita z novimi pobudami, ki so osredotočene na priložnosti za MSP na področju zelene rasti; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da imajo tudi mikro in zagonska podjetja pravico do pomoči in svetovanja pri preusmeritvi na trajnostno zeleno rast; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ta podjetja primerno krita z novimi pobudami, ki so osredotočene na priložnosti za MSP na področju zelene rasti;

| 39. | ugotavlja, da program Erasmus+ omogoča študentom in mladim, da razvijejo podjetniške veščine z, med drugim, financiranjem pripravništev; podpira program „Erasmus za mlade podjetnike“, ki spodbuja kulturo podjetništva ter razvoj enotnega trga in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da program Erasmus+ omogoča študentom in mladim, da razvijejo podjetniške veščine z, med drugim, financiranjem pripravništev; podpira program „Erasmus za mlade podjetnike“, ki spodbuja kulturo podjetništva ter razvoj enotnega trga in konkurenčnosti;

| 40. | se zaveda, da je treba obravnavati nevzdržne vzorce porabe in spodbujati spremembe v vedenju potrošnikov; poudarja potrebo po ustreznem izobraževanju potrošnikov in po spodbujanju spodbud za bolj trajnostno porabo; poziva Komisijo in države članice, naj okrepi ukrepe na strani povpraševanja, kot je uporaba javnih naročil za okrepitev koriščenja proizvodov in rešitev, ki so bolj gospodarni z viri in energijo; poudarja, da bi bilo dobro za povečanje vpliva potrošnikov k informacijam o proizvodih in znaku za okolje dodati informacije o porabi virov; |
| --- | --- |

40.

se zaveda, da je treba obravnavati nevzdržne vzorce porabe in spodbujati spremembe v vedenju potrošnikov; poudarja potrebo po ustreznem izobraževanju potrošnikov in po spodbujanju spodbud za bolj trajnostno porabo; poziva Komisijo in države članice, naj okrepi ukrepe na strani povpraševanja, kot je uporaba javnih naročil za okrepitev koriščenja proizvodov in rešitev, ki so bolj gospodarni z viri in energijo; poudarja, da bi bilo dobro za povečanje vpliva potrošnikov k informacijam o proizvodih in znaku za okolje dodati informacije o porabi virov;

| 41. | poudarja pomen omogočanja zagonskih in odcepljenih podjetij prek sodelovanja z raziskovalnimi in tehnološkimi inštituti, univerzami in ustanovami za poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

41.

poudarja pomen omogočanja zagonskih in odcepljenih podjetij prek sodelovanja z raziskovalnimi in tehnološkimi inštituti, univerzami in ustanovami za poklicno usposabljanje;

| 42. | poudarja pomen izvoza za ustvarjanje delovnih mest in rasti v Evropi; poziva Komisijo, naj spodbudi sklenitev odprtih trgovinskih sporazumov z našimi partnerji, da bi omogočila evropskim MSP dostop do novih trgov; |
| --- | --- |

42.

poudarja pomen izvoza za ustvarjanje delovnih mest in rasti v Evropi; poziva Komisijo, naj spodbudi sklenitev odprtih trgovinskih sporazumov z našimi partnerji, da bi omogočila evropskim MSP dostop do novih trgov;

| 43. | meni, da so podjetnice dragocenost, ki se je ne vrednoti dovolj v smislu rasti in konkurenčnosti EU, in da bi jih bilo treba spodbujati in krepiti, ter da je treba odpraviti vse ovire, zlasti diskriminacijo pri plačah, s katerimi se soočajo ženske, tudi v zelenem gospodarstvu, da bodo ženske in moški imeli enake ugodnosti; meni, da bi redno zbiranje usklajenih statističnih podatkov, tudi o učinku zakonodaje z vidika spola in podatkov o delu, razčlenjenih po spolu, omogočilo več političnega odločanja in spremljanja na podlagi dokazov ter bi nadoknadilo manjkajoče znanje v ekoloških razpravah; |
| --- | --- |

43.

meni, da so podjetnice dragocenost, ki se je ne vrednoti dovolj v smislu rasti in konkurenčnosti EU, in da bi jih bilo treba spodbujati in krepiti, ter da je treba odpraviti vse ovire, zlasti diskriminacijo pri plačah, s katerimi se soočajo ženske, tudi v zelenem gospodarstvu, da bodo ženske in moški imeli enake ugodnosti; meni, da bi redno zbiranje usklajenih statističnih podatkov, tudi o učinku zakonodaje z vidika spola in podatkov o delu, razčlenjenih po spolu, omogočilo več političnega odločanja in spremljanja na podlagi dokazov ter bi nadoknadilo manjkajoče znanje v ekoloških razpravah;

| 44. | poziva Komisijo, naj preuči in opredeli sektorje v evropski industriji in na geografskih območjih, kjer je mogoče ustvariti nove grozde in središča in podpreti njihov razvoj; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj preuči in opredeli sektorje v evropski industriji in na geografskih območjih, kjer je mogoče ustvariti nove grozde in središča in podpreti njihov razvoj;

| 45. | poziva Komisijo in države članice, naj bodo še posebej pozorne in se odzivajo na priložnosti in izzive na podeželskih območjih, kar zadeva MSP, zeleno rast in okoljske inovacije; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo in države članice, naj bodo še posebej pozorne in se odzivajo na priložnosti in izzive na podeželskih območjih, kar zadeva MSP, zeleno rast in okoljske inovacije;

| 46. | poziva države članice, naj (na ravni nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblikovalcev politike in upravljalnih organov) v okviru strategij za pametno specializacijo nenehno spodbujajo trajnostno rast z dejavno udeležbo glavnih deležnikov, ki spodbuja povezovanje v grozde, sinergije in mreže na področju dejavnosti zelenega gospodarstva; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o izvajanju strategij za pametno specializacijo na nacionalni in/ali regionalni ravni, kot je ustrezno, zlasti o različnih vzorcih nadaljnjih ukrepov, ki se uporabljajo na ravni EU in ravni držav članic; poziva Komisijo in države članice, naj posredujejo informacije o sprejetih praktičnih ukrepih, s katerimi naj bi okoljsko inovativnim MSP pomagali razvijati znanja s povezovanjem med regionalnimi inovacijskimi centri in osrednjimi podpornimi mrežami; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice, naj (na ravni nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblikovalcev politike in upravljalnih organov) v okviru strategij za pametno specializacijo nenehno spodbujajo trajnostno rast z dejavno udeležbo glavnih deležnikov, ki spodbuja povezovanje v grozde, sinergije in mreže na področju dejavnosti zelenega gospodarstva; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o izvajanju strategij za pametno specializacijo na nacionalni in/ali regionalni ravni, kot je ustrezno, zlasti o različnih vzorcih nadaljnjih ukrepov, ki se uporabljajo na ravni EU in ravni držav članic; poziva Komisijo in države članice, naj posredujejo informacije o sprejetih praktičnih ukrepih, s katerimi naj bi okoljsko inovativnim MSP pomagali razvijati znanja s povezovanjem med regionalnimi inovacijskimi centri in osrednjimi podpornimi mrežami;

| 47. | poziva Komisijo, naj pod okriljem regionalne politike oblikuje posebne programe, ki vključujejo vse ustrezne elemente zelene rasti za ta podjetja; poudarja, da je treba v celoti izkoristiti potencial mladih podjetnikov v okviru zelene rasti MSP; poziva Komisijo, naj pripravi ukrepe, s katerimi bi izobraževalne ustanove povezala z evropskimi programi in ukrepi v podporo zelenemu gospodarstvu; poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo vsa razpoložljiva sredstva, da bi zaposlenim v MSP priskrbele svetovanje in povečale njihovo ozaveščenost z namenom izboljšati njihovo znanje in spretnosti; poziva, naj bo podpora za usposabljanje usmerjena v mlade in v najbolj prikrajšane skupine; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj pod okriljem regionalne politike oblikuje posebne programe, ki vključujejo vse ustrezne elemente zelene rasti za ta podjetja; poudarja, da je treba v celoti izkoristiti potencial mladih podjetnikov v okviru zelene rasti MSP; poziva Komisijo, naj pripravi ukrepe, s katerimi bi izobraževalne ustanove povezala z evropskimi programi in ukrepi v podporo zelenemu gospodarstvu; poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo vsa razpoložljiva sredstva, da bi zaposlenim v MSP priskrbele svetovanje in povečale njihovo ozaveščenost z namenom izboljšati njihovo znanje in spretnosti; poziva, naj bo podpora za usposabljanje usmerjena v mlade in v najbolj prikrajšane skupine;

o

o o

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

48.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0036.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0032.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0069.

(4)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_381_en.pdf

---

Sreda, 20. maj 2015

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/35

---

P8_TA(2015)0205

Nasprotovanje delegiranemu aktu: izjeme pri uporabi kadmija za osvetlitev in osvetlitev zaslonov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o Delegirani direktivi Komisije z dne 30. januarja 2015 o spremembi Priloge III k Direktivi 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede izjem pri uporabi kadmija za osvetlitev in osvetlitev zaslonov zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA))

(2016/C 353/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane direktive Komisije (C(2015)00383), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane direktive Komisije (C(2015)00383),

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi, zlasti členov 4, 5(1)(a) in 22 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi, zlasti členov 4, 5(1)(a) in 22 (1),

| — | ob upoštevanju člena 105(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(4) Poslovnika,

| A. | ker člen 4(1) Direktive št. 2011/65/EU o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi med drugim omejuje uporabo kadmija v tej opremi (gl. seznam v Prilogi II k direktivi o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi); |
| --- | --- |

A.

ker člen 4(1) Direktive št. 2011/65/EU o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi med drugim omejuje uporabo kadmija v tej opremi (gl. seznam v Prilogi II k direktivi o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi);

| B. | ker so v Prilogi III direktive o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi predvidene izjeme od omejitev v členu 4(1); |
| --- | --- |

B.

ker so v Prilogi III direktive o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi predvidene izjeme od omejitev v členu 4(1);

| C. | ker je v točki 39 Priloge III predvideno odstopanje za kadmij v večbarvnih diodah II-VI (LED) (< 10 μg Cd na mm2 svetilne površine) za uporabo v sistemih za osvetlitev ali prikazovanje s sevanjem trdnih teles, ki je prenehalo veljati 1. julija 2014; |
| --- | --- |

C.

ker je v točki 39 Priloge III predvideno odstopanje za kadmij v večbarvnih diodah II-VI (LED) (< 10 μg Cd na mm2 svetilne površine) za uporabo v sistemih za osvetlitev ali prikazovanje s sevanjem trdnih teles, ki je prenehalo veljati 1. julija 2014;

| D. | ker je v členu 5 predvideno, da se Priloga III prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku z dodajanjem ali brisanjem izjem; |
| --- | --- |

D.

ker je v členu 5 predvideno, da se Priloga III prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku z dodajanjem ali brisanjem izjem;

| E. | ker je Komisija potrdila, da je decembra 2012 prejela zahtevek za podaljšanje izjeme iz točke 39, maja 2013 pa povezan zahtevek za ožjo, bolj specifično izjemo za kadmij v kvantnih točkah v zaslonih; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija potrdila, da je decembra 2012 prejela zahtevek za podaljšanje izjeme iz točke 39, maja 2013 pa povezan zahtevek za ožjo, bolj specifično izjemo za kadmij v kvantnih točkah v zaslonih;

| F. | ker se izjeme v skladu s členom 5(1)(a) vključijo v Prilogo III, če ne ogrožajo okoljskega in zdravstvenega varstva v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 in če je izpolnjen eden od teh pogojev: njihova odstranitev ali nadomestitev s spremembo konstrukcije ali z nadomestitvijo z materiali in komponentami, ki ne zahtevajo katerega od materialov ali snovi, naštetih v Prilogi II, tehnično ali znanstveno ni izvedljiva; zanesljivost nadomestkov ni zagotovljena; skupni negativni vplivi na okolje, zdravje in varnost potrošnika, ki bi jih povzročila nadomestitev, bi utegnili prevladati nad skupnimi prednostmi za okolje, zdravje in varnost potrošnika; |
| --- | --- |

F.

ker se izjeme v skladu s členom 5(1)(a) vključijo v Prilogo III, če ne ogrožajo okoljskega in zdravstvenega varstva v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 in če je izpolnjen eden od teh pogojev: njihova odstranitev ali nadomestitev s spremembo konstrukcije ali z nadomestitvijo z materiali in komponentami, ki ne zahtevajo katerega od materialov ali snovi, naštetih v Prilogi II, tehnično ali znanstveno ni izvedljiva; zanesljivost nadomestkov ni zagotovljena; skupni negativni vplivi na okolje, zdravje in varnost potrošnika, ki bi jih povzročila nadomestitev, bi utegnili prevladati nad skupnimi prednostmi za okolje, zdravje in varnost potrošnika;

| G. | ker delegirana direktiva Komisije izjemo 39 podaljšuje do 30. junija 2017 kot izjemo 39(a), uvaja pa tudi novo, bolj specifično izjemo 39(b) za kadmij v polprevodniških nanokristalnih kvantnih točkah na osnovi kadmija za pretvorbo dolžine valovanja („downshifting“), namenjenih osvetlitvi zaslonov (< 0,2 μg Cd na mm2 površine zaslona), ki naj bi prenehala veljati 30. junija 2018; |
| --- | --- |

G.

ker delegirana direktiva Komisije izjemo 39 podaljšuje do 30. junija 2017 kot izjemo 39(a), uvaja pa tudi novo, bolj specifično izjemo 39(b) za kadmij v polprevodniških nanokristalnih kvantnih točkah na osnovi kadmija za pretvorbo dolžine valovanja („downshifting“), namenjenih osvetlitvi zaslonov (< 0,2 μg Cd na mm2 površine zaslona), ki naj bi prenehala veljati 30. junija 2018;

| H. | ker se podaljšanje izjeme 39 in nova izjema 39(b) nanašata na kadmij v kvantnih točkah, čeprav so slednje izrecno omenjene samo pri izjemi 39(b); |
| --- | --- |

H.

ker se podaljšanje izjeme 39 in nova izjema 39(b) nanašata na kadmij v kvantnih točkah, čeprav so slednje izrecno omenjene samo pri izjemi 39(b);

| I. | ker se podaljšanje izjeme 39 nanaša na dva načina uporabe kadmija v kvantnih točkah: pri prvem gre za osvetlitev s sevanjem trdnih teles (v nadaljevanju: osvetlitev), pri drugem za sisteme za prikazovanje; |
| --- | --- |

I.

ker se podaljšanje izjeme 39 nanaša na dva načina uporabe kadmija v kvantnih točkah: pri prvem gre za osvetlitev s sevanjem trdnih teles (v nadaljevanju: osvetlitev), pri drugem za sisteme za prikazovanje;

| J. | ker se nova izjema 39(b) nanaša samo na zaslone; |
| --- | --- |

J.

ker se nova izjema 39(b) nanaša samo na zaslone;

| K. | ker je Komisija izrecno navedla, da diode LED s kvantnimi točkami s kadmijem ali brez njega za osvetlitev še niso na voljo, in priznala, da zato ni bilo mogoče dokazati, da imajo pozitiven vpliv na okolje; ker je Komisija splošno izjemo za osvetlitev s kvantnimi točkami, ki vsebujejo kadmij, vseeno podaljšala do 30. junija 2017, da bi proizvajalcem razsvetljave omogočila, da zaprosijo za specifično izjemo, saj naj bi bila takšna svetila že v predproizvodni fazi; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija izrecno navedla, da diode LED s kvantnimi točkami s kadmijem ali brez njega za osvetlitev še niso na voljo, in priznala, da zato ni bilo mogoče dokazati, da imajo pozitiven vpliv na okolje; ker je Komisija splošno izjemo za osvetlitev s kvantnimi točkami, ki vsebujejo kadmij, vseeno podaljšala do 30. junija 2017, da bi proizvajalcem razsvetljave omogočila, da zaprosijo za specifično izjemo, saj naj bi bila takšna svetila že v predproizvodni fazi;

| L. | ker so neodvisni svetovalci, ki so v imenu Komisije ocenili zahtevke, sklenili, da na osnovi posredovanih informacij izjema za osvetlitev trenutno ni upravičena, zato so izrecno priporočili, da se je ne uvede (2); |
| --- | --- |

L.

ker so neodvisni svetovalci, ki so v imenu Komisije ocenili zahtevke, sklenili, da na osnovi posredovanih informacij izjema za osvetlitev trenutno ni upravičena, zato so izrecno priporočili, da se je ne uvede (2);

| M. | ker neuradne informacije, ki jih je Komisija posredovala 12. maja 2015, situacije ne spremenijo, saj ne vsebujejo nobenega dokaza o razpoložljivosti teh proizvodov na evropskem trgu in tako tudi ne ocene njihovih lastnosti glede na pogoje iz člena 5(1)(a); |
| --- | --- |

M.

ker neuradne informacije, ki jih je Komisija posredovala 12. maja 2015, situacije ne spremenijo, saj ne vsebujejo nobenega dokaza o razpoložljivosti teh proizvodov na evropskem trgu in tako tudi ne ocene njihovih lastnosti glede na pogoje iz člena 5(1)(a);

| N. | ker vlagatelj zahtevka zaradi tega, ker zadevna svetila niso bila na voljo, ni mogel dokazati, da so izpolnjeni pogoji iz člena 5(1)(a) za uporabo kvantnih točk s kadmijem za osvetlitev; ker zato podaljšanje izjeme za osvetlitev ni upravičeno; |
| --- | --- |

N.

ker vlagatelj zahtevka zaradi tega, ker zadevna svetila niso bila na voljo, ni mogel dokazati, da so izpolnjeni pogoji iz člena 5(1)(a) za uporabo kvantnih točk s kadmijem za osvetlitev; ker zato podaljšanje izjeme za osvetlitev ni upravičeno;

| O. | ker bo morda takšna izjema smiselna v prihodnosti, vendar jo bo mogoče odobriti samo na osnovi ustrezne ocene, ki še ni bila opravljena; |
| --- | --- |

O.

ker bo morda takšna izjema smiselna v prihodnosti, vendar jo bo mogoče odobriti samo na osnovi ustrezne ocene, ki še ni bila opravljena;

| P. | ker je Komisija v delegirani direktivi dovolila tudi novo, specifično izjemo za kvantne točke s kadmijem v zaslonih, češ da se tam že uporabljajo in da bo to imelo v splošnem pozitiven učinek zaradi nizke porabe energije ter da tehnologija kvantnih točk brez kadmija še ni na voljo; |
| --- | --- |

P.

ker je Komisija v delegirani direktivi dovolila tudi novo, specifično izjemo za kvantne točke s kadmijem v zaslonih, češ da se tam že uporabljajo in da bo to imelo v splošnem pozitiven učinek zaradi nizke porabe energije ter da tehnologija kvantnih točk brez kadmija še ni na voljo;

| Q. | ker so neodvisni svetovalci, ki so v imenu Komisije ocenili zahtevke, aprila 2014 priporočili, da se specifična izjema za kvantne točke s kadmijem za uporabo v zaslonih odobri za krajše obdobje, kot je bilo zaprošeno (do 30. junija 2017 – eno leto manj, kot je potrdila Komisija), saj so rešitve z manjšimi količinami kadmija in celo brez njega že v zadnji fazi raziskav; ker je to priporočilo torej izhajalo iz dejstva, da takrat zasloni še niso vsebovali kvantnih točk brez kadmija; |
| --- | --- |

Q.

ker so neodvisni svetovalci, ki so v imenu Komisije ocenili zahtevke, aprila 2014 priporočili, da se specifična izjema za kvantne točke s kadmijem za uporabo v zaslonih odobri za krajše obdobje, kot je bilo zaprošeno (do 30. junija 2017 – eno leto manj, kot je potrdila Komisija), saj so rešitve z manjšimi količinami kadmija in celo brez njega že v zadnji fazi raziskav; ker je to priporočilo torej izhajalo iz dejstva, da takrat zasloni še niso vsebovali kvantnih točk brez kadmija;

| R. | ker so bile od takrat na trgu predstavljene pomembne novosti; ker je v letu 2015 eden od vodilnih svetovnih proizvajalcev televizorjev na trgu Unije ponudil serijo novih modelov s kvantnimi točkami brez kadmija, ki jih je že mogoče kupiti v največjih prodajalnah v več državah članicah (vsaj Nemčiji, Združenem kraljestvu in Belgiji); |
| --- | --- |

R.

ker so bile od takrat na trgu predstavljene pomembne novosti; ker je v letu 2015 eden od vodilnih svetovnih proizvajalcev televizorjev na trgu Unije ponudil serijo novih modelov s kvantnimi točkami brez kadmija, ki jih je že mogoče kupiti v največjih prodajalnah v več državah članicah (vsaj Nemčiji, Združenem kraljestvu in Belgiji);

| S. | ker po drugi strani na trgu Unije ni več mogoče najti televizorjev s kvantnimi točkami s kadmijem in ker zelo redki prodajalci še ponujajo edini model prenosnega računalnika, ki vsebuje to tehnologijo; |
| --- | --- |

S.

ker po drugi strani na trgu Unije ni več mogoče najti televizorjev s kvantnimi točkami s kadmijem in ker zelo redki prodajalci še ponujajo edini model prenosnega računalnika, ki vsebuje to tehnologijo;

| T. | ker je mogoče pričakovati, da so kvantne točke brez kadmija približno tako varčne z energijo kot tiste s kadmijem; ker glede na podatke na ekološki oznaki televizijski zaslon s kvantnimi točkami brez kadmija porabi manj energije kot enako velik model s kvantnimi točkami, ki kadmij vsebujejo; ker se je po podatkih industrije pri testiranju učinkovitosti prikazovanja barv glede na ustrezne standarde pokazalo, da so zasloni s kvantnimi točkami brez kadmija povsem enakovredni, če ne še boljši; |
| --- | --- |

T.

ker je mogoče pričakovati, da so kvantne točke brez kadmija približno tako varčne z energijo kot tiste s kadmijem; ker glede na podatke na ekološki oznaki televizijski zaslon s kvantnimi točkami brez kadmija porabi manj energije kot enako velik model s kvantnimi točkami, ki kadmij vsebujejo; ker se je po podatkih industrije pri testiranju učinkovitosti prikazovanja barv glede na ustrezne standarde pokazalo, da so zasloni s kvantnimi točkami brez kadmija povsem enakovredni, če ne še boljši;

| U. | ker je glavna utemeljitev Komisije, zakaj je odobrila novo specifično izjemo, to, da „tehnologija kvantnih točk brez kadmija še ni na voljo“; |
| --- | --- |

U.

ker je glavna utemeljitev Komisije, zakaj je odobrila novo specifično izjemo, to, da „tehnologija kvantnih točk brez kadmija še ni na voljo“;

| V. | ker je ta utemeljitev očitno napačna, saj ne drži samo to, da je tehnologija kvantnih točk brez kadmija na voljo, temveč da je na trgu Unije pri najbolj znanih večjih prodajalcih mogoče kupiti široko paleto televizorjev, ki jo vsebujejo; |
| --- | --- |

V.

ker je ta utemeljitev očitno napačna, saj ne drži samo to, da je tehnologija kvantnih točk brez kadmija na voljo, temveč da je na trgu Unije pri najbolj znanih večjih prodajalcih mogoče kupiti široko paleto televizorjev, ki jo vsebujejo;

| W. | ker neuradne informacije, ki jih je Komisija posredovala 12. maja 2015, te situacije ne spremenijo; ker izdelki z zasloni, ki vsebujejo kvantne točke s kadmijem in ki jih je kot zgled navedla Komisija, trenutno niso na voljo (televizor TCL s 55-palčnim zaslonom), so naprodaj samo v ZDA (prenosnik ASUS, televizorji Sony) ali pa sploh še niso v prodaji (Konka, Philips, AOC); |
| --- | --- |

W.

ker neuradne informacije, ki jih je Komisija posredovala 12. maja 2015, te situacije ne spremenijo; ker izdelki z zasloni, ki vsebujejo kvantne točke s kadmijem in ki jih je kot zgled navedla Komisija, trenutno niso na voljo (televizor TCL s 55-palčnim zaslonom), so naprodaj samo v ZDA (prenosnik ASUS, televizorji Sony) ali pa sploh še niso v prodaji (Konka, Philips, AOC);

| X. | ker podaljšanje obstoječe izjeme 39 in uvedba nove izjeme 39(b) ne izpolnjujeta niti enega od pogojev iz člena 5(1)(a), zato sta neupravičena; ker razmeroma kratka roka, v katerih bosta izjemi potekli, ne upravičujeta neskladnosti s pogoji iz člena 5(1)(a); |
| --- | --- |

X.

ker podaljšanje obstoječe izjeme 39 in uvedba nove izjeme 39(b) ne izpolnjujeta niti enega od pogojev iz člena 5(1)(a), zato sta neupravičena; ker razmeroma kratka roka, v katerih bosta izjemi potekli, ne upravičujeta neskladnosti s pogoji iz člena 5(1)(a);

| Y. | ker bo obstoječa izjema 39 v skladu s členom 5(5) direktive o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi ostala veljavna, dokler ne bo Komisija odločila o tem, ali bo zahtevek za podaljšanje odobren; |
| --- | --- |

Y.

ker bo obstoječa izjema 39 v skladu s členom 5(5) direktive o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi ostala veljavna, dokler ne bo Komisija odločila o tem, ali bo zahtevek za podaljšanje odobren;

| Z. | ker obdobje veljavnosti izjeme v primeru, da je zahtevek za podaljšanje zavrnjen ali da je izjema preklicana, v skladu s členom 5(6) direktive o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi poteče najprej 12 mesecev ali najpozneje 18 mesecev po datumu sklepa; |
| --- | --- |

Z.

ker obdobje veljavnosti izjeme v primeru, da je zahtevek za podaljšanje zavrnjen ali da je izjema preklicana, v skladu s členom 5(6) direktive o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi poteče najprej 12 mesecev ali najpozneje 18 mesecev po datumu sklepa;

| AA. | ker z zavrnitvijo delegirane direktive kvantne točke s kadmijem ne bodo prepovedane, temveč bo samo začeta nova ocena; ker tako ne bo prišlo do izkrivljanja trga, saj bo obstoječa izjema ostala veljavna do preklica, potem pa bo odobreno še dodatno prehodno obdobje; |
| --- | --- |

AA.

ker z zavrnitvijo delegirane direktive kvantne točke s kadmijem ne bodo prepovedane, temveč bo samo začeta nova ocena; ker tako ne bo prišlo do izkrivljanja trga, saj bo obstoječa izjema ostala veljavna do preklica, potem pa bo odobreno še dodatno prehodno obdobje;

| AB. | ker je bil dosežen pomemben napredek, kar zadeva komercialno razpoložljivost izdelkov s tehnologijo kvantnih točk brez kadmija, zaradi česar je potrebna nova ocena; |
| --- | --- |

AB.

ker je bil dosežen pomemben napredek, kar zadeva komercialno razpoložljivost izdelkov s tehnologijo kvantnih točk brez kadmija, zaradi česar je potrebna nova ocena;

| 1. | nasprotuje delegirani direktivi Komisije; |
| --- | --- |

1.

nasprotuje delegirani direktivi Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in jo obvesti, da delegirana direktiva ne more začeti veljati; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in jo obvesti, da delegirana direktiva ne more začeti veljati;

| 3. | meni, da delegirana direktiva Komisije ne izpolnjuje pogojev iz člena 5(1)(a) Direktive 2011/65/EU glede obeh izjem, ki jih vnaša v točki 39(a) in 39(b) Priloge III k Direktivi 2011/65/EU; |
| --- | --- |

3.

meni, da delegirana direktiva Komisije ne izpolnjuje pogojev iz člena 5(1)(a) Direktive 2011/65/EU glede obeh izjem, ki jih vnaša v točki 39(a) in 39(b) Priloge III k Direktivi 2011/65/EU;

| 4. | zlasti meni, da se utemeljitev za izjemo iz točke 39(b) opira na zastarele podatke o tem, ali je nadomestitev kadmija v kvantnih točkah izvedljiva; zato poziva k čimprejšnji ponovni oceni, ali obstoječa izjema iz točke 39 Priloge III k Direktivi 2011/65/EU izpolnjuje pogoje iz člena 5(1)(a), z namenom njenega preklica; |
| --- | --- |

4.

zlasti meni, da se utemeljitev za izjemo iz točke 39(b) opira na zastarele podatke o tem, ali je nadomestitev kadmija v kvantnih točkah izvedljiva; zato poziva k čimprejšnji ponovni oceni, ali obstoječa izjema iz točke 39 Priloge III k Direktivi 2011/65/EU izpolnjuje pogoje iz člena 5(1)(a), z namenom njenega preklica;

| 5. | poziva Komisijo, naj predloži nov delegirani akt, v katerem bo upoštevano stališče Parlamenta; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj predloži nov delegirani akt, v katerem bo upoštevano stališče Parlamenta;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in vladam ter parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in vladam ter parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 174, 1.7.2011, str. 88.

(2)  Öko-Institut, Fraunhofer, Eunomia (2014): Assistance to the Commission on technological socio-economic and cost-benefit assessment related to exemptions from the substance restrictions in electrical and electronic equipment (str. 89) –http://rohs.exemptions.oeko.info/fileadmin/user_upload/RoHS_IX/20140422_RoHS2_Evaluation_Ex_Requests_2013-1-5_final.pdf

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/38

---

P8_TA(2015)0206

Nasprotovanje delegiranemu aktu: dovoljenje za uvoz etanola kmetijskega porekla

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o delegirani uredbi Komisije z dne 20. februarja 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 376/2008, kar zadeva obveznost predložitve dovoljenja za uvoz etanola kmetijskega porekla, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2336/2003 o uvedbi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 670/2003 o določitvi posebnih ukrepov glede trga z etanolom kmetijskega porekla (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA))

(2016/C 353/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2015)00861), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2015)00861),

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1), zlasti členov 177(1)(a), 223(2) ter 227(5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1), zlasti členov 177(1)(a), 223(2) ter 227(5),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju člena 105(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(3) Poslovnika,

| A. | ker nadaljnji ukrepi glede podatkov v zvezi z etanolom kmetijskega porekla zagotavljajo preglednost in znanje glede razvoja trga, ki je še vedno nestabilen in se sooča z močno konkurenco, zlasti zaradi uvoza iz tretjih držav; |
| --- | --- |

A.

ker nadaljnji ukrepi glede podatkov v zvezi z etanolom kmetijskega porekla zagotavljajo preglednost in znanje glede razvoja trga, ki je še vedno nestabilen in se sooča z močno konkurenco, zlasti zaradi uvoza iz tretjih držav;

| B. | ker so takšne informacije tudi zelo uporabne pri pogajanjih o mednarodnih sporazumih in protidampinških preiskavah; |
| --- | --- |

B.

ker so takšne informacije tudi zelo uporabne pri pogajanjih o mednarodnih sporazumih in protidampinških preiskavah;

| C. | ker Eurostat ne zagotavlja tako natančnih podatkov, kar pomeni, da izvajalci dejavnosti, države članice in institucije EU nimajo na voljo drugega načina, preko katerega bi se popolnoma zavedali razmer na trgu; |
| --- | --- |

C.

ker Eurostat ne zagotavlja tako natančnih podatkov, kar pomeni, da izvajalci dejavnosti, države članice in institucije EU nimajo na voljo drugega načina, preko katerega bi se popolnoma zavedali razmer na trgu;

| 1. | nasprotuje delegirani uredbi Komisije; |
| --- | --- |

1.

nasprotuje delegirani uredbi Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku naj to resolucijo posreduje Komisiji in jo obvesti, da delegirana uredba ne more začeti veljati; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku naj to resolucijo posreduje Komisiji in jo obvesti, da delegirana uredba ne more začeti veljati;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/39

---

P8_TA(2015)0207

Porodniški dopust

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o porodniškem dopustu (2015/2655(RSP))

(2016/C 353/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8 in 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8 in 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (1) (direktiva o porodniškem dopustu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (1) (direktiva o porodniškem dopustu),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktive o porodniškem dopustu, ki ga je podala Komisija (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktive o porodniškem dopustu, ki ga je podala Komisija (COM(2008)0637),

| — | ob upoštevanju stališča, sprejetega v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010, z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktive o porodniškem dopustu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča, sprejetega v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010, z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktive o porodniškem dopustu (2),

| — | ob upoštevanju večkratnih izjav o tem vprašanju, vključno z resolucijo z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večkratnih izjav o tem vprašanju, vključno z resolucijo z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (3),

| — | ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (4) in prihodnjega sporazuma o istem vprašanju; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (4) in prihodnjega sporazuma o istem vprašanju;

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o porodniškem dopustu (O-000049/2015 – B8-0119/2015 in O-000050/2015 – B8-0120/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o porodniškem dopustu (O-000049/2015 – B8-0119/2015 in O-000050/2015 – B8-0120/2015),

| — | ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča z dne 14. aprila 2015, ki se med drugim nanaša na pravico Komisije, da umakne predlog (zadeva C-409/13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča z dne 14. aprila 2015, ki se med drugim nanaša na pravico Komisije, da umakne predlog (zadeva C-409/13),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker načelo enakega obravnavanja žensk in moških izključuje vsakršno diskriminacijo, posredno ali neposredno, tudi kar zadeva materinstvo, očetovstvo in prevzem družinskih odgovornosti; |
| --- | --- |

A.

ker načelo enakega obravnavanja žensk in moških izključuje vsakršno diskriminacijo, posredno ali neposredno, tudi kar zadeva materinstvo, očetovstvo in prevzem družinskih odgovornosti;

| B. | ker strategija Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast vključuje ambiciozne cilje, kot sta doseči 75-odstotno stopnjo zaposlenosti in zmanjšati število ljudi, ki trpijo zaradi revščine in socialne izključenosti ali jim ti grozita, za najmanj 20 milijonov do leta 2020; |
| --- | --- |

B.

ker strategija Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast vključuje ambiciozne cilje, kot sta doseči 75-odstotno stopnjo zaposlenosti in zmanjšati število ljudi, ki trpijo zaradi revščine in socialne izključenosti ali jim ti grozita, za najmanj 20 milijonov do leta 2020;

| C. | ker več žensk kot moških živi v revščini in na robu družbe, kar velja zlasti za starejše ženske, ki imajo v povprečju 39 % nižjo pokojnino od moških, in za matere samohranilke; ker ženske pogosteje kot moški delajo s krajšim delovnim časom ali so zaposlene za določen čas oziroma imajo pogodbo o začasni zaposlitvi; ker je negotova zaposlitev glavni razlog za revščino žensk; |
| --- | --- |

C.

ker več žensk kot moških živi v revščini in na robu družbe, kar velja zlasti za starejše ženske, ki imajo v povprečju 39 % nižjo pokojnino od moških, in za matere samohranilke; ker ženske pogosteje kot moški delajo s krajšim delovnim časom ali so zaposlene za določen čas oziroma imajo pogodbo o začasni zaposlitvi; ker je negotova zaposlitev glavni razlog za revščino žensk;

| D. | ker kriza še slabša vse nižjo stopnjo rodnosti v EU, saj pari in zlasti mlade ženske zaradi brezposelnosti, negotovih razmer in negotovosti glede prihodnosti in gospodarstva odlašajo s starševstvom, zaradi česar se dodatno širi trend staranja prebivalstva v EU; |
| --- | --- |

D.

ker kriza še slabša vse nižjo stopnjo rodnosti v EU, saj pari in zlasti mlade ženske zaradi brezposelnosti, negotovih razmer in negotovosti glede prihodnosti in gospodarstva odlašajo s starševstvom, zaradi česar se dodatno širi trend staranja prebivalstva v EU;

| E. | ker ženske v primerjavi z moškimi vsak teden namenijo trikrat več časa za gospodinjske obveznosti (vključno z nego in varstvom otrok, starejših in invalidov ter opravljanjem gospodinjskih del); ker je stopnja brezposelnosti žensk višja od ocenjene, saj se mnoge ne prijavijo na zavodu za zaposlovanje, zlasti tiste, ki se posvečajo izključno gospodinjskim obveznostim ter negi in varstvu otrok; |
| --- | --- |

E.

ker ženske v primerjavi z moškimi vsak teden namenijo trikrat več časa za gospodinjske obveznosti (vključno z nego in varstvom otrok, starejših in invalidov ter opravljanjem gospodinjskih del); ker je stopnja brezposelnosti žensk višja od ocenjene, saj se mnoge ne prijavijo na zavodu za zaposlovanje, zlasti tiste, ki se posvečajo izključno gospodinjskim obveznostim ter negi in varstvu otrok;

| F. | ker je delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti med moškimi in ženskami bistven pogoj za doseganje enakosti spolov; ker v četrtini držav članic očetovski dopust ni omogočen; |
| --- | --- |

F.

ker je delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti med moškimi in ženskami bistven pogoj za doseganje enakosti spolov; ker v četrtini držav članic očetovski dopust ni omogočen;

| G. | ker se Svet še vedno ni uradno odzval na stališče Evropskega parlamenta iz prve obravnave z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive o porodniškem dopustu; |
| --- | --- |

G.

ker se Svet še vedno ni uradno odzval na stališče Evropskega parlamenta iz prve obravnave z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive o porodniškem dopustu;

| 1. | obžaluje blokado v Svetu pri direktivi o porodniškem dopustu; poziva države članice, naj ponovno začnejo pogajanja; |
| --- | --- |

1.

obžaluje blokado v Svetu pri direktivi o porodniškem dopustu; poziva države članice, naj ponovno začnejo pogajanja;

| 2. | obžaluje nestabilnost na medinstitucionalni ravni zaradi neukrepanja Sveta, saj je Parlament zaključil prvo obravnavo, razprave v Svetu pa so ustavljene, kar ogroža celotni zakonodajni postopek; |
| --- | --- |

2.

obžaluje nestabilnost na medinstitucionalni ravni zaradi neukrepanja Sveta, saj je Parlament zaključil prvo obravnavo, razprave v Svetu pa so ustavljene, kar ogroža celotni zakonodajni postopek;

| 3. | ponovno poudarja svojo pripravljenost za odpravo blokade in poziva Komisijo, naj prevzame vlogo „poštenega posrednika“ in konstruktivno sodeluje z sozakonodajalcema, da bi dosegli uskladitev stališč Parlamenta in Sveta, pri čemer naj se upošteva ravnovesje med institucijami in vloga, ki jo imajo na podlagi Pogodb; |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja svojo pripravljenost za odpravo blokade in poziva Komisijo, naj prevzame vlogo „poštenega posrednika“ in konstruktivno sodeluje z sozakonodajalcema, da bi dosegli uskladitev stališč Parlamenta in Sveta, pri čemer naj se upošteva ravnovesje med institucijami in vloga, ki jo imajo na podlagi Pogodb;

| 4. | obžaluje, da lahko Komisija kot del programa REFIT prekliče predlagan pregled direktive; če bo temu tako, poziva, naj se v času luksemburškega predsedovanja Svetu kot takojšnja alternativa poda zakonodajna pobuda za pregled Direktive Sveta 92/85/EGS, da bi izboljšali zdravje in varnost nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, s čimer bi se soočili z demografskimi izzivi in hkrati zmanjšali neenakosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da lahko Komisija kot del programa REFIT prekliče predlagan pregled direktive; če bo temu tako, poziva, naj se v času luksemburškega predsedovanja Svetu kot takojšnja alternativa poda zakonodajna pobuda za pregled Direktive Sveta 92/85/EGS, da bi izboljšali zdravje in varnost nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, s čimer bi se soočili z demografskimi izzivi in hkrati zmanjšali neenakosti med moškimi in ženskami;

| 5. | je seznanjen s sodbo Evropskega sodišča z dne 14. aprila 2015 glede pravice Komisije, da umakne predlog (zadeva C-409/13), ki ponovno potrjuje posebne pogoje, ki jih mora izpolniti Komisija, med drugim obveznost, da Parlamentu in Svetu navede razloge za umik ter da upošteva načelo prenosa pristojnosti, institucionalnega ravnovesja in lojalnega sodelovanja, kot je določeno v PEU; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen s sodbo Evropskega sodišča z dne 14. aprila 2015 glede pravice Komisije, da umakne predlog (zadeva C-409/13), ki ponovno potrjuje posebne pogoje, ki jih mora izpolniti Komisija, med drugim obveznost, da Parlamentu in Svetu navede razloge za umik ter da upošteva načelo prenosa pristojnosti, institucionalnega ravnovesja in lojalnega sodelovanja, kot je določeno v PEU;

| 6. | ponovno poudarja svojo pripravljenost, da pripravi ločeno direktivo o uvedbi plačanega očetovskega dopusta vsaj 10 delovnih dni in o spodbujanju zakonodajnih in drugih ukrepov, ki bodo omogočili moškim, zlasti očetom, da uveljavijo svojo pravico do usklajevanja zasebnega in poklicnega življenja; |
| --- | --- |

6.

ponovno poudarja svojo pripravljenost, da pripravi ločeno direktivo o uvedbi plačanega očetovskega dopusta vsaj 10 delovnih dni in o spodbujanju zakonodajnih in drugih ukrepov, ki bodo omogočili moškim, zlasti očetom, da uveljavijo svojo pravico do usklajevanja zasebnega in poklicnega življenja;

| 7. | pričakuje končno oceno Direktive Sveta 2010/18/EU o starševskem dopustu in glede na razpoložljive vmesne študije poziva k pregledu te direktive, saj ne dosega svojega cilja o usklajevanju zasebnega in poklicnega življenja za oba starša, zlasti ženske, ki občutijo razlike med spoloma v smislu plač, pokojnin in revščine; |
| --- | --- |

7.

pričakuje končno oceno Direktive Sveta 2010/18/EU o starševskem dopustu in glede na razpoložljive vmesne študije poziva k pregledu te direktive, saj ne dosega svojega cilja o usklajevanju zasebnega in poklicnega življenja za oba starša, zlasti ženske, ki občutijo razlike med spoloma v smislu plač, pokojnin in revščine;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 348, 28.11.1992, str. 1.

(2)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 163.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0050.

(4)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/41

---

P8_TA(2015)0208

Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o seznamu zadev, ki ga je sprejel Odbor za pravice invalidov, in začetnem poročilu Evropske unije (2015/2684(RSP))

(2016/C 353/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki je v EU začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki je v EU začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja, sklenjenega med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja, sklenjenega med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo (2),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Poročilo o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske unije“ (SWD(2014)0182), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Poročilo o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske unije“ (SWD(2014)0182),

| — | ob upoštevanju seznama zadev, ki ga je sprejel odbor Združenih narodov za pravice invalidov, in začetnem poročilu Evropske unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju seznama zadev, ki ga je sprejel odbor Združenih narodov za pravice invalidov, in začetnem poročilu Evropske unije (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2010 z naslovom „Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir“ (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2010 z naslovom „Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir“ (COM(2010)0636),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (4),

| — | ob upoštevanju poročila o dejavnostih evropske varuhinje človekovih pravic za leto 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dejavnostih evropske varuhinje človekovih pravic za leto 2013,

| — | ob upoštevanju členov 2, 9, 10, 19 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 9, 10, 19 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 3, 15, 21, 23 in 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3, 15, 21, 23 in 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (5),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker imajo invalidi kot polnopravni državljani enake pravice kot drugi in imajo neodtujljivo pravico do dostojanstva, enakega obravnavanja ter neodvisnega življenja in polne udeležbe v družbi; |
| --- | --- |

A.

ker imajo invalidi kot polnopravni državljani enake pravice kot drugi in imajo neodtujljivo pravico do dostojanstva, enakega obravnavanja ter neodvisnega življenja in polne udeležbe v družbi;

| B. | ker se ocenjuje, da je v Evropski uniji 80 milijonov invalidov; |
| --- | --- |

B.

ker se ocenjuje, da je v Evropski uniji 80 milijonov invalidov;

| C. | ker agencija EU za temeljne pravice nenehno dokazuje, da invalidi doživljajo diskriminacijo in se pri uresničevanju svojih pravic, kjer naj bi imeli enake pogoje kot drugi, soočajo z ovirami; |
| --- | --- |

C.

ker agencija EU za temeljne pravice nenehno dokazuje, da invalidi doživljajo diskriminacijo in se pri uresničevanju svojih pravic, kjer naj bi imeli enake pogoje kot drugi, soočajo z ovirami;

| D. | ker so invalidi ena najranljivejših skupin v naši družbi, njihovo vključevanje na trg dela pa je eden največjih izzivov pri socialnih politikah in politikah trga dela; |
| --- | --- |

D.

ker so invalidi ena najranljivejših skupin v naši družbi, njihovo vključevanje na trg dela pa je eden največjih izzivov pri socialnih politikah in politikah trga dela;

| E. | ker je popolno vključenost in enakopravno udeležbo invalidov mogoče doseči samo na podlagi pristopa k invalidnosti, ki bo temeljil na človekovih pravicah, in sicer na vseh ravneh oblikovanja politik EU, njihovega izvajanja in spremljanja, tudi znotraj institucij, in ker mora Komisija to ustrezno upoštevati pri novih predlogih; |
| --- | --- |

E.

ker je popolno vključenost in enakopravno udeležbo invalidov mogoče doseči samo na podlagi pristopa k invalidnosti, ki bo temeljil na človekovih pravicah, in sicer na vseh ravneh oblikovanja politik EU, njihovega izvajanja in spremljanja, tudi znotraj institucij, in ker mora Komisija to ustrezno upoštevati pri novih predlogih;

| F. | ker po navedbah agencije za temeljne pravice v 21 od 28 držav članic še vedno veljajo omejitve za popolno uveljavljanje pravne in poslovne sposobnosti; |
| --- | --- |

F.

ker po navedbah agencije za temeljne pravice v 21 od 28 držav članic še vedno veljajo omejitve za popolno uveljavljanje pravne in poslovne sposobnosti;

| G. | ker je Komisija leta 2008 predlagala direktivo EU o preprečevanju diskriminacije, vendar je Svet ustavil njeno sprejetje; |
| --- | --- |

G.

ker je Komisija leta 2008 predlagala direktivo EU o preprečevanju diskriminacije, vendar je Svet ustavil njeno sprejetje;

| H. | ker se načela konvencije o pravicah invalidov ne nanašajo zgolj na diskriminacijo, temveč zagotavljajo smernice, na podlagi katerih bi dosegli, da bi vsi invalidi v celoti uživali človekove pravice v vključujoči družbi, njihov namen pa je tudi zagotoviti ustrezno zaščito in pomoč, da bi družinam omogočili prispevanje k polnemu in enakopravnemu uživanju pravic invalidov; |
| --- | --- |

H.

ker se načela konvencije o pravicah invalidov ne nanašajo zgolj na diskriminacijo, temveč zagotavljajo smernice, na podlagi katerih bi dosegli, da bi vsi invalidi v celoti uživali človekove pravice v vključujoči družbi, njihov namen pa je tudi zagotoviti ustrezno zaščito in pomoč, da bi družinam omogočili prispevanje k polnemu in enakopravnemu uživanju pravic invalidov;

| I. | ker je EU formalno ratificirala konvencijo o pravicah invalidov, ki jo je podpisalo 28 držav članic EU, ratificiralo pa 25; |
| --- | --- |

I.

ker je EU formalno ratificirala konvencijo o pravicah invalidov, ki jo je podpisalo 28 držav članic EU, ratificiralo pa 25;

| J. | ker odbor Parlamenta za peticije vsako leto prejme peticije, ki se nanašajo na diskriminacijo na podlagi invalidnosti pri zaposlovanju, samozaposlovanju, javnih storitvah in izobraževanju; |
| --- | --- |

J.

ker odbor Parlamenta za peticije vsako leto prejme peticije, ki se nanašajo na diskriminacijo na podlagi invalidnosti pri zaposlovanju, samozaposlovanju, javnih storitvah in izobraževanju;

| K. | ker invalidi niso homogena skupina in ker bi morale načrtovane politike in ukrepi na tem področju upoštevati to nehomogenost in dejstvo, da se nekatere skupine, kot so invalidne ženske, otroci in posamezniki, ki potrebujejo več podpore, soočajo z dodatnimi težavami in različnimi oblikami diskriminacije; |
| --- | --- |

K.

ker invalidi niso homogena skupina in ker bi morale načrtovane politike in ukrepi na tem področju upoštevati to nehomogenost in dejstvo, da se nekatere skupine, kot so invalidne ženske, otroci in posamezniki, ki potrebujejo več podpore, soočajo z dodatnimi težavami in različnimi oblikami diskriminacije;

| L. | ker mora Parlament upoštevati, da so določbe konvencije o pravicah invalidov minimalni standardi, ki evropskim institucijam omogočajo, da jih presežejo in tako zaščitijo invalide ter preprečijo diskriminacijo; |
| --- | --- |

L.

ker mora Parlament upoštevati, da so določbe konvencije o pravicah invalidov minimalni standardi, ki evropskim institucijam omogočajo, da jih presežejo in tako zaščitijo invalide ter preprečijo diskriminacijo;

| M. | ker sta dostop do dela in nediskriminacija na delovnem mestu temelja za samostojno in neodvisno življenje; ker je splošna stopnja zaposlenosti oseb med 20. in 64. letom kljub vsem obstoječim programom, pobudam in strategijam na ravni EU več kot 70-odstotna, stopnja zaposlenosti invalidov pa manj kot 50-odstotna; ker je stopnja zaposlenosti neinvalidnih žensk 65-odstotna, invalidk pa 44-odstotna; |
| --- | --- |

M.

ker sta dostop do dela in nediskriminacija na delovnem mestu temelja za samostojno in neodvisno življenje; ker je splošna stopnja zaposlenosti oseb med 20. in 64. letom kljub vsem obstoječim programom, pobudam in strategijam na ravni EU več kot 70-odstotna, stopnja zaposlenosti invalidov pa manj kot 50-odstotna; ker je stopnja zaposlenosti neinvalidnih žensk 65-odstotna, invalidk pa 44-odstotna;

| N. | ker je plačana zaposlitev osnova za neodvisno življenje invalidov in ker bi se morale države članice zavzemati za to, da bi invalidi imeli več dostopa do zaposlitve, da bi lahko prispevali k družbi, v kateri živijo, in bi morale kot predpogoj zagotoviti vključujoče izobraževanje za vse invalidne otroke, tudi tiste z učnimi težavami, da bi jim pomagali pri doseganju dobre izobrazbe vse od osnovne šole dalje, da bi sledili ustreznemu učnemu programu glede na njihove učne sposobnosti in jim tako omogočili, da pridobijo zanesljivo izobrazbo, ki jim bo lahko pomagala pri razvoju poklicne poti ali pri iskanju zaposlitve, ki jim bo omogočila, da bodo po šolanju zaživeli neodvisno; |
| --- | --- |

N.

ker je plačana zaposlitev osnova za neodvisno življenje invalidov in ker bi se morale države članice zavzemati za to, da bi invalidi imeli več dostopa do zaposlitve, da bi lahko prispevali k družbi, v kateri živijo, in bi morale kot predpogoj zagotoviti vključujoče izobraževanje za vse invalidne otroke, tudi tiste z učnimi težavami, da bi jim pomagali pri doseganju dobre izobrazbe vse od osnovne šole dalje, da bi sledili ustreznemu učnemu programu glede na njihove učne sposobnosti in jim tako omogočili, da pridobijo zanesljivo izobrazbo, ki jim bo lahko pomagala pri razvoju poklicne poti ali pri iskanju zaposlitve, ki jim bo omogočila, da bodo po šolanju zaživeli neodvisno;

| O. | ker se koncept invalidnost razvija in je posledica medsebojnega delovanja med invalidi ter ovirami zaradi stališč v družbi in ovirami v okolju, ki onemogočajo, da bi invalidi pod enakimi pogoji in z enako dostojnostjo sodelovali v družbi; |
| --- | --- |

O.

ker se koncept invalidnost razvija in je posledica medsebojnega delovanja med invalidi ter ovirami zaradi stališč v družbi in ovirami v okolju, ki onemogočajo, da bi invalidi pod enakimi pogoji in z enako dostojnostjo sodelovali v družbi;

| P. | ker je treba zlasti na podlagi člena 7 uredbe o skupnih določbah pri pripravi in izvajanju programov, ki jih financirajo evropski strukturni in investicijski skladi, upoštevati dostop za invalide in ker je treba ta vprašanja upoštevati tudi pri pripravi in izvajanju drugih skladov EU; |
| --- | --- |

P.

ker je treba zlasti na podlagi člena 7 uredbe o skupnih določbah pri pripravi in izvajanju programov, ki jih financirajo evropski strukturni in investicijski skladi, upoštevati dostop za invalide in ker je treba ta vprašanja upoštevati tudi pri pripravi in izvajanju drugih skladov EU;

| Q. | ker v nekaterih državah članicah zaradi demografskih in družbenih sprememb narašča povpraševanje po socialnih storitvah, več je brezposelnosti, revščine in socialne izključenosti, primanjkuje pa tudi kakovostnih storitev za invalide, kar negativno vpliva na njihove možnosti za neodvisno življenje in vključevanje pod enakimi pogoji; |
| --- | --- |

Q.

ker v nekaterih državah članicah zaradi demografskih in družbenih sprememb narašča povpraševanje po socialnih storitvah, več je brezposelnosti, revščine in socialne izključenosti, primanjkuje pa tudi kakovostnih storitev za invalide, kar negativno vpliva na njihove možnosti za neodvisno življenje in vključevanje pod enakimi pogoji;

| R. | ker bi bilo treba veljavno zakonodajo EU o pravicah invalidov bolje izvajati in izvrševati, da bi v vsej EU povečali dostopnost za vse invalide; |
| --- | --- |

R.

ker bi bilo treba veljavno zakonodajo EU o pravicah invalidov bolje izvajati in izvrševati, da bi v vsej EU povečali dostopnost za vse invalide;

| S. | ker je Parlament po členu 33(2) konvencije o pravicah invalidov vključen v okvir EU za spodbujanje, varovanje in spremljanje njenega izvajanja; |
| --- | --- |

S.

ker je Parlament po členu 33(2) konvencije o pravicah invalidov vključen v okvir EU za spodbujanje, varovanje in spremljanje njenega izvajanja;

| T. | ker je več civilnodružbenih organizacij Odboru za pravice invalidov posredovalo informacije o seznamu zadev, ki se nanašajo na pravice invalidov; |
| --- | --- |

T.

ker je več civilnodružbenih organizacij Odboru za pravice invalidov posredovalo informacije o seznamu zadev, ki se nanašajo na pravice invalidov;

| U. | ker je Komisija kot organ za stike iz prvega odstavka 33. člena konvencije o pravicah invalidov pristojna za odziv na seznam zadev, ki jih zbere Odbor za pravice invalidov in se nanašajo na izvajanje konvencije; |
| --- | --- |

U.

ker je Komisija kot organ za stike iz prvega odstavka 33. člena konvencije o pravicah invalidov pristojna za odziv na seznam zadev, ki jih zbere Odbor za pravice invalidov in se nanašajo na izvajanje konvencije;

| V. | ker je Parlament edini neposredno izvoljeni organ Evropske unije, zastopa evropske državljane in zato v celoti izpolnjuje pariška načela, navedena v 33. členu konvencije o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

V.

ker je Parlament edini neposredno izvoljeni organ Evropske unije, zastopa evropske državljane in zato v celoti izpolnjuje pariška načela, navedena v 33. členu konvencije o pravicah invalidov;

| 1. | se zavezuje Odboru za pravice invalidov, da bo na vprašanja, ki bodo naslovljena neposredno na Evropski parlament, odgovoril, obenem pa poziva Komisijo, naj stališča Parlamenta upošteva tudi pri oblikovanju svojih odzivov za Odbor; |
| --- | --- |

1.

se zavezuje Odboru za pravice invalidov, da bo na vprašanja, ki bodo naslovljena neposredno na Evropski parlament, odgovoril, obenem pa poziva Komisijo, naj stališča Parlamenta upošteva tudi pri oblikovanju svojih odzivov za Odbor;

| 2. | obžaluje, da sta Komisija in Svet sprejela kodeks ravnanja brez sodelovanja Parlamenta, zaradi česar so njegove pristojnosti pri spremljanju konvencije o pravicah invalidov omejene; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da sta Komisija in Svet sprejela kodeks ravnanja brez sodelovanja Parlamenta, zaradi česar so njegove pristojnosti pri spremljanju konvencije o pravicah invalidov omejene;

| 3. | poziva Komisijo, naj se pred odzivom na seznam zadev uradno posvetuje z vsemi ustreznimi institucijami in agencijami, med drugim s Parlamentom, Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, Odborom regij, varuhinjo človekovih pravic in agencijo EU za temeljne pravice; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj se pred odzivom na seznam zadev uradno posvetuje z vsemi ustreznimi institucijami in agencijami, med drugim s Parlamentom, Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, Odborom regij, varuhinjo človekovih pravic in agencijo EU za temeljne pravice;

| 4. | poziva Komisijo, naj udeležence okvira EU uradno povabi k sodelovanju v konstruktivnem dialogu; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj udeležence okvira EU uradno povabi k sodelovanju v konstruktivnem dialogu;

| 5. | poudarja, da je namen predlagane direktive EU o preprečevanju diskriminacije zaščititi invalide pred diskriminacijo, jim omogočiti socialno varstvo, zdravstveno oskrbo in (re)habilitacijo, izobraževanje ter zagotovitev in dostop do blaga in storitev – stanovanj, prevoza in zavarovanja; obžaluje, da v Svetu ni napredka pri tem predlogu, in poziva države članice, naj si prizadevajo za čimprejšnje sprejetje skupnega stališča; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je namen predlagane direktive EU o preprečevanju diskriminacije zaščititi invalide pred diskriminacijo, jim omogočiti socialno varstvo, zdravstveno oskrbo in (re)habilitacijo, izobraževanje ter zagotovitev in dostop do blaga in storitev – stanovanj, prevoza in zavarovanja; obžaluje, da v Svetu ni napredka pri tem predlogu, in poziva države članice, naj si prizadevajo za čimprejšnje sprejetje skupnega stališča;

| 6. | ugotavlja, da pomanjkanje razčlenjenih podatkov in statističnih podatkov o posameznih skupinah invalidov onemogoča oblikovanje ustreznih politik; zato poziva Komisijo, naj zbere in razgrne statistične podatke o invalidih, razčlenjene po starosti in spolu, da bi pridobili pregled nad položajem invalidov v EU na vseh pomembnih področjih vsakodnevnega življenja, ne zgolj v zaposlovanju; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da pomanjkanje razčlenjenih podatkov in statističnih podatkov o posameznih skupinah invalidov onemogoča oblikovanje ustreznih politik; zato poziva Komisijo, naj zbere in razgrne statistične podatke o invalidih, razčlenjene po starosti in spolu, da bi pridobili pregled nad položajem invalidov v EU na vseh pomembnih področjih vsakodnevnega življenja, ne zgolj v zaposlovanju;

| 7. | je seznanjen, da je več civilnodružbenih organizacij Odboru za pravice invalidov posredovalo informacije za seznam zadev, ki se nanašajo na pravice invalidov; zato poziva Komisijo, naj v sklopu procesa pregleda še bolj razvije strukturirani dialog, se posvetuje in sodeluje z organizacijami, ki zastopajo invalide, med drugim pri oblikovanju odziva za Odbor za pravice invalidov v zvezi z omenjenim seznamom zadev pa tudi pri razvoju, izvajanju in spremljanju politik EU s tega področja; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen, da je več civilnodružbenih organizacij Odboru za pravice invalidov posredovalo informacije za seznam zadev, ki se nanašajo na pravice invalidov; zato poziva Komisijo, naj v sklopu procesa pregleda še bolj razvije strukturirani dialog, se posvetuje in sodeluje z organizacijami, ki zastopajo invalide, med drugim pri oblikovanju odziva za Odbor za pravice invalidov v zvezi z omenjenim seznamom zadev pa tudi pri razvoju, izvajanju in spremljanju politik EU s tega področja;

| 8. | poziva države članice, ki tega še niso storile, naj nemudoma ratificirajo konvencijo o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, ki tega še niso storile, naj nemudoma ratificirajo konvencijo o pravicah invalidov;

| 9. | poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozno zastavljen predlog evropskega akta o dostopnosti, v kar naj v vsem zakonodajnem ciklu vključi invalide, in poudarja, da mora predlog zajeti vsa področja politik za dostop do blaga in storitev za vse državljane EU, da bi spodbudili neodvisno življenje in popolno vključitev invalidov ter vzpostavili stalen, učinkovit in neodvisen mehanizem spremljanja in izvrševanja; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozno zastavljen predlog evropskega akta o dostopnosti, v kar naj v vsem zakonodajnem ciklu vključi invalide, in poudarja, da mora predlog zajeti vsa področja politik za dostop do blaga in storitev za vse državljane EU, da bi spodbudili neodvisno življenje in popolno vključitev invalidov ter vzpostavili stalen, učinkovit in neodvisen mehanizem spremljanja in izvrševanja;

| 10. | poziva države članice, naj v nacionalno pravo prenesejo obveznosti, ki izhajajo iz člena 21 konvencije o pravicah invalidov – predvsem naj odpravijo omejitve pri njihovi pravici voliti in biti izvoljen; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj v nacionalno pravo prenesejo obveznosti, ki izhajajo iz člena 21 konvencije o pravicah invalidov – predvsem naj odpravijo omejitve pri njihovi pravici voliti in biti izvoljen;

| 11. | poziva Svet, naj pospeši svoje delo za predlog direktive o dostopnosti spletišč organov javnega sektorja, da bi dosegli skupno stališče in še bolj napredovali k sprejetju tega zakonskega akta ter tako povečali dostopnost dokumentov, videoposnetkov in spletnih mest ter zagotovili alternativne formate in komunikacijska sredstva; |
| --- | --- |

11.

poziva Svet, naj pospeši svoje delo za predlog direktive o dostopnosti spletišč organov javnega sektorja, da bi dosegli skupno stališče in še bolj napredovali k sprejetju tega zakonskega akta ter tako povečali dostopnost dokumentov, videoposnetkov in spletnih mest ter zagotovili alternativne formate in komunikacijska sredstva;

| 12. | priporoča, naj se za uveljavljanje dostopnosti in e-dostopnosti za invalide uporabijo sredstva EU, da bi spodbujali prehod od institucionalizirane k skupnostni oskrbi, razvili kakovostne socialne in zdravstvene storitve ter vlagali v gradnjo zmogljivosti za organizacije, ki zastopajo invalide; |
| --- | --- |

12.

priporoča, naj se za uveljavljanje dostopnosti in e-dostopnosti za invalide uporabijo sredstva EU, da bi spodbujali prehod od institucionalizirane k skupnostni oskrbi, razvili kakovostne socialne in zdravstvene storitve ter vlagali v gradnjo zmogljivosti za organizacije, ki zastopajo invalide;

| 13. | želi spomniti na svoje odzive in ukrepe, ki so povezani z zgoraj omenjenim seznamom zadev in so navedeni v začetnem poročilu Evropske unije v okviru pregleda konvencije o pravicah invalidov:






  a. | ustanovil je medodborsko delovno skupino, sestavljeno iz članov vseh ustreznih odborov, ki je organizirala prireditve za ozaveščanje osebja in poslancev, v okviru strokovnega usposabljanja pa tudi tečaje znakovnega jezika; |
| --- | --- | --- |

13.

želi spomniti na svoje odzive in ukrepe, ki so povezani z zgoraj omenjenim seznamom zadev in so navedeni v začetnem poročilu Evropske unije v okviru pregleda konvencije o pravicah invalidov:

a.

ustanovil je medodborsko delovno skupino, sestavljeno iz članov vseh ustreznih odborov, ki je organizirala prireditve za ozaveščanje osebja in poslancev, v okviru strokovnega usposabljanja pa tudi tečaje znakovnega jezika;

| b. | v svoji resoluciji z dne 5. julija 2011 (6) in svoji izjavi z dne 17. novembra 2011 (7) je poudaril, da je treba zagotoviti dostopnost univerzalne storitve in številke 112 za klic v sili, kar je bil prvi korak k razvoju sistema eCall v vozilih; |
| --- | --- |

b.

v svoji resoluciji z dne 5. julija 2011 (6) in svoji izjavi z dne 17. novembra 2011 (7) je poudaril, da je treba zagotoviti dostopnost univerzalne storitve in številke 112 za klic v sili, kar je bil prvi korak k razvoju sistema eCall v vozilih;

| c. | število invalidnih poslancev se je po volitvah 2014 močno povečalo; |
| --- | --- |

c.

število invalidnih poslancev se je po volitvah 2014 močno povečalo;

| d. | zavezuje se, da bo v sodelovanju z ustreznimi akterji poiskal pragmatično rešitev za pristop k Marakeški pogodbi; |
| --- | --- |

d.

zavezuje se, da bo v sodelovanju z ustreznimi akterji poiskal pragmatično rešitev za pristop k Marakeški pogodbi;

| e. | poudarja, da je treba izboljšati izvajanje zakonodaje EU in tako zagotoviti, da bodo lahko invalidi neodvisno potovali z vsemi načini prevoza, tudi javnim prevozom; |
| --- | --- |

e.

poudarja, da je treba izboljšati izvajanje zakonodaje EU in tako zagotoviti, da bodo lahko invalidi neodvisno potovali z vsemi načini prevoza, tudi javnim prevozom;

| f. | poziva Komisijo, naj, kakor je bila zaprošena, pojasni, kako bo v sedanji in prihodnji zakonodaji invalidom zagotovila enake možnosti, temeljne pravice, enak dostop do storitev in trga dela kot državljanom držav članic, kjer so zavarovani, pa tudi enake pravice in dolžnosti pri dostopanju do socialne varnosti, kar je v skladu z načelom enakega obravnavanja in nediskriminacije, tako da bodo lahko vsi invalidi uveljavljali pravico do prostega gibanja, ki jo imajo vsi državljani EU; |
| --- | --- |

f.

poziva Komisijo, naj, kakor je bila zaprošena, pojasni, kako bo v sedanji in prihodnji zakonodaji invalidom zagotovila enake možnosti, temeljne pravice, enak dostop do storitev in trga dela kot državljanom držav članic, kjer so zavarovani, pa tudi enake pravice in dolžnosti pri dostopanju do socialne varnosti, kar je v skladu z načelom enakega obravnavanja in nediskriminacije, tako da bodo lahko vsi invalidi uveljavljali pravico do prostega gibanja, ki jo imajo vsi državljani EU;

| g. | poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da bo pri dostopu do pravnega varstva, kar zadeva zakonodajo EU, popolnoma spoštovana konvencija o pravicah invalidov, tako da bodo temeljne pravice dostopne vsem; |
| --- | --- |

g.

poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da bo pri dostopu do pravnega varstva, kar zadeva zakonodajo EU, popolnoma spoštovana konvencija o pravicah invalidov, tako da bodo temeljne pravice dostopne vsem;

| 14. | poudarja, da je potrebno okrepljeno politično sodelovanje znotraj okvira EU, tudi s potrebnimi finančnimi in človeškimi viri, zato da bo lahko okvir opravil svoje naloge, določene v zgoraj navedenem sklepu Sveta, in poziva akterje tega okvira, naj za to nalogo namenijo potrebne vire; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je potrebno okrepljeno politično sodelovanje znotraj okvira EU, tudi s potrebnimi finančnimi in človeškimi viri, zato da bo lahko okvir opravil svoje naloge, določene v zgoraj navedenem sklepu Sveta, in poziva akterje tega okvira, naj za to nalogo namenijo potrebne vire;

| 15. | pozdravlja pobudo evropskih poslancev, naj Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbor za peticije redno skupaj poročajo v odziv na priporočila Odbora za pravice invalidov; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja pobudo evropskih poslancev, naj Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbor za peticije redno skupaj poročajo v odziv na priporočila Odbora za pravice invalidov;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru za pravice invalidov ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru za pravice invalidov ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

(2)  UL C 340, 15.12.2010, str. 11.

(3)  CRPD/C/EU/Q/1.

(4)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 9.

(5)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(6)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 1.

(7)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 165.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/46

---

P8_TA(2015)0209

Izbruh bakterije Xylella fastidiosa, ki napada oljke

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o izbruhu bakterije Xylella fastidiosa, ki napada oljke (2015/2652(RSP))

(2016/C 353/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES o varstvenih ukrepih za preprečevanje vnosa organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES o varstvenih ukrepih za preprečevanje vnosa organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju znanstvenih mnenj Evropske agencije za varnost hrane z dne 26. novembra 2013 in 6. januarja 2015 o tveganju za zdravje rastlin, ki ga na ozemlju EU predstavlja bakterija Xylella fastidiosa, v katerih so predstavljene in ocenjene možne rešitve za zmanjšanje tveganja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenih mnenj Evropske agencije za varnost hrane z dne 26. novembra 2013 in 6. januarja 2015 o tveganju za zdravje rastlin, ki ga na ozemlju EU predstavlja bakterija Xylella fastidiosa, v katerih so predstavljene in ocenjene možne rešitve za zmanjšanje tveganja,

| — | ob upoštevanju izvedbenih sklepov Komisije z dne 13. februarja 2014, 23. julija 2014 in 28. aprila 2015 glede ukrepov za preprečevanje vnosa bakterije Xylella fastidiosa v Unijo in njenega širjenja znotraj Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvedbenih sklepov Komisije z dne 13. februarja 2014, 23. julija 2014 in 28. aprila 2015 glede ukrepov za preprečevanje vnosa bakterije Xylella fastidiosa v Unijo in njenega širjenja znotraj Unije,

| — | ob upoštevanju poročil Urada za prehrano in veterinarstvo o revizijah, ki sta bili opravljeni februarja in novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Urada za prehrano in veterinarstvo o revizijah, ki sta bili opravljeni februarja in novembra 2014,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o izbruhu bakterije Xylella fastidiosa, ki napada oljke (O-000038/2015 – B8-0117/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o izbruhu bakterije Xylella fastidiosa, ki napada oljke (O-000038/2015 – B8-0117/2015),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (2),

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker bakterija Xylella fastidiosa predstavlja veliko nevarnost in neposredno ogroža gojenje nekaterih kmetijskih rastlin v južni Evropi, med katerimi so drevesa oljk, mandljev in breskev ter okrasne rastline; ker bakterija, odvisno od vrste, potencialno ogroža tudi trte, drevesa agrumov in druge kmetijske rastline ter bi lahko povzročila neprimerljive in katastrofalne izgube s hudimi gospodarskimi, okoljskimi in družbenimi posledicami; ker se sev bakterije, s katerim so okužene oljke v Apuliji, razlikuje od izolatov, ki povzročajo bolezni vinske trte ali agrumov v drugih delih sveta; |
| --- | --- |

A.

ker bakterija Xylella fastidiosa predstavlja veliko nevarnost in neposredno ogroža gojenje nekaterih kmetijskih rastlin v južni Evropi, med katerimi so drevesa oljk, mandljev in breskev ter okrasne rastline; ker bakterija, odvisno od vrste, potencialno ogroža tudi trte, drevesa agrumov in druge kmetijske rastline ter bi lahko povzročila neprimerljive in katastrofalne izgube s hudimi gospodarskimi, okoljskimi in družbenimi posledicami; ker se sev bakterije, s katerim so okužene oljke v Apuliji, razlikuje od izolatov, ki povzročajo bolezni vinske trte ali agrumov v drugih delih sveta;

| B. | ker bakterija že povzroča hudo škodo na oljčnih nasadih v južnoitalijanski deželi Apulija, potencialno pa ogroža še druge kmetijske rastline in območja; |
| --- | --- |

B.

ker bakterija že povzroča hudo škodo na oljčnih nasadih v južnoitalijanski deželi Apulija, potencialno pa ogroža še druge kmetijske rastline in območja;

| C. | ker je pridelava oljk med najpomembnejšimi kmetijskimi panogami v deželi Apulija, saj predstavlja 11,6 % (oz. 522 milijonov EUR) skupne vrednosti kmetijske proizvodnje v tej deželi in 30 % vrednosti italijanske pridelave oljk leta 2013; |
| --- | --- |

C.

ker je pridelava oljk med najpomembnejšimi kmetijskimi panogami v deželi Apulija, saj predstavlja 11,6 % (oz. 522 milijonov EUR) skupne vrednosti kmetijske proizvodnje v tej deželi in 30 % vrednosti italijanske pridelave oljk leta 2013;

| D. | ker navzočnost bakterije Xylella fastidiosa povzroča resno gospodarsko škodo ne le pridelovalcem oljk, ampak tudi v celotni proizvodni verigi, vključno z zadružnimi in zasebnimi oljarnami, turizmom in dejavnostjo trženja; |
| --- | --- |

D.

ker navzočnost bakterije Xylella fastidiosa povzroča resno gospodarsko škodo ne le pridelovalcem oljk, ampak tudi v celotni proizvodni verigi, vključno z zadružnimi in zasebnimi oljarnami, turizmom in dejavnostjo trženja;

| E. | ker so italijanski organi na izbruh bakterije Xylella fastidiosa prvič opozorili 21. oktobra 2013, od takrat pa je bilo okuženo zaskrbljujoče število dreves; |
| --- | --- |

E.

ker so italijanski organi na izbruh bakterije Xylella fastidiosa prvič opozorili 21. oktobra 2013, od takrat pa je bilo okuženo zaskrbljujoče število dreves;

| F. | ker so inšpekcijski pregledi, ki jih je v Italiji februarja in novembra 2014 opravil Urad za prehrano in veterinarstvo generalnega direktorata Komisije za zdravje in varnost hrane, potrdili, da so se razmere močno poslabšale in da ni mogoče izključiti nadaljnjega širjenja bakterije; |
| --- | --- |

F.

ker so inšpekcijski pregledi, ki jih je v Italiji februarja in novembra 2014 opravil Urad za prehrano in veterinarstvo generalnega direktorata Komisije za zdravje in varnost hrane, potrdili, da so se razmere močno poslabšale in da ni mogoče izključiti nadaljnjega širjenja bakterije;

| G. | ker zaenkrat ni sredstva za zdravljenje obolelih rastlin na terenu in ker prizadete rastline pogosto ostanejo okužene vso življenjsko dobo ali pa hitro propadejo; |
| --- | --- |

G.

ker zaenkrat ni sredstva za zdravljenje obolelih rastlin na terenu in ker prizadete rastline pogosto ostanejo okužene vso življenjsko dobo ali pa hitro propadejo;

| H. | ker se bolezen lahko pojavi na velikem številu različnih gostiteljskih rastlin v Evropski uniji, med njimi tudi na asimptomatičnih divjih rastlinah; |
| --- | --- |

H.

ker se bolezen lahko pojavi na velikem številu različnih gostiteljskih rastlin v Evropski uniji, med njimi tudi na asimptomatičnih divjih rastlinah;

| I. | ker Evropska agencija za varnost hrane poudarja, da bi bilo treba glede na težavno preprečevanje širjenja bakterije Xylella fastidiosa, ko ta enkrat prizadene določeno pridelovalno območje, prednost nameniti preventivnim ukrepom in okrepiti izmenjavo dognanj na področju raziskav; |
| --- | --- |

I.

ker Evropska agencija za varnost hrane poudarja, da bi bilo treba glede na težavno preprečevanje širjenja bakterije Xylella fastidiosa, ko ta enkrat prizadene določeno pridelovalno območje, prednost nameniti preventivnim ukrepom in okrepiti izmenjavo dognanj na področju raziskav;

| 1. | ugotavlja, da so se izvedbeni sklepi, ki jih je Komisija sprejela pred aprilom 2015, osredotočali predvsem na notranje ukrepe za preprečevanje izbruha in niso vključevali odločnih ukrepov za preprečevanje vnosa bolezni v EU iz tretjih držav; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so se izvedbeni sklepi, ki jih je Komisija sprejela pred aprilom 2015, osredotočali predvsem na notranje ukrepe za preprečevanje izbruha in niso vključevali odločnih ukrepov za preprečevanje vnosa bolezni v EU iz tretjih držav;

| 2. | poziva Komisijo, naj sprejme ciljno usmerjene ukrepe proti bakteriji Xylella fastidiosa, s katerimi se bo preprečil uvoz okuženega blaga v EU; pozdravlja odločitev, ki jo je aprila 2015 sprejela Komisija, o ustavitvi uvoza okuženih sadik kavovca iz Kostarike in Hondurasa, in sprejete omejitve v zvezi z uvozom rastlin s prizadetih območij iz drugih tretjih držav; poziva, naj se po potrebi uporabijo strožji ukrepi, med njimi dovoljenje zgolj za uvoz iz območij pridelave brez škodljivcev; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj sprejme ciljno usmerjene ukrepe proti bakteriji Xylella fastidiosa, s katerimi se bo preprečil uvoz okuženega blaga v EU; pozdravlja odločitev, ki jo je aprila 2015 sprejela Komisija, o ustavitvi uvoza okuženih sadik kavovca iz Kostarike in Hondurasa, in sprejete omejitve v zvezi z uvozom rastlin s prizadetih območij iz drugih tretjih držav; poziva, naj se po potrebi uporabijo strožji ukrepi, med njimi dovoljenje zgolj za uvoz iz območij pridelave brez škodljivcev;

| 3. | obžaluje dejstvo, da se Komisija zelo pogosto ne odzove dovolj hitro, da bi preprečila vnos rastlinskih bolezni iz tretjih držav v EU; zato Komisijo poziva, naj preveri vir okužbe in pregleda uradni fitosanitarni nadzorni sistem EU, na ta način pa zaščiti in obvaruje naše ozemlje; |
| --- | --- |

3.

obžaluje dejstvo, da se Komisija zelo pogosto ne odzove dovolj hitro, da bi preprečila vnos rastlinskih bolezni iz tretjih držav v EU; zato Komisijo poziva, naj preveri vir okužbe in pregleda uradni fitosanitarni nadzorni sistem EU, na ta način pa zaščiti in obvaruje naše ozemlje;

| 4. | odločno poziva Komisijo, naj zlasti zaradi skorajšnjega poletja sprejme učinkovite ukrepe za preprečitev širjenja bakterije Xylella fastidiosa znotraj EU, ki naj bodo v prvi vrsti usmerjeni v najbolj ogrožene kmetijske rastline, čeprav se ne sme zanemariti drugih kultur, ki jih bolezen prav tako lahko resno prizadene, in v zvezi s tem poudarja pomen določb člena 9 izvedbenega sklepa iz leta 2015; |
| --- | --- |

4.

odločno poziva Komisijo, naj zlasti zaradi skorajšnjega poletja sprejme učinkovite ukrepe za preprečitev širjenja bakterije Xylella fastidiosa znotraj EU, ki naj bodo v prvi vrsti usmerjeni v najbolj ogrožene kmetijske rastline, čeprav se ne sme zanemariti drugih kultur, ki jih bolezen prav tako lahko resno prizadene, in v zvezi s tem poudarja pomen določb člena 9 izvedbenega sklepa iz leta 2015;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj proizvajalcem povrnejo škodo, ki so jo utrpeli zaradi ukrepov izkoreninjanja, in izgubo dohodka – kamor ne šteje le izguba kmetijske proizvodnje, ampak tudi kulturna dediščina, zgodovina in turistična dejavnost; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, naj proizvajalcem povrnejo škodo, ki so jo utrpeli zaradi ukrepov izkoreninjanja, in izgubo dohodka – kamor ne šteje le izguba kmetijske proizvodnje, ampak tudi kulturna dediščina, zgodovina in turistična dejavnost;

| 6. | poziva Komisijo in pristojne organe, naj izkoristijo vsa razpoložljiva sredstva in instrumente, da bi pomagali pri oživitvi gospodarstva na prizadetih območjih; poziva Komisijo, naj opredeli spodbude za proizvajalce, ki izvajajo preventivne ukrepe; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in pristojne organe, naj izkoristijo vsa razpoložljiva sredstva in instrumente, da bi pomagali pri oživitvi gospodarstva na prizadetih območjih; poziva Komisijo, naj opredeli spodbude za proizvajalce, ki izvajajo preventivne ukrepe;

| 7. | poziva Komisijo, naj zagotovi dovolj finančnih in človeških virov za izvajanje zadevnih strategij, vključno s finančno podporo kmetom za izvajanje ustreznih kmetijskih praks za boj proti bakteriji Xylella fastidiosa in njenim prenašalcem; odločno poziva Komisijo, naj nemudoma spodbudi okrepljeno raziskovalno delo, vključno z večjim mednarodnim povezovanjem in tudi tako, da za raziskovalne inštitute zagotovi razpoložljiva sredstva, s čimer bi se izboljšalo naše znanstveno poznavanje bakterije Xylella fastidiosa in se dejansko ugotovila povezava med patogenim organizmom, simptomi in razvojem bolezni; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj zagotovi dovolj finančnih in človeških virov za izvajanje zadevnih strategij, vključno s finančno podporo kmetom za izvajanje ustreznih kmetijskih praks za boj proti bakteriji Xylella fastidiosa in njenim prenašalcem; odločno poziva Komisijo, naj nemudoma spodbudi okrepljeno raziskovalno delo, vključno z večjim mednarodnim povezovanjem in tudi tako, da za raziskovalne inštitute zagotovi razpoložljiva sredstva, s čimer bi se izboljšalo naše znanstveno poznavanje bakterije Xylella fastidiosa in se dejansko ugotovila povezava med patogenim organizmom, simptomi in razvojem bolezni;

| 8. | poudarja potrebo po kampanjah za osveščanje na potencialno prizadetih območjih EU, da bi osvestili vse, ki delujejo v kmetijskem sektorju pa tudi v hortikulturi, vključno s prodajalci okrasnih rastlin na drobno, poklicnimi vrtnarji in njihovimi strankami; |
| --- | --- |

8.

poudarja potrebo po kampanjah za osveščanje na potencialno prizadetih območjih EU, da bi osvestili vse, ki delujejo v kmetijskem sektorju pa tudi v hortikulturi, vključno s prodajalci okrasnih rastlin na drobno, poklicnimi vrtnarji in njihovimi strankami;

| 9. | meni, da bi morala Komisija in države članice, zlasti zaradi bližajočega se poletja, potnike opozarjati na tveganje pri vnosu okuženih rastlin iz držav, ki jih je prizadela bakterija Xylella fastidiosa, v EU; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morala Komisija in države članice, zlasti zaradi bližajočega se poletja, potnike opozarjati na tveganje pri vnosu okuženih rastlin iz držav, ki jih je prizadela bakterija Xylella fastidiosa, v EU;

| 10. | poziva k temu, naj se zagotovi več sredstev za odkrivanje škodljivih organizmov na vstopnih točkah v EU; poleg tega spodbuja države članice, naj povečajo število rednih inšpekcij, da bi na ta način preprečile širjenje bakterije Xylella fastidiosa izven razmejenih območij; |
| --- | --- |

10.

poziva k temu, naj se zagotovi več sredstev za odkrivanje škodljivih organizmov na vstopnih točkah v EU; poleg tega spodbuja države članice, naj povečajo število rednih inšpekcij, da bi na ta način preprečile širjenje bakterije Xylella fastidiosa izven razmejenih območij;

| 11. | poziva Komisijo, naj pripravi odprto zbirko podatkov s seznamom ustanov in pristojnih organov na ravni Unije in držav članic za izmenjavo informacij, izkušenj in primerov dobre prakse, pa tudi za hitro opozarjanje pristojnih organov in sprejemanje potrebnih ukrepov; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj pripravi odprto zbirko podatkov s seznamom ustanov in pristojnih organov na ravni Unije in držav članic za izmenjavo informacij, izkušenj in primerov dobre prakse, pa tudi za hitro opozarjanje pristojnih organov in sprejemanje potrebnih ukrepov;

| 12. | poziva Komisijo, naj na pregleden način pripravi celovite smernice za izvajanje preventivnih ukrepov in ukrepov za nadzorovanje bolezni, z jasno navedbo njihovega obsega in trajanja in ob upoštevanju obstoječih izkušenj in primerov dobre prakse, da jih bodo pristojni organi in službe v državah članicah lahko uporabljali kot podporni instrument; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj na pregleden način pripravi celovite smernice za izvajanje preventivnih ukrepov in ukrepov za nadzorovanje bolezni, z jasno navedbo njihovega obsega in trajanja in ob upoštevanju obstoječih izkušenj in primerov dobre prakse, da jih bodo pristojni organi in službe v državah članicah lahko uporabljali kot podporni instrument;

| 13. | poziva Komisijo, naj Parlamentu vsako leto – ali kadarkoli glede na razvoj dogodkov – poroča o grožnji, ki jo za proizvajalce v EU predstavljajo bakterija Xylella fastidiosa in drugi organizmi, ki ogrožajo kmetijsko proizvodnjo; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj Parlamentu vsako leto – ali kadarkoli glede na razvoj dogodkov – poroča o grožnji, ki jo za proizvajalce v EU predstavljajo bakterija Xylella fastidiosa in drugi organizmi, ki ogrožajo kmetijsko proizvodnjo;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

(2)  UL L 309, 24.11.2009, str. 71.

---

Četrtek, 21. maj 2015

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/49

---

P8_TA(2015)0210

Zimbabve, primer zagovornika človekovih pravic Itaija Dzamare

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o Zimbabveju, primer zagovornika človekovih pravic Itaija Dzamare (2015/2710(RSP))

(2016/C 353/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Zimbabveju, zlasti z dne 7. februarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Zimbabveju, zlasti z dne 7. februarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju izjav na kraju samem, ki ju je EU dala 11. marca 2015 in 9. aprila 2015 o ugrabitvi Itaija Dzamare; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav na kraju samem, ki ju je EU dala 11. marca 2015 in 9. aprila 2015 o ugrabitvi Itaija Dzamare;

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu EU z dne 19. februarja 2014 o pregledu odnosov med EU in Zimbabvejem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu EU z dne 19. februarja 2014 o pregledu odnosov med EU in Zimbabvejem,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta št. 2014/98/CFSP z dne 17. februarja 2014 (2) in št. 2015/277/CFSP z dne 19. februarja 2015 (3) o spremembi Sklepa 2011/101/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta št. 2014/98/CFSP z dne 17. februarja 2014 (2) in št. 2015/277/CFSP z dne 19. februarja 2015 (3) o spremembi Sklepa 2011/101/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika urada visokega komisarja za človekove pravice z dne 18. januarja 2013 o nedavnih napadih na zagovornike človekovih pravic, ki so se zgodili pred volitvami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika urada visokega komisarja za človekove pravice z dne 18. januarja 2013 o nedavnih napadih na zagovornike človekovih pravic, ki so se zgodili pred volitvami,

| — | ob upoštevanju splošnega političnega dogovora, ki so ga leta 2008 podpisale tri najpomembnejše politične stranke, in sicer ZANU PF, MDC-T in MDC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega političnega dogovora, ki so ga leta 2008 podpisale tri najpomembnejše politične stranke, in sicer ZANU PF, MDC-T in MDC,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije z dne 23. julij 2012 o Zimbabveju in Izvedbenega sklepa št. 2012/124/CFSP z dne 27. februarja 2012 (4) o omejevalnih ukrepih zoper Zimbabve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije z dne 23. julij 2012 o Zimbabveju in Izvedbenega sklepa št. 2012/124/CFSP z dne 27. februarja 2012 (4) o omejevalnih ukrepih zoper Zimbabve,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah narodov z dne 27. junija 1981, ki jo je Zimbabve ratificiral, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah narodov z dne 27. junija 1981, ki jo je Zimbabve ratificiral,

| — | ob upoštevanju zimbabvejske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zimbabvejske ustave,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker naj bi pet neznanih oboroženih moških dne 9. marca 2015 v predmestju Harareja domnevno ugrabilo Itaija Dzamaro, pomembnega borca za človekove pravice, vodjo gibanja „Occupy Africa Unity Square movement“ in nasprotnika predsednika Mugabeja; ker še vedno ni znano, kje je, in ker vlada velika zaskrbljenost glede njegove varnosti in varstva njegovih pravic; |
| --- | --- |

A.

ker naj bi pet neznanih oboroženih moških dne 9. marca 2015 v predmestju Harareja domnevno ugrabilo Itaija Dzamaro, pomembnega borca za človekove pravice, vodjo gibanja „Occupy Africa Unity Square movement“ in nasprotnika predsednika Mugabeja; ker še vedno ni znano, kje je, in ker vlada velika zaskrbljenost glede njegove varnosti in varstva njegovih pravic;

| B. | ker je Itai Dzamara v mesecih pred ugrabitvijo vodil številne mirne proteste proti vse slabšim političnim in gospodarskim razmeram v Zimbabveju; ker je dva dni pred ugrabitvijo nagovoril udeležence političnega shoda, ki ga je organiziralo opozicijsko gibanje za demokratične spremembe Tsvangirai (MDC-T), in pozval k množičnim protestom proti vse hujšemu zatiranju in vse slabšim gospodarskim razmeram v državi, s peticijo pozval predsednika Mugabeja, naj odstopi, ter pozval k reformam volilnega sistema; |
| --- | --- |

B.

ker je Itai Dzamara v mesecih pred ugrabitvijo vodil številne mirne proteste proti vse slabšim političnim in gospodarskim razmeram v Zimbabveju; ker je dva dni pred ugrabitvijo nagovoril udeležence političnega shoda, ki ga je organiziralo opozicijsko gibanje za demokratične spremembe Tsvangirai (MDC-T), in pozval k množičnim protestom proti vse hujšemu zatiranju in vse slabšim gospodarskim razmeram v državi, s peticijo pozval predsednika Mugabeja, naj odstopi, ter pozval k reformam volilnega sistema;

| C. | ker se vlada še ni odzvala na njegovo izginotje, zaradi česar javnost sumi, da bi utegnila biti zanj odgovorna država; ker vladajoča stranka ZANU-PF zanika, da je prišlo do prisilnega izginotja, in trdi, da so ga zrežirale opozicijske stranke; |
| --- | --- |

C.

ker se vlada še ni odzvala na njegovo izginotje, zaradi česar javnost sumi, da bi utegnila biti zanj odgovorna država; ker vladajoča stranka ZANU-PF zanika, da je prišlo do prisilnega izginotja, in trdi, da so ga zrežirale opozicijske stranke;

| D. | ker je višje sodišče v odločbi z dne 13. marca 2015 zimbabvejskim organom naložila, naj sprožijo iskanje Itaija Dzamare in dokler ne ugotovijo, kje se nahaja, sodišču vsaka dva tedna poročajo o napredku; ker so organi, ki so za to pristojni, prezrli odločbo višjega sodišča, državni organi pa je še niso začeli izvajati; |
| --- | --- |

D.

ker je višje sodišče v odločbi z dne 13. marca 2015 zimbabvejskim organom naložila, naj sprožijo iskanje Itaija Dzamare in dokler ne ugotovijo, kje se nahaja, sodišču vsaka dva tedna poročajo o napredku; ker so organi, ki so za to pristojni, prezrli odločbo višjega sodišča, državni organi pa je še niso začeli izvajati;

| E. | ker so Itaija Dzamaro večkrat napadli podporniki vladajoče stranke ZANU-PF in policisti v uniformi; ker ga je novembra 2014 približno 20 policistov v uniformi vklenilo in pretepalo, dokler ni izgubil zavesti, napadli pa so tudi njegovega odvetnika Kennedyja Masiya; |
| --- | --- |

E.

ker so Itaija Dzamaro večkrat napadli podporniki vladajoče stranke ZANU-PF in policisti v uniformi; ker ga je novembra 2014 približno 20 policistov v uniformi vklenilo in pretepalo, dokler ni izgubil zavesti, napadli pa so tudi njegovega odvetnika Kennedyja Masiya;

| F. | ker je bilo 27. aprila 2015 v Harareju pridržanih 11 oseb, ki so se udeležili shoda v podporo pogrešanemu Itaiju Dzamari; ker so aktiviste aretirali in so bili šest ur v pridržanju; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo 27. aprila 2015 v Harareju pridržanih 11 oseb, ki so se udeležili shoda v podporo pogrešanemu Itaiju Dzamari; ker so aktiviste aretirali in so bili šest ur v pridržanju;

| G. | ker se je njegova žena Sheffra Dzamara po ugrabitvi pritožila na višje sodišče v Harareju, naj policijo in osrednjo obveščevalno organizacijo (CIO) prisili, da začnejo iskati njenega moža; ker sta med zaslišanjem policija in CIO zanikala, da bi kar koli vedela o tem, kje se Itai Dzamara nahaja; ker je Sheffra Dzamara v začetku aprila prijavila, da jo neznani moški ves čas nadzorujejo in da se boji za življenje; |
| --- | --- |

G.

ker se je njegova žena Sheffra Dzamara po ugrabitvi pritožila na višje sodišče v Harareju, naj policijo in osrednjo obveščevalno organizacijo (CIO) prisili, da začnejo iskati njenega moža; ker sta med zaslišanjem policija in CIO zanikala, da bi kar koli vedela o tem, kje se Itai Dzamara nahaja; ker je Sheffra Dzamara v začetku aprila prijavila, da jo neznani moški ves čas nadzorujejo in da se boji za življenje;

| H. | ker se razmere v Zimbabveju na področju človekovih pravic in demokracije slabšajo, nenehno pa se pojavljajo tudi poročila o nadlegovanju zagovornikov človekovih pravic, novinarjev in pripadnikov civilne družbe ter kršenju njihovih človekovih pravic; |
| --- | --- |

H.

ker se razmere v Zimbabveju na področju človekovih pravic in demokracije slabšajo, nenehno pa se pojavljajo tudi poročila o nadlegovanju zagovornikov človekovih pravic, novinarjev in pripadnikov civilne družbe ter kršenju njihovih človekovih pravic;

| I. | ker policija pogosto zlorablja obstoječe zakone, kot sta zakon o javnem redu in varnosti ter zakon o dostopu do informacij in varstvu zasebnosti, da bi prepovedala zakonita javna srečanja in zborovanja; |
| --- | --- |

I.

ker policija pogosto zlorablja obstoječe zakone, kot sta zakon o javnem redu in varnosti ter zakon o dostopu do informacij in varstvu zasebnosti, da bi prepovedala zakonita javna srečanja in zborovanja;

| J. | ker je svoboda zbiranja, združevanja in izražanja bistveni element demokracije; |
| --- | --- |

J.

ker je svoboda zbiranja, združevanja in izražanja bistveni element demokracije;

| K. | ker od februarja 2015 EU spet nudi pomoč Zimbabveju, in sicer v obliki nacionalnega okvirnega programa, vrednega 234 milijonov EUR, s katerim bi Zimbabveju pomagala, da postane bolj demokratična in uspešna država, Evropski svet pa se je odločil ohraniti nekatere sankcije zoper to državo; ker ukrepa zamrznitve sredstev in prepovedi potovanja veljata samo še za predsednika Roberta Mugabeja, njegovo ženo in eno oborožitveno podjetje; ker še vedno velja tudi embargo EU na orožje; |
| --- | --- |

K.

ker od februarja 2015 EU spet nudi pomoč Zimbabveju, in sicer v obliki nacionalnega okvirnega programa, vrednega 234 milijonov EUR, s katerim bi Zimbabveju pomagala, da postane bolj demokratična in uspešna država, Evropski svet pa se je odločil ohraniti nekatere sankcije zoper to državo; ker ukrepa zamrznitve sredstev in prepovedi potovanja veljata samo še za predsednika Roberta Mugabeja, njegovo ženo in eno oborožitveno podjetje; ker še vedno velja tudi embargo EU na orožje;

| L. | ker je bila 16. marca 2013 na podlagi referenduma sprejeta nova ustava, katere cilj naj bi bil očistiti politiko, v resnici pa je napredek počasen, razmere na področju človekovih pravic pa so še vedno občutljive; |
| --- | --- |

L.

ker je bila 16. marca 2013 na podlagi referenduma sprejeta nova ustava, katere cilj naj bi bil očistiti politiko, v resnici pa je napredek počasen, razmere na področju človekovih pravic pa so še vedno občutljive;

| 1. | ostro obsoja prisilno izginotje zagovornika človekovih pravic Itaija Dzamare in poziva k njegovi takojšnji in brezpogojni izpustitvi; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja prisilno izginotje zagovornika človekovih pravic Itaija Dzamare in poziva k njegovi takojšnji in brezpogojni izpustitvi;

| 2. | poziva vlado Zimbabveja, naj stori vse potrebno, da Itaija Dzamaro najde in vse odgovorne privede pred sodišče; poziva vlado, naj v celoti spoštuje odločbo vrhovnega sodišča, s katero ji je bilo naloženo, naj poišče Itaija Dzamaro; |
| --- | --- |

2.

poziva vlado Zimbabveja, naj stori vse potrebno, da Itaija Dzamaro najde in vse odgovorne privede pred sodišče; poziva vlado, naj v celoti spoštuje odločbo vrhovnega sodišča, s katero ji je bilo naloženo, naj poišče Itaija Dzamaro;

| 3. | poziva zimbabvejske oblasti, naj zagotovijo varnost in zaščito njegove žene in družine pa tudi njegovih sodelavcev in podpornikov; |
| --- | --- |

3.

poziva zimbabvejske oblasti, naj zagotovijo varnost in zaščito njegove žene in družine pa tudi njegovih sodelavcev in podpornikov;

| 4. | je globoko zaskrbljen, ker organizacije za človekove pravice poročajo o vse večjem političnem nasilju in nadlegovanju predstavnikov politične opozicije, pa tudi zaradi strogih omejitev in ustrahovanja zagovornikov človekovih pravic, ki jih policisti pogosto pretepejo in jim na podlagi lažnih obtožb odvzamejo prostost; obžaluje, da je bil – kar zadeva pravno državo – od zadnjih volitev in od sprejetja nove ustave leta 2013 dosežen le majhen napredek, zlasti v smeri izvedbe reforme na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

4.

je globoko zaskrbljen, ker organizacije za človekove pravice poročajo o vse večjem političnem nasilju in nadlegovanju predstavnikov politične opozicije, pa tudi zaradi strogih omejitev in ustrahovanja zagovornikov človekovih pravic, ki jih policisti pogosto pretepejo in jim na podlagi lažnih obtožb odvzamejo prostost; obžaluje, da je bil – kar zadeva pravno državo – od zadnjih volitev in od sprejetja nove ustave leta 2013 dosežen le majhen napredek, zlasti v smeri izvedbe reforme na področju človekovih pravic;

| 5. | poziva zimbabvejske oblasti, naj raziščejo obtožbe o prekomerni uporabi sile in drugih kršitvah človekovih pravic s strani policistov in državnih uslužbencev ter jih pokličejo k odgovornosti; |
| --- | --- |

5.

poziva zimbabvejske oblasti, naj raziščejo obtožbe o prekomerni uporabi sile in drugih kršitvah človekovih pravic s strani policistov in državnih uslužbencev ter jih pokličejo k odgovornosti;

| 6. | opozarja na splošno odgovornost zimbabvejske vlade, da vsem svojim državljanom zagotavlja varnost; poziva zimbabvejske oblasti, naj izvajajo določbe Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah narodov ter drugih regionalnih instrumentov za človekove pravice, ki jih je Zimbabve ratificiral; |
| --- | --- |

6.

opozarja na splošno odgovornost zimbabvejske vlade, da vsem svojim državljanom zagotavlja varnost; poziva zimbabvejske oblasti, naj izvajajo določbe Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah narodov ter drugih regionalnih instrumentov za človekove pravice, ki jih je Zimbabve ratificiral;

| 7. | želi spomniti, da se je Zimbabve v okviru splošnega političnega dogovora zavezal, da bodo njegova zakonodaja ter njegovi postopki in prakse skladni z mednarodnimi načeli in pravom o človekovih pravicah, vključno s svobodo zbiranja, združevanja in izražanja; |
| --- | --- |

7.

želi spomniti, da se je Zimbabve v okviru splošnega političnega dogovora zavezal, da bodo njegova zakonodaja ter njegovi postopki in prakse skladni z mednarodnimi načeli in pravom o človekovih pravicah, vključno s svobodo zbiranja, združevanja in izražanja;

| 8. | priznava ustanovitev odbora za človekove pravice v Zimbabveju, hkrati pa je zaskrbljen, da mu ni bila dana pomembnejša vloga, v okviru katere bi lahko deloval neodvisno in izpolnil cilje v zvezi z nujnimi vprašanji s področja človekovih pravic, s katerimi se ta država sooča; |
| --- | --- |

8.

priznava ustanovitev odbora za človekove pravice v Zimbabveju, hkrati pa je zaskrbljen, da mu ni bila dana pomembnejša vloga, v okviru katere bi lahko deloval neodvisno in izpolnil cilje v zvezi z nujnimi vprašanji s področja človekovih pravic, s katerimi se ta država sooča;

| 9. | zato poziva mednarodno skupnost, še posebej pa Južnoafriško razvojno skupnost, k usklajenemu delovanju; meni, da ima ta regionalna organizacija pomembno vlogo poroka za spoštovanje splošnega političnega dogovora, tako da med drugim vztraja pri njegovem izvajanju, zlasti člena 13, da se zagotovi nepristransko delovanje policije in drugih varnostnih sil; |
| --- | --- |

9.

zato poziva mednarodno skupnost, še posebej pa Južnoafriško razvojno skupnost, k usklajenemu delovanju; meni, da ima ta regionalna organizacija pomembno vlogo poroka za spoštovanje splošnega političnega dogovora, tako da med drugim vztraja pri njegovem izvajanju, zlasti člena 13, da se zagotovi nepristransko delovanje policije in drugih varnostnih sil;

| 10. | poziva zimbabvejsko vlado in predsednika Mugabeja, naj spoštujeta svoje mednarodne obveznosti in določbe mednarodnih pogodb, ki jih je Zimbabve podpisal in ki zagotavljajo spoštovanje pravne države in uresničitev državljanskih in političnih pravic; |
| --- | --- |

10.

poziva zimbabvejsko vlado in predsednika Mugabeja, naj spoštujeta svoje mednarodne obveznosti in določbe mednarodnih pogodb, ki jih je Zimbabve podpisal in ki zagotavljajo spoštovanje pravne države in uresničitev državljanskih in političnih pravic;

| 11. | poziva EU, naj okrepi politični dialog o človekovih pravicah na podlagi člena 8 Sporazuma iz Cotonouja, zlasti pa naj spodbuja vlado, da razveljavi ali ustrezno spremeni zakon o javnem redu in varnosti ter zakon o dostopu do informacij in varstvu zasebnosti, da se ne bosta več zlorabljala; |
| --- | --- |

11.

poziva EU, naj okrepi politični dialog o človekovih pravicah na podlagi člena 8 Sporazuma iz Cotonouja, zlasti pa naj spodbuja vlado, da razveljavi ali ustrezno spremeni zakon o javnem redu in varnosti ter zakon o dostopu do informacij in varstvu zasebnosti, da se ne bosta več zlorabljala;

| 12. | obžaluje, da v začasnem sporazumu o gospodarskem partnerstvu, ki je bil sklenjen s štirimi državami vzhodne in južne Afrike, tudi Zimbabvejem, ni stroge in izvršljive klavzule o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da v začasnem sporazumu o gospodarskem partnerstvu, ki je bil sklenjen s štirimi državami vzhodne in južne Afrike, tudi Zimbabvejem, ni stroge in izvršljive klavzule o človekovih pravicah;

| 13. | je seznanjen z odpravo sankcij, ki jih je uvedla EU, in podpira ciljne ukrepe proti predsedniku in njegovi ženi, ki ostajajo v veljavi in so bili sprejeti kot odziv na politične razmere in razmere na področju človekovih pravic v Zimbabveju, pa tudi embargo na orožje; |
| --- | --- |

13.

je seznanjen z odpravo sankcij, ki jih je uvedla EU, in podpira ciljne ukrepe proti predsedniku in njegovi ženi, ki ostajajo v veljavi in so bili sprejeti kot odziv na politične razmere in razmere na področju človekovih pravic v Zimbabveju, pa tudi embargo na orožje;

| 14. | meni, da so spodbujanje demokracije ter varstvo človekovih pravic in pravne države bistvenega pomena, če naj Zimbabve postane svobodna in uspešna država; |
| --- | --- |

14.

meni, da so spodbujanje demokracije ter varstvo človekovih pravic in pravne države bistvenega pomena, če naj Zimbabve postane svobodna in uspešna država;

| 15. | poziva delegacijo EU v Harareju, naj Zimbabveju še naprej nudi pomoč za izboljšanje razmer na področju človekovih pravic; vztraja, da mora EU zagotoviti, da bo Zimbabve z njenimi sredstvi za razvoj učinkovito izpolnil potrebam prebivalstva, zlasti prek organizacij civilne družbe, in da bodo politične in gospodarske reforme, ki jih s temi sredstvi financira, izvedene; |
| --- | --- |

15.

poziva delegacijo EU v Harareju, naj Zimbabveju še naprej nudi pomoč za izboljšanje razmer na področju človekovih pravic; vztraja, da mora EU zagotoviti, da bo Zimbabve z njenimi sredstvi za razvoj učinkovito izpolnil potrebam prebivalstva, zlasti prek organizacij civilne družbe, in da bodo politične in gospodarske reforme, ki jih s temi sredstvi financira, izvedene;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, ESZD, vladi in parlamentu Zimbabveja, vladam Južnoafriške razvojne skupnosti, komisiji Afriške unije, vseafriškemu parlamentu, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU in generalnemu sekretarju Commonwealtha. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, ESZD, vladi in parlamentu Zimbabveja, vladam Južnoafriške razvojne skupnosti, komisiji Afriške unije, vseafriškemu parlamentu, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU in generalnemu sekretarju Commonwealtha.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0059.

(2)  UL L 50, 20.2.2014, str. 20.

(3)  UL L 47, 20.2.2015, str. 20.

(4)  UL L 54, 28.2.2012, str. 20.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/52

---

P8_TA(2015)0211

Stiska beguncev, pripadnikov ljudstva Rohingja, ter množična grobišča na Tajskem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o stiski beguncev, pripadnikov ljudstva Rohingja, ter množičnih grobiščih na Tajskem (2015/2711(RSP))

(2016/C 353/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi/Mjanmaru in ljudstvu Rohingja, zlasti resolucij z dne 20. aprila 2012 (1), 13. septembra 2012 (2) in 22. novembra 2012 (3), 13. junija 2013 (4), in svoje resolucije z dne 23. maja 2013 o obnovitvi dostopa Burme/Mjanmara do splošnih tarifnih preferencialov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi/Mjanmaru in ljudstvu Rohingja, zlasti resolucij z dne 20. aprila 2012 (1), 13. septembra 2012 (2) in 22. novembra 2012 (3), 13. junija 2013 (4), in svoje resolucije z dne 23. maja 2013 o obnovitvi dostopa Burme/Mjanmara do splošnih tarifnih preferencialov (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 (6) o položaju burmanskih beguncev na Tajskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 (6) o položaju burmanskih beguncev na Tajskem,

| — | ob upoštevanju izjave Urada visokega komisarja OZN za begunce (UNHCR) z dne 6. maja 2015 o množičnih grobiščih pripadnikov ljudstva Rohingja na Tajskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Urada visokega komisarja OZN za begunce (UNHCR) z dne 6. maja 2015 o množičnih grobiščih pripadnikov ljudstva Rohingja na Tajskem,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega protokola iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega protokola iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenja držav jugovzhodne Azije o človekovih pravicah, zlasti njenih odstavkov 13, 15, 16 in 18, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenja držav jugovzhodne Azije o človekovih pravicah, zlasti njenih odstavkov 13, 15, 16 in 18,

| — | ob upoštevanju poziva Urada visokega komisarja OZN za begunce dne 15. maja 2015 regionalnim vladam, naj izvajajo operacije iskanja in reševanja, v katerem je opozoril na potencialno humanitarno katastrofo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva Urada visokega komisarja OZN za begunce dne 15. maja 2015 regionalnim vladam, naj izvajajo operacije iskanja in reševanja, v katerem je opozoril na potencialno humanitarno katastrofo,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je po ocenah zaradi poglabljajoče se krize po vsej regiji na tisoče beguncev, pripadnikov ljudstva Rohingja, ter drugih še vedno na ladjah v Andamanskem morju in Malajski ožini, (nekatere med njimi so trgovci z ljudmi zapustili skorajda brez hrane ali vode), ki jih potisnejo nazaj na odprto morje, ko njihove ladje vstopijo v teritorialne vode; |
| --- | --- |

A.

ker je po ocenah zaradi poglabljajoče se krize po vsej regiji na tisoče beguncev, pripadnikov ljudstva Rohingja, ter drugih še vedno na ladjah v Andamanskem morju in Malajski ožini, (nekatere med njimi so trgovci z ljudmi zapustili skorajda brez hrane ali vode), ki jih potisnejo nazaj na odprto morje, ko njihove ladje vstopijo v teritorialne vode;

| B. | ker je vojaška policija 1. in 4. maja 2015 odkrila trupla vsaj 30 pripadnikov muslimanskega ljudstva Rohingja v domnevnem taborišču trgovcev z ljudmi v okraju Sadao v provinci Songkhla blizu tajsko-malezijske meje; ker so nekaj dni kasneje v drugem taborišču našli vsaj 5 drugih grobišč; |
| --- | --- |

B.

ker je vojaška policija 1. in 4. maja 2015 odkrila trupla vsaj 30 pripadnikov muslimanskega ljudstva Rohingja v domnevnem taborišču trgovcev z ljudmi v okraju Sadao v provinci Songkhla blizu tajsko-malezijske meje; ker so nekaj dni kasneje v drugem taborišču našli vsaj 5 drugih grobišč;

| C. | ker je ljudstvo Rohingja še naprej žrtev pregona in diskriminacije in mu samovoljno odrekajo burmansko/mjanmarsko državljanstvo in so zato njegovi pripadniki brez državljanstva; ker je burmanska vlada 1. aprila 2015 preklicala njihove začasne osebne izkaznice, s tem pa jim odvzela volilno pravico; ker v primerih kaznivih dejanj in nasilja nad njimi še vedno prevladuje nekaznovanje; |
| --- | --- |

C.

ker je ljudstvo Rohingja še naprej žrtev pregona in diskriminacije in mu samovoljno odrekajo burmansko/mjanmarsko državljanstvo in so zato njegovi pripadniki brez državljanstva; ker je burmanska vlada 1. aprila 2015 preklicala njihove začasne osebne izkaznice, s tem pa jim odvzela volilno pravico; ker v primerih kaznivih dejanj in nasilja nad njimi še vedno prevladuje nekaznovanje;

| D. | ker ljudstvo Rohingja v velikem številu zapušča Burmo/Mjanmar, odkar so bile zaradi izbruha nasilja leta 2012 do tal porušene cele soseske, nasilje pa je terjalo na stotine življenj; ker so mnogi med tistimi, ki so ušli, padli v roke tihotapskih združb, ki delujejo v Bengalskem zalivu; |
| --- | --- |

D.

ker ljudstvo Rohingja v velikem številu zapušča Burmo/Mjanmar, odkar so bile zaradi izbruha nasilja leta 2012 do tal porušene cele soseske, nasilje pa je terjalo na stotine življenj; ker so mnogi med tistimi, ki so ušli, padli v roke tihotapskih združb, ki delujejo v Bengalskem zalivu;

| E. | ker se je po podatkih rednega poročila UNHCR z dne 8. maja 2015 med januarjem in marcem 2015 okoli 25 000 pripadnikov ljudstva Rohingja in prebivalcev Bangladeša vkrcalo na tihotapska plovila; ker je to skoraj dvakrat toliko kot v istem obdobju leta 2014; |
| --- | --- |

E.

ker se je po podatkih rednega poročila UNHCR z dne 8. maja 2015 med januarjem in marcem 2015 okoli 25 000 pripadnikov ljudstva Rohingja in prebivalcev Bangladeša vkrcalo na tihotapska plovila; ker je to skoraj dvakrat toliko kot v istem obdobju leta 2014;

| F. | ker je več tisoč pripadnikov ljudstva Rohingja pred preganjanjem zbežalo po morju in ker jih je na stotine izgubilo življenje v potopljenih čolnih ali ker so jih potisnili na odprto morje; |
| --- | --- |

F.

ker je več tisoč pripadnikov ljudstva Rohingja pred preganjanjem zbežalo po morju in ker jih je na stotine izgubilo življenje v potopljenih čolnih ali ker so jih potisnili na odprto morje;

| G. | ker se zaradi ukrepov pregona trgovci z ljudmi preusmerjajo na pomorske poti; ker je vse več primerov, ko migrante zapustijo na morju; |
| --- | --- |

G.

ker se zaradi ukrepov pregona trgovci z ljudmi preusmerjajo na pomorske poti; ker je vse več primerov, ko migrante zapustijo na morju;

| H. | ker trgovci z ljudmi, v nekaterih primerih pa tudi podkupljivi lokalni tajski organi, še naprej tihotapijo tisoče pripadnikov ljudstva Rohingja in druge migrante prek Tajske in iz drugih držav v te regiji, jih zadržujejo v nečloveških razmerah v taboriščih v džungli na jugu Tajske, kjer jih ugrabitelji mučijo, stradajo, pretepajo do smrti, da bi od njihovih družin in sorodnikov izsilili odkupnino, ali pa jih prodajo v suženjstvo; |
| --- | --- |

H.

ker trgovci z ljudmi, v nekaterih primerih pa tudi podkupljivi lokalni tajski organi, še naprej tihotapijo tisoče pripadnikov ljudstva Rohingja in druge migrante prek Tajske in iz drugih držav v te regiji, jih zadržujejo v nečloveških razmerah v taboriščih v džungli na jugu Tajske, kjer jih ugrabitelji mučijo, stradajo, pretepajo do smrti, da bi od njihovih družin in sorodnikov izsilili odkupnino, ali pa jih prodajo v suženjstvo;

| I. | ker UNHCR poziva k skupnemu odzivu po odkritju množičnih grobišč pripadnikov ljudstva Rohingja na Tajskem in spodbuja države v tej regiji, naj okrepijo sodelovanje na področju ukrepov proti tihotapljenju in trgovini z ljudmi, hkrati pa zaščitijo žrtve; |
| --- | --- |

I.

ker UNHCR poziva k skupnemu odzivu po odkritju množičnih grobišč pripadnikov ljudstva Rohingja na Tajskem in spodbuja države v tej regiji, naj okrepijo sodelovanje na področju ukrepov proti tihotapljenju in trgovini z ljudmi, hkrati pa zaščitijo žrtve;

| J. | ker vprašanje pripadnikov ljudstva Rohingja na nedavnem 26. srečanju na vrhu držav združenja ASEAN, ki je potekalo od 26. do 28. aprila 2015 v Maleziji, ni bilo obravnavano; |
| --- | --- |

J.

ker vprašanje pripadnikov ljudstva Rohingja na nedavnem 26. srečanju na vrhu držav združenja ASEAN, ki je potekalo od 26. do 28. aprila 2015 v Maleziji, ni bilo obravnavano;

| K. | ker je generalni direktorat Evropske komisije za humanitarno pomoč in civilno zaščito (GD ECHO) od leta 2010 do 2015 zagotovil približno 57,3 milijonov evrov humanitarne pomoči za ranljivo prebivalstvo v zvezni državi Rakhine; ker v letu 2015 financira projekte v tej zvezni državi za reševanje nekaterih najnujnejših potreb pripadnikov ljudstva Rohingja v severnih krajih, tudi s hrano in prehrano, osnovnimi zdravstvenimi storitvami in drugimi osnovnimi gospodinjskimi predmeti, in za podporo prebivalstvu, ki je razseljeno že od leta 2012; |
| --- | --- |

K.

ker je generalni direktorat Evropske komisije za humanitarno pomoč in civilno zaščito (GD ECHO) od leta 2010 do 2015 zagotovil približno 57,3 milijonov evrov humanitarne pomoči za ranljivo prebivalstvo v zvezni državi Rakhine; ker v letu 2015 financira projekte v tej zvezni državi za reševanje nekaterih najnujnejših potreb pripadnikov ljudstva Rohingja v severnih krajih, tudi s hrano in prehrano, osnovnimi zdravstvenimi storitvami in drugimi osnovnimi gospodinjskimi predmeti, in za podporo prebivalstvu, ki je razseljeno že od leta 2012;

| L. | ker je DG ECHO od leta 2013 Mednarodni organizaciji za migracije (IOM) dodelil 325 000 EUR za zagotavljanje hrane, osnovnih gospodinjskih predmetov, zdravstvenega varstva in zaščite približno 3 000 moškim, ženskam in otrokom iz ljudstva Rohingja, ki so pridržani na Tajskem; |
| --- | --- |

L.

ker je DG ECHO od leta 2013 Mednarodni organizaciji za migracije (IOM) dodelil 325 000 EUR za zagotavljanje hrane, osnovnih gospodinjskih predmetov, zdravstvenega varstva in zaščite približno 3 000 moškim, ženskam in otrokom iz ljudstva Rohingja, ki so pridržani na Tajskem;

| 1. | izraža najglobljo zaskrbljenost zaradi trpljenja beguncev ljudstva Rohingja in sedanje humanitarne krize na odprtem morju in v teritorialnih vodah med Mjanmarom, Bangladešem, Tajsko in Indonezijo in je pretresen zaradi ugotovitev po nedavnem izkopu številnih trupel iz masovnih grobišč v taboriščih trgovcev z ljudmi na jugu Tajske; izraža sožalje družinam žrtev; |
| --- | --- |

1.

izraža najglobljo zaskrbljenost zaradi trpljenja beguncev ljudstva Rohingja in sedanje humanitarne krize na odprtem morju in v teritorialnih vodah med Mjanmarom, Bangladešem, Tajsko in Indonezijo in je pretresen zaradi ugotovitev po nedavnem izkopu številnih trupel iz masovnih grobišč v taboriščih trgovcev z ljudmi na jugu Tajske; izraža sožalje družinam žrtev;

| 2. | poziva tajske oblasti, naj nemudoma izvedejo popolne in verodostojne kazenske preiskave množičnih grobišč muslimanskega ljudstva Rohingja, po potrebi s pomočjo OZN, da bodo odgovorni privedeni pred sodišče; |
| --- | --- |

2.

poziva tajske oblasti, naj nemudoma izvedejo popolne in verodostojne kazenske preiskave množičnih grobišč muslimanskega ljudstva Rohingja, po potrebi s pomočjo OZN, da bodo odgovorni privedeni pred sodišče;

| 3. | pozdravlja, da tajska vlade priznava problem trgovine z ljudmi na Tajskem in v tej regiji in da nekateri podkupljivi organi sodelujejo pri tihotapljenju ljudi; poziva tajsko vlado in njene uradnike, naj odpravijo vsakršno sodelovanje s kriminalnimi združbami, ki trgujejo s pripadniki ljudstva Rohingja in drugimi migranti na Tajskem; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja, da tajska vlade priznava problem trgovine z ljudmi na Tajskem in v tej regiji in da nekateri podkupljivi organi sodelujejo pri tihotapljenju ljudi; poziva tajsko vlado in njene uradnike, naj odpravijo vsakršno sodelovanje s kriminalnimi združbami, ki trgujejo s pripadniki ljudstva Rohingja in drugimi migranti na Tajskem;

| 4. | poziva vse države v tej regiji, naj okrepijo sodelovanje na področju ukrepov proti tihotapljenju in za boj proti trgovini z ljudmi, hkrati pa žrtvam zagotovijo zaščito; poudarja, da ima lahko pri tem združenje ASEAN pomembno vlogo; spodbuja vlade držav v tej regiji k sodelovanju na prihajajočem regionalnem zasedanju o položaju migrantov, ki bo 29. maja 2015 v Bangkoku na Tajskem; pozdravlja pripravo konvencije združenja ASEAN o boju proti trgovini z ljudmi, zlasti ženskami in otroki (ACTIP), ki naj bi jo vodje držav članic združenja ASEAN potrdili med letom 2015; |
| --- | --- |

4.

poziva vse države v tej regiji, naj okrepijo sodelovanje na področju ukrepov proti tihotapljenju in za boj proti trgovini z ljudmi, hkrati pa žrtvam zagotovijo zaščito; poudarja, da ima lahko pri tem združenje ASEAN pomembno vlogo; spodbuja vlade držav v tej regiji k sodelovanju na prihajajočem regionalnem zasedanju o položaju migrantov, ki bo 29. maja 2015 v Bangkoku na Tajskem; pozdravlja pripravo konvencije združenja ASEAN o boju proti trgovini z ljudmi, zlasti ženskami in otroki (ACTIP), ki naj bi jo vodje držav članic združenja ASEAN potrdili med letom 2015;

| 5. | poziva vse države v tej regiji, naj podpišejo in ratificirajo konvencijo OZN o statusu beguncev in pripadnikom ljudstva Rohingja, ki prosijo za azil, zagotovijo vsaj začasno zaščito, hkrati pa pomagajo burmanski vladi pri iskanju dolgotrajnih, pravičnih rešitev za odpravo temeljnih vzrokov; |
| --- | --- |

5.

poziva vse države v tej regiji, naj podpišejo in ratificirajo konvencijo OZN o statusu beguncev in pripadnikom ljudstva Rohingja, ki prosijo za azil, zagotovijo vsaj začasno zaščito, hkrati pa pomagajo burmanski vladi pri iskanju dolgotrajnih, pravičnih rešitev za odpravo temeljnih vzrokov;

| 6. | poleg tega poziva vlado Burme/Mjanmara, naj spremeni svojo politiko in sprejme vse potrebne ukrepe, da prepreči preganjanje in diskriminacijo manjšine Rohingja; ponovno poziva k spremembi ali razveljavitvi zakona o državljanstvu iz leta 1982, da se temu ljudstvu zagotovi enakopraven dostop do burmanskega državljanstva; |
| --- | --- |

6.

poleg tega poziva vlado Burme/Mjanmara, naj spremeni svojo politiko in sprejme vse potrebne ukrepe, da prepreči preganjanje in diskriminacijo manjšine Rohingja; ponovno poziva k spremembi ali razveljavitvi zakona o državljanstvu iz leta 1982, da se temu ljudstvu zagotovi enakopraven dostop do burmanskega državljanstva;

| 7. | pozdravlja dolgo zapoznelo izjavo tiskovnega predstavnika opozicijske stranke Aung San Su Či, Nacionalne lige za demokracijo (NLD) z dne 18. maja 2015, da bi morala vlada Burme/Mjanmara pripadnikom manjšine Rohingja podeliti državljanstvo; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dolgo zapoznelo izjavo tiskovnega predstavnika opozicijske stranke Aung San Su Či, Nacionalne lige za demokracijo (NLD) z dne 18. maja 2015, da bi morala vlada Burme/Mjanmara pripadnikom manjšine Rohingja podeliti državljanstvo;

| 8. | poziva vodje Indonezije, Malezije in Tajske, naj reševanje življenj migrantov in beguncev, ki so obtičali na plovilih v Bengalskem zalivu in Andamanskem morju, obravnavajo kot prednostno in pozdravlja izjavo Malezije in Indonezije z dne 20. maja 2015, da bosta nudili začasno zatočišče migrantom, ki jih najdejo na morju; |
| --- | --- |

8.

poziva vodje Indonezije, Malezije in Tajske, naj reševanje življenj migrantov in beguncev, ki so obtičali na plovilih v Bengalskem zalivu in Andamanskem morju, obravnavajo kot prednostno in pozdravlja izjavo Malezije in Indonezije z dne 20. maja 2015, da bosta nudili začasno zatočišče migrantom, ki jih najdejo na morju;

| 9. | pozdravlja pomoč, ki jo Evropska unija in mednarodne organizacije, kot je Urad visokega komisarja Organizacije združenih narodov za begunce, nudijo ljudstvu Rohingja v Mjanmaru/Burmi in na Tajskem, humanitarno pomoč notranje razseljenim osebam v zvezni državi Arakan/Rakhine, pripadnikom ljudstva Rohingja, ki so brez dokumentov, ranljivim prebivalstvom gostiteljem v Bangladešu ter pripadnikom ljudstva Rohingja in migrantom iz Bangladeša, ki jih zadržujejo v centrih za pridržanje priseljencev (moške) ali centrih za socialno varstvo (ženske in otroke) na Tajskem; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja pomoč, ki jo Evropska unija in mednarodne organizacije, kot je Urad visokega komisarja Organizacije združenih narodov za begunce, nudijo ljudstvu Rohingja v Mjanmaru/Burmi in na Tajskem, humanitarno pomoč notranje razseljenim osebam v zvezni državi Arakan/Rakhine, pripadnikom ljudstva Rohingja, ki so brez dokumentov, ranljivim prebivalstvom gostiteljem v Bangladešu ter pripadnikom ljudstva Rohingja in migrantom iz Bangladeša, ki jih zadržujejo v centrih za pridržanje priseljencev (moške) ali centrih za socialno varstvo (ženske in otroke) na Tajskem;

| 10. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj to vprašanje obravnava na najvišji možni politični ravni v svojih stikih s Tajsko in Burmo/Mjanmarom ter drugimi državami članicami združenja ASEAN; |
| --- | --- |

10.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj to vprašanje obravnava na najvišji možni politični ravni v svojih stikih s Tajsko in Burmo/Mjanmarom ter drugimi državami članicami združenja ASEAN;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Burme/Mjanmara, vladi in parlamentu Tajske, generalnemu sekretarju Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), medvladni komisiji združenja ASEAN za človekove pravice, posebnemu predstavniku OZN za človekove pravice v Mjanmaru, visokemu komisarju OZN za begunce, Svetu OZN za človekove pravice in vladam in parlamentom drugih držav v tamkajšnji regiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Burme/Mjanmara, vladi in parlamentu Tajske, generalnemu sekretarju Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), medvladni komisiji združenja ASEAN za človekove pravice, posebnemu predstavniku OZN za človekove pravice v Mjanmaru, visokemu komisarju OZN za begunce, Svetu OZN za človekove pravice in vladam in parlamentom drugih držav v tamkajšnji regiji.

---

(1)  UL C 258 E, 7.9.2013, str. 79.

(2)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 145.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0464.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0286.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0228.

(6)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 144.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/55

---

P8_TA(2015)0212

Svazi, primer aktivistov za človekove pravice Tulanija Maseka in Bekija Makubuja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o Svaziju, primer aktivistov za človekove pravice Tulanija Maseka in Bekija Makubuja (2015/2712(RSP))

(2016/C 353/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju (spremenjenega) svazijskega zakona o industrijskih odnosih iz leta 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju (spremenjenega) svazijskega zakona o industrijskih odnosih iz leta 2000,

| — | ob upoštevanju državnega programa za dostojno delo Mednarodne organizacije dela za Svazi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju državnega programa za dostojno delo Mednarodne organizacije dela za Svazi,

| — | ob upoštevanju splošnega rednega pregleda Svazija v Svetu OZN za človekove pravice, ki je potekal 4. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega rednega pregleda Svazija v Svetu OZN za človekove pravice, ki je potekal 4. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju splošnega sistema preferencialov EU, kot ga je Parlament odobril 31. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega sistema preferencialov EU, kot ga je Parlament odobril 31. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju izjave EU na 103. zasedanju Mednarodne konference dela v Ženevi 6. junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU na 103. zasedanju Mednarodne konference dela v Ženevi 6. junija 2014,

| — | ob upoštevanju izjave predstavnika za stike z javnostjo podpredsednice Komisije/visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 30. julija 2014 o izreku kazni uredniku revije The Nation Bekiju Makubu in odvetniku na področju človekovih pravic Tulaniju Maseku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnika za stike z javnostjo podpredsednice Komisije/visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 30. julija 2014 o izreku kazni uredniku revije The Nation Bekiju Makubu in odvetniku na področju človekovih pravic Tulaniju Maseku,

| — | ob upoštevanju resolucije 286 Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev o svobodi izražanja v Kraljevini Svazi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 286 Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev o svobodi izražanja v Kraljevini Svazi,

| — | ob upoštevanju lokalne izjave EU z dne 1. aprila 2014 o nedavni aretaciji in še vedno trajajočem pridržanju urednika revije The Nation Bekija Makubuja in odvetnika na področju človekovih pravic Tulanija Maseka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lokalne izjave EU z dne 1. aprila 2014 o nedavni aretaciji in še vedno trajajočem pridržanju urednika revije The Nation Bekija Makubuja in odvetnika na področju človekovih pravic Tulanija Maseka,

| — | ob upoštevanju sporočila za javnost posebne predstavnice za svobodo izražanja in dostop do informacij v Afriki pri Afriški komisiji za človekove pravice in pravice ljudstev z dne 28. marca 2014 o aretaciji Tulanija Rudolfa Maseka in Bekija Makubuja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila za javnost posebne predstavnice za svobodo izražanja in dostop do informacij v Afriki pri Afriški komisiji za človekove pravice in pravice ljudstev z dne 28. marca 2014 o aretaciji Tulanija Rudolfa Maseka in Bekija Makubuja,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Svazi absolutna monarhija pod vodstvom kralja Msvatija III, ki je leta 1973 razglasil izredne razmere – te 41 let kasneje še veljajo – in ki popolnoma obvladuje vlado, parlament in sodstvo, med njegovo vladavino pa se je znatno poslabšalo stanje na področju človekovih pravic, znižal življenjski standard in povečala dolgotrajna revščina, zmanjšalo pa se je spoštovanje pravne države, kar se kaže predvsem s prepovedjo političnih strank; ker so postale kršitve temeljnih pravic delavcev sistematične in ker je v zadnjem desetletju vlada Svazija kršila pravice sindikatov in človekove pravice ter ni spoštovala posredovanj Mednarodne organizacije dela v zvezi z uporabo njene konvencije 87; |
| --- | --- |

A.

ker je Svazi absolutna monarhija pod vodstvom kralja Msvatija III, ki je leta 1973 razglasil izredne razmere – te 41 let kasneje še veljajo – in ki popolnoma obvladuje vlado, parlament in sodstvo, med njegovo vladavino pa se je znatno poslabšalo stanje na področju človekovih pravic, znižal življenjski standard in povečala dolgotrajna revščina, zmanjšalo pa se je spoštovanje pravne države, kar se kaže predvsem s prepovedjo političnih strank; ker so postale kršitve temeljnih pravic delavcev sistematične in ker je v zadnjem desetletju vlada Svazija kršila pravice sindikatov in človekove pravice ter ni spoštovala posredovanj Mednarodne organizacije dela v zvezi z uporabo njene konvencije 87;

| B. | ker je bil Tulani Maseko, odvetnik, ki dela za Kongres sindikatov Svazija, aretiran 17. marca 2014, potem ko je v svojem članku kritiziral pomanjkanje neodvisnosti pravosodnega sistema v Svaziju; ker je bil 19. marca 2015, po objavi pisma iz zapora, v katerem je obsodil razmere, v katerih je zaprt, zaslišan pred disciplinskim odborom v zaporu brez navzočnosti odvetnika in nato na silo premeščen v samico; ker je izpodbijal to odločitev, vendar datum za njegovo zaslišanje pred višjim sodiščem še ni bil določen; |
| --- | --- |

B.

ker je bil Tulani Maseko, odvetnik, ki dela za Kongres sindikatov Svazija, aretiran 17. marca 2014, potem ko je v svojem članku kritiziral pomanjkanje neodvisnosti pravosodnega sistema v Svaziju; ker je bil 19. marca 2015, po objavi pisma iz zapora, v katerem je obsodil razmere, v katerih je zaprt, zaslišan pred disciplinskim odborom v zaporu brez navzočnosti odvetnika in nato na silo premeščen v samico; ker je izpodbijal to odločitev, vendar datum za njegovo zaslišanje pred višjim sodiščem še ni bil določen;

| C. | ker je bil Beki Makubu, kolumnist ter glavni urednik časopisa The Nation, ki velja za edini neodvisni časopis v državi, zaradi objave članka, v katerem je bila izražena kritika pravosodnega sistema, aretiran zaradi „škandaliziranja sodstva“ in „nespoštovanja sodišča“; |
| --- | --- |

C.

ker je bil Beki Makubu, kolumnist ter glavni urednik časopisa The Nation, ki velja za edini neodvisni časopis v državi, zaradi objave članka, v katerem je bila izražena kritika pravosodnega sistema, aretiran zaradi „škandaliziranja sodstva“ in „nespoštovanja sodišča“;

| D. | ker je višje sodišče Svazija Tulanija Maseka in Bekija Makubuja 17. julija 2014 obsodilo zaradi nespoštovanja sodišča in jima izreklo dveletno zaporno kazen, kar ni sorazmerno glede na običajno kazen – 30 dni zapora z možnostjo plačila globe – v podobnih primerih; ker je bil sodnik, ki je predsedoval sojenju, Mpendulo Simelane, omenjen v enem od člankov, objavljenih v Masekovem časopisu, in ker to pomeni jasno navzkrižje interesov in ovira pošteno sojenje; |
| --- | --- |

D.

ker je višje sodišče Svazija Tulanija Maseka in Bekija Makubuja 17. julija 2014 obsodilo zaradi nespoštovanja sodišča in jima izreklo dveletno zaporno kazen, kar ni sorazmerno glede na običajno kazen – 30 dni zapora z možnostjo plačila globe – v podobnih primerih; ker je bil sodnik, ki je predsedoval sojenju, Mpendulo Simelane, omenjen v enem od člankov, objavljenih v Masekovem časopisu, in ker to pomeni jasno navzkrižje interesov in ovira pošteno sojenje;

| E. | ker sodno nadlegovanje kritikov v Svaziju ni omejeno na primer Tulanija Maseka in Bekija Makubuja, marveč je del zaskrbljujočega trenda za omejitev svobode izražanja v tej državi, v kateri 32 zakonov omejuje svobodo izražanja in dostop do informacij in v kateri so politične stranke že od leta 1973 prepovedane; |
| --- | --- |

E.

ker sodno nadlegovanje kritikov v Svaziju ni omejeno na primer Tulanija Maseka in Bekija Makubuja, marveč je del zaskrbljujočega trenda za omejitev svobode izražanja v tej državi, v kateri 32 zakonov omejuje svobodo izražanja in dostop do informacij in v kateri so politične stranke že od leta 1973 prepovedane;

| F. | ker oblasti v Svaziju poleg uporabe obtožb o nespoštovanju sodišča proti svojim kritikom dejavno uporabljajo zakon o preprečevanju terorizma iz leta 2008 ter zakon o prevratih in subverzivnih dejanjih iz leta 1938, da bi ustrahovale aktiviste in omejile uveljavljanje pravic glede svobode izražanja, združevanja in miroljubnega zbiranja, in ker so oblasti septembra 2014 tudi začele sodne postopke v okviru zakona o prevratih in subverzivnih dejanjih proti Tulaniju Maseku v zvezi z obtožbami prevrata, ki ga je bil prvič obtožen leta 2009; ker so mednarodne organizacije obsodile določbe zakona o preprečevanju terorizma, saj so iz številnih razlogov nezdružljive z obveznostmi Svazija na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

F.

ker oblasti v Svaziju poleg uporabe obtožb o nespoštovanju sodišča proti svojim kritikom dejavno uporabljajo zakon o preprečevanju terorizma iz leta 2008 ter zakon o prevratih in subverzivnih dejanjih iz leta 1938, da bi ustrahovale aktiviste in omejile uveljavljanje pravic glede svobode izražanja, združevanja in miroljubnega zbiranja, in ker so oblasti septembra 2014 tudi začele sodne postopke v okviru zakona o prevratih in subverzivnih dejanjih proti Tulaniju Maseku v zvezi z obtožbami prevrata, ki ga je bil prvič obtožen leta 2009; ker so mednarodne organizacije obsodile določbe zakona o preprečevanju terorizma, saj so iz številnih razlogov nezdružljive z obveznostmi Svazija na področju človekovih pravic;

| G. | ker je bilo aprila 2014 sedem ljudi aretiranih in obtoženih terorizma zgolj zato, ker so nosili majice s politično vsebino; ker je predsednik vlade Svazija Barnabas Sibusiso Dlamini 7. avgusta 2014 v nagovoru pred parlamentom izjavil, da bi bilo treba sindikalna voditelja, ki sta se udeležila afriškega vrha v Washingtonu, zadaviti, ker sta kritizirala vlado, in da bi moralo biti zgolj priznanim sindikatom dovoljeno praznovati praznik dela; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo aprila 2014 sedem ljudi aretiranih in obtoženih terorizma zgolj zato, ker so nosili majice s politično vsebino; ker je predsednik vlade Svazija Barnabas Sibusiso Dlamini 7. avgusta 2014 v nagovoru pred parlamentom izjavil, da bi bilo treba sindikalna voditelja, ki sta se udeležila afriškega vrha v Washingtonu, zadaviti, ker sta kritizirala vlado, in da bi moralo biti zgolj priznanim sindikatom dovoljeno praznovati praznik dela;

| H. | ker je ministrica za delo in socialno varnost Svazija Winnie Magagula 8. oktobra 2014 s takojšnjim učinkom zamrznila vsa združenja, zaradi česar so bili razpuščeni Kongres sindikatov Svazija (TUCOSWA), Združeni sindikati Svazija (ATUSWA), Združenje delodajalcev Svazija in gospodarska zbornica (FSE&CC) ter številni drugi statutarni organi, in ker člen 5 konvencije št. 87 Mednarodne organizacije dela o svobodi združevanja, ki jo je ratificirala vlada Svazija, priznava pravico organizacij delavcev, da se pridružijo združenjem in zvezam po lastni izbiri; |
| --- | --- |

H.

ker je ministrica za delo in socialno varnost Svazija Winnie Magagula 8. oktobra 2014 s takojšnjim učinkom zamrznila vsa združenja, zaradi česar so bili razpuščeni Kongres sindikatov Svazija (TUCOSWA), Združeni sindikati Svazija (ATUSWA), Združenje delodajalcev Svazija in gospodarska zbornica (FSE&CC) ter številni drugi statutarni organi, in ker člen 5 konvencije št. 87 Mednarodne organizacije dela o svobodi združevanja, ki jo je ratificirala vlada Svazija, priznava pravico organizacij delavcev, da se pridružijo združenjem in zvezam po lastni izbiri;

| I. | ker je vlada Svazija popolnoma prezrla priporočila in večkratne pozive mednarodnega sindikalnega gibanja, naj spoštuje pravice, zagotovljene v okviru mednarodnih konvencij, ki jih je ratificiral Svazi, zlasti konvencije št. 87 Mednarodne organizacije dela, in je popolnoma zamrznil pravico delavcev do svobodnega združevanja in izvajanja sindikalnih dejavnosti; |
| --- | --- |

I.

ker je vlada Svazija popolnoma prezrla priporočila in večkratne pozive mednarodnega sindikalnega gibanja, naj spoštuje pravice, zagotovljene v okviru mednarodnih konvencij, ki jih je ratificiral Svazi, zlasti konvencije št. 87 Mednarodne organizacije dela, in je popolnoma zamrznil pravico delavcev do svobodnega združevanja in izvajanja sindikalnih dejavnosti;

| J. | ker je bil po misiji za ugotavljanje dejstev v Svaziju, ki jo je od 14. do 16. maja 2015 organizirala Mednarodna zveza sindikatov, da bi ocenili napredek na področju svobode združevanja ter obiskali politične aktiviste in aktiviste na področju človekovih pravic, kongres TUCOSWA končno spet registriran; ker oblasti kljub temu niso podale zagotovil, da ne bodo posegale v vodenje in organizacijo sindikatov, na sestankih sindikatov pa je bila prisotna celo policija; |
| --- | --- |

J.

ker je bil po misiji za ugotavljanje dejstev v Svaziju, ki jo je od 14. do 16. maja 2015 organizirala Mednarodna zveza sindikatov, da bi ocenili napredek na področju svobode združevanja ter obiskali politične aktiviste in aktiviste na področju človekovih pravic, kongres TUCOSWA končno spet registriran; ker oblasti kljub temu niso podale zagotovil, da ne bodo posegale v vodenje in organizacijo sindikatov, na sestankih sindikatov pa je bila prisotna celo policija;

| K. | ker je EU dne 15. julija 2014 zaključila pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu s skupino SADC EPA (v kateri je tudi Svazi), o katerega odobritvi naj bi v drugi polovici leta 2015 razpravljal Evropski parlament; |
| --- | --- |

K.

ker je EU dne 15. julija 2014 zaključila pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu s skupino SADC EPA (v kateri je tudi Svazi), o katerega odobritvi naj bi v drugi polovici leta 2015 razpravljal Evropski parlament;

| L. | ker je Svazi novembra 2014 izgubil preferencialni trgovinski sporazum z ZDA v okviru zakona o afriški rasti in priložnostih (AGOA), potem ko vlada ni sprejela reformnih ukrepov, ki se jim je prostovoljno zavezala leta 2013, vključno z obravnavo omejitev glede svobode združevanja, zbiranja in izražanja, kot je zaprtje Tulanija Maseka in Bekija Makubuja, ter spremembo zakona o preprečevanju terorizma, zakona o javnem redu in zakona o industrijskih odnosih; |
| --- | --- |

L.

ker je Svazi novembra 2014 izgubil preferencialni trgovinski sporazum z ZDA v okviru zakona o afriški rasti in priložnostih (AGOA), potem ko vlada ni sprejela reformnih ukrepov, ki se jim je prostovoljno zavezala leta 2013, vključno z obravnavo omejitev glede svobode združevanja, zbiranja in izražanja, kot je zaprtje Tulanija Maseka in Bekija Makubuja, ter spremembo zakona o preprečevanju terorizma, zakona o javnem redu in zakona o industrijskih odnosih;

| M. | ker je EU v okviru 11. evropskega razvojnega sklada (ERS) namenila 62 milijonov EUR za nacionalni okvirni program za obdobje 2014–2020, pri čemer prednostne naloge vključujejo spodbujanje dobrega upravljanja, preglednost, odgovornost, sodno nepristranskost, pravno državo in krepitev varnosti; |
| --- | --- |

M.

ker je EU v okviru 11. evropskega razvojnega sklada (ERS) namenila 62 milijonov EUR za nacionalni okvirni program za obdobje 2014–2020, pri čemer prednostne naloge vključujejo spodbujanje dobrega upravljanja, preglednost, odgovornost, sodno nepristranskost, pravno državo in krepitev varnosti;

| 1. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Tulanija Maseka in Bekija Makubuja, saj je njuno zaprtje neposredno povezano z zakonitim uveljavljanjem njune pravice do svobode mnenja in izražanja; poziva tudi k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh zapornikov iz vesti in političnih zapornikov, med njimi Maria Masukuja, predsednika Ljudskega združenega demokratičnega gibanja, in Maxwella Dlaminija, generalnega sekretarja Mladinskega kongresa Svazija; obsoja težke razmere, v katerih sta zaprta zapornika, in poziva oblasti Svazija, naj v vseh okoliščinah zagotovijo njuno fizično in psihološko integriteto; |
| --- | --- |

1.

poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Tulanija Maseka in Bekija Makubuja, saj je njuno zaprtje neposredno povezano z zakonitim uveljavljanjem njune pravice do svobode mnenja in izražanja; poziva tudi k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh zapornikov iz vesti in političnih zapornikov, med njimi Maria Masukuja, predsednika Ljudskega združenega demokratičnega gibanja, in Maxwella Dlaminija, generalnega sekretarja Mladinskega kongresa Svazija; obsoja težke razmere, v katerih sta zaprta zapornika, in poziva oblasti Svazija, naj v vseh okoliščinah zagotovijo njuno fizično in psihološko integriteto;

| 2. | opozarja, da se je Svazi v okviru sporazuma iz Cotonouja zavezal spoštovanju demokracije, pravne države in načel človekovih pravic, ki zajemajo tudi svobodo govora in medijsko svobodo; izraža globoko zaskrbljenost zaradi spodkopavanja demokracije in temeljnih pravic v Svaziju in čedalje bolj nasilnega vedenja vlade do oporečnikov; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da se je Svazi v okviru sporazuma iz Cotonouja zavezal spoštovanju demokracije, pravne države in načel človekovih pravic, ki zajemajo tudi svobodo govora in medijsko svobodo; izraža globoko zaskrbljenost zaradi spodkopavanja demokracije in temeljnih pravic v Svaziju in čedalje bolj nasilnega vedenja vlade do oporečnikov;

| 3. | ugotavlja, da je kazen, ki je bila izrečena Tulaniju Maseku in Bekiju Makubuju, precej hujša v primerjavi z izrečenimi kaznimi v podobnih primerih, za kar meni, da je jasen primer poskusa utišanja aktivistov, ki naj bi bil drugim za zgled, kot je dejal odgovorni sodnik; poziva vlado Svazija, naj nemudoma preneha politiko ustrahovanja novinarjev, odvetnikov, neodvisno mislečih sodnikov, sindikalistov in članov parlamenta, ki prejemajo grožnje z nasiljem, zaporom, pregonom ali druge oblike pritiska zaradi zavzemanja za človekove pravice, spoštovanje pravne države ali politične reforme; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je kazen, ki je bila izrečena Tulaniju Maseku in Bekiju Makubuju, precej hujša v primerjavi z izrečenimi kaznimi v podobnih primerih, za kar meni, da je jasen primer poskusa utišanja aktivistov, ki naj bi bil drugim za zgled, kot je dejal odgovorni sodnik; poziva vlado Svazija, naj nemudoma preneha politiko ustrahovanja novinarjev, odvetnikov, neodvisno mislečih sodnikov, sindikalistov in članov parlamenta, ki prejemajo grožnje z nasiljem, zaporom, pregonom ali druge oblike pritiska zaradi zavzemanja za človekove pravice, spoštovanje pravne države ali politične reforme;

| 4. | vlado Svazija poziva, naj s sindikati vzpostavi pristen dialog o zakonodajnih reformah, ki bodo zagotovile spoštovanje pravic delavcev v skladu z mednarodnimi zavezami; |
| --- | --- |

4.

vlado Svazija poziva, naj s sindikati vzpostavi pristen dialog o zakonodajnih reformah, ki bodo zagotovile spoštovanje pravic delavcev v skladu z mednarodnimi zavezami;

| 5. | poziva oblasti Svazija, naj sprejmejo konkretne ukrepe za spoštovanje in podpiranje svobode govora, zagotavljanje demokracije in pluralizma ter vzpostavitev zakonodajnega okvira, ki bo omogočal registracijo, delovanje in polno vključevanje političnih strank v skladu z mednarodnimi in regionalnimi zavezami glede človekovih pravic in ustavo Svazija, zlasti njenega člena 24; |
| --- | --- |

5.

poziva oblasti Svazija, naj sprejmejo konkretne ukrepe za spoštovanje in podpiranje svobode govora, zagotavljanje demokracije in pluralizma ter vzpostavitev zakonodajnega okvira, ki bo omogočal registracijo, delovanje in polno vključevanje političnih strank v skladu z mednarodnimi in regionalnimi zavezami glede človekovih pravic in ustavo Svazija, zlasti njenega člena 24;

| 6. | poudarja, da je neodvisnost sodnega sistema temeljno demokratično načelo, ki ga je treba spoštovati; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je neodvisnost sodnega sistema temeljno demokratično načelo, ki ga je treba spoštovati;

| 7. | meni, da je zapiranje političnih aktivistov in prepoved delovanja sindikatov jasna kršitev zavez, ki jih Svazi sprejel v okviru sporazuma iz Cotonouja, namreč spoštovanje demokracije, pravne države in človekovih pravic, pa tudi v okviru poglavja o trajnostnemu razvoju iz sporazuma o gospodarskem partnerstvu Skupnost za razvoj južne Afrike (SADC), ki ga bo Evropski parlament podprl pod pogojem spoštovanja sprejetih zavez, vključno z zavezo spoštovanja mednarodnih konvencij, zlasti temeljnih standardov Mednarodne organizacije dela, kot sta konvenciji št. 87 in 98; |
| --- | --- |

7.

meni, da je zapiranje političnih aktivistov in prepoved delovanja sindikatov jasna kršitev zavez, ki jih Svazi sprejel v okviru sporazuma iz Cotonouja, namreč spoštovanje demokracije, pravne države in človekovih pravic, pa tudi v okviru poglavja o trajnostnemu razvoju iz sporazuma o gospodarskem partnerstvu Skupnost za razvoj južne Afrike (SADC), ki ga bo Evropski parlament podprl pod pogojem spoštovanja sprejetih zavez, vključno z zavezo spoštovanja mednarodnih konvencij, zlasti temeljnih standardov Mednarodne organizacije dela, kot sta konvenciji št. 87 in 98;

| 8. | opozarja, da je EU Svaziju podelila trgovinske spodbude v obliki tarifnih preferencialov GSP s ciljem zagotoviti spoštovanje temeljnih človekovih pravic in pravic delavcev in dobro upravljanje; meni, da sta prepoved delovanja sindikatov in zapiranje političnih nasprotnikov v nasprotju s tem ciljem; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je EU Svaziju podelila trgovinske spodbude v obliki tarifnih preferencialov GSP s ciljem zagotoviti spoštovanje temeljnih človekovih pravic in pravic delavcev in dobro upravljanje; meni, da sta prepoved delovanja sindikatov in zapiranje političnih nasprotnikov v nasprotju s tem ciljem;

| 9. | zato poziva Evropsko komisijo, naj spoštuje svojo obveznost, da v okviru splošnega sistema preferencialov nadzoruje Svazi glede spoštovanja človekovih pravic, delavskih in okoljskih konvencij in naj sproži preiskavo za ugotovitev, ali obstaja resno in sistematično kršenje pravic delavcev, ki so zaščitene v okviru tega sistema; |
| --- | --- |

9.

zato poziva Evropsko komisijo, naj spoštuje svojo obveznost, da v okviru splošnega sistema preferencialov nadzoruje Svazi glede spoštovanja človekovih pravic, delavskih in okoljskih konvencij in naj sproži preiskavo za ugotovitev, ali obstaja resno in sistematično kršenje pravic delavcev, ki so zaščitene v okviru tega sistema;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi Svazija, vladam držav članic Skupnosti za razvoj južne Afrike, Mednarodni organizaciji dela, Afriški uniji in generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi Svazija, vladam držav članic Skupnosti za razvoj južne Afrike, Mednarodni organizaciji dela, Afriški uniji in generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/59

---

P8_TA(2015)0213

Izvajanje skupne varnostne in obrambne politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki) (2014/2220(INI))

(2016/C 353/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izvajanja skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvajanja skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki),

| — | ob upoštevanju letnega poročila podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (12094/2014), zlasti delov, ki zadevajo evropsko varnostno in obrambno politiko (EVOP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (12094/2014), zlasti delov, ki zadevajo evropsko varnostno in obrambno politiko (EVOP),

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 ter naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21, 24 in 36, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 ter naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21, 24 in 36,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 19.-20. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 19.-20. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov medparlamentarne konference za skupno zunanjo in varnostno politiko ter skupno varnostno in obrambno politiko z dne 4. aprila 2014 in 7. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov medparlamentarne konference za skupno zunanjo in varnostno politiko ter skupno varnostno in obrambno politiko z dne 4. aprila 2014 in 7. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom Varna Evropa v boljšem svetu, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju z naslovom Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu, ki ga je podprl Evropski svet na zasedanju 11. in 12. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom Varna Evropa v boljšem svetu, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju z naslovom Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu, ki ga je podprl Evropski svet na zasedanju 11. in 12. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2013 in 18. novembra 2014 o skupni varnostni in obrambni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2013 in 18. novembra 2014 o skupni varnostni in obrambni politiki,

| — | ob upoštevanju poročila o napredku z dne 7. julija 2014, ki ga je pripravila podpredsednica/visoka predstavnica in vodja Evropske obrambne agencije, glede izvajanja sklepov Evropskega sveta iz decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku z dne 7. julija 2014, ki ga je pripravila podpredsednica/visoka predstavnica in vodja Evropske obrambne agencije, glede izvajanja sklepov Evropskega sveta iz decembra 2013,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednice/visoke predstavnice in Komisije o celovitem pristopu EU k zunanjim konfliktom in krizam ter s tem povezanih sklepov Sveta z dne 12. maja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednice/visoke predstavnice in Komisije o celovitem pristopu EU k zunanjim konfliktom in krizam ter s tem povezanih sklepov Sveta z dne 12. maja 2014,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila o strategiji Evropske unije za kibernetsko varnost: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor in s tem povezanih sklepov Sveta z dne 25. junija 2013 ter okvira politike EU za kibernetsko obrambo, sprejetega 18. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila o strategiji Evropske unije za kibernetsko varnost: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor in s tem povezanih sklepov Sveta z dne 25. junija 2013 ter okvira politike EU za kibernetsko obrambo, sprejetega 18. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju evropske strategije pomorske varnosti, sprejete 24. junija 2014, in akcijskega načrta za evropsko strategijo pomorske varnosti, sprejetega decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske strategije pomorske varnosti, sprejete 24. junija 2014, in akcijskega načrta za evropsko strategijo pomorske varnosti, sprejetega decembra 2014,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 24. junija 2014 o načinu izvajanja solidarnostne klavzule s strani Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 24. junija 2014 o načinu izvajanja solidarnostne klavzule s strani Unije,

| — | ob upoštevanju okvira politike za sistematično in dolgoročno obrambno sodelovanje, sprejetega 18. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira politike za sistematično in dolgoročno obrambno sodelovanje, sprejetega 18. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2013 z naslovom Za konkurenčnejši in učinkovitejši obrambni in varnostni sektor (COM(2013)0542) ter časovnega načrta za izvajanje Sporočila (COM(2013)0387) z dne 24. junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2013 z naslovom Za konkurenčnejši in učinkovitejši obrambni in varnostni sektor (COM(2013)0542) ter časovnega načrta za izvajanje Sporočila (COM(2013)0387) z dne 24. junija 2014,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (2),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o skupni varnostni in obrambni politiki, zlasti resolucij z dne 21. novembra 2013 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (3) in o tehnološki in industrijski bazi evropske obrambe (4) ter z dne 12. septembra 2013 o pomorski razsežnosti skupne varnostne in obrambne politike (5) in o vojaških strukturah EU: trenutno stanje in obeti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o skupni varnostni in obrambni politiki, zlasti resolucij z dne 21. novembra 2013 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (3) in o tehnološki in industrijski bazi evropske obrambe (4) ter z dne 12. septembra 2013 o pomorski razsežnosti skupne varnostne in obrambne politike (5) in o vojaških strukturah EU: trenutno stanje in obeti (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o kibernetski varnosti in obrambi (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o kibernetski varnosti in obrambi (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. aprila 2014 o celovitem pristopu EU in njegovih posledicah za doslednost zunanjega delovanja EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. aprila 2014 o celovitem pristopu EU in njegovih posledicah za doslednost zunanjega delovanja EU (8),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednici Evropske komisije, Svetu in Komisiji z dne 13. junija 2013 o pregledu organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje v letu 2013 (9) ter sklepov Sveta o pregledu ESZD v letu 2013 z dne 17. decembra 2013 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednici Evropske komisije, Svetu in Komisiji z dne 13. junija 2013 o pregledu organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje v letu 2013 (9) ter sklepov Sveta o pregledu ESZD v letu 2013 z dne 17. decembra 2013 (10),

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju člena 132(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0054/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0054/2015),

Splošni varnostni okvir

| 1. | meni, da je varnostno okolje Evropske unije in njenega sosedstva proti vzhodu in jugu zaradi številnih dolgoletnih in novih varnostnih izzivov vse bolj nestabilno in spremenljivo; meni, da so konflikt v Ukrajini, konflikta v Siriji in Iraku z vzponom teroristične organizacije ISIS, libijska kriza ter teroristična grožnja v Afriki (zlasti v Sahelu, Libiji in na Afriškem rogu) neposredne grožnje za varnost v Uniji; poleg tega meni, da ameriško ponovno vzpostavljanje ravnovesja v azijsko-pacifiški regiji ter posledice finančne krize za obrambne proračune in zmogljivosti držav članic le še poudarjajo potrebo po tem, da Unija in države članice prevzamejo večjo odgovornost za svojo varnost in obrambo; poudarja, da bo odgovor Evropske unije na nove varnostne izzive učinkovit le, če bodo njene strukture in države članice tesno sodelovale v skupnih in resnično usklajenih prizadevanjih v okviru skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

1.

meni, da je varnostno okolje Evropske unije in njenega sosedstva proti vzhodu in jugu zaradi številnih dolgoletnih in novih varnostnih izzivov vse bolj nestabilno in spremenljivo; meni, da so konflikt v Ukrajini, konflikta v Siriji in Iraku z vzponom teroristične organizacije ISIS, libijska kriza ter teroristična grožnja v Afriki (zlasti v Sahelu, Libiji in na Afriškem rogu) neposredne grožnje za varnost v Uniji; poleg tega meni, da ameriško ponovno vzpostavljanje ravnovesja v azijsko-pacifiški regiji ter posledice finančne krize za obrambne proračune in zmogljivosti držav članic le še poudarjajo potrebo po tem, da Unija in države članice prevzamejo večjo odgovornost za svojo varnost in obrambo; poudarja, da bo odgovor Evropske unije na nove varnostne izzive učinkovit le, če bodo njene strukture in države članice tesno sodelovale v skupnih in resnično usklajenih prizadevanjih v okviru skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike;

| 2. | meni, da od konca 90. let minulega stoletja, ko je bila izoblikovana evropska varnostna in obrambna politika (EVOP) oziroma skupna varnostna in obrambna politika (SVOP), razmere na mejah in v bližnjem sosedstvu Evropske unije še nikoli niso bile tako negotove; izraža zaskrbljenost, da Unija ni sposobna združeno odigrati odločilne vloge pri spopadanju z vsako od teh groženj in da se vse prepogosto zanaša zgolj na pobude ene ali nekaterih držav članic ali na ad hoc zavezništva, v katerih je njena vloga le obrobna ali dopolnilna; |
| --- | --- |

2.

meni, da od konca 90. let minulega stoletja, ko je bila izoblikovana evropska varnostna in obrambna politika (EVOP) oziroma skupna varnostna in obrambna politika (SVOP), razmere na mejah in v bližnjem sosedstvu Evropske unije še nikoli niso bile tako negotove; izraža zaskrbljenost, da Unija ni sposobna združeno odigrati odločilne vloge pri spopadanju z vsako od teh groženj in da se vse prepogosto zanaša zgolj na pobude ene ali nekaterih držav članic ali na ad hoc zavezništva, v katerih je njena vloga le obrobna ali dopolnilna;

| 3. | meni, da se morajo Unija in njene države članice nujno prilagoditi tem novim varnostnim izzivom, zlasti z učinkovito uporabo obstoječih orodij SVOP, ki jih morajo bolje povezati z orodji EU za zunanje zadeve, človekoljubno pomočjo in razvojno politiko, z boljšim usklajevanjem nacionalnih ukrepov in združevanjem virov, če je to primerno, pa tudi s pragmatičnim in prožnim izvajanjem novih mehanizmov izražanja evropske solidarnosti; poudarja, da so meje med zunanjo in notranjo varnostjo vse bolj zabrisane; zato poziva k še večji povezanosti zunanjih in notranjih instrumentov ter k tesnejšemu sodelovanju in usklajevanju med državami članicami, zlasti na področju boja proti terorizmu, organiziranega kriminala, kibernetske obrambe in migracij, pod vodstvom podpredsednice/visoke predstavnice; |
| --- | --- |

3.

meni, da se morajo Unija in njene države članice nujno prilagoditi tem novim varnostnim izzivom, zlasti z učinkovito uporabo obstoječih orodij SVOP, ki jih morajo bolje povezati z orodji EU za zunanje zadeve, človekoljubno pomočjo in razvojno politiko, z boljšim usklajevanjem nacionalnih ukrepov in združevanjem virov, če je to primerno, pa tudi s pragmatičnim in prožnim izvajanjem novih mehanizmov izražanja evropske solidarnosti; poudarja, da so meje med zunanjo in notranjo varnostjo vse bolj zabrisane; zato poziva k še večji povezanosti zunanjih in notranjih instrumentov ter k tesnejšemu sodelovanju in usklajevanju med državami članicami, zlasti na področju boja proti terorizmu, organiziranega kriminala, kibernetske obrambe in migracij, pod vodstvom podpredsednice/visoke predstavnice;

| 4. | poudarja, da sta moč in teža Unije v njeni zmožnosti, da hkrati, a ob polnem upoštevanju določb Ustanovne listine Združenih narodov, mobilizira vire in številne diplomatske, varnostne, obrambne, gospodarske, trgovinske, razvojne in humanitarne instrumente; poudarja, da so vojaški in civilni instrumenti SVOP sestavni del tega celovitega pristopa; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da sta moč in teža Unije v njeni zmožnosti, da hkrati, a ob polnem upoštevanju določb Ustanovne listine Združenih narodov, mobilizira vire in številne diplomatske, varnostne, obrambne, gospodarske, trgovinske, razvojne in humanitarne instrumente; poudarja, da so vojaški in civilni instrumenti SVOP sestavni del tega celovitega pristopa;

Od zasedanja Sveta decembra 2013 do junija 2015: SVOP, resnična prednostna naloga?

| 5. | pozdravlja sklepe Sveta iz decembra 2013, v katerih se priznava potreba po krepitvi SVOP, po izboljšanju njene učinkovitosti, prepoznavnosti in vpliva, po povečanju razvoja zmogljivosti ter po krepitvi evropske obrambne industrije; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja sklepe Sveta iz decembra 2013, v katerih se priznava potreba po krepitvi SVOP, po izboljšanju njene učinkovitosti, prepoznavnosti in vpliva, po povečanju razvoja zmogljivosti ter po krepitvi evropske obrambne industrije;

| 6. | meni, da je, zlasti ob vse večji zunanji nestabilnosti, obžalovanja vredno, da politična spodbuda iz leta 2013 ni privedla do tesnejšega sodelovanja ter bistvenega in hitrega izvajanja konkretnih ukrepov, s katerimi bi lahko uresničili navedene ambicije; meni, da Unija danes še vedno nima na voljo operativnih, industrijskih in zmogljivostnih sredstev, ki bi ji omogočala odločilen prispevek k preprečevanju in upravljanju mednarodnih kriz, uveljavitvi lastne strateške avtonomije ter strateških interesov v skladu z vrednotami in normami, ki so opredeljene v členu 21 Lizbonske pogodbe; poziva države članice, naj nemudoma začnejo izvajati konkretne ukrepe; |
| --- | --- |

6.

meni, da je, zlasti ob vse večji zunanji nestabilnosti, obžalovanja vredno, da politična spodbuda iz leta 2013 ni privedla do tesnejšega sodelovanja ter bistvenega in hitrega izvajanja konkretnih ukrepov, s katerimi bi lahko uresničili navedene ambicije; meni, da Unija danes še vedno nima na voljo operativnih, industrijskih in zmogljivostnih sredstev, ki bi ji omogočala odločilen prispevek k preprečevanju in upravljanju mednarodnih kriz, uveljavitvi lastne strateške avtonomije ter strateških interesov v skladu z vrednotami in normami, ki so opredeljene v členu 21 Lizbonske pogodbe; poziva države članice, naj nemudoma začnejo izvajati konkretne ukrepe;

| 7. | pozdravlja imenovanje nove podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini; pozdravlja njene prve izjave in odločitev, da bo predsedovala zasedanjem Sveta za zunanje zadeve in obrambo, kar kaže na njeno zanimanje za SVOP; upa, da bo s svojimi stališči pozitivno spodbudila razvoj SVOP; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj prevzame vodilno vlogo pri nadaljnjem izvajanju SVOP ter združevanju in skupni uporabi evropskih obrambnih zmogljivosti; poziva Komisijo, naj pod vodstvom podpredsednice/visoke predstavnice nadaljuje delo projektne skupine za obrambo na ravni komisarjev, da bi se na ta način zajamčile politične smernice in nadzor; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja imenovanje nove podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini; pozdravlja njene prve izjave in odločitev, da bo predsedovala zasedanjem Sveta za zunanje zadeve in obrambo, kar kaže na njeno zanimanje za SVOP; upa, da bo s svojimi stališči pozitivno spodbudila razvoj SVOP; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj prevzame vodilno vlogo pri nadaljnjem izvajanju SVOP ter združevanju in skupni uporabi evropskih obrambnih zmogljivosti; poziva Komisijo, naj pod vodstvom podpredsednice/visoke predstavnice nadaljuje delo projektne skupine za obrambo na ravni komisarjev, da bi se na ta način zajamčile politične smernice in nadzor;

| 8. | pričakuje, da bodo države članice in evropske institucije do zasedanja Evropskega sveta junija 2015, ko se bodo znova obravnavala vprašanja obrambe, lahko sprejele konkretne ukrepe v skladu z zavezami, sprejetimi decembra 2013; izraža zadovoljstvo, ker so voditelji držav potrdili, da bo zasedanje Sveta za obrambo potekalo 25.–26. junija 2015, in jih poziva, naj kritično ocenijo slabo izvedbo in povečajo pritisk na upravne strukture v zvezi z obrambo, da bi izvajali sklepe, sprejete na najvišji politični ravni decembra 2013; poudarja, da mora zasedanje Evropskega sveta junija 2015 spodbuditi neposlušne države članice, da namenijo več sredstev obrambi, Evropski svet pa mora svoja prizadevanja usmeriti na tista področja kriznega upravljanja, kjer bi EU resnično lahko prispevala dodano vrednost; |
| --- | --- |

8.

pričakuje, da bodo države članice in evropske institucije do zasedanja Evropskega sveta junija 2015, ko se bodo znova obravnavala vprašanja obrambe, lahko sprejele konkretne ukrepe v skladu z zavezami, sprejetimi decembra 2013; izraža zadovoljstvo, ker so voditelji držav potrdili, da bo zasedanje Sveta za obrambo potekalo 25.–26. junija 2015, in jih poziva, naj kritično ocenijo slabo izvedbo in povečajo pritisk na upravne strukture v zvezi z obrambo, da bi izvajali sklepe, sprejete na najvišji politični ravni decembra 2013; poudarja, da mora zasedanje Evropskega sveta junija 2015 spodbuditi neposlušne države članice, da namenijo več sredstev obrambi, Evropski svet pa mora svoja prizadevanja usmeriti na tista področja kriznega upravljanja, kjer bi EU resnično lahko prispevala dodano vrednost;

| 9. | meni, da bi morali na prihajajočem zasedanju Evropskega sveta o varnosti sprejeti odločitve, ki bodo vodile k boljši zmogljivosti Unije in držav članic za ozemeljsko obrambo, ki bo v celoti dopolnjevala Natovo, njihove zmogljivosti za odzivanje na notranjevarnostne izzive in za razvoj zmogljivosti za razmeščanje, potrebnih za to, da bi EU koristno prispevala h kriznemu upravljanju, okrepitvi Evropske obrambne agencije ter tehnološke in industrijske baze evropske obrambe kot zasnove celovitega obrambnega koncepta, ki bo združeval notranjo in zunanjo razsežnost varnosti; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morali na prihajajočem zasedanju Evropskega sveta o varnosti sprejeti odločitve, ki bodo vodile k boljši zmogljivosti Unije in držav članic za ozemeljsko obrambo, ki bo v celoti dopolnjevala Natovo, njihove zmogljivosti za odzivanje na notranjevarnostne izzive in za razvoj zmogljivosti za razmeščanje, potrebnih za to, da bi EU koristno prispevala h kriznemu upravljanju, okrepitvi Evropske obrambne agencije ter tehnološke in industrijske baze evropske obrambe kot zasnove celovitega obrambnega koncepta, ki bo združeval notranjo in zunanjo razsežnost varnosti;

Misije in operacije SVOP

| 10. | je zaskrbljen, ker so nedavne civilne in vojaške operacije v okviru SVOP še naprej pestile strukturne pomanjkljivosti, ki so znane že vrsto let: neučinkovitost glede takojšnjega odziva na civilne in vojaške akcije, predolgi in preveč togi postopki odločanja, potrebna večja solidarnost med državami članicami pri financiranju misij, neprilagojenost mandatov misij okolju, v katerem se razvijajo, proračunske omejitve, težavno oblikovanje sil, premajhna logistična odzivnost in pomanjkanje finančnih sredstev; |
| --- | --- |

10.

je zaskrbljen, ker so nedavne civilne in vojaške operacije v okviru SVOP še naprej pestile strukturne pomanjkljivosti, ki so znane že vrsto let: neučinkovitost glede takojšnjega odziva na civilne in vojaške akcije, predolgi in preveč togi postopki odločanja, potrebna večja solidarnost med državami članicami pri financiranju misij, neprilagojenost mandatov misij okolju, v katerem se razvijajo, proračunske omejitve, težavno oblikovanje sil, premajhna logistična odzivnost in pomanjkanje finančnih sredstev;

| 11. | meni, da je vprašanje financiranja misij in operacij SVOP bistveno, če želimo zagotoviti prihodnost te politike; obžaluje, da na podlagi razprave, ki je bila v zvezi s tem sprožena na zasedanju Sveta decembra 2013, doslej ni bil podan noben konkreten predlog; poziva, naj se z mehanizmom Athena sistematično poskrbi za financiranje stroškov, povezanih z izvajanjem operacij in misij SVOP (zlasti v povezavi z uporabo bojnih skupin EU, infrastrukturo za nastanitev sil, stroškov izvajanja vstopnih točk za enote na vojskovališča in potrebne varnostne zaloge hrane in goriva); poziva še, naj se ta mehanizem uporabi za upravljanje financiranja s strani držav članic na dvostranski podlagi in s strani tretjih držav ali mednarodnih organizacij, da se jim tako omogoči finančno sodelovanje pri operacijah, ter da se v ustrezno utemeljenih primerih podpira sodelovanje tretjih držav v operacijah in misijah kriznega odzivanja EU; |
| --- | --- |

11.

meni, da je vprašanje financiranja misij in operacij SVOP bistveno, če želimo zagotoviti prihodnost te politike; obžaluje, da na podlagi razprave, ki je bila v zvezi s tem sprožena na zasedanju Sveta decembra 2013, doslej ni bil podan noben konkreten predlog; poziva, naj se z mehanizmom Athena sistematično poskrbi za financiranje stroškov, povezanih z izvajanjem operacij in misij SVOP (zlasti v povezavi z uporabo bojnih skupin EU, infrastrukturo za nastanitev sil, stroškov izvajanja vstopnih točk za enote na vojskovališča in potrebne varnostne zaloge hrane in goriva); poziva še, naj se ta mehanizem uporabi za upravljanje financiranja s strani držav članic na dvostranski podlagi in s strani tretjih držav ali mednarodnih organizacij, da se jim tako omogoči finančno sodelovanje pri operacijah, ter da se v ustrezno utemeljenih primerih podpira sodelovanje tretjih držav v operacijah in misijah kriznega odzivanja EU;

| 12. | spodbuja nadaljnja prizadevanja za pospešitev financiranja civilnih misij in za poenostavitev postopkov odločanja in sistemov izvrševanja; v zvezi s tem meni, da bi morala Komisija z delegiranimi akti in v skladu s členom 210 finančne uredbe uvesti posebna pravila glede javnih naročil za ukrepe kriznega upravljanja v okviru SVOP, saj bi to omogočilo lažje, hitrejše in bolj prilagodljivo izvajanje operacij; |
| --- | --- |

12.

spodbuja nadaljnja prizadevanja za pospešitev financiranja civilnih misij in za poenostavitev postopkov odločanja in sistemov izvrševanja; v zvezi s tem meni, da bi morala Komisija z delegiranimi akti in v skladu s členom 210 finančne uredbe uvesti posebna pravila glede javnih naročil za ukrepe kriznega upravljanja v okviru SVOP, saj bi to omogočilo lažje, hitrejše in bolj prilagodljivo izvajanje operacij;

| 13. | poziva k vzpostavitvi mehanizma vnaprejšjega financiranja za pomoč državam članicam, ki želijo sodelovati v misiji SVOP, pri kritju stroškov, saj bi se na ta način lažje odločile za začetek misije; |
| --- | --- |

13.

poziva k vzpostavitvi mehanizma vnaprejšjega financiranja za pomoč državam članicam, ki želijo sodelovati v misiji SVOP, pri kritju stroškov, saj bi se na ta način lažje odločile za začetek misije;

| 14. | poudarja, da je prispevek EU k mednarodni varnosti, kriznemu upravljanju in ohranjanju miru prek civilnih in vojaških misij in operacij EU, pomemben del celovitega pristopa Unije; ugotavlja, da so civilne in vojaške misije, ki jih je EU sprožila po letu 2009, vse prepogosto zasnovane tako, da se poveča odzivnost Unije na krize, ne pa kot strateški instrument, ki bi bil rezultat poglobljene analize in načrtovanja; meni, da bi morale biti misije – pri katerih velja poudariti in pohvaliti profesionalni odnos in predanost osebja na terenu – pristno, učinkovito politično orodje, ki se uporablja odgovorno in je del celostne strategije ukrepanja, zlasti v soseščini EU; podpira trenutno izvajanje pregleda struktur za obvladovanje kriz v ESZD; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovi bistveno večjo učinkovitost obstoječih struktur, da se bodo lahko hitreje in učinkoviteje odzivale na nastajajoče krize, med drugim z zmanjšanjem števila vzporednih struktur; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je prispevek EU k mednarodni varnosti, kriznemu upravljanju in ohranjanju miru prek civilnih in vojaških misij in operacij EU, pomemben del celovitega pristopa Unije; ugotavlja, da so civilne in vojaške misije, ki jih je EU sprožila po letu 2009, vse prepogosto zasnovane tako, da se poveča odzivnost Unije na krize, ne pa kot strateški instrument, ki bi bil rezultat poglobljene analize in načrtovanja; meni, da bi morale biti misije – pri katerih velja poudariti in pohvaliti profesionalni odnos in predanost osebja na terenu – pristno, učinkovito politično orodje, ki se uporablja odgovorno in je del celostne strategije ukrepanja, zlasti v soseščini EU; podpira trenutno izvajanje pregleda struktur za obvladovanje kriz v ESZD; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovi bistveno večjo učinkovitost obstoječih struktur, da se bodo lahko hitreje in učinkoviteje odzivale na nastajajoče krize, med drugim z zmanjšanjem števila vzporednih struktur;

| 15. | meni, da je za uspešno misijo potrebno tudi ustrezno in kvalificirano osebje v smislu usposabljanj, spretnosti in vodenja; |
| --- | --- |

15.

meni, da je za uspešno misijo potrebno tudi ustrezno in kvalificirano osebje v smislu usposabljanj, spretnosti in vodenja;

| 16. | se na primer sprašuje o smiselnosti razmestitve in ohranjanja misije na libijskih mejah (EUBAM Libya) v institucionalnih in varnostnih razmerah, ki misiji niso nikoli omogočile uresničevanja osnovnih ugotovljenih ciljev; poziva k ponovni oceni potreb Libije glede na zaskrbljujoče dogodke v zadnjem času, da bi ustrezno obravnavali varnostna vprašanja, tudi v zvezi s protiterorističnimi prizadevanji, ki potekajo na Maliju in v regiji Sahel; |
| --- | --- |

16.

se na primer sprašuje o smiselnosti razmestitve in ohranjanja misije na libijskih mejah (EUBAM Libya) v institucionalnih in varnostnih razmerah, ki misiji niso nikoli omogočile uresničevanja osnovnih ugotovljenih ciljev; poziva k ponovni oceni potreb Libije glede na zaskrbljujoče dogodke v zadnjem času, da bi ustrezno obravnavali varnostna vprašanja, tudi v zvezi s protiterorističnimi prizadevanji, ki potekajo na Maliju in v regiji Sahel;

| 17. | meni, da bi bilo treba oceniti učinkovitost 17 misij EU, ki potekajo v tujini; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi bilo treba oceniti učinkovitost 17 misij EU, ki potekajo v tujini;

| 18. | podobno meni, da je glede na razmere na območju Gaze obžalovanja vredno, da razprave Sveta v zvezi z misijo pomoči na mejah v Rafahu (EUBAM Rafah) še vedno niso prinesle rezultatov; poziva k ponovnemu zagonu misije in ponovni oceni njenega mandata, osebja in sredstev, da bi ji tako omogočili, da odigra vlogo pri nadzoru nad mejami območja Gaze z Egiptom in Izraelom; |
| --- | --- |

18.

podobno meni, da je glede na razmere na območju Gaze obžalovanja vredno, da razprave Sveta v zvezi z misijo pomoči na mejah v Rafahu (EUBAM Rafah) še vedno niso prinesle rezultatov; poziva k ponovnemu zagonu misije in ponovni oceni njenega mandata, osebja in sredstev, da bi ji tako omogočili, da odigra vlogo pri nadzoru nad mejami območja Gaze z Egiptom in Izraelom;

| 19. | pozdravlja celovito delovanje EU v državah Afriškega roga, vključno z misijami SVOP in operacijami EUTM Somalija, EU NAVFOR Atalanta in EUCAP Nestor; v zvezi s tem ugotavlja, da dejavnosti v okviru EEUCAP Nestor potekajo v zapletenem institucionalnem in operativnem okolju, ob navzočnosti množice mednarodnih akterjev, tudi iz EU; poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj racionalizirata cilje misije; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja celovito delovanje EU v državah Afriškega roga, vključno z misijami SVOP in operacijami EUTM Somalija, EU NAVFOR Atalanta in EUCAP Nestor; v zvezi s tem ugotavlja, da dejavnosti v okviru EEUCAP Nestor potekajo v zapletenem institucionalnem in operativnem okolju, ob navzočnosti množice mednarodnih akterjev, tudi iz EU; poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj racionalizirata cilje misije;

| 20. | pričakuje, da bosta dve civilni misiji, ki sta se začeli letos – svetovalna misija za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukrajina) in podporna misija za notranjo varnost v Maliju (EUCAP Sahel Mali) –, učinkovito izpolnili svoj mandat in se osredotočili na jasno opredeljene, merljive in dolgoročne cilje; |
| --- | --- |

20.

pričakuje, da bosta dve civilni misiji, ki sta se začeli letos – svetovalna misija za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukrajina) in podporna misija za notranjo varnost v Maliju (EUCAP Sahel Mali) –, učinkovito izpolnili svoj mandat in se osredotočili na jasno opredeljene, merljive in dolgoročne cilje;

| 21. | ugotavlja, da od junija 2013 obstaja skladišče, katerega namen je omogočiti hitro razporeditev sredstev, potrebnih za civilne misije SVOP; meni, da bi moralo biti skladišče, če naj se zagotovi njegova učinkovita uporaba, na razpolago vodjem posameznih misij v skladu z njihovimi ugotovljenimi potrebami, namesto da je odvisno od odločitev Komisije; poziva k pripravi letnega poročila o dejavnostih tega skladišča, da bi lahko konkretno ocenili njegovo dodano vrednost za hitro razporejanje civilnih misij; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da od junija 2013 obstaja skladišče, katerega namen je omogočiti hitro razporeditev sredstev, potrebnih za civilne misije SVOP; meni, da bi moralo biti skladišče, če naj se zagotovi njegova učinkovita uporaba, na razpolago vodjem posameznih misij v skladu z njihovimi ugotovljenimi potrebami, namesto da je odvisno od odločitev Komisije; poziva k pripravi letnega poročila o dejavnostih tega skladišča, da bi lahko konkretno ocenili njegovo dodano vrednost za hitro razporejanje civilnih misij;

| 22. | pozdravlja študije, ki potekajo za ustanovitev centra skupnih služb, s katerim bi združili sredstva za civilne misije SVOP ter bolj učinkovito razporejali operacije; poziva k ustanovitvi centra skupnih služb; meni, da bi bilo najučinkoviteje, če bi imeli na voljo enotno institucionalno strukturo v ESZD, ki bi centralizirala in racionalizirala službe civilnih misij (človeški viri, informatika, logistika itd.), ki so danes razdrobljene znotraj posameznih misij; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja študije, ki potekajo za ustanovitev centra skupnih služb, s katerim bi združili sredstva za civilne misije SVOP ter bolj učinkovito razporejali operacije; poziva k ustanovitvi centra skupnih služb; meni, da bi bilo najučinkoviteje, če bi imeli na voljo enotno institucionalno strukturo v ESZD, ki bi centralizirala in racionalizirala službe civilnih misij (človeški viri, informatika, logistika itd.), ki so danes razdrobljene znotraj posameznih misij;

| 23. | ugotavlja, da so vojaške operacije SVOP vse bolj misije, usmerjene v usposabljanje oboroženih sil (EUTM Mali in EUTM Somalia); pozdravlja odločitev o izvajanju takšnih operacij, hkrati pa vztraja, da je treba njihov mandat prilagoditi okoliščinam posameznega primera; meni, da morajo biti formirane enote povsem operativne, tj. z ofenzivno zmogljivostjo; obžaluje, da se sedaj redko načrtujejo misije z izvršilnim mandatom; meni, da si Evropska unija glede na vztrajne grožnje v svojem sosedstvu ne more dovoliti osredotočanja zgolj na pokrizne instrumente ali instrumente za pomoč pri izhodu iz krize, ampak mora biti sposobna posredovati v celotnem spektru kriznega upravljanja, v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da so vojaške operacije SVOP vse bolj misije, usmerjene v usposabljanje oboroženih sil (EUTM Mali in EUTM Somalia); pozdravlja odločitev o izvajanju takšnih operacij, hkrati pa vztraja, da je treba njihov mandat prilagoditi okoliščinam posameznega primera; meni, da morajo biti formirane enote povsem operativne, tj. z ofenzivno zmogljivostjo; obžaluje, da se sedaj redko načrtujejo misije z izvršilnim mandatom; meni, da si Evropska unija glede na vztrajne grožnje v svojem sosedstvu ne more dovoliti osredotočanja zgolj na pokrizne instrumente ali instrumente za pomoč pri izhodu iz krize, ampak mora biti sposobna posredovati v celotnem spektru kriznega upravljanja, v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov;

| 24. | obžaluje trajne težave pri oblikovanju sil, ki se pojavljajo ob začetku delovanja vojaških misij; ugotavlja, da razen misije EUTM Mali, ki temelji na dejanskih prispevkih 23 držav članic, posamezne vojaške operacije, ki jih trenutno izvaja EU, zadevajo le do največ šest držav članic; spodbuja države članice, naj prispevajo več sil za operacije, če so na voljo potrebne nacionalne zmogljivosti; poudarja, da je za reševanje težav pri oblikovanju sil potreben skupen pristop, osnovan na sodelovanju; pozdravlja prispevek tretjih držav, ki potrjuje vitalnost partnerstev, vzpostavljenih v okviru SVOP; poziva države članice, naj pokažejo večjo pripravljenost za vojaške operacije EU in ustrezno prispevajo k sredstvom in zmogljivostim, ki jih imajo na voljo za te operacije; |
| --- | --- |

24.

obžaluje trajne težave pri oblikovanju sil, ki se pojavljajo ob začetku delovanja vojaških misij; ugotavlja, da razen misije EUTM Mali, ki temelji na dejanskih prispevkih 23 držav članic, posamezne vojaške operacije, ki jih trenutno izvaja EU, zadevajo le do največ šest držav članic; spodbuja države članice, naj prispevajo več sil za operacije, če so na voljo potrebne nacionalne zmogljivosti; poudarja, da je za reševanje težav pri oblikovanju sil potreben skupen pristop, osnovan na sodelovanju; pozdravlja prispevek tretjih držav, ki potrjuje vitalnost partnerstev, vzpostavljenih v okviru SVOP; poziva države članice, naj pokažejo večjo pripravljenost za vojaške operacije EU in ustrezno prispevajo k sredstvom in zmogljivostim, ki jih imajo na voljo za te operacije;

| 25. | meni – ker se tako civilne (EUCAP) kot vojaške (EUTM) misije Unije – usmerjajo v usposabljanje, da bi bilo treba izoblikovati posebno strukturno politiko, ki bi z učinkovitim mandatom in cilji, prilagojenimi danim razmeram, omogočila trajnost misij ter zagotovila proračunsko pomoč in pomoč v opremi; meni, da bi taka nova politika, ki bi se vključila v okvir sodelovanja in razvojnih prizadevanj Unije, služila kot spodbuda za napredovanje del, ki potekajo v okviru pobud „Train and Equip“ in „E2I“, katerih namen je dolgoročna krepitev zmogljivosti tretjih držav (oprema, material, infrastrukture, plače), da bi bile njihove oborožene sile ustrezno operativne; v tej zvezi spodbuja Komisijo, naj razišče inovativne fire financiranja; |
| --- | --- |

25.

meni – ker se tako civilne (EUCAP) kot vojaške (EUTM) misije Unije – usmerjajo v usposabljanje, da bi bilo treba izoblikovati posebno strukturno politiko, ki bi z učinkovitim mandatom in cilji, prilagojenimi danim razmeram, omogočila trajnost misij ter zagotovila proračunsko pomoč in pomoč v opremi; meni, da bi taka nova politika, ki bi se vključila v okvir sodelovanja in razvojnih prizadevanj Unije, služila kot spodbuda za napredovanje del, ki potekajo v okviru pobud „Train and Equip“ in „E2I“, katerih namen je dolgoročna krepitev zmogljivosti tretjih držav (oprema, material, infrastrukture, plače), da bi bile njihove oborožene sile ustrezno operativne; v tej zvezi spodbuja Komisijo, naj razišče inovativne fire financiranja;

| 26. | je seznanjen s pripravljenostjo, izraženo na zasedanju Sveta novembra 2013, da se okrepita modularnost in prilagodljivost taktičnih bojnih skupin EU, da bi jih bilo mogoče uporabiti za vse vrste nalog kriznega upravljanja; vendar hkrati ugotavlja, da je bil doslej edini – zelo omejen – napredek ta, da je bilo predvideno, da se strateški prevoz bojnih enot EU na prizorišča operacij opravi v okviru mehanizma Athena; priznava, da pomanjkanje konstruktivnega odnosa vseh držav članic politično in operativno ovira delovanje bojnih skupin EU; |
| --- | --- |

26.

je seznanjen s pripravljenostjo, izraženo na zasedanju Sveta novembra 2013, da se okrepita modularnost in prilagodljivost taktičnih bojnih skupin EU, da bi jih bilo mogoče uporabiti za vse vrste nalog kriznega upravljanja; vendar hkrati ugotavlja, da je bil doslej edini – zelo omejen – napredek ta, da je bilo predvideno, da se strateški prevoz bojnih enot EU na prizorišča operacij opravi v okviru mehanizma Athena; priznava, da pomanjkanje konstruktivnega odnosa vseh držav članic politično in operativno ovira delovanje bojnih skupin EU;

| 27. | pozdravlja pozitivno sporočilo zadnjega neformalnega zasedanja Sveta ministrov za obrambo, da bodo preučili potencial člena 44 PEU; vendar obžaluje, da zaradi nestrinjanj na tem področju za zdaj ni bil mogoč noben napredek v zvezi s pravili za uporabo tega člena; meni, da bi izvajanje člena 44 znatno prispevalo k večji prožnosti in hitrosti ukrepanja Unije, posledično pa k njeni zmožnosti za spopadanje z grožnjami, ki jo obkrožajo; poziva države članice, ki niso zainteresirane ali nimajo sredstev za sodelovanje v operacijah SVOP, naj delujejo konstruktivno in drugim omogočijo delovanje, če to želijo; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja pozitivno sporočilo zadnjega neformalnega zasedanja Sveta ministrov za obrambo, da bodo preučili potencial člena 44 PEU; vendar obžaluje, da zaradi nestrinjanj na tem področju za zdaj ni bil mogoč noben napredek v zvezi s pravili za uporabo tega člena; meni, da bi izvajanje člena 44 znatno prispevalo k večji prožnosti in hitrosti ukrepanja Unije, posledično pa k njeni zmožnosti za spopadanje z grožnjami, ki jo obkrožajo; poziva države članice, ki niso zainteresirane ali nimajo sredstev za sodelovanje v operacijah SVOP, naj delujejo konstruktivno in drugim omogočijo delovanje, če to želijo;

| 28. | nadalje poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj preuči potencial drugih členov Lizbonske pogodbe, zlasti tistih, ko se nanašajo na sredstva financiranja (člen 41 PEU), okrepljeno sodelovanje (člen 46 PEU), solidarnostno klavzulo (člen 222 PDEU) in klavzulo o vzajemni pomoči (člen 42 PEU); |
| --- | --- |

28.

nadalje poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj preuči potencial drugih členov Lizbonske pogodbe, zlasti tistih, ko se nanašajo na sredstva financiranja (člen 41 PEU), okrepljeno sodelovanje (člen 46 PEU), solidarnostno klavzulo (člen 222 PDEU) in klavzulo o vzajemni pomoči (člen 42 PEU);

| 29. | poziva k resni preučitvi možnosti uporabe – v oblikah, ki upoštevajo nujno potrebno modularnost – že vzpostavljenih večstranskih štabov, ki so dokazali učinkovitost na terenu, kot je Eurocorps iz Strasbourga; |
| --- | --- |

29.

poziva k resni preučitvi možnosti uporabe – v oblikah, ki upoštevajo nujno potrebno modularnost – že vzpostavljenih večstranskih štabov, ki so dokazali učinkovitost na terenu, kot je Eurocorps iz Strasbourga;

| 30. | izraža presenečenje, da na ravni EU še vedno ni skupne strategije za obravnavanje novih izzivov na področju varnosti Unije; pozdravlja prizadevanja Sveta in zavzemanje podpredsednice/visoke predstavnice za začetek postopka strateškega premisleka o izzivih in priložnostih za zunanjo in varnostno politiko; opozarja, da je cilj tega postopka razviti novo skupno evropsko varnostno strategijo, v kateri bi opredelili nove geostrateške scenarije, grožnje in globalne izzive, ki se pojavljajo, pa tudi opredeliti ukrepe, ki jih EU lahko sprejme v odziv, zlasti v okviru skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike; nadalje podpredsednico/visoko predstavnico poziva, naj sproži obsežen postopek priprave za še bolj ambiciozno belo knjigo o evropski varnosti in obrambi, da bi tako poenostavili strateške ambicije EU in postopke razvoja zmogljivosti; pričakuje prihodnje sporočilo visoke predstavnice/podpredsednice z oceno učinka sprememb v svetovnem okolju in opredelitvijo nastalih izzivov in možnosti za EU; |
| --- | --- |

30.

izraža presenečenje, da na ravni EU še vedno ni skupne strategije za obravnavanje novih izzivov na področju varnosti Unije; pozdravlja prizadevanja Sveta in zavzemanje podpredsednice/visoke predstavnice za začetek postopka strateškega premisleka o izzivih in priložnostih za zunanjo in varnostno politiko; opozarja, da je cilj tega postopka razviti novo skupno evropsko varnostno strategijo, v kateri bi opredelili nove geostrateške scenarije, grožnje in globalne izzive, ki se pojavljajo, pa tudi opredeliti ukrepe, ki jih EU lahko sprejme v odziv, zlasti v okviru skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike; nadalje podpredsednico/visoko predstavnico poziva, naj sproži obsežen postopek priprave za še bolj ambiciozno belo knjigo o evropski varnosti in obrambi, da bi tako poenostavili strateške ambicije EU in postopke razvoja zmogljivosti; pričakuje prihodnje sporočilo visoke predstavnice/podpredsednice z oceno učinka sprememb v svetovnem okolju in opredelitvijo nastalih izzivov in možnosti za EU;

| 31. | pozdravlja, da je bil na seji Sveta 18. novembra 2014 sprejeti okvir politike EU za kibernetsko obrambo, ki določa pet prednostnih nalog za kibernetsko obrambo v okviru SVOP in pojasnjuje vlogo različnih akterjev; pozdravlja, da je cilj okvira podpreti razvoj nacionalnih zmogljivosti kibernetske obrambe in izboljšati varovanje komunikacijskih omrežij, ki jih uporabljajo orodja SVOP; opozarja, kako pomembno je, da države članice dosežejo skupno raven kibernetske varnosti, saj je to pogoj za ustrezen napredek v sodelovanju pri kibernetski varnosti in za krepitev naših zmogljivosti v zvezi kibernetskimi napadi in kibernetskim terorizmom, in izraža upanje, da bo ta akcijski načrt zaznamoval začetek bolj sistematične integracije kibernetske obrambe v strategije nacionalne varnosti držav članic, pa tudi zavedanja o pomembnosti vprašanj kibernetske obrambe na ravni institucij EU; nadalje poziva k celoviti evropski strategiji za zaščito kritične (digitalne) infrastrukture pred kibernetskimi napadi, ki bi obenem tudi varovala in krepila digitalne pravice in svoboščine državljanov; opozarja na potrebo po večji preglednosti in ustreznem pravnem okviru, glede na to, kako težko je kibernetske napade nekomu pripisati, opozarja pa še na potrebo po sorazmernem in nujnem odzivanju v vseh kontekstih; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja, da je bil na seji Sveta 18. novembra 2014 sprejeti okvir politike EU za kibernetsko obrambo, ki določa pet prednostnih nalog za kibernetsko obrambo v okviru SVOP in pojasnjuje vlogo različnih akterjev; pozdravlja, da je cilj okvira podpreti razvoj nacionalnih zmogljivosti kibernetske obrambe in izboljšati varovanje komunikacijskih omrežij, ki jih uporabljajo orodja SVOP; opozarja, kako pomembno je, da države članice dosežejo skupno raven kibernetske varnosti, saj je to pogoj za ustrezen napredek v sodelovanju pri kibernetski varnosti in za krepitev naših zmogljivosti v zvezi kibernetskimi napadi in kibernetskim terorizmom, in izraža upanje, da bo ta akcijski načrt zaznamoval začetek bolj sistematične integracije kibernetske obrambe v strategije nacionalne varnosti držav članic, pa tudi zavedanja o pomembnosti vprašanj kibernetske obrambe na ravni institucij EU; nadalje poziva k celoviti evropski strategiji za zaščito kritične (digitalne) infrastrukture pred kibernetskimi napadi, ki bi obenem tudi varovala in krepila digitalne pravice in svoboščine državljanov; opozarja na potrebo po večji preglednosti in ustreznem pravnem okviru, glede na to, kako težko je kibernetske napade nekomu pripisati, opozarja pa še na potrebo po sorazmernem in nujnem odzivanju v vseh kontekstih;

| 32. | opozarja na neposredno grožnjo na kibernetskem področju in poudarja potrebo po prilagodljivosti in pripravljenosti v EU, da bi se, tudi v okviru SVOP, odzvali na kibernetsko krizo, zato vse države članice spodbuja, naj brez odlašanja znatno pospešijo razvoj svojih zmogljivosti kibernetske obrambe; poudarja, da so potrebne naložbe v visoko kvalificiran človeški kapital ter raziskave in inovacije; poudarja potrebo po sinergijah in dopolnjevanju na civilnem in vojaškem področju kibernetske varnosti in obrambe v EU; poudarja pomen okrepitve sodelovanja z zvezo Nato na področju kibernetske obrambe; |
| --- | --- |

32.

opozarja na neposredno grožnjo na kibernetskem področju in poudarja potrebo po prilagodljivosti in pripravljenosti v EU, da bi se, tudi v okviru SVOP, odzvali na kibernetsko krizo, zato vse države članice spodbuja, naj brez odlašanja znatno pospešijo razvoj svojih zmogljivosti kibernetske obrambe; poudarja, da so potrebne naložbe v visoko kvalificiran človeški kapital ter raziskave in inovacije; poudarja potrebo po sinergijah in dopolnjevanju na civilnem in vojaškem področju kibernetske varnosti in obrambe v EU; poudarja pomen okrepitve sodelovanja z zvezo Nato na področju kibernetske obrambe;

| 33. | vztraja pri pomenu sodelovanja EU z mednarodnimi institucijami na področju varnosti in obrambe, zlasti sodelovanja z OZN, zvezo Nato, Afriško unijo in organizacijo OVSE; pozdravlja izjavo z vrha Nata septembra 2014 v Walesu, ki je znova potrdil svojo podporo razvoju SVOP; izraža željo, da bi uvedli ukrepe, ki bi pripomogli k medsebojni krepitvi obeh organizacij; |
| --- | --- |

33.

vztraja pri pomenu sodelovanja EU z mednarodnimi institucijami na področju varnosti in obrambe, zlasti sodelovanja z OZN, zvezo Nato, Afriško unijo in organizacijo OVSE; pozdravlja izjavo z vrha Nata septembra 2014 v Walesu, ki je znova potrdil svojo podporo razvoju SVOP; izraža željo, da bi uvedli ukrepe, ki bi pripomogli k medsebojni krepitvi obeh organizacij;

Področje zmogljivosti

| 34. | meni, da so se zaradi gospodarske in finančne krize iz leta 2008 zmanjšali nacionalni proračuni za obrambo in da je bilo to zmanjšanje izvedeno brez kakršnega koli usklajevanja med državami članicami, s čimer sta bili ogroženi strateška avtonomija Unije in zmožnost držav članic za izpolnjevanje potreb po zmogljivostih svojih oboroženih sil, to pa je bilo tudi v škodo odgovornosti in potenciala Unije za zagotavljanje varnosti po svetu; poudarja, da bi morale države članice predhodno med seboj načrtovati strateške naložbe za nakup in obnovo opreme; |
| --- | --- |

34.

meni, da so se zaradi gospodarske in finančne krize iz leta 2008 zmanjšali nacionalni proračuni za obrambo in da je bilo to zmanjšanje izvedeno brez kakršnega koli usklajevanja med državami članicami, s čimer sta bili ogroženi strateška avtonomija Unije in zmožnost držav članic za izpolnjevanje potreb po zmogljivostih svojih oboroženih sil, to pa je bilo tudi v škodo odgovornosti in potenciala Unije za zagotavljanje varnosti po svetu; poudarja, da bi morale države članice predhodno med seboj načrtovati strateške naložbe za nakup in obnovo opreme;

| 35. | je trdno prepričan, da ima EU velik interes za varno, čisto in odprto pomorsko okolje, ki omogoča prost prehod blaga in ljudi ter miroljubno, zakonito, pravično in trajnostno izkoriščanje bogastev oceanov; meni, da bi bilo zato treba okvir EU – tako na civilnem kot vojaškem – področju nadgraditi, da bi omogočili izvajanje evropske strategije za pomorsko varnost; ugotavlja, da je večina strateških sredstev, ključne infrastrukture in zmogljivosti pod nadzorom držav članic in da je njihova pripravljenost okrepiti sodelovanje bistvenega pomena za evropsko varnost; |
| --- | --- |

35.

je trdno prepričan, da ima EU velik interes za varno, čisto in odprto pomorsko okolje, ki omogoča prost prehod blaga in ljudi ter miroljubno, zakonito, pravično in trajnostno izkoriščanje bogastev oceanov; meni, da bi bilo zato treba okvir EU – tako na civilnem kot vojaškem – področju nadgraditi, da bi omogočili izvajanje evropske strategije za pomorsko varnost; ugotavlja, da je večina strateških sredstev, ključne infrastrukture in zmogljivosti pod nadzorom držav članic in da je njihova pripravljenost okrepiti sodelovanje bistvenega pomena za evropsko varnost;

| 36. | pozdravlja dejstvo, da je Svet na zasedanju 18. novembra 2014 sprejel politični okvir za sistematično in dolgoročno sodelovanje na področju obrambe, ki temelji na zbliževanju procesov načrtovanja zmogljivosti in na izmenjavi informacij; poudarja, da morajo države članice s tem namenom nadaljevati z izvajanjem kodeksa ravnanja Evropske obrambne agencije (EDA) na področju združevanja in deljene uporabe opreme, da bi se veliko bolj učinkovito predvidele prihodnje pomanjkljivosti in bi bilo sodelovanje na področju razvoja zmogljivosti sistematično; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj predloži dokaze za posebne ukrepe, ki bodo sprejeti za okrepitev sodelovanja na področju obrambe; v zvezi z neusklajenim povečanjem dvostranskega ali večstranskega sodelovanja na področju obrambe poziva države članice, naj uvedejo stalno strukturno sodelovanje, ki bo omogočalo boljše usklajevanje in uporabo sredstev EU za sodelovanje v času miru; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj predloži realne načrte za uspešno uvedbo stalnega strukturnega sodelovanja; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja dejstvo, da je Svet na zasedanju 18. novembra 2014 sprejel politični okvir za sistematično in dolgoročno sodelovanje na področju obrambe, ki temelji na zbliževanju procesov načrtovanja zmogljivosti in na izmenjavi informacij; poudarja, da morajo države članice s tem namenom nadaljevati z izvajanjem kodeksa ravnanja Evropske obrambne agencije (EDA) na področju združevanja in deljene uporabe opreme, da bi se veliko bolj učinkovito predvidele prihodnje pomanjkljivosti in bi bilo sodelovanje na področju razvoja zmogljivosti sistematično; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj predloži dokaze za posebne ukrepe, ki bodo sprejeti za okrepitev sodelovanja na področju obrambe; v zvezi z neusklajenim povečanjem dvostranskega ali večstranskega sodelovanja na področju obrambe poziva države članice, naj uvedejo stalno strukturno sodelovanje, ki bo omogočalo boljše usklajevanje in uporabo sredstev EU za sodelovanje v času miru; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj predloži realne načrte za uspešno uvedbo stalnega strukturnega sodelovanja;

| 37. | pozdravlja dejstvo, da je Svet na zasedanju novembra 2014 sprejel načrt za razvoj zmogljivosti agencije EDA, ki določa 16 prednostnih nalog za razvoj zmogljivosti; pozdravlja tudi delo, ki ga je agencija EDA opravila prek podatkovne zbirke Codaba, v kateri so zbrani podatki o možnostih za sodelovanje med državami članicami, s čimer se odpirajo možnosti za različne oblike sodelovanja; poziva države članice, naj ta orodja upoštevajo pri razvoju svojih vojaških zmogljivosti; poziva k strogemu izogibanju podvajanja pobud, ki se že izvajajo drugod, in k večji osredotočenosti na opredelitev načinov, s katerimi bi lahko ustvarili resnično dodano vrednost; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja dejstvo, da je Svet na zasedanju novembra 2014 sprejel načrt za razvoj zmogljivosti agencije EDA, ki določa 16 prednostnih nalog za razvoj zmogljivosti; pozdravlja tudi delo, ki ga je agencija EDA opravila prek podatkovne zbirke Codaba, v kateri so zbrani podatki o možnostih za sodelovanje med državami članicami, s čimer se odpirajo možnosti za različne oblike sodelovanja; poziva države članice, naj ta orodja upoštevajo pri razvoju svojih vojaških zmogljivosti; poziva k strogemu izogibanju podvajanja pobud, ki se že izvajajo drugod, in k večji osredotočenosti na opredelitev načinov, s katerimi bi lahko ustvarili resnično dodano vrednost;

| 38. | je presenečen, ker na ravni EU še vedno ni mehanizmov davčnih spodbud za sodelovanje in združevanje; ugotavlja, da je Svet na zasedanju decembra 2013 pozval k preučitvi takih mehanizmov, in obžaluje, da razprave v enem letu še vedno niso privedle do nobenega konkretnega ukrepa na tem področju; ugotavlja, da belgijska vlada že zagotavlja ad hoc oprostitve plačila DDV v pripravljalnih fazah nekaterih projektov agencije EDA (npr. projekti satelitskih komunikacij); meni, da morajo biti te oprostitve sistematične ter da jih je treba razširiti na infrastrukturo in specifične programe v zvezi z zmogljivostmi, pri tem pa slediti modelu mehanizma, ki ga uporablja Nato oz. EU za infrastrukturo civilnih raziskav; poziva k razvoju drugih pobud, ki bi spodbujale sodelovanje med evropskimi deležniki; |
| --- | --- |

38.

je presenečen, ker na ravni EU še vedno ni mehanizmov davčnih spodbud za sodelovanje in združevanje; ugotavlja, da je Svet na zasedanju decembra 2013 pozval k preučitvi takih mehanizmov, in obžaluje, da razprave v enem letu še vedno niso privedle do nobenega konkretnega ukrepa na tem področju; ugotavlja, da belgijska vlada že zagotavlja ad hoc oprostitve plačila DDV v pripravljalnih fazah nekaterih projektov agencije EDA (npr. projekti satelitskih komunikacij); meni, da morajo biti te oprostitve sistematične ter da jih je treba razširiti na infrastrukturo in specifične programe v zvezi z zmogljivostmi, pri tem pa slediti modelu mehanizma, ki ga uporablja Nato oz. EU za infrastrukturo civilnih raziskav; poziva k razvoju drugih pobud, ki bi spodbujale sodelovanje med evropskimi deležniki;

| 39. | pozdravlja obstoječe modele sodelovanja, kot je evropsko poveljstvo za zračni prevoz (EATC), in izraža odobravanje nenehni širitvi tega sistema na nove države članice; obžaluje, da ta model, ki obstaja že leta, še ni bil prilagojen za druge vrste obrambnih zmogljivosti; poziva k ponovni uporabi modela EATC na drugih področjih operativne podpore, da bi tako odpravili bistvene pomanjkljivosti na področju zmogljivosti; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja obstoječe modele sodelovanja, kot je evropsko poveljstvo za zračni prevoz (EATC), in izraža odobravanje nenehni širitvi tega sistema na nove države članice; obžaluje, da ta model, ki obstaja že leta, še ni bil prilagojen za druge vrste obrambnih zmogljivosti; poziva k ponovni uporabi modela EATC na drugih področjih operativne podpore, da bi tako odpravili bistvene pomanjkljivosti na področju zmogljivosti;

| 40. | ugotavlja skromen napredek v zvezi s projekti združevanja in skupne uporabe; pozdravlja zlasti napredek na področju oskrbe z gorivom v zraku z nakupom flote letal MRTT; obžaluje, da je doslej pri tem projektu sodelovalo zelo omejeno število držav članic, in poziva države članice s pomanjkljivostmi na tem področju, naj se mu pridružijo; meni, da morajo države članice nadaljevati projekte skupne uporabe in deljenja opreme in se osredotočiti na 16 zmogljivosti, ki sta jih s SVOP opredelila Evropska obrambna agencija in Vojaški štab Evropske unije; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja skromen napredek v zvezi s projekti združevanja in skupne uporabe; pozdravlja zlasti napredek na področju oskrbe z gorivom v zraku z nakupom flote letal MRTT; obžaluje, da je doslej pri tem projektu sodelovalo zelo omejeno število držav članic, in poziva države članice s pomanjkljivostmi na tem področju, naj se mu pridružijo; meni, da morajo države članice nadaljevati projekte skupne uporabe in deljenja opreme in se osredotočiti na 16 zmogljivosti, ki sta jih s SVOP opredelila Evropska obrambna agencija in Vojaški štab Evropske unije;

| 41. | se zaveda pripravljenosti Sveta za razvoj projektov za okrepitev zmogljivosti EU na področju kritičnih tehnologij, kot so med drugim projekti daljinsko vodenih zračnih sistemov (RPAS) in državne satelitske komunikacije (Govsatcom); ugotavlja, da je treba za sisteme RPAS vzpostaviti regulativni okvir za njihovo začetno vključitev v evropski zračni sistem do leta 2016, pri čemer je treba upoštevati civilne in vojaške potrebe, pa tudi potrebo po skladnosti z mednarodnim pravom; poziva Komisijo, naj opiše, kako bi sredstva za civilno-vojaške raziskave v okviru Obzorja 2020 lahko uporabili za vključitev sistemov RPAS v evropski zračni prostor; |
| --- | --- |

41.

se zaveda pripravljenosti Sveta za razvoj projektov za okrepitev zmogljivosti EU na področju kritičnih tehnologij, kot so med drugim projekti daljinsko vodenih zračnih sistemov (RPAS) in državne satelitske komunikacije (Govsatcom); ugotavlja, da je treba za sisteme RPAS vzpostaviti regulativni okvir za njihovo začetno vključitev v evropski zračni sistem do leta 2016, pri čemer je treba upoštevati civilne in vojaške potrebe, pa tudi potrebo po skladnosti z mednarodnim pravom; poziva Komisijo, naj opiše, kako bi sredstva za civilno-vojaške raziskave v okviru Obzorja 2020 lahko uporabili za vključitev sistemov RPAS v evropski zračni prostor;

| 42. | pozdravlja napredek, ki je bil dosežen na ravni satelitskih storitev Evropske unije (Galileo, Copernicus, EGNOS); meni, da bi bilo treba te vesoljske storitve, zlasti program Copernicus, operacionalizirati za podporo potrebam misij in operacij SVOP s satelitskimi slikami visoke ločljivosti; pozdravlja začetek projekta Ariane 6; obžaluje, da Unija iz tehničnih in poslovnih razlogov še naprej kupuje ruske nosilne rakete, kar je v nasprotju z njenim ciljem doseganja določene strateške avtonomije; zato poudarja, da je treba doseči napredek pri razvoju tehnologij, ki se bodo lahko uporabljale za civilne in vojaške namene in bodo zagotovile našo neodvisnost; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja napredek, ki je bil dosežen na ravni satelitskih storitev Evropske unije (Galileo, Copernicus, EGNOS); meni, da bi bilo treba te vesoljske storitve, zlasti program Copernicus, operacionalizirati za podporo potrebam misij in operacij SVOP s satelitskimi slikami visoke ločljivosti; pozdravlja začetek projekta Ariane 6; obžaluje, da Unija iz tehničnih in poslovnih razlogov še naprej kupuje ruske nosilne rakete, kar je v nasprotju z njenim ciljem doseganja določene strateške avtonomije; zato poudarja, da je treba doseči napredek pri razvoju tehnologij, ki se bodo lahko uporabljale za civilne in vojaške namene in bodo zagotovile našo neodvisnost;

| 43. | poziva Unijo, naj države članice spodbuja k doseganju ciljev v zvezi z zmogljivostmi, kot jih ima zveza Nato, ki zahteva, da članice za obrambo porabijo najmanj 2 % BDP in da najmanj 20 % proračuna, ki ga porabijo za obrambo, namenijo za pomembnejšo opremo, vključno z raziskavami in razvojem; |
| --- | --- |

43.

poziva Unijo, naj države članice spodbuja k doseganju ciljev v zvezi z zmogljivostmi, kot jih ima zveza Nato, ki zahteva, da članice za obrambo porabijo najmanj 2 % BDP in da najmanj 20 % proračuna, ki ga porabijo za obrambo, namenijo za pomembnejšo opremo, vključno z raziskavami in razvojem;

Industrijsko področje

| 44. | pozdravlja predlog Komisije za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do obrambnih trgov, ki so sedaj zelo specifični iz različnih razlogov: javno naročanje je skoraj izključni vir povpraševanja, število podjetij na trgu je omejeno, proizvodi se razvijajo in uporabljajo zelo dolgo, nekatere tehnologije so že po svoji naravi strateškega pomena; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja predlog Komisije za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do obrambnih trgov, ki so sedaj zelo specifični iz različnih razlogov: javno naročanje je skoraj izključni vir povpraševanja, število podjetij na trgu je omejeno, proizvodi se razvijajo in uporabljajo zelo dolgo, nekatere tehnologije so že po svoji naravi strateškega pomena;

| 45. | je seznanjen s sporočilom Komisije iz julija 2013, naslovljenim Za konkurenčnejši in učinkovitejši obrambni in varnostni sektor, s časovnim okvirom iz junija 2014 glede njegovega izvajanja in s predlogi, ki jih vključuje, zlasti s tistim za boljše izvajanje direktiv 2009/81/ES in 2009/43/ES v zvezi z notranjim trgom, brez poseganja v suverene pravice držav članic, kot so določene v členu 346 PDEU; |
| --- | --- |

45.

je seznanjen s sporočilom Komisije iz julija 2013, naslovljenim Za konkurenčnejši in učinkovitejši obrambni in varnostni sektor, s časovnim okvirom iz junija 2014 glede njegovega izvajanja in s predlogi, ki jih vključuje, zlasti s tistim za boljše izvajanje direktiv 2009/81/ES in 2009/43/ES v zvezi z notranjim trgom, brez poseganja v suverene pravice držav članic, kot so določene v členu 346 PDEU;

| 46. | meni, da je treba pred vsemi temi ukrepi najprej zagotoviti skupno opredelitev obsega evropske industrijske in tehnološke baze obrambe (EDTIB), da bi lahko bolje določili, na katera strateška podjetja ali dejavnosti se bo ta lahko nanašala, ob ustreznem upoštevanju razlik v zmogljivosti med obrambnimi industrijami držav članic; meni, da mora ta opredelitev temeljiti zlasti na številnih merilih, kot so razvoj opreme in tehnologije znotraj EU, nadzor podjetij nad pravico lastnine in rabe opreme in tehnologij, ki jih razvijejo, in zagotovilo, da v primeru tujega lastništva tuji lastniki ne bodo imeli prevladujoče glasovalne pravice, ki bi ogrozila nadzor podjetja nad njegovim dejavnostmi; poudarja, da je treba opredeliti ključna razpoložljiva obrambna sredstva in sile EU (tj. ključne industrijske zmogljivosti in kritične tehnologije); |
| --- | --- |

46.

meni, da je treba pred vsemi temi ukrepi najprej zagotoviti skupno opredelitev obsega evropske industrijske in tehnološke baze obrambe (EDTIB), da bi lahko bolje določili, na katera strateška podjetja ali dejavnosti se bo ta lahko nanašala, ob ustreznem upoštevanju razlik v zmogljivosti med obrambnimi industrijami držav članic; meni, da mora ta opredelitev temeljiti zlasti na številnih merilih, kot so razvoj opreme in tehnologije znotraj EU, nadzor podjetij nad pravico lastnine in rabe opreme in tehnologij, ki jih razvijejo, in zagotovilo, da v primeru tujega lastništva tuji lastniki ne bodo imeli prevladujoče glasovalne pravice, ki bi ogrozila nadzor podjetja nad njegovim dejavnostmi; poudarja, da je treba opredeliti ključna razpoložljiva obrambna sredstva in sile EU (tj. ključne industrijske zmogljivosti in kritične tehnologije);

| 47. | opozarja, da se je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe industrijska, vesoljska in raziskovalna politika EU razširila na obrambno področje; poudarja, da programi Unije na drugih področjih, kot so notranja varnost in varnost na mejah, obvladovanje nesreč in razvoj, ponujajo velike možnosti za skupno razvijanje zmogljivosti, pomembnih za te politike in za izvajanje misij SVOP; poziva Komisijo, naj vzpostavi stalne postopke za sodelovanje med Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje, Evropsko obrambno agencijo in državami članicami na področju skupnega trga, industrije, vesolja, raziskav in razvoja; poziva Komisijo, naj vzpostavi stalno povezavo med organi in agencijami EU s področja notranje varnosti (Frontex, Europol, ENISA) ter zunanje varnosti in obrambe (Evropska obrambna agencija, Evropska služba za zunanje delovanje); |
| --- | --- |

47.

opozarja, da se je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe industrijska, vesoljska in raziskovalna politika EU razširila na obrambno področje; poudarja, da programi Unije na drugih področjih, kot so notranja varnost in varnost na mejah, obvladovanje nesreč in razvoj, ponujajo velike možnosti za skupno razvijanje zmogljivosti, pomembnih za te politike in za izvajanje misij SVOP; poziva Komisijo, naj vzpostavi stalne postopke za sodelovanje med Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje, Evropsko obrambno agencijo in državami članicami na področju skupnega trga, industrije, vesolja, raziskav in razvoja; poziva Komisijo, naj vzpostavi stalno povezavo med organi in agencijami EU s področja notranje varnosti (Frontex, Europol, ENISA) ter zunanje varnosti in obrambe (Evropska obrambna agencija, Evropska služba za zunanje delovanje);

| 48. | je seznanjen s predlogom Komisije za boljše izvajanje direktiv 2009/81/ES (javna naročila za obrambo) in 2009/43/ES (prenosi obrambnih proizvodov na notranjem trgu; meni, da je treba opredeliti strateško pomembno opremo in tehnologijo, ki je ne obravnava ne Direktiva 2009/81/ES (oprema za varovanje bistvenih interesov) ne Direktiva 2004/18/ES (oprema, katere uporaba je povezana področjem obrambe, ni pa specifična zanj); meni, da podjetja iz EU, ki delujejo na tem področju, potrebujejo posebno pravno in finančno ureditev, ki bo omogočala njihovo konkurenčnost in bo zagotavljala strateško avtonomijo EU; |
| --- | --- |

48.

je seznanjen s predlogom Komisije za boljše izvajanje direktiv 2009/81/ES (javna naročila za obrambo) in 2009/43/ES (prenosi obrambnih proizvodov na notranjem trgu; meni, da je treba opredeliti strateško pomembno opremo in tehnologijo, ki je ne obravnava ne Direktiva 2009/81/ES (oprema za varovanje bistvenih interesov) ne Direktiva 2004/18/ES (oprema, katere uporaba je povezana področjem obrambe, ni pa specifična zanj); meni, da podjetja iz EU, ki delujejo na tem področju, potrebujejo posebno pravno in finančno ureditev, ki bo omogočala njihovo konkurenčnost in bo zagotavljala strateško avtonomijo EU;

| 49. | je seznanjen s pripravljenostjo Sveta za izvedbo sistema evropske varnosti dobave, ki predvideva, da si države članice vzajemno pomagajo in se hitro odzivajo na potrebe posameznih držav na obrambnem področju; pričakuje, da bo Komisija pripravila časovni načrt, ki bo vključeval ustrezne izvedbene možnosti tega sistema, in zeleno knjigo o nadzoru nad tujimi vlaganji v strateška obrambna podjetja; pozdravlja izboljšan okvirni dogovor o zanesljivosti oskrbe, ki je bil sprejet v Evropski obrambni agenciji, saj gre za pomembne prostovoljen, pravno nezavezujoči mehanizem, s katerim bodo države članice okrepile medsebojno podporo in pomoč na področju zanesljivosti oskrbe; poziva Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, naj skupaj zagotovita dodatna sredstva in oblikujeta pobude za spodbujanje zanesljivosti oskrbe za vso EU, države članice pa podpirata pri izvajanju novega okvirnega dogovora; |
| --- | --- |

49.

je seznanjen s pripravljenostjo Sveta za izvedbo sistema evropske varnosti dobave, ki predvideva, da si države članice vzajemno pomagajo in se hitro odzivajo na potrebe posameznih držav na obrambnem področju; pričakuje, da bo Komisija pripravila časovni načrt, ki bo vključeval ustrezne izvedbene možnosti tega sistema, in zeleno knjigo o nadzoru nad tujimi vlaganji v strateška obrambna podjetja; pozdravlja izboljšan okvirni dogovor o zanesljivosti oskrbe, ki je bil sprejet v Evropski obrambni agenciji, saj gre za pomembne prostovoljen, pravno nezavezujoči mehanizem, s katerim bodo države članice okrepile medsebojno podporo in pomoč na področju zanesljivosti oskrbe; poziva Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, naj skupaj zagotovita dodatna sredstva in oblikujeta pobude za spodbujanje zanesljivosti oskrbe za vso EU, države članice pa podpirata pri izvajanju novega okvirnega dogovora;

| 50. | poziva Komisijo, naj jasno opredeli in zagotovi finančna sredstva in instrumente Unije, namenjene pomoči pri vzpostavitvi skupnega trga evropske obrambne industrije; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj jasno opredeli in zagotovi finančna sredstva in instrumente Unije, namenjene pomoči pri vzpostavitvi skupnega trga evropske obrambne industrije;

| 51. | pozdravlja sprejetje sprememb seznamov, predvidenih z waasenaarskim dogovorom, za blago, nadzorovano pri izvozu, ki se v zvezi s tehnologijami za nadzor in motenje v zadnjem času izvajajo tudi na ravni EU; vseeno poudarja, da je treba za preprečevanje nenadzorovane proizvodnje in izvoza tehnologij, ki jih je mogoče uporabiti za napade na kritično infrastrukturo EU in za kršenje človekovih pravic, storiti še več; zato poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predlog za revizijo uredbe o izvozu blaga z dvojno rabo; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja sprejetje sprememb seznamov, predvidenih z waasenaarskim dogovorom, za blago, nadzorovano pri izvozu, ki se v zvezi s tehnologijami za nadzor in motenje v zadnjem času izvajajo tudi na ravni EU; vseeno poudarja, da je treba za preprečevanje nenadzorovane proizvodnje in izvoza tehnologij, ki jih je mogoče uporabiti za napade na kritično infrastrukturo EU in za kršenje človekovih pravic, storiti še več; zato poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predlog za revizijo uredbe o izvozu blaga z dvojno rabo;

| 52. | meni, da nobena vlada ne more sama zagnati resnično obsežnih raziskovalno-tehnoloških programov; želi opozoriti na izjavo Sveta o krepitvi zmogljivosti iz decembra 2008 in na zavezo držav članic, da bodo dosegle skupni cilj, to je, da bi 2 % sredstev za obrambo namenili financiranju raziskav; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in vodjo Evropske obrambne agencije, naj priskrbita podatke o tem, kakšno je trenutno stanje v vezi s tem; zato pozdravlja predloge Komisije v zvezi z razvojem sinergij med civilnimi in obrambnimi raziskavami; ob tem poudarja, da program za raziskave na področju varnosti v okviru Obzorja 2020 ponuja precejšnje možnosti za razvijanje tovrstnih zmogljivosti; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo raziskovalno misijo, na kateri je osnovana zunanja politika Unije, vključno s tehnološkim razvojem tehnologij z dvojno rabo, da se okrepi interoperabilnost med civilno zaščito in vojaškimi silami, kot določa posebni program o vzpostavitvi Obzorja 2020; poziva Komisijo in države članice, naj svoje raziskovalne dejavnosti vključijo v letni delovni program; pozdravlja tudi začetek pripravljalnih ukrepov in upa, da bo pripravljalni ukrep na področju SVOP lahko privedel do financiranja ustreznih raziskav v prihodnjem večletnem finančnem okviru; poudarja pomen pilotskega projekta o raziskavah SVOP, ki bi ga skupaj izvedli Komisija in Evropska obrambna agencija, kot je predlagal Parlament v proračunu za leto 2015, da bi agencija uresničevala cilje Unije in izvrševala njen proračun; glede tega obžaluje, da Komisija ni priskrbela Parlamentu ocene o možnostih uporabe člena 185 PDEU, kot je Parlament zahteval v svoji resoluciji z dne 21. novembra 2013 o tehnološki in industrijski bazi evropske obrambe; |
| --- | --- |

52.

meni, da nobena vlada ne more sama zagnati resnično obsežnih raziskovalno-tehnoloških programov; želi opozoriti na izjavo Sveta o krepitvi zmogljivosti iz decembra 2008 in na zavezo držav članic, da bodo dosegle skupni cilj, to je, da bi 2 % sredstev za obrambo namenili financiranju raziskav; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in vodjo Evropske obrambne agencije, naj priskrbita podatke o tem, kakšno je trenutno stanje v vezi s tem; zato pozdravlja predloge Komisije v zvezi z razvojem sinergij med civilnimi in obrambnimi raziskavami; ob tem poudarja, da program za raziskave na področju varnosti v okviru Obzorja 2020 ponuja precejšnje možnosti za razvijanje tovrstnih zmogljivosti; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo raziskovalno misijo, na kateri je osnovana zunanja politika Unije, vključno s tehnološkim razvojem tehnologij z dvojno rabo, da se okrepi interoperabilnost med civilno zaščito in vojaškimi silami, kot določa posebni program o vzpostavitvi Obzorja 2020; poziva Komisijo in države članice, naj svoje raziskovalne dejavnosti vključijo v letni delovni program; pozdravlja tudi začetek pripravljalnih ukrepov in upa, da bo pripravljalni ukrep na področju SVOP lahko privedel do financiranja ustreznih raziskav v prihodnjem večletnem finančnem okviru; poudarja pomen pilotskega projekta o raziskavah SVOP, ki bi ga skupaj izvedli Komisija in Evropska obrambna agencija, kot je predlagal Parlament v proračunu za leto 2015, da bi agencija uresničevala cilje Unije in izvrševala njen proračun; glede tega obžaluje, da Komisija ni priskrbela Parlamentu ocene o možnostih uporabe člena 185 PDEU, kot je Parlament zahteval v svoji resoluciji z dne 21. novembra 2013 o tehnološki in industrijski bazi evropske obrambe;

| 53. | sočasno poziva h kar največji pazljivosti pri vprašanju upravljanja, pravic intelektualne lastnine, sofinanciranja in pravil sodelovanja pri tem pripravljalnem ukrepu na področju obrambe; poziva države članice, naj v celoti sodelujejo v procesu odločanja, da bi se tako izognili birokratskim odklonom in zagotovili, da bodo programi ustrezali strateškim potrebam SVOP in držav članic; |
| --- | --- |

53.

sočasno poziva h kar največji pazljivosti pri vprašanju upravljanja, pravic intelektualne lastnine, sofinanciranja in pravil sodelovanja pri tem pripravljalnem ukrepu na področju obrambe; poziva države članice, naj v celoti sodelujejo v procesu odločanja, da bi se tako izognili birokratskim odklonom in zagotovili, da bodo programi ustrezali strateškim potrebam SVOP in držav članic;

| 54. | opozarja na zelo občutljiv in strateški pomen raziskav na področju obrambe za konkurenčnost industrije in strateško avtonomijo EU in poziva k ustreznejšemu izvajanju politike pravic intelektualne lastnine v povezavi z varnostjo in obrambo za zaščito raziskovalnih rezultatov; s tem v zvezi pričakuje predloge Komisije, pa tudi obrambne industrije; |
| --- | --- |

54.

opozarja na zelo občutljiv in strateški pomen raziskav na področju obrambe za konkurenčnost industrije in strateško avtonomijo EU in poziva k ustreznejšemu izvajanju politike pravic intelektualne lastnine v povezavi z varnostjo in obrambo za zaščito raziskovalnih rezultatov; s tem v zvezi pričakuje predloge Komisije, pa tudi obrambne industrije;

| 55. | je seznanjen s predlogi Komisije, katerih namen je spodbuditi vzpostavitev skupnih standardov in postopkov certificiranja za obrambno opremo; v zvezi s tem pričakuje časovni načrt Evropske obrambne agencije in Komisije za pripravo industrijskih standardov na področju obrambe ter možnosti, ki jih Evropska obrambna agencija in Evropske agencije za varnost v letalstvu pripravljata za izboljšanje vzajemnega priznavanja vojaškega certificiranja v Evropski uniji; obžaluje nepripravljenost evropskih organizacij za standardizacijo, da bi zagotovile standardizacijske oznake za obrambne proizvode; |
| --- | --- |

55.

je seznanjen s predlogi Komisije, katerih namen je spodbuditi vzpostavitev skupnih standardov in postopkov certificiranja za obrambno opremo; v zvezi s tem pričakuje časovni načrt Evropske obrambne agencije in Komisije za pripravo industrijskih standardov na področju obrambe ter možnosti, ki jih Evropska obrambna agencija in Evropske agencije za varnost v letalstvu pripravljata za izboljšanje vzajemnega priznavanja vojaškega certificiranja v Evropski uniji; obžaluje nepripravljenost evropskih organizacij za standardizacijo, da bi zagotovile standardizacijske oznake za obrambne proizvode;

o

o o

| 56. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Nata, predsedniku parlamentarne skupščine Nata, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsedujočemu Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), predsedniku parlamentarne skupščine OVSE, predsedniku skupščine Afriške unije ter generalnemu sekretarju Združenje držav jugovzhodne Azije. |
| --- | --- |

56.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Nata, predsedniku parlamentarne skupščine Nata, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsedujočemu Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), predsedniku parlamentarne skupščine OVSE, predsedniku skupščine Afriške unije ter generalnemu sekretarju Združenje držav jugovzhodne Azije.

---

(1)  UL L 146, 10.6.2009, str. 1.

(2)  UL L 216, 20.8.2009, str. 76.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0513.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0514.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0380.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0381.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0457.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0286.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0278.

(10)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_sl.pdf

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/68

---

P8_TA(2015)0214

Financiranje skupne varnostne in obrambne politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o financiranju skupne varnostne in obrambne politike (2014/2258(INI))

(2016/C 353/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21, 24, 41, 42, 43, 44 in 46, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21, 24, 41, 42, 43, 44 in 46,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3) in njenih poznejših sprememb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3) in njenih poznejših sprememb,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 18/2012 z naslovom Pomoč Evropske unije Kosovu za krepitev pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 18/2012 z naslovom Pomoč Evropske unije Kosovu za krepitev pravne države,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 18. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 18. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2013 in 18. novembra 2014 o skupni varnostni in obrambni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2013 in 18. novembra 2014 o skupni varnostni in obrambni politiki,

| — | ob upoštevanju poročila o napredku pri izvajanju sklepov Evropskega sveta iz decembra 2013, ki sta ga 7. julija 2014 objavila podpredsednica/visoka predstavnica in vodja Evropske obrambne agencije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku pri izvajanju sklepov Evropskega sveta iz decembra 2013, ki sta ga 7. julija 2014 objavila podpredsednica/visoka predstavnica in vodja Evropske obrambne agencije,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednice/visoke predstavnice in Komisije o celovitem pristopu EU k zunanjim konfliktom in krizam ter s tem povezanih sklepov Sveta z dne 12. maja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednice/visoke predstavnice in Komisije o celovitem pristopu EU k zunanjim konfliktom in krizam ter s tem povezanih sklepov Sveta z dne 12. maja 2014,

| — | ob upoštevanju letnega poročila za leto 2014 in finančnega poročila za leto 2013 Evropske obrambne agencije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila za leto 2014 in finančnega poročila za leto 2013 Evropske obrambne agencije,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 3. aprila 2014 o celovitem pristopu EU in njegovih posledicah za doslednost zunanjega delovanja EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 3. aprila 2014 o celovitem pristopu EU in njegovih posledicah za doslednost zunanjega delovanja EU (4),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva, ki jih je Evropski svet sprejel v Helsinkih 11. decembra 1999 (globalni cilj 2003), in globalnega cilja 2010, ki ga je Svet potrdil 17. maja 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva, ki jih je Evropski svet sprejel v Helsinkih 11. decembra 1999 (globalni cilj 2003), in globalnega cilja 2010, ki ga je Svet potrdil 17. maja 2004,

| — | ob upoštevanju civilnega globalnega cilja 2010, ki ga je odobrila ministrska konferenca o izboljšavah civilnih zmogljivosti, z njim pa se je 19. novembra 2007 seznanil Svet za splošne zadeve in zunanje odnose, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju civilnega globalnega cilja 2010, ki ga je odobrila ministrska konferenca o izboljšavah civilnih zmogljivosti, z njim pa se je 19. novembra 2007 seznanil Svet za splošne zadeve in zunanje odnose,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračun v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračun v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračun (A8-0136/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračun (A8-0136/2015),

| A. | ker vedno bolj zahtevno varnostno okolje v Uniji in izven nje, ki ga zaznamujejo nove nevarnosti in grožnje, s katerimi se nobena država članica ne more spopasti sama, zahteva krepitev SVOP, da bi ta postala učinkovitejše orodje politike ter pravo zagotovilo za varnost državljanov EU in spodbujanje evropskih interesov in vrednot; ker mora Unija okrepiti varnost na svojih zunanjih mejah; |
| --- | --- |

A.

ker vedno bolj zahtevno varnostno okolje v Uniji in izven nje, ki ga zaznamujejo nove nevarnosti in grožnje, s katerimi se nobena država članica ne more spopasti sama, zahteva krepitev SVOP, da bi ta postala učinkovitejše orodje politike ter pravo zagotovilo za varnost državljanov EU in spodbujanje evropskih interesov in vrednot; ker mora Unija okrepiti varnost na svojih zunanjih mejah;

| B. | ker je zaradi zmanjšanja proračuna za obrambne izdatke in obstoječega podvojevanja potreben premislek o financiranju misij in operacij SVOP z boljšo in stroškovno bolj učinkovito uporabo proračunskih dodelitev, pri čemer je treba zagotoviti ustrezen demokratičen nadzor nad vsemi civilnimi in vojaškimi misijami in operacijami na ravni institucij EU; |
| --- | --- |

B.

ker je zaradi zmanjšanja proračuna za obrambne izdatke in obstoječega podvojevanja potreben premislek o financiranju misij in operacij SVOP z boljšo in stroškovno bolj učinkovito uporabo proračunskih dodelitev, pri čemer je treba zagotoviti ustrezen demokratičen nadzor nad vsemi civilnimi in vojaškimi misijami in operacijami na ravni institucij EU;

| C. | ker se je Evropski svet decembra 2013 odločil preučiti finančne vidike misij in operacij EU, vključno s pregledom mehanizma Athena, da bi zagotovil, da bodo postopki in pravila Uniji omogočali postati hitrejša, prožnejša in učinkovitejša pri napotitvi civilnih misij in izvedbi vojaških operacij EU; |
| --- | --- |

C.

ker se je Evropski svet decembra 2013 odločil preučiti finančne vidike misij in operacij EU, vključno s pregledom mehanizma Athena, da bi zagotovil, da bodo postopki in pravila Uniji omogočali postati hitrejša, prožnejša in učinkovitejša pri napotitvi civilnih misij in izvedbi vojaških operacij EU;

| D. | ker je visoki predstavnik EU na podlagi Lizbonske pogodbe tudi podpredsednik Komisije in vodja Evropske obrambne agencije ter predseduje tudi Svetu za zunanje zadeve Evropske unije; ker Evropska obrambna agencija na podlagi člena 45 PEU „izvaja svoje naloge po potrebi v povezavi s Komisijo“; |
| --- | --- |

D.

ker je visoki predstavnik EU na podlagi Lizbonske pogodbe tudi podpredsednik Komisije in vodja Evropske obrambne agencije ter predseduje tudi Svetu za zunanje zadeve Evropske unije; ker Evropska obrambna agencija na podlagi člena 45 PEU „izvaja svoje naloge po potrebi v povezavi s Komisijo“;

| 1. | ugotavlja, da razne mirovne operacije in operacije kriznega upravljanja po vsem svetu pomembno financirajo EU in njene države članice ter da civilne in vojaške operacije in misije SVOP predstavljajo zelo majhen del vsega financiranja; priznava, da so posredovanja SVOP pomembna za dosego miru, pri čemer spodbuja države članice k sprejetju bolj odločnega stališča v smeri preprečevanja konfliktov, pokonfliktne obnove in ohranjanja trajnega miru na konfliktnih območjih; je prepričan, da si EU ne more dovoliti, da bi se osredotočila izključno na instrumente za obdobje po krizi ali za podpiranje izhoda iz krize; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da razne mirovne operacije in operacije kriznega upravljanja po vsem svetu pomembno financirajo EU in njene države članice ter da civilne in vojaške operacije in misije SVOP predstavljajo zelo majhen del vsega financiranja; priznava, da so posredovanja SVOP pomembna za dosego miru, pri čemer spodbuja države članice k sprejetju bolj odločnega stališča v smeri preprečevanja konfliktov, pokonfliktne obnove in ohranjanja trajnega miru na konfliktnih območjih; je prepričan, da si EU ne more dovoliti, da bi se osredotočila izključno na instrumente za obdobje po krizi ali za podpiranje izhoda iz krize;

| 2. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj v celoti izkoristijo potencial Lizbonske pogodbe, zlasti člena 44, o izvajanju naloge SVOP s strani skupine držav članic in člena 46 o stalnem strukturnem sodelovanju v zvezi s hitrejšo in prožnejšo uporabo misij in operacij SVOP; |
| --- | --- |

2.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj v celoti izkoristijo potencial Lizbonske pogodbe, zlasti člena 44, o izvajanju naloge SVOP s strani skupine držav članic in člena 46 o stalnem strukturnem sodelovanju v zvezi s hitrejšo in prožnejšo uporabo misij in operacij SVOP;

| 3. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da države članice kljub skupnemu letnemu obrambnemu proračunu v višini 190 milijard EUR še vedno ne morejo izpolniti globalnih ciljev iz Helsinkov iz leta 1999; opominja na ambiciozne civilne globalne cilje, ki jih je določila EU; poziva k okrepitvi EU kot dejanskega. obrambnega akterja v okviru Nata in obžaluje odsotnost doktrine, ki bi operacionalizirala naloge iz člena 43 PEU (razširjene petersberške naloge); odločno zagovarja tesnejše varnostno in obrambno usklajevanje in sodelovanje v okviru Nata med državami članicami in na ravni EU, zlasti združevanje in souporabo virov, zmogljivosti in sredstev; poziva Komisijo, naj nujno opravi analizo izzivov in potreb na področju varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

3.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da države članice kljub skupnemu letnemu obrambnemu proračunu v višini 190 milijard EUR še vedno ne morejo izpolniti globalnih ciljev iz Helsinkov iz leta 1999; opominja na ambiciozne civilne globalne cilje, ki jih je določila EU; poziva k okrepitvi EU kot dejanskega. obrambnega akterja v okviru Nata in obžaluje odsotnost doktrine, ki bi operacionalizirala naloge iz člena 43 PEU (razširjene petersberške naloge); odločno zagovarja tesnejše varnostno in obrambno usklajevanje in sodelovanje v okviru Nata med državami članicami in na ravni EU, zlasti združevanje in souporabo virov, zmogljivosti in sredstev; poziva Komisijo, naj nujno opravi analizo izzivov in potreb na področju varnosti in obrambe;

| 4. | ugotavlja, da se je raven financiranja civilnih misij SVOP v okviru poglavja SZVP proračuna EU v zadnjih letih zmanjšala in naj bi v večletnem finančnem okviru 2014–2020 ostala nespremenjena; obžaluje, da je na civilne misije vplivalo splošno pomanjkanje odobritev plačil, zaradi česar je morala Komisija za ublažitev preložiti plačilo 22 milijonov EUR v leto 2015; vendar pozdravlja dejstvo, da so bili ugotovljeni možni prihranki v višini 16 milijonov EUR, kar bo omogočilo financiranje nadaljnjih misij, če bi to bilo potrebno v bližnji prihodnosti; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da se je raven financiranja civilnih misij SVOP v okviru poglavja SZVP proračuna EU v zadnjih letih zmanjšala in naj bi v večletnem finančnem okviru 2014–2020 ostala nespremenjena; obžaluje, da je na civilne misije vplivalo splošno pomanjkanje odobritev plačil, zaradi česar je morala Komisija za ublažitev preložiti plačilo 22 milijonov EUR v leto 2015; vendar pozdravlja dejstvo, da so bili ugotovljeni možni prihranki v višini 16 milijonov EUR, kar bo omogočilo financiranje nadaljnjih misij, če bi to bilo potrebno v bližnji prihodnosti;

Pobude za zmanjšanje stroškov/povečanje učinkovitosti

| 5. | pozdravlja konkretne ukrepe in pragmatične rešitve, ki jih je Komisija pred kratkim uvedla v obstoječem okviru finančnih pravil, da bi skrajšala finančne postopke v zvezi s civilnimi misijami SVOP; vendar obžaluje še vedno znatne zamude pri javnih naročilih za bistveno opremo in storitve za misije SVOP v okviru SZVP, delno zaradi pogosto počasnega procesa sprejemanja sklepov v Svetu, vendar tudi zaradi določenega pomanjkanja konsolidiranega pristopa k uporabi finančnih pravil pri misijah SVOP, ter posledičnega negativnega vpliva na delovanje misije; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja konkretne ukrepe in pragmatične rešitve, ki jih je Komisija pred kratkim uvedla v obstoječem okviru finančnih pravil, da bi skrajšala finančne postopke v zvezi s civilnimi misijami SVOP; vendar obžaluje še vedno znatne zamude pri javnih naročilih za bistveno opremo in storitve za misije SVOP v okviru SZVP, delno zaradi pogosto počasnega procesa sprejemanja sklepov v Svetu, vendar tudi zaradi določenega pomanjkanja konsolidiranega pristopa k uporabi finančnih pravil pri misijah SVOP, ter posledičnega negativnega vpliva na delovanje misije;

| 6. | poziva Komisijo, naj ublaži te pomanjkljivosti s pripravo posebne predloge za finančna pravila za civilne misije SVOP in s prilagoditvijo obstoječih smernic njihovim potrebam, da bi pripomogla k hitremu in prožnemu ter učinkovitejšemu izvajanju misij, ob tem pa zagotovila dobro finančno poslovodenje sredstev EU in ustrezno zaščito finančnih interesov Unije; meni, da bi bilo treba proračunske pristojnosti prenesti na poveljnika civilnih operacij na podoben način, kot je bilo to opravljeno za vodje delegacij EU; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj ublaži te pomanjkljivosti s pripravo posebne predloge za finančna pravila za civilne misije SVOP in s prilagoditvijo obstoječih smernic njihovim potrebam, da bi pripomogla k hitremu in prožnemu ter učinkovitejšemu izvajanju misij, ob tem pa zagotovila dobro finančno poslovodenje sredstev EU in ustrezno zaščito finančnih interesov Unije; meni, da bi bilo treba proračunske pristojnosti prenesti na poveljnika civilnih operacij na podoben način, kot je bilo to opravljeno za vodje delegacij EU;

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj predstavijo letno oceno skupnih stroškov varnostne in obrambne politike, ki vključuje med drugim pregledno predstavitev javnih naročil, da se tako lahko omogoči učinkovitejše upravljanje proračuna za to področje v prihodnosti; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in države članice, naj predstavijo letno oceno skupnih stroškov varnostne in obrambne politike, ki vključuje med drugim pregledno predstavitev javnih naročil, da se tako lahko omogoči učinkovitejše upravljanje proračuna za to področje v prihodnosti;

| 8. | odločno spodbuja ustanovitev centra skupnih služb skupaj z integriranim sistemom za upravljanje virov, kar bo pospešilo napotitev in povečalo stroškovno učinkovitost civilnih misij; obžaluje, da je bila ta pobuda do sedaj v slepi ulici; je seznanjen s tem, da se trenutno obravnava platforma za podporo misijam, vendar poziva Komisijo in ESZD, naj sprejmeta nadaljnje ukrepe za vzpostavitev pristnega centra skupnih služb; |
| --- | --- |

8.

odločno spodbuja ustanovitev centra skupnih služb skupaj z integriranim sistemom za upravljanje virov, kar bo pospešilo napotitev in povečalo stroškovno učinkovitost civilnih misij; obžaluje, da je bila ta pobuda do sedaj v slepi ulici; je seznanjen s tem, da se trenutno obravnava platforma za podporo misijam, vendar poziva Komisijo in ESZD, naj sprejmeta nadaljnje ukrepe za vzpostavitev pristnega centra skupnih služb;

| 9. | meni, da bi bilo treba odpraviti stalne omejitve upravnega proračuna civilnih zmogljivosti ESZD za načrtovanje in izvajanje operacij, saj letna dodelitev proračuna ne zadostuje za vse naloge načrtovanja, izvajanja in podpore, zlasti takrat, ko se več misij začne skoraj hkrati; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi bilo treba odpraviti stalne omejitve upravnega proračuna civilnih zmogljivosti ESZD za načrtovanje in izvajanje operacij, saj letna dodelitev proračuna ne zadostuje za vse naloge načrtovanja, izvajanja in podpore, zlasti takrat, ko se več misij začne skoraj hkrati;

| 10. | meni, da bi bilo treba hitro nadgraditi stalno skladišče SVOP, ki trenutno služi le novim civilnim misijam SVOP, tako da se njegovo področje uporabe razširi na obstoječe misije ter da se poveča razpoložljivost shranjene opreme in raznolikost potrebne opreme; predlaga, naj s skladiščem SVOP, upravlja bodoči center skupnih služb; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bilo treba hitro nadgraditi stalno skladišče SVOP, ki trenutno služi le novim civilnim misijam SVOP, tako da se njegovo področje uporabe razširi na obstoječe misije ter da se poveča razpoložljivost shranjene opreme in raznolikost potrebne opreme; predlaga, naj s skladiščem SVOP, upravlja bodoči center skupnih služb;

| 11. | poudarja potrebo po ustreznem številu osebja v misijah v skladu z različnimi zavezami držav članic v zvezi s tem (npr. civilni globalni cilj 2010, večletni načrt za razvoj civilnih zmogljivosti); vendar obžaluje težave pri zaposlovanju – in zadržanju – zadostnega števila kvalificiranega osebja za misije SVOP; spodbuja razširjeno uporabo skupin za civilno odzivanje, ki jih je mogoče hitro napotiti, kar bi povečalo zmogljivosti EU za hitro odzivanje, olajšalo pripravo misij in prispevalo k učinkovitosti njenega posredovanja v kriznem upravljanju; |
| --- | --- |

11.

poudarja potrebo po ustreznem številu osebja v misijah v skladu z različnimi zavezami držav članic v zvezi s tem (npr. civilni globalni cilj 2010, večletni načrt za razvoj civilnih zmogljivosti); vendar obžaluje težave pri zaposlovanju – in zadržanju – zadostnega števila kvalificiranega osebja za misije SVOP; spodbuja razširjeno uporabo skupin za civilno odzivanje, ki jih je mogoče hitro napotiti, kar bi povečalo zmogljivosti EU za hitro odzivanje, olajšalo pripravo misij in prispevalo k učinkovitosti njenega posredovanja v kriznem upravljanju;

| 12. | obžaluje nepreglednost in visoke stroške postopka za izbiro zasebnih podjetij, ki zagotavljajo varnost članov civilnih misij v okviru SVOP; poziva k oblikovanju varnostne okvirne pogodbe za civilne misije v okviru SVOP, da se bodo znižale pristojbine, ki jih zaračunavajo zasebna varnostna podjetja, in bo izbirni postopek preglednejši; meni, da bi bilo treba v tem okviru dati prednost evropskim podjetjem; |
| --- | --- |

12.

obžaluje nepreglednost in visoke stroške postopka za izbiro zasebnih podjetij, ki zagotavljajo varnost članov civilnih misij v okviru SVOP; poziva k oblikovanju varnostne okvirne pogodbe za civilne misije v okviru SVOP, da se bodo znižale pristojbine, ki jih zaračunavajo zasebna varnostna podjetja, in bo izbirni postopek preglednejši; meni, da bi bilo treba v tem okviru dati prednost evropskim podjetjem;

Skladnost in dopolnjevanje

| 13. | meni, da je treba SVOP obravnavati kot del širše zunanje razsežnosti SZVP in zunanjega delovanja EU kot celote ter kot del notranje razsežnosti politike skupnega trga, industrijske, vesoljske ter raziskovalne in razvojne politike; je trdno prepričan, da bi bilo treba zagotoviti skladnost in dopolnjevanje med različnimi instrumenti, da bi dosegli ekonomije obsega in čim bolj povečali učinek porabe EU; meni, da ima EU več orodij in možnosti vzvoda kot katera koli druga nadnacionalna institucija, saj je mogoče njeno varnostno in obrambno politiko okrepiti s celovitim pristopom z drugimi vrstami instrumentov in finančnih mehanizmov EU; zato meni, da bi bilo treba vire SZVP uporabiti pametneje, zlasti s okrepljenim usklajevanjem med instrumenti SVOP in različnimi programi financiranja EU, ki jih upravlja Komisija; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba SVOP obravnavati kot del širše zunanje razsežnosti SZVP in zunanjega delovanja EU kot celote ter kot del notranje razsežnosti politike skupnega trga, industrijske, vesoljske ter raziskovalne in razvojne politike; je trdno prepričan, da bi bilo treba zagotoviti skladnost in dopolnjevanje med različnimi instrumenti, da bi dosegli ekonomije obsega in čim bolj povečali učinek porabe EU; meni, da ima EU več orodij in možnosti vzvoda kot katera koli druga nadnacionalna institucija, saj je mogoče njeno varnostno in obrambno politiko okrepiti s celovitim pristopom z drugimi vrstami instrumentov in finančnih mehanizmov EU; zato meni, da bi bilo treba vire SZVP uporabiti pametneje, zlasti s okrepljenim usklajevanjem med instrumenti SVOP in različnimi programi financiranja EU, ki jih upravlja Komisija;

| 14. | poziva k večjim vojaško-civilnim sinergijam, kjer je to primerno in predvsem, da se upoštevajo na začetku postopkov načrtovanja, zlasti na področjih prostorov, zdravstvenih storitev, logistike, prometa in varnosti misij, ob upoštevanju različnih linij poveljevanja in jasnem razločevanju različne narave, ciljev in načinov delovanja civilnih misij in vojaških operacij; |
| --- | --- |

14.

poziva k večjim vojaško-civilnim sinergijam, kjer je to primerno in predvsem, da se upoštevajo na začetku postopkov načrtovanja, zlasti na področjih prostorov, zdravstvenih storitev, logistike, prometa in varnosti misij, ob upoštevanju različnih linij poveljevanja in jasnem razločevanju različne narave, ciljev in načinov delovanja civilnih misij in vojaških operacij;

| 15. | poudarja morebitne prihranke, ki bi izhajali iz spodbujanja sinergij na ravni EU na vojaškem področju, vključno s prometom, usposabljanjem in medicinsko pomočjo; poudarja vlogo Evropske obrambne agencije pri spodbujanja interoperabilnosti in sinergij na področju vojaške opreme in napotitvenih zmogljivosti med državami članicami EU, vendar močno obžaluje, da jo sicer vodi visoka predstavnica/podpredsednica, vendar je podrejena Svetu in se financira zunaj proračuna Unije, zato ni predmet evropskega demokratičnega nadzora; |
| --- | --- |

15.

poudarja morebitne prihranke, ki bi izhajali iz spodbujanja sinergij na ravni EU na vojaškem področju, vključno s prometom, usposabljanjem in medicinsko pomočjo; poudarja vlogo Evropske obrambne agencije pri spodbujanja interoperabilnosti in sinergij na področju vojaške opreme in napotitvenih zmogljivosti med državami članicami EU, vendar močno obžaluje, da jo sicer vodi visoka predstavnica/podpredsednica, vendar je podrejena Svetu in se financira zunaj proračuna Unije, zato ni predmet evropskega demokratičnega nadzora;

| 16. | pozdravlja pregled postopkov kriznega upravljanja, o čemer je bil leta 2013 dosežen dogovor, saj je to vodilo k izboljšavam pri načrtovanju in začetku misij SVOP; vendar poudarja, da si je treba bolj prizadevati, da bi presegli trdovratne „silose“, ki ločujejo različne dele zunanjepolitičnega sistema EU; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja pregled postopkov kriznega upravljanja, o čemer je bil leta 2013 dosežen dogovor, saj je to vodilo k izboljšavam pri načrtovanju in začetku misij SVOP; vendar poudarja, da si je treba bolj prizadevati, da bi presegli trdovratne „silose“, ki ločujejo različne dele zunanjepolitičnega sistema EU;

| 17. | poziva Komisijo k vzpostavitvi stalnih finančnih postopkov za sodelovanje Komisije, Evropske službe za zunanje delovanje, Evropske obrambne agencije, Evropske vesoljske agencije in držav članic na področjih SVOP ter politike skupnega trga, industrijske, vesoljske ter raziskovalne in razvojne politike; poziva Komisijo in Svet k določitvi stalnih finančnih pravil, ki bodo povezala akterje EU s področij notranje varnosti (npr. Frontex, Europol, ENISA) z akterji s področij zunanje obrambe (npr. EDA, Evropska služba za zunanje delovanje); |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo k vzpostavitvi stalnih finančnih postopkov za sodelovanje Komisije, Evropske službe za zunanje delovanje, Evropske obrambne agencije, Evropske vesoljske agencije in držav članic na področjih SVOP ter politike skupnega trga, industrijske, vesoljske ter raziskovalne in razvojne politike; poziva Komisijo in Svet k določitvi stalnih finančnih pravil, ki bodo povezala akterje EU s področij notranje varnosti (npr. Frontex, Europol, ENISA) z akterji s področij zunanje obrambe (npr. EDA, Evropska služba za zunanje delovanje);

| 18. | pozdravlja izvedbo raziskovalnega pilotnega projekta o SVOP v zvezi z uresničevanjem ciljev Unije s strani Agencije in proračunom Unije, ki sta ga skupaj izvedli Evropska komisija in EDA na predlog Parlamenta v proračunu za leto 2015; v zvezi s tem obžaluje, da Komisija ni predložila Parlamentu ocene možnosti v okviru člena 185 PDEU, kar je Parlament zahteval v resoluciji z dne 21. novembra 2013 o tehnološki in industrijski bazi evropske obrambe (5); |
| --- | --- |

18.

pozdravlja izvedbo raziskovalnega pilotnega projekta o SVOP v zvezi z uresničevanjem ciljev Unije s strani Agencije in proračunom Unije, ki sta ga skupaj izvedli Evropska komisija in EDA na predlog Parlamenta v proračunu za leto 2015; v zvezi s tem obžaluje, da Komisija ni predložila Parlamentu ocene možnosti v okviru člena 185 PDEU, kar je Parlament zahteval v resoluciji z dne 21. novembra 2013 o tehnološki in industrijski bazi evropske obrambe (5);

| 19. | pozdravlja izvedbeni načrt Komisije za komunikacijo o evropskem obrambnem in varnostnem sektorju, ki je bil sprejet 24. junija 2014; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v oceni deležnikov predstavi, kako so morebitni upravičenci ter nacionalne in regionalne uprave pripravljeni uporabljati opisane ukrepe evropskih strukturnih in investicijskih skladov, Evropskega sklada za regionalni razvoj, ESS ali Interreg V; v zvezi s tem obžaluje, da so predlogi Komisije morda prepozni, da bi lahko vplivali na tekoče dodeljevanje sredstev nacionalnih in regionalnih uprav in preusmerili sredstva EU v podporo močnejši tehnološki in industrijski bazi evropske obrambe; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja izvedbeni načrt Komisije za komunikacijo o evropskem obrambnem in varnostnem sektorju, ki je bil sprejet 24. junija 2014; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v oceni deležnikov predstavi, kako so morebitni upravičenci ter nacionalne in regionalne uprave pripravljeni uporabljati opisane ukrepe evropskih strukturnih in investicijskih skladov, Evropskega sklada za regionalni razvoj, ESS ali Interreg V; v zvezi s tem obžaluje, da so predlogi Komisije morda prepozni, da bi lahko vplivali na tekoče dodeljevanje sredstev nacionalnih in regionalnih uprav in preusmerili sredstva EU v podporo močnejši tehnološki in industrijski bazi evropske obrambe;

| 20. | pozdravlja pobudo „Usposabljanje in opremljanje“, ki bi zagotovila gradnjo zmogljivosti partnerjev, kot del strategije prehoda ali izhoda, z olajšanjem financiranja različnih oblik strojne opreme in nesmrtonosne opreme za varnostne in obrambne sile tretjih držav, ter podpira skupni pristop Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije k tej zadevi; podpira uporabo projektnih celic, v okviru katerih bi lahko prispevale zainteresirane države članice ali tretje države, in ki bi lahko pomagal zagotavljati hitro dobavo in nakup v zvezi z varnostnimi potrebami držav gostiteljic z zagotavljanjem projektne podpore, ter meni, da bi jih bilo treba uporabljati sistematično; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja pobudo „Usposabljanje in opremljanje“, ki bi zagotovila gradnjo zmogljivosti partnerjev, kot del strategije prehoda ali izhoda, z olajšanjem financiranja različnih oblik strojne opreme in nesmrtonosne opreme za varnostne in obrambne sile tretjih držav, ter podpira skupni pristop Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije k tej zadevi; podpira uporabo projektnih celic, v okviru katerih bi lahko prispevale zainteresirane države članice ali tretje države, in ki bi lahko pomagal zagotavljati hitro dobavo in nakup v zvezi z varnostnimi potrebami držav gostiteljic z zagotavljanjem projektne podpore, ter meni, da bi jih bilo treba uporabljati sistematično;

| 21. | pozdravlja predloge Komisije, katerih namen je boljše izvajanje direktiv 2009/81/ES (o javnih naročilih) in 2009/43/ES (o prenosih obrambnih proizvodov na notranjem trgu); poziva Komisijo, naj upošteva dejstvo, da mora za evropska podjetja, ki delujejo na področju obrambe, veljati poseben pravni in finančni sistem, da bi bila lahko konkurenčna, podpirati pa je treba tudi nacionalna prizadevanja za konsolidacijo obrambnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja predloge Komisije, katerih namen je boljše izvajanje direktiv 2009/81/ES (o javnih naročilih) in 2009/43/ES (o prenosih obrambnih proizvodov na notranjem trgu); poziva Komisijo, naj upošteva dejstvo, da mora za evropska podjetja, ki delujejo na področju obrambe, veljati poseben pravni in finančni sistem, da bi bila lahko konkurenčna, podpirati pa je treba tudi nacionalna prizadevanja za konsolidacijo obrambnih zmogljivosti;

Financiranje vojaških operacij

| 22. | je seznanjen s tem, da države članice vojaške operacije financirajo zunaj proračuna EU in da se njihovi skupni stroški krijejo iz mehanizma Athena; poudarja, da je ta mehanizem bistven za napotitev teh operacij in je instrument solidarnosti med državami članicami, saj jih spodbuja, zlasti tiste, ki nimajo finančnih in operativnih virov, da prispevajo k operacijam SVOP; vendar obžaluje, da je dejanski delež skupnih stroškov še vedno zelo nizek (približno 10–15 % vseh stroškov) in da je visok delež stroškov in odgovornosti v vojaških operacijah, ki je v breme držav, na podlagi. načela stroški se krijejo tam, kjer nastanejo v nasprotju z načeli solidarnosti in delitve bremena, kar dodatno odvrača države članice od dejavne udeležbe v operacijah SVOP; je zaskrbljen, da to stanje, zlasti ob nezadostni pripravljenosti držav članic za sodelovanje pri oblikovanju sil za operacije, ovira hiter razvoj operacij SVOP in ogroža njihovo splošno učinkovitost; meni, da bi bilo treba zagotoviti dolgoročno financiranje vojaških misij; |
| --- | --- |

22.

je seznanjen s tem, da države članice vojaške operacije financirajo zunaj proračuna EU in da se njihovi skupni stroški krijejo iz mehanizma Athena; poudarja, da je ta mehanizem bistven za napotitev teh operacij in je instrument solidarnosti med državami članicami, saj jih spodbuja, zlasti tiste, ki nimajo finančnih in operativnih virov, da prispevajo k operacijam SVOP; vendar obžaluje, da je dejanski delež skupnih stroškov še vedno zelo nizek (približno 10–15 % vseh stroškov) in da je visok delež stroškov in odgovornosti v vojaških operacijah, ki je v breme držav, na podlagi. načela stroški se krijejo tam, kjer nastanejo v nasprotju z načeli solidarnosti in delitve bremena, kar dodatno odvrača države članice od dejavne udeležbe v operacijah SVOP; je zaskrbljen, da to stanje, zlasti ob nezadostni pripravljenosti držav članic za sodelovanje pri oblikovanju sil za operacije, ovira hiter razvoj operacij SVOP in ogroža njihovo splošno učinkovitost; meni, da bi bilo treba zagotoviti dolgoročno financiranje vojaških misij;

| 23. | v zvezi s tem obžaluje, da je pregled mehanizma Athena, ki naj bi bil zaključen do konca leta 2014, prinesel zelo malo rezultatov, kot je organizacij oblike predhodnega financiranja nekaterih stroškov, da bi pospešili napotitev; obžaluje, da se Svet ni dogovoril o tem, da bi financiranje stroškov strateške napotitve bojnih skupine EU vključili v seznam, ki se sistematično krijejo iz mehanizma Athena, in namesto tega sprejel samo obnovljiv sklep za dveletno obdobje; poziva naslednji Evropski svet o obrambi, naj premisli o dodatni razširitvi upravičenih stroškov v okviru tega mehanizma, kot so samodejno financiranje izdatkov za napotitev operacij in misij SVOP (infrastruktura za namestitev sil, stroški v zvezi z vzpostavitvijo točk vstopa za enote na območje delovanja in varnostna zaloga hrane in goriva, kjer je potrebno); |
| --- | --- |

23.

v zvezi s tem obžaluje, da je pregled mehanizma Athena, ki naj bi bil zaključen do konca leta 2014, prinesel zelo malo rezultatov, kot je organizacij oblike predhodnega financiranja nekaterih stroškov, da bi pospešili napotitev; obžaluje, da se Svet ni dogovoril o tem, da bi financiranje stroškov strateške napotitve bojnih skupine EU vključili v seznam, ki se sistematično krijejo iz mehanizma Athena, in namesto tega sprejel samo obnovljiv sklep za dveletno obdobje; poziva naslednji Evropski svet o obrambi, naj premisli o dodatni razširitvi upravičenih stroškov v okviru tega mehanizma, kot so samodejno financiranje izdatkov za napotitev operacij in misij SVOP (infrastruktura za namestitev sil, stroški v zvezi z vzpostavitvijo točk vstopa za enote na območje delovanja in varnostna zaloga hrane in goriva, kjer je potrebno);

| 24. | podpira pobude za preučitev možnosti pridobitve in upravljanja finančnih prispevkov iz tretjih držav ali mednarodnih organizacij v okviru mehanizma Athena; prav tako podpira možnost skupnega financiranja, po kateri bi manjše število sodelujočih držav financiralo nekatere operativne stroške misij pod pogojem, da bo z njihovimi prispevki upravljal mehanizem Athena in da bodo ti prispevki dopolnili skupne stroške, ne pa jih nadomestili; |
| --- | --- |

24.

podpira pobude za preučitev možnosti pridobitve in upravljanja finančnih prispevkov iz tretjih držav ali mednarodnih organizacij v okviru mehanizma Athena; prav tako podpira možnost skupnega financiranja, po kateri bi manjše število sodelujočih držav financiralo nekatere operativne stroške misij pod pogojem, da bo z njihovimi prispevki upravljal mehanizem Athena in da bodo ti prispevki dopolnili skupne stroške, ne pa jih nadomestili;

| 25. | opominja, da Lizbonska pogodba zagotavlja nove določbe SVOP za EU, ki so še neizkoriščene; poziva Svet, naj uporabi člen 44 PEU, ki omogoča, da skupina držav članic, ki to želi, izvede nalogo v okviru SVOP; meni, da je nujno potreben hitrejši proces odločanja; meni, da bi morali ad hoc mehanizmi financiranja za vojaške operacije zajemati več kot običajne skupne stroške, ki se povrnejo v okviru mehanizma Athena; |
| --- | --- |

25.

opominja, da Lizbonska pogodba zagotavlja nove določbe SVOP za EU, ki so še neizkoriščene; poziva Svet, naj uporabi člen 44 PEU, ki omogoča, da skupina držav članic, ki to želi, izvede nalogo v okviru SVOP; meni, da je nujno potreben hitrejši proces odločanja; meni, da bi morali ad hoc mehanizmi financiranja za vojaške operacije zajemati več kot običajne skupne stroške, ki se povrnejo v okviru mehanizma Athena;

| 26. | poziva Svet, naj v teku tega leta začne ustanovitev zagonskega sklada (predvidenega v členu 41(3) PEU) za nujno financiranje začetnih faz vojaških operacij, ki bi lahko služil tudi kot zmogljivo orodje za razvoj zmogljivosti; poziva Svet k predložitvi predloga o tem, kako se je mogoče v krizni situaciji hitro posvetovati s Parlamentom; ugotavlja, da namenski proračun za pripravljalne ukrepe sicer koristi civilnim misijam, da pa bodo pri napotitvah in učinkovitosti vojaških misij ostale strukturne ovire, dokler se ta možnost ne bo uporabljala; odločno spodbuja države članice, naj se udeležijo stalnega strukturnega sodelovanja iz člena 46 PEU, s čimer bi lahko tudi veliko hitreje dosegli nujno potrebno izboljšanje zmogljivosti EU za hitro odzivanje; v zvezi s tem obžaluje pomanjkanje vsebine v Okviru politike za sistematično in dolgoročno obrambno sodelovanje, ki ga je Svet sprejel 18. novembra 2014, saj so v dokumentu samo opisane sedanje prakse; zato poziva Komisijo k predložitvi potrebnega predloga, v katerem bo pojasnjeno, kako se lahko s proračunom EU olajša vzpostavitev stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in vojaško sodelovanje v okviru PESCO v obdobju miru; |
| --- | --- |

26.

poziva Svet, naj v teku tega leta začne ustanovitev zagonskega sklada (predvidenega v členu 41(3) PEU) za nujno financiranje začetnih faz vojaških operacij, ki bi lahko služil tudi kot zmogljivo orodje za razvoj zmogljivosti; poziva Svet k predložitvi predloga o tem, kako se je mogoče v krizni situaciji hitro posvetovati s Parlamentom; ugotavlja, da namenski proračun za pripravljalne ukrepe sicer koristi civilnim misijam, da pa bodo pri napotitvah in učinkovitosti vojaških misij ostale strukturne ovire, dokler se ta možnost ne bo uporabljala; odločno spodbuja države članice, naj se udeležijo stalnega strukturnega sodelovanja iz člena 46 PEU, s čimer bi lahko tudi veliko hitreje dosegli nujno potrebno izboljšanje zmogljivosti EU za hitro odzivanje; v zvezi s tem obžaluje pomanjkanje vsebine v Okviru politike za sistematično in dolgoročno obrambno sodelovanje, ki ga je Svet sprejel 18. novembra 2014, saj so v dokumentu samo opisane sedanje prakse; zato poziva Komisijo k predložitvi potrebnega predloga, v katerem bo pojasnjeno, kako se lahko s proračunom EU olajša vzpostavitev stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in vojaško sodelovanje v okviru PESCO v obdobju miru;

| 27. | je presenečen, ker na evropski ravni še vedno ne obstajajo davčne spodbude za sodelovanje in združevanje; ugotavlja, da je Svet na zasedanju decembra 2013 pozval k preučitvi takih mehanizmov, in obžaluje, da razprave v enem letu še vedno niso privedle do nobenega konkretnega ukrepa na tem področju; ugotavlja, da belgijska vlada že zagotavlja ad hoc oprostitve plačila DDV v pripravljalnih fazah nekaterih projektov EDA, kot so projekti satelitskih komunikacij; meni, da morajo biti te oprostitve sistematične ter da jih je treba razširiti na infrastrukturo in posebne programe v zvezi z zmogljivostmi, pri čemer se je treba zgledovati po obstoječem mehanizmu znotraj Nata ali po mehanizmu EU za civilne raziskovalne infrastrukture; poziva k razvoju drugih spodbud, ki bi spodbujale sodelovanje med evropskimi državami na področju zmogljivosti; |
| --- | --- |

27.

je presenečen, ker na evropski ravni še vedno ne obstajajo davčne spodbude za sodelovanje in združevanje; ugotavlja, da je Svet na zasedanju decembra 2013 pozval k preučitvi takih mehanizmov, in obžaluje, da razprave v enem letu še vedno niso privedle do nobenega konkretnega ukrepa na tem področju; ugotavlja, da belgijska vlada že zagotavlja ad hoc oprostitve plačila DDV v pripravljalnih fazah nekaterih projektov EDA, kot so projekti satelitskih komunikacij; meni, da morajo biti te oprostitve sistematične ter da jih je treba razširiti na infrastrukturo in posebne programe v zvezi z zmogljivostmi, pri čemer se je treba zgledovati po obstoječem mehanizmu znotraj Nata ali po mehanizmu EU za civilne raziskovalne infrastrukture; poziva k razvoju drugih spodbud, ki bi spodbujale sodelovanje med evropskimi državami na področju zmogljivosti;

Preglednost in odgovornost

| 28. | poudarja, da sta preglednost in odgovornost bistveni zahtevi za demokratični nadzor, pa tudi za primerno delovanje in verodostojnost misij, izvršenih pod zastavo EU; ponovno poudarja, kako je pomembno, da Parlament opravlja nadzor nad načinom proračunskega načrtovanja za različne misije in operacije SVOP; pozdravlja mehanizme poročanja iz medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kot so četrtletna poročila o proračunu SZVP in skupna posvetovalna srečanja o SZVP; pozdravlja zavezo podpredsednice/visoke predstavnice, da bo osvežila slednje sestanke in uvedla primerno stopnjo prilagodljivosti glede njihovega obsega, da bi bil Parlament v celoti obveščen o vojaških misijah in o delu in dnevnem redu političnega in varnostnega odbora; vztraja, da morebitne izboljšave glede prilagodljivosti in učinkovitosti financiranja in izvajanja misij in operacij ne smejo ogroziti doseženega pozitivnega napredka glede preglednosti in odgovornosti pri posredovanjih SVOP; poziva Komisijo, naj pripravi obsežno obrazložitev člena 49(1)(g) finančne uredbe in predlaga posebne vrstice za vsako misijo SVOP v okviru poglavja SZVP, pri čemer naj v letno poročilo o delu obvezno vključi podrobno predstavitev vsake misije glede na udeležence in izdatke; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da sta preglednost in odgovornost bistveni zahtevi za demokratični nadzor, pa tudi za primerno delovanje in verodostojnost misij, izvršenih pod zastavo EU; ponovno poudarja, kako je pomembno, da Parlament opravlja nadzor nad načinom proračunskega načrtovanja za različne misije in operacije SVOP; pozdravlja mehanizme poročanja iz medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kot so četrtletna poročila o proračunu SZVP in skupna posvetovalna srečanja o SZVP; pozdravlja zavezo podpredsednice/visoke predstavnice, da bo osvežila slednje sestanke in uvedla primerno stopnjo prilagodljivosti glede njihovega obsega, da bi bil Parlament v celoti obveščen o vojaških misijah in o delu in dnevnem redu političnega in varnostnega odbora; vztraja, da morebitne izboljšave glede prilagodljivosti in učinkovitosti financiranja in izvajanja misij in operacij ne smejo ogroziti doseženega pozitivnega napredka glede preglednosti in odgovornosti pri posredovanjih SVOP; poziva Komisijo, naj pripravi obsežno obrazložitev člena 49(1)(g) finančne uredbe in predlaga posebne vrstice za vsako misijo SVOP v okviru poglavja SZVP, pri čemer naj v letno poročilo o delu obvezno vključi podrobno predstavitev vsake misije glede na udeležence in izdatke;

| 29. | z zanimanjem pričakuje pobude, ki bi prinesle jasnost in doslednost v zvezi s pravili za civilne misije glede financiranja in operacij; v zvezi s potekajočo razpravo o prožnosti pri finančnih pravilih pozdravlja zavezo Komisije, da bo pripravila posebno predlogo za vse misije SVOP in obstoječe smernice prilagodila njihovim potrebam; |
| --- | --- |

29.

z zanimanjem pričakuje pobude, ki bi prinesle jasnost in doslednost v zvezi s pravili za civilne misije glede financiranja in operacij; v zvezi s potekajočo razpravo o prožnosti pri finančnih pravilih pozdravlja zavezo Komisije, da bo pripravila posebno predlogo za vse misije SVOP in obstoječe smernice prilagodila njihovim potrebam;

Besede pospremiti z dejanji

| 30. | spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico, naj prevzame vodilno vlogo pri SVOP in usmerjevalno vlogo pri odpravi silosov, tako da zagotovi usklajevanje med Svetom, Komisijo in ESZD ter zagotovi skladnost med Komisijo in ESZD; priporoča, da bi lahko posebnim predstavnikom EU podelili pooblastilo za izboljšanje dialoga in sodelovanja med različnimi akterji EU na terenu, da bi povečali skladnost ukrepov EU in številne vire financiranja iz izziva preoblikovali v prednost; |
| --- | --- |

30.

spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico, naj prevzame vodilno vlogo pri SVOP in usmerjevalno vlogo pri odpravi silosov, tako da zagotovi usklajevanje med Svetom, Komisijo in ESZD ter zagotovi skladnost med Komisijo in ESZD; priporoča, da bi lahko posebnim predstavnikom EU podelili pooblastilo za izboljšanje dialoga in sodelovanja med različnimi akterji EU na terenu, da bi povečali skladnost ukrepov EU in številne vire financiranja iz izziva preoblikovali v prednost;

| 31. | meni, da bi moral prihodnji Evropski svet o obrambi izkoristiti priložnost za poglobljeno razpravo in pripravo konkretnih predlogov za reformo finančnih ureditev misij in operacij SVOP, da bi se povečala njihova učinkovitost in uspešnost; poziva države članice, naj zagotovijo rezultate glede zavez, sprejetih v Evropskem svetu decembra 2013; ocenjuje, da je treba na naslednjem zasedanju Evropskega sveta o obrambi sprejeti konkretne ukrepe za okrepitev obrambnih zmogljivosti EU, ki se dopolnjujejo z Natom, podporo in utrditev vloge Evropske obrambne agencije ter podpiranje skupne industrijske in tehnološke osnove; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi moral prihodnji Evropski svet o obrambi izkoristiti priložnost za poglobljeno razpravo in pripravo konkretnih predlogov za reformo finančnih ureditev misij in operacij SVOP, da bi se povečala njihova učinkovitost in uspešnost; poziva države članice, naj zagotovijo rezultate glede zavez, sprejetih v Evropskem svetu decembra 2013; ocenjuje, da je treba na naslednjem zasedanju Evropskega sveta o obrambi sprejeti konkretne ukrepe za okrepitev obrambnih zmogljivosti EU, ki se dopolnjujejo z Natom, podporo in utrditev vloge Evropske obrambne agencije ter podpiranje skupne industrijske in tehnološke osnove;

| 32. | poziva Komisijo, naj podpira prizadevanja držav članic za operativno izvajanje odločb Evropskega sveta glede krepitev obrambnih zmogljivosti, ob upoštevanju proračunskih omejitev nekaterih držav članic; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj podpira prizadevanja držav članic za operativno izvajanje odločb Evropskega sveta glede krepitev obrambnih zmogljivosti, ob upoštevanju proračunskih omejitev nekaterih držav članic;

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici/visoki predstavnici, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Nata ter predsedniku parlamentarne skupščine Nata. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici/visoki predstavnici, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Nata ter predsedniku parlamentarne skupščine Nata.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0286.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0514.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/74

---

P8_TA(2015)0215

Varnost in obrambne zmogljivosti v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2015 o vplivu razvoja evropskih obrambnih trgov na varnost in obrambne zmogljivosti v Evropi (2015/2037(INI))

(2016/C 353/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. in 20. decembra 2013 o skupni varnostni in obrambni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. in 20. decembra 2013 o skupni varnostni in obrambni politiki,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. novembra 2014 o skupni varnostni in obrambni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. novembra 2014 o skupni varnostni in obrambni politiki,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2013 z naslovom „Za konkurenčnejši in učinkovitejši obrambni in varnostni sektor“ (COM(2013)0542) in z njim povezanega časovnega načrta za izvajanje z dne 24. junija 2014 (COM(2014)0387), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2013 z naslovom „Za konkurenčnejši in učinkovitejši obrambni in varnostni sektor“ (COM(2013)0542) in z njim povezanega časovnega načrta za izvajanje z dne 24. junija 2014 (COM(2014)0387),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (2),

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008 o opredelitvi skupnih predpisov o nadzoru izvoza vojaške tehnologije in opreme, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008 o opredelitvi skupnih predpisov o nadzoru izvoza vojaške tehnologije in opreme,

| — | ob upoštevanju okvira politike za sistematično in dolgoročno obrambno sodelovanje, ki ga je Svet sprejel 18. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira politike za sistematično in dolgoročno obrambno sodelovanje, ki ga je Svet sprejel 18. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju posodobljenega okvirnega mehanizma za zanesljivo oskrbo med sodelujočimi državami članicami, ki ga je novembra 2013 sprejel usmerjevalni odbor Evropske obrambne agencije, in z njim povezanega kodeksa o prednostnem razvrščanju, ki ga je isti odbor sprejel maja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posodobljenega okvirnega mehanizma za zanesljivo oskrbo med sodelujočimi državami članicami, ki ga je novembra 2013 sprejel usmerjevalni odbor Evropske obrambne agencije, in z njim povezanega kodeksa o prednostnem razvrščanju, ki ga je isti odbor sprejel maja 2014,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 21. novembra 2013 o tehnološki in industrijski bazi evropske obrambe (3) in z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambni sektor držav članic EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 21. novembra 2013 o tehnološki in industrijski bazi evropske obrambe (3) in z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambni sektor držav članic EU (4),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0159/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0159/2015),

| A. | ker je bila nova evropska zakonodaja, ki ureja obrambni trg uvedena v okviru obrambnega svežnja iz leta 2009 in je vseh 28 držav članic nova pravila preneslo v svoj nacionalni pravni red; ker je bistvo te nove zakonodaje uvedba regulativnega okvira na podlagi preglednosti, nediskriminacije in konkurence, ki upošteva posebnosti obrambnega sektorja; |
| --- | --- |

A.

ker je bila nova evropska zakonodaja, ki ureja obrambni trg uvedena v okviru obrambnega svežnja iz leta 2009 in je vseh 28 držav članic nova pravila preneslo v svoj nacionalni pravni red; ker je bistvo te nove zakonodaje uvedba regulativnega okvira na podlagi preglednosti, nediskriminacije in konkurence, ki upošteva posebnosti obrambnega sektorja;

| B. | ker so se države članice strinjale, da je treba oblikovati evropski trg za obrambno opremo in storitve; ker je Evropski svet pozval celo k vzpostavitvi sistema za zanesljivo oskrbo na ravni EU; ker so ustrezne zmogljivosti in ustrezna oskrba z opremo ter strateška neodvisnost EU bistvene za varnost Unije in njenega sosedstva; |
| --- | --- |

B.

ker so se države članice strinjale, da je treba oblikovati evropski trg za obrambno opremo in storitve; ker je Evropski svet pozval celo k vzpostavitvi sistema za zanesljivo oskrbo na ravni EU; ker so ustrezne zmogljivosti in ustrezna oskrba z opremo ter strateška neodvisnost EU bistvene za varnost Unije in njenega sosedstva;

| C. | ker je uspeh misij za ohranjanje miru in varnostnih misij v okviru SVOP v veliki meri odvisen od zmožnosti za hitro in takojšnje odzivanje, in je za to ključno vzpostaviti pravi evropski obrambni trg, da bi odpravili podvajanje in zmanjšali upravne obremenitve; |
| --- | --- |

C.

ker je uspeh misij za ohranjanje miru in varnostnih misij v okviru SVOP v veliki meri odvisen od zmožnosti za hitro in takojšnje odzivanje, in je za to ključno vzpostaviti pravi evropski obrambni trg, da bi odpravili podvajanje in zmanjšali upravne obremenitve;

| D. | ker bi se v času številnih in neposrednih groženj evropski varnosti, kakršnim nismo bili priča od konca hladne vojne, zaradi pomanjkanja konsolidacije, stroškovne učinkovitosti in preglednosti na evropskih obrambnih trgih lahko še povečala zunanja odvisnost evropskega obrambnega sektorja; |
| --- | --- |

D.

ker bi se v času številnih in neposrednih groženj evropski varnosti, kakršnim nismo bili priča od konca hladne vojne, zaradi pomanjkanja konsolidacije, stroškovne učinkovitosti in preglednosti na evropskih obrambnih trgih lahko še povečala zunanja odvisnost evropskega obrambnega sektorja;

| E. | ker naložbe v raziskave in tehnologijo v obrambnem sektorju vseh držav članic ter skupne naložbe v raziskave in tehnologijo v obrambnem sektorju v okviru evropskega sodelovanja v zadnjih letih zaskrbljujoče upadajo; |
| --- | --- |

E.

ker naložbe v raziskave in tehnologijo v obrambnem sektorju vseh držav članic ter skupne naložbe v raziskave in tehnologijo v obrambnem sektorju v okviru evropskega sodelovanja v zadnjih letih zaskrbljujoče upadajo;

Dogajanje na obrambnih trgih ogroža evropsko neodvisnost

| 1. | je še vedno zelo zaskrbljen zaradi številnih in pogosto neusklajenih rezov obrambnega proračuna v večini držav članic; poudarja, da rezi obrambnega proračuna zmanjšujejo možnosti držav članic in EU za obrambo in postavljajo pod vprašaj njihovo pripravljenost za zagotovitev lastne in evropske varnosti; meni, da ti neusklajeni rezi, strukturne težave ter nepravično in nepregledno delovanje ogrožajo Unijo z zmanjševanjem strateških sredstev in zmogljivosti ter z izgubo priložnosti, ki bi jih usklajevanje obrambnih politik ter združevanje in souporaba obrambnih sredstev lahko prinesli v smislu zagotavljanja varnosti, blaginje in miru v EU v skladu s členom 21 Pogodbe o Evropski unijo, njene zanesljive oskrbe ter obrambe njenih državljanov in interesov; |
| --- | --- |

1.

je še vedno zelo zaskrbljen zaradi številnih in pogosto neusklajenih rezov obrambnega proračuna v večini držav članic; poudarja, da rezi obrambnega proračuna zmanjšujejo možnosti držav članic in EU za obrambo in postavljajo pod vprašaj njihovo pripravljenost za zagotovitev lastne in evropske varnosti; meni, da ti neusklajeni rezi, strukturne težave ter nepravično in nepregledno delovanje ogrožajo Unijo z zmanjševanjem strateških sredstev in zmogljivosti ter z izgubo priložnosti, ki bi jih usklajevanje obrambnih politik ter združevanje in souporaba obrambnih sredstev lahko prinesli v smislu zagotavljanja varnosti, blaginje in miru v EU v skladu s členom 21 Pogodbe o Evropski unijo, njene zanesljive oskrbe ter obrambe njenih državljanov in interesov;

| 2. | je zelo zaskrbljen zaradi razmaha oboroženih spopadov, vojn nizke intenzivnosti, hibridnih vojn in „zastopniških“ vojn, propada držav, nestabilnosti in pogostih kršitev človekovih pravic v neposredni bližini EU ter zaradi grožnje terorizma znotraj in zunaj EU; meni, da so sedanje varnostne grožnje skupne EU kot celoti in bi jih bilo treba obravnavati enotno in usklajeno z združevanjem in souporabo civilnih in vojaških virov; je v zvezi s tem trdno prepričan, da je nujno, da ne tratimo sredstev, in da je bistvenega pomena boljša uporaba davkoplačevalskega denarja ter napredek pri vzpostavitvi evropskega trga obrambne opreme in razvoju konkurenčne tehnološke in industrijske baze evropske obrambe, ki bo zmožna ustvarjati sinergije v okviru širšega čezmejnega sodelovanja in zagotavljati potrebne zmogljivosti za SVOP; verjame tudi, da bo to bistveno za povečanje splošne in stroškovne učinkovitosti delovanja EU v okviru operacij Nata za zagotavljanje varnosti in stabilnosti v Evropi in njenem sosedstvu; |
| --- | --- |

2.

je zelo zaskrbljen zaradi razmaha oboroženih spopadov, vojn nizke intenzivnosti, hibridnih vojn in „zastopniških“ vojn, propada držav, nestabilnosti in pogostih kršitev človekovih pravic v neposredni bližini EU ter zaradi grožnje terorizma znotraj in zunaj EU; meni, da so sedanje varnostne grožnje skupne EU kot celoti in bi jih bilo treba obravnavati enotno in usklajeno z združevanjem in souporabo civilnih in vojaških virov; je v zvezi s tem trdno prepričan, da je nujno, da ne tratimo sredstev, in da je bistvenega pomena boljša uporaba davkoplačevalskega denarja ter napredek pri vzpostavitvi evropskega trga obrambne opreme in razvoju konkurenčne tehnološke in industrijske baze evropske obrambe, ki bo zmožna ustvarjati sinergije v okviru širšega čezmejnega sodelovanja in zagotavljati potrebne zmogljivosti za SVOP; verjame tudi, da bo to bistveno za povečanje splošne in stroškovne učinkovitosti delovanja EU v okviru operacij Nata za zagotavljanje varnosti in stabilnosti v Evropi in njenem sosedstvu;

| 3. | je zato zaskrbljen, ker države članice direktive iz obrambnega svežnja iz leta 2009 izvajajo prepočasi in nedosledno, in poziva Komisijo, naj sprejme posebne ukrepe za zagotovitev ustreznega izvajanja direktiv, s katerimi bo preverjala in spremljala njihov prenos v nacionalno zakonodajo, da se prepreči izkrivljanje trga; priznava, da je uvedba nove zakonodaje dolgotrajen proces, vendar opozarja, da utegne nepravilna in razpršena uporaba ustvariti primere slabe prakse ter tako ogroziti uresničitev ciljev iz direktiv in s tem ogroziti vzpostavitev evropskega trga za obrambno opremo ter oslabiti razvoj tehnološke in industrijske baze evropske obrambe; poudarja, da bi moral obrambni sveženj prispevati tudi k spodbujanju obrambnega sodelovanja v Evropi, ter spodbuja Komisijo in Evropsko obrambno agencijo, naj v zvezi s tem tesno sodelujeta; z obžalovanjem opozarja, da število skupnih naročil v obrambnem sektorju miruje in v zadnjih letih celo upada; |
| --- | --- |

3.

je zato zaskrbljen, ker države članice direktive iz obrambnega svežnja iz leta 2009 izvajajo prepočasi in nedosledno, in poziva Komisijo, naj sprejme posebne ukrepe za zagotovitev ustreznega izvajanja direktiv, s katerimi bo preverjala in spremljala njihov prenos v nacionalno zakonodajo, da se prepreči izkrivljanje trga; priznava, da je uvedba nove zakonodaje dolgotrajen proces, vendar opozarja, da utegne nepravilna in razpršena uporaba ustvariti primere slabe prakse ter tako ogroziti uresničitev ciljev iz direktiv in s tem ogroziti vzpostavitev evropskega trga za obrambno opremo ter oslabiti razvoj tehnološke in industrijske baze evropske obrambe; poudarja, da bi moral obrambni sveženj prispevati tudi k spodbujanju obrambnega sodelovanja v Evropi, ter spodbuja Komisijo in Evropsko obrambno agencijo, naj v zvezi s tem tesno sodelujeta; z obžalovanjem opozarja, da število skupnih naročil v obrambnem sektorju miruje in v zadnjih letih celo upada;

| 4. | opozarja na nevarnost zunanje odvisnosti evropskega obrambnega sektorja v obdobju, ko se pojavlja vse več kompleksnih varnostnih izzivov; opozarja predvsem na kombinacijo neusklajenih obrambnih proračunov, nadaljnje fragmentacije trga kljub novim pravilom notranjega trga, vse večje odvisnosti obrambne industrije od izvoza izven EU in vse večjih tujih naložb v evropski obrambni sektor v nekaterih državah, kar bi lahko privedlo do premajhne preglednosti in zmanjšanja nadzora nad strateškimi nacionalnimi in evropskimi obrambnimi industrijami, sredstvi in tehnologijami; |
| --- | --- |

4.

opozarja na nevarnost zunanje odvisnosti evropskega obrambnega sektorja v obdobju, ko se pojavlja vse več kompleksnih varnostnih izzivov; opozarja predvsem na kombinacijo neusklajenih obrambnih proračunov, nadaljnje fragmentacije trga kljub novim pravilom notranjega trga, vse večje odvisnosti obrambne industrije od izvoza izven EU in vse večjih tujih naložb v evropski obrambni sektor v nekaterih državah, kar bi lahko privedlo do premajhne preglednosti in zmanjšanja nadzora nad strateškimi nacionalnimi in evropskimi obrambnimi industrijami, sredstvi in tehnologijami;

| 5. | meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti učinku nekaterih projektov na samostojnost in neodvisnost EU, kot je sodelovanje z Rusijo na občutljivih področjih, kot so izstrelitve satelitov z raketami Sojuz in strateški prevoz; poudarja, da bi morale države članice svojo vojaško/obrambno industrijo obravnavati prednostno in zagotoviti spodbude za njun razvoj, ki jih dopušča zakonodaja EU; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti učinku nekaterih projektov na samostojnost in neodvisnost EU, kot je sodelovanje z Rusijo na občutljivih področjih, kot so izstrelitve satelitov z raketami Sojuz in strateški prevoz; poudarja, da bi morale države članice svojo vojaško/obrambno industrijo obravnavati prednostno in zagotoviti spodbude za njun razvoj, ki jih dopušča zakonodaja EU;

| 6. | poudarja, da je visoko konkurenčna, moderna in celovita evropska strategija obrambne industrije bistvena za zagotovitev obrambnih zmogljivosti Evrope in pozitivnih posrednih učinkov na druge povezane gospodarske sektorje; opozarja, da je tesnejše sodelovanje na področju ekonomskih virov in človeškega kapitala bistveno, da bi dosegli napredek pri raziskavah z dvojno rabo ter tako zmanjšali našo zunanjo odvisnost in zagotovili vhodne materiale in surovine za industrijo, zlasti tiste ključne; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je visoko konkurenčna, moderna in celovita evropska strategija obrambne industrije bistvena za zagotovitev obrambnih zmogljivosti Evrope in pozitivnih posrednih učinkov na druge povezane gospodarske sektorje; opozarja, da je tesnejše sodelovanje na področju ekonomskih virov in človeškega kapitala bistveno, da bi dosegli napredek pri raziskavah z dvojno rabo ter tako zmanjšali našo zunanjo odvisnost in zagotovili vhodne materiale in surovine za industrijo, zlasti tiste ključne;

| 7. | ugotavlja, da se Evropskemu svetu decembra 2013 sicer ni uspelo ustrezno odzvati na te razmere, je pa izpostavil več smeri ukrepanja, da bi na splošno izboljšali SVOP, in se zavezal, da bo junija 2015 preveril napredek; poudarja, da kljub vse slabšim varnostnim razmeram v EU ter vzhodno in južno od nje, ki ogrožajo njeno varnost, ni bilo pravega napredka pri obravnavi sedanjih varnostnih izzivov in groženj; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da se Evropskemu svetu decembra 2013 sicer ni uspelo ustrezno odzvati na te razmere, je pa izpostavil več smeri ukrepanja, da bi na splošno izboljšali SVOP, in se zavezal, da bo junija 2015 preveril napredek; poudarja, da kljub vse slabšim varnostnim razmeram v EU ter vzhodno in južno od nje, ki ogrožajo njeno varnost, ni bilo pravega napredka pri obravnavi sedanjih varnostnih izzivov in groženj;

| 8. | poziva Evropski svet, naj na podlagi tega oblikuje ustrezne zaključke in sprejme konkretne ukrepe za odpravo fragmentacije evropskega obrambnega trga; poziva Evropski svet, naj pripravi konkretne smernice za obrambne politike in evropski obrambni trg, pri čemer naj upošteva posebnosti obrambnega sektorja; da bi povečali preglednost in konkurenčnost in poskrbeli za razpoložljivost obrambnih zmogljivosti, potrebnih za zagotavljanje evropske varnosti in izpolnitev ciljev SVOP; |
| --- | --- |

8.

poziva Evropski svet, naj na podlagi tega oblikuje ustrezne zaključke in sprejme konkretne ukrepe za odpravo fragmentacije evropskega obrambnega trga; poziva Evropski svet, naj pripravi konkretne smernice za obrambne politike in evropski obrambni trg, pri čemer naj upošteva posebnosti obrambnega sektorja; da bi povečali preglednost in konkurenčnost in poskrbeli za razpoložljivost obrambnih zmogljivosti, potrebnih za zagotavljanje evropske varnosti in izpolnitev ciljev SVOP;

Manjše evropsko povpraševanje zaradi proračunskih rezov: potreba po nadaljnjem sodelovanju

| 9. | meni, da je treba leta neusklajenih odločitev nacionalnih obrambnih proračunov v Evropi nadoknaditi z večjim sodelovanjem in usklajevanjem med državami članicami, med drugim z opredelitvijo politik za obrambni proračun in z usklajevanjem strateških odločitev glede nakupa vojaške opreme in opreme z dvojno rabo v skladu s standardi preglednega javnega naročanja; poudarja, da je treba strateške naložbe v nakup in obnovo opreme med državami članicami načrtovati vnaprej; ponovno poziva k konsolidaciji povpraševanja v EU, da bi spodbujali konkurenčno in neodvisno tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe; poudarja, da je razvoj učinkovite in pregledne tehnološke in industrijske baze evropske obrambe bistveno za zmožnost Evrope, da v skladu s cilji Pogodbe zaščiti svoje državljane, interese in vrednote in da izpolni svoje obveznosti zagotavljanja varnosti; poziva Komisijo, naj razvije industrijsko strategijo, ki bo opredelila bistvene zmogljivosti, na katerih bi lahko zgradili tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba leta neusklajenih odločitev nacionalnih obrambnih proračunov v Evropi nadoknaditi z večjim sodelovanjem in usklajevanjem med državami članicami, med drugim z opredelitvijo politik za obrambni proračun in z usklajevanjem strateških odločitev glede nakupa vojaške opreme in opreme z dvojno rabo v skladu s standardi preglednega javnega naročanja; poudarja, da je treba strateške naložbe v nakup in obnovo opreme med državami članicami načrtovati vnaprej; ponovno poziva k konsolidaciji povpraševanja v EU, da bi spodbujali konkurenčno in neodvisno tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe; poudarja, da je razvoj učinkovite in pregledne tehnološke in industrijske baze evropske obrambe bistveno za zmožnost Evrope, da v skladu s cilji Pogodbe zaščiti svoje državljane, interese in vrednote in da izpolni svoje obveznosti zagotavljanja varnosti; poziva Komisijo, naj razvije industrijsko strategijo, ki bo opredelila bistvene zmogljivosti, na katerih bi lahko zgradili tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe;

| 10. | opozarja, da je 28 držav članic še vedno na drugem mestu na svetu, ko gre za obrambne izdatke in izvoz orožja; meni, da to dejstvo kaže, da imajo države članice EU in Unija še vedno bistveno vlogo v svetovni trgovini z orožjem in javnih naročilih za obrambo; meni, da so skupni letni obrambni izdatki v višini 190 milijard evrov izredno velik znesek davkoplačevalskega denarja; opozarja tudi, da so številne nedavne študije pokazale, da je glavna težava v tem, da se v številnih od 28 držav članic EU obrambni proračun uporablja zelo neučinkovito, kar povzroča dolge zamude, višje stroške in v veliko primerih tudi neuporabo popolnoma novih helikopterjev, bojnih letal in druge tehnologije; poudarja, da je treba temeljito prestrukturirati odnose med nacionalnimi organi za obrambo in obrambnimi industrijami ter uvesti stroga merila kakovosti za rezultate projektov javnega naročanja; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je 28 držav članic še vedno na drugem mestu na svetu, ko gre za obrambne izdatke in izvoz orožja; meni, da to dejstvo kaže, da imajo države članice EU in Unija še vedno bistveno vlogo v svetovni trgovini z orožjem in javnih naročilih za obrambo; meni, da so skupni letni obrambni izdatki v višini 190 milijard evrov izredno velik znesek davkoplačevalskega denarja; opozarja tudi, da so številne nedavne študije pokazale, da je glavna težava v tem, da se v številnih od 28 držav članic EU obrambni proračun uporablja zelo neučinkovito, kar povzroča dolge zamude, višje stroške in v veliko primerih tudi neuporabo popolnoma novih helikopterjev, bojnih letal in druge tehnologije; poudarja, da je treba temeljito prestrukturirati odnose med nacionalnimi organi za obrambo in obrambnimi industrijami ter uvesti stroga merila kakovosti za rezultate projektov javnega naročanja;

| 11. | meni, da bi morale trenutne proračunske omejitve v državah članicah EU predstavljati priložnost za širše in boljše sodelovanje na področju nakupov obrambne opreme, da bi zagotovili boljšo stroškovno učinkovitost porabe davkoplačevalskega denarja, ustrezne vojaške zmogljivosti po vsej EU in trajnostni sistem zanesljivosti oskrbe; meni, da so države članice soočene z izbiro med učinkovitim sodelovanjem za spopadanje s skupnimi izzivi ali izgubo strateških zmogljivosti in opustitvijo obrambe nacionalnih in evropskih državljanov in interesov; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morale trenutne proračunske omejitve v državah članicah EU predstavljati priložnost za širše in boljše sodelovanje na področju nakupov obrambne opreme, da bi zagotovili boljšo stroškovno učinkovitost porabe davkoplačevalskega denarja, ustrezne vojaške zmogljivosti po vsej EU in trajnostni sistem zanesljivosti oskrbe; meni, da so države članice soočene z izbiro med učinkovitim sodelovanjem za spopadanje s skupnimi izzivi ali izgubo strateških zmogljivosti in opustitvijo obrambe nacionalnih in evropskih državljanov in interesov;

| 12. | opozarja na potrebo po večji konvergenci nacionalnih postopkov obrambnega načrtovanja in v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je Svet sprejel okvir politike za sistematično in dolgoročno obrambno sodelovanje; kljub temu obžaluje, da je okvir nezavezujoč in da ni uvedel jasnega in strukturiranega postopka; poudarja, da bi moral ta dokument pozdraviti Evropski svet, da bi postal bistvena gonilna sila; spodbuja države članice, naj v svojih nacionalnih obrambnih pregledih zaprosijo za podporo Evropske obrambne agencije in naj si v okviru vojaškega odbora EU izmenjujejo informacije o nacionalnih naložbenih načrtih in prednostnih nalogah; poziva države članice, naj vzpostavijo stalno strukturirano sodelovanje kot sredstvo za doseganje boljše usklajenosti in uporabijo finančna sredstva EU za sodelovanje v obdobju miru; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj pripravi realistični načrt za uspešen začetek stalnega strukturnega sodelovanja; |
| --- | --- |

12.

opozarja na potrebo po večji konvergenci nacionalnih postopkov obrambnega načrtovanja in v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je Svet sprejel okvir politike za sistematično in dolgoročno obrambno sodelovanje; kljub temu obžaluje, da je okvir nezavezujoč in da ni uvedel jasnega in strukturiranega postopka; poudarja, da bi moral ta dokument pozdraviti Evropski svet, da bi postal bistvena gonilna sila; spodbuja države članice, naj v svojih nacionalnih obrambnih pregledih zaprosijo za podporo Evropske obrambne agencije in naj si v okviru vojaškega odbora EU izmenjujejo informacije o nacionalnih naložbenih načrtih in prednostnih nalogah; poziva države članice, naj vzpostavijo stalno strukturirano sodelovanje kot sredstvo za doseganje boljše usklajenosti in uporabijo finančna sredstva EU za sodelovanje v obdobju miru; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj pripravi realistični načrt za uspešen začetek stalnega strukturnega sodelovanja;

| 13. | zahteva, naj se da prednost sodelovanju ter pobudam za združevanju in skupno uporabo ter naj se v ta namen ustvarijo spodbude; poziva Komisijo, naj poda predlog, ki bo razjasnil, kako bi tem ciljem koristile davčne spodbude, ki ne bi izkrivljale trga; je seznanjen z odločitvijo Belgije, da bo za priložnostne projekte Evropske obrambne agencije odobrila oprostitev DDV, in meni, da bi morala taka oprostitev veljati za vse dejavnosti sodelovanja te agencije; pozdravlja delo Evropske obrambne agencije v zvezi z mehanizmom skupnih javnih naročil in pričakuje, da bo ta mehanizem vseboval ukrepe za spodbujanje skupne nabave obrambne opreme in podpore zanjo; |
| --- | --- |

13.

zahteva, naj se da prednost sodelovanju ter pobudam za združevanju in skupno uporabo ter naj se v ta namen ustvarijo spodbude; poziva Komisijo, naj poda predlog, ki bo razjasnil, kako bi tem ciljem koristile davčne spodbude, ki ne bi izkrivljale trga; je seznanjen z odločitvijo Belgije, da bo za priložnostne projekte Evropske obrambne agencije odobrila oprostitev DDV, in meni, da bi morala taka oprostitev veljati za vse dejavnosti sodelovanja te agencije; pozdravlja delo Evropske obrambne agencije v zvezi z mehanizmom skupnih javnih naročil in pričakuje, da bo ta mehanizem vseboval ukrepe za spodbujanje skupne nabave obrambne opreme in podpore zanjo;

| 14. | opozarja, da lahko obrambna industrija, zlasti mala in srednja podjetja, v okviru programa Obzorje 2020, COSME ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov zaprosijo za sredstva EU za dvojno rabo in druge projekte; poziva Komisijo in države članice, naj podjetjem, zlasti malim in srednjim, pomagajo pri ustreznem črpanju evropskih sredstev za projekte, povezane z obrambo; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da lahko obrambna industrija, zlasti mala in srednja podjetja, v okviru programa Obzorje 2020, COSME ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov zaprosijo za sredstva EU za dvojno rabo in druge projekte; poziva Komisijo in države članice, naj podjetjem, zlasti malim in srednjim, pomagajo pri ustreznem črpanju evropskih sredstev za projekte, povezane z obrambo;

| 15. | poudarja, da se EU v zadnjem času vse pogosteje spopada z grožnjami in izzivi v kibernetskem prostoru, ki predstavljajo resno grožnjo varnosti posameznih držav članic in EU kot celote; meni, da bi bilo treba takšne grožnje ustrezno oceniti in ukrepati na ravni EU, da bi zagotovili tehnične in druge varnostne ukrepe v državah članicah; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da se EU v zadnjem času vse pogosteje spopada z grožnjami in izzivi v kibernetskem prostoru, ki predstavljajo resno grožnjo varnosti posameznih držav članic in EU kot celote; meni, da bi bilo treba takšne grožnje ustrezno oceniti in ukrepati na ravni EU, da bi zagotovili tehnične in druge varnostne ukrepe v državah članicah;

| 16. | poziva Evropski svet, naj na zasedanju junija 2015 obravnava potrebo po racionalizaciji postopkov javnega naročanja in dodelitve naročil na področju kibernetske varnosti ter po večjem usklajevanju med državami članicami, kar bo Uniji omogočilo takojšnje odzivanje na velike globalne grožnje, kot so kibernetski terorizem in kibernetski napadi; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropski svet, naj na zasedanju junija 2015 obravnava potrebo po racionalizaciji postopkov javnega naročanja in dodelitve naročil na področju kibernetske varnosti ter po večjem usklajevanju med državami članicami, kar bo Uniji omogočilo takojšnje odzivanje na velike globalne grožnje, kot so kibernetski terorizem in kibernetski napadi;

| 17. | ponovno poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Svet, naj oblikujeta skupno stališče EU glede uporabe oboroženih brezpilotnih letal, pri čemer naj se največja pozornost nameni spoštovanju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava ter obravnavajo vprašanja, kot so pravni okvir, sorazmernost, odgovornost, zaščita civilistov in preglednost; |
| --- | --- |

17.

ponovno poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Svet, naj oblikujeta skupno stališče EU glede uporabe oboroženih brezpilotnih letal, pri čemer naj se največja pozornost nameni spoštovanju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava ter obravnavajo vprašanja, kot so pravni okvir, sorazmernost, odgovornost, zaščita civilistov in preglednost;

Vse večja zunanja odvisnost: potreba po skupnem pristopu

| 18. | opozarja, da evropska obrambna podjetja svoje manjše prihodke v Evropi vedno bolj nadomeščajo z izvozom iz EU; je zaskrbljen zaradi morebitnih negativnih učinkov tega pristopa, kot sta prenos občutljive tehnologije in pravic intelektualne lastnine na prihodnje konkurente in selitev proizvodnje iz EU, kar ogroža evropsko zanesljivo oskrbo; meni, da je izpostavljanje EU tveganju, da bo tehnološka in industrijska baza evropske obrambe odvisna od strank iz tretjih sil z drugimi strateškimi interesi, resna strateška napaka; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da evropska obrambna podjetja svoje manjše prihodke v Evropi vedno bolj nadomeščajo z izvozom iz EU; je zaskrbljen zaradi morebitnih negativnih učinkov tega pristopa, kot sta prenos občutljive tehnologije in pravic intelektualne lastnine na prihodnje konkurente in selitev proizvodnje iz EU, kar ogroža evropsko zanesljivo oskrbo; meni, da je izpostavljanje EU tveganju, da bo tehnološka in industrijska baza evropske obrambe odvisna od strank iz tretjih sil z drugimi strateškimi interesi, resna strateška napaka;

| 19. | meni, da skupno stališče EU o izvozu orožja opredeljuje dogovor za nadzor nad izvozom vojaške tehnologije in opreme ter tako služi usklajevanju nacionalnih sistemov za nadzor izvoza; meni, da je potrebna doslednejša uporaba osmih meril, da bi poskrbeli za to, da bodo krovni zunanje in varnostno politični cilji imeli prednost pred kratkoročnim ekonomskih dobičkom, pa tudi za to, da bodo za evropske industrijske panoge veljali enaki pogoji; |
| --- | --- |

19.

meni, da skupno stališče EU o izvozu orožja opredeljuje dogovor za nadzor nad izvozom vojaške tehnologije in opreme ter tako služi usklajevanju nacionalnih sistemov za nadzor izvoza; meni, da je potrebna doslednejša uporaba osmih meril, da bi poskrbeli za to, da bodo krovni zunanje in varnostno politični cilji imeli prednost pred kratkoročnim ekonomskih dobičkom, pa tudi za to, da bodo za evropske industrijske panoge veljali enaki pogoji;

| 20. | poziva države članice, naj spoštujejo načela skupnega stališča in naj v celoti in v okviru letnih poročil izčrpno poročajo o svojem izvozu obrambne opreme v tretje države; poziva Svet in podpredsednico/visoko predstavnico naj preučita, kako bi lahko izboljšali izpolnjevanje obveznost poročanja in povečali preglednost ter javni nadzor okvira za nadzor izvoza; opozarja, da je upoštevanje skupnega stališča bistvenega pomena za spoštovanje načel in vrednot EU, zlasti na področju mednarodnega prava človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava in odgovornosti EU glede notranje, regionalne in svetovne varnosti; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj spoštujejo načela skupnega stališča in naj v celoti in v okviru letnih poročil izčrpno poročajo o svojem izvozu obrambne opreme v tretje države; poziva Svet in podpredsednico/visoko predstavnico naj preučita, kako bi lahko izboljšali izpolnjevanje obveznost poročanja in povečali preglednost ter javni nadzor okvira za nadzor izvoza; opozarja, da je upoštevanje skupnega stališča bistvenega pomena za spoštovanje načel in vrednot EU, zlasti na področju mednarodnega prava človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava in odgovornosti EU glede notranje, regionalne in svetovne varnosti;

| 21. | je seznanjen s sporočilom Komisije o pregledu politike nadzora izvoza blaga z dvojno rabo in v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti načine nadzora, ki ne bodo ogrožali prostega pretoka blaga in tehnologije na notranjem trgu, in preprečiti različne interpretacije pravil EU; odločno poziva Komisijo, naj nujno predloži nov zakonodajni predlog za posodobitev režima za nadzor izvoza z dvojno rabo, da bi izboljšali njegovo skladnost, učinkovitost in preglednost ter priznavanje učinka na človekove pravice, hkrati pa zagotovili enake konkurenčne pogoje; poudarja, da mora predlog upoštevati spreminjajoči se značaj varnostnih izzivov in hitrost tehnološkega razvoja, zlasti ko gre za programe in opremo za nadzorovanje in poseganje v zasebnost ter trgovanje s šibkimi točkami programske opreme; |
| --- | --- |

21.

je seznanjen s sporočilom Komisije o pregledu politike nadzora izvoza blaga z dvojno rabo in v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti načine nadzora, ki ne bodo ogrožali prostega pretoka blaga in tehnologije na notranjem trgu, in preprečiti različne interpretacije pravil EU; odločno poziva Komisijo, naj nujno predloži nov zakonodajni predlog za posodobitev režima za nadzor izvoza z dvojno rabo, da bi izboljšali njegovo skladnost, učinkovitost in preglednost ter priznavanje učinka na človekove pravice, hkrati pa zagotovili enake konkurenčne pogoje; poudarja, da mora predlog upoštevati spreminjajoči se značaj varnostnih izzivov in hitrost tehnološkega razvoja, zlasti ko gre za programe in opremo za nadzorovanje in poseganje v zasebnost ter trgovanje s šibkimi točkami programske opreme;

| 22. | ugotavlja, da vse večji pomen tehnologij z dvojno rabo ponuja koristi v smislu sinergij med obrambnim sektorjem in komercialno proizvodnjo, obenem pa obrambni sektor postaja odvisen od civilnih oskrbovalnih verig, ki imajo svojo proizvodnjo pogosto zunaj Evrope; od Komisije in Evropske obrambne agencije zahteva podatke o možnih tveganjih rastoče internacionalizacije in učinkih, ki jih utegnejo imeti spremembe lastništva v obrambnem sektorju na zanesljivost oskrbe, ter povišanem tveganja za evropsko in nacionalno varnost, tudi za digitalno infrastrukturo EU; poziva Komisijo, naj pravočasno obvesti Parlament o stanju zelene knjige o nadzoru obrambnih in varnostno občutljivih sredstev, ki jo je napovedala za konec leta 2014, in prosi za informacije o izidih napovedanih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da vse večji pomen tehnologij z dvojno rabo ponuja koristi v smislu sinergij med obrambnim sektorjem in komercialno proizvodnjo, obenem pa obrambni sektor postaja odvisen od civilnih oskrbovalnih verig, ki imajo svojo proizvodnjo pogosto zunaj Evrope; od Komisije in Evropske obrambne agencije zahteva podatke o možnih tveganjih rastoče internacionalizacije in učinkih, ki jih utegnejo imeti spremembe lastništva v obrambnem sektorju na zanesljivost oskrbe, ter povišanem tveganja za evropsko in nacionalno varnost, tudi za digitalno infrastrukturo EU; poziva Komisijo, naj pravočasno obvesti Parlament o stanju zelene knjige o nadzoru obrambnih in varnostno občutljivih sredstev, ki jo je napovedala za konec leta 2014, in prosi za informacije o izidih napovedanih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi;

| 23. | pozdravlja delo Evropske obrambne agencije in Komisije na področju sistema zanesljivosti oskrbe na ravni EU, za kar ju je pooblastil Evropski svet, in z veseljem pričakuje časovni načrt s konkretnimi ukrepi, ki naj bi jih vodje držav in vlad predložili v odobritev junija 2015; poziva Komisijo in Evropsko obrambno agencijo, naj podrobno razložita v kolikšni meri je bil predlog Parlamenta za „celostni in ambiciozni sistem zanesljivosti oskrbe po vsej EU [...], ki bo temeljil na sistemu vzajemnih garancij ter analizi tveganj in potreb, če je mogoče z uporabo pravne podlage, ki ureja stalno strukturno sodelovanje“ (5) vključen v pripravljalno delo; meni, da so bile metodologije, ki jih je Komisija uporabila v preteklosti, kot denimo načrtovanje in spremljanje, nezadostne; poudarja, da se je treba osredotočiti na nove pristope k temu, kako zagotoviti prosto kroženje vojaške opreme za oborožene sile 28 držav članic; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja delo Evropske obrambne agencije in Komisije na področju sistema zanesljivosti oskrbe na ravni EU, za kar ju je pooblastil Evropski svet, in z veseljem pričakuje časovni načrt s konkretnimi ukrepi, ki naj bi jih vodje držav in vlad predložili v odobritev junija 2015; poziva Komisijo in Evropsko obrambno agencijo, naj podrobno razložita v kolikšni meri je bil predlog Parlamenta za „celostni in ambiciozni sistem zanesljivosti oskrbe po vsej EU [...], ki bo temeljil na sistemu vzajemnih garancij ter analizi tveganj in potreb, če je mogoče z uporabo pravne podlage, ki ureja stalno strukturno sodelovanje“ (5) vključen v pripravljalno delo; meni, da so bile metodologije, ki jih je Komisija uporabila v preteklosti, kot denimo načrtovanje in spremljanje, nezadostne; poudarja, da se je treba osredotočiti na nove pristope k temu, kako zagotoviti prosto kroženje vojaške opreme za oborožene sile 28 držav članic;

| 24. | meni, da je medsebojna pomoč med državami članicami v okviru sistema zanesljivosti oskrbe na ravni EU bistvena za vzpostavitev integriranega obrambnega trga; pozdravlja posodobljeno okvirno ureditev Evropske obrambne agencije na področju sistema zanesljivosti oskrbe na ravni EU kot instrument, ki krepi medsebojno zaupanje in solidarnost, vendar obžaluje, da okvir ne uvaja pravne obveznosti; meni, da mora sistem zanesljivosti oskrbe na ravni EU temeljiti na izvajanju obstoječe zakonodaje, predvsem na polnem izvajanju direktive o prenosih obrambnih proizvodov znotraj EU, da bi odstranili ovire pretoku obrambnih proizvodov znotraj EU; |
| --- | --- |

24.

meni, da je medsebojna pomoč med državami članicami v okviru sistema zanesljivosti oskrbe na ravni EU bistvena za vzpostavitev integriranega obrambnega trga; pozdravlja posodobljeno okvirno ureditev Evropske obrambne agencije na področju sistema zanesljivosti oskrbe na ravni EU kot instrument, ki krepi medsebojno zaupanje in solidarnost, vendar obžaluje, da okvir ne uvaja pravne obveznosti; meni, da mora sistem zanesljivosti oskrbe na ravni EU temeljiti na izvajanju obstoječe zakonodaje, predvsem na polnem izvajanju direktive o prenosih obrambnih proizvodov znotraj EU, da bi odstranili ovire pretoku obrambnih proizvodov znotraj EU;

Kako čim bolje izkoristiti potencial pravil notranjega trga

| 25. | poudarja, da je obrambni sveženj, ki ga je uvedla Evropska komisija, namenjen podpiranju konkurenčnosti evropskega obrambnega sektorja, pri čemer je eden od njegovih ciljev omejiti težave, ki so posledica razdrobljenosti evropskega obrambnega trga, protekcionističnega vedenja pri oddaji javnih naročil za obrambo in pomanjkanja usklajevanja med državami članicami glede nadzora nad prenosi obrambnih proizvodov drugim režimom; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je obrambni sveženj, ki ga je uvedla Evropska komisija, namenjen podpiranju konkurenčnosti evropskega obrambnega sektorja, pri čemer je eden od njegovih ciljev omejiti težave, ki so posledica razdrobljenosti evropskega obrambnega trga, protekcionističnega vedenja pri oddaji javnih naročil za obrambo in pomanjkanja usklajevanja med državami članicami glede nadzora nad prenosi obrambnih proizvodov drugim režimom;

| 26. | poudarja, da bi enotni obrambni trg zagotovil popolno preglednost in preprečil podvajanje, ki povzroča izkrivljanja trga; poudarja, da je uspeh mirovnih in varnostnih misij skupne varnostne in obrambne politike v veliki meri odvisen od njihove sposobnosti hitrega odzivanja in da je večje povezovanje ključnega pomena za racionalizacijo procesov in znižanje stroškov; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da bi enotni obrambni trg zagotovil popolno preglednost in preprečil podvajanje, ki povzroča izkrivljanja trga; poudarja, da je uspeh mirovnih in varnostnih misij skupne varnostne in obrambne politike v veliki meri odvisen od njihove sposobnosti hitrega odzivanja in da je večje povezovanje ključnega pomena za racionalizacijo procesov in znižanje stroškov;

| 27. | poudarja, da je za dokončno vzpostavitev evropskega obrambnega trga potrebna visoko konkurenčna industrijska baza, temelječa na inovacijah in tehnologiji, ki lahko ustvari sinergije s tesnejšim čezmejnim sodelovanjem, in da je napredek pri raziskavah glede blaga in tehnologij z dvojno rabo bistven za zagotovitev naše neodvisnosti ter zanesljive oskrbe, zlasti s ključnim blagom; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je za dokončno vzpostavitev evropskega obrambnega trga potrebna visoko konkurenčna industrijska baza, temelječa na inovacijah in tehnologiji, ki lahko ustvari sinergije s tesnejšim čezmejnim sodelovanjem, in da je napredek pri raziskavah glede blaga in tehnologij z dvojno rabo bistven za zagotovitev naše neodvisnosti ter zanesljive oskrbe, zlasti s ključnim blagom;

| 28. | poudarja, da mora Evropa za okrepitev evropske obrambe in tehnoloških inovacij ter znatne prihranke zgraditi ekonomijo obsega in skupni evropski trg javnih naročil za obrambo ter sodobno, povezano in konkurenčno evropsko obrambno industrijo; poudarja, da bi morali s pomočjo poglobljenega čezmejnega sodelovanja čim bolj izkoristiti potencial pravil notranjega trga, da bi se zoperstavili sedanji razdrobljenosti evropskega obrambnega in varnostnega sektorja, ki povzroča podvajanje programov za obrambno opremo in pomanjkanje preglednosti v zvezi z odnosi med nacionalnimi obrambnimi organi in obrambno industrijo; poziva države članice, naj odpravijo nacionalna pravila, ki niso skladna z Direktivama 2009/43/ES in 2009/81/ES, in ki ovirajo notranji trg za javna naročila na obrambnem področju, ter pravilno izvajajo in uveljavljajo Direktivo 2009/81/ES o javnih naročilih na obrambnem področju in varnostno občutljivih javnih naročilih in Direktivo 2009/43/ES o prenosu obrambnih proizvodov; poziva Komisijo, naj sprejme posebne ukrepe za zagotovitev pravilne uporabe direktiv ter preverja in spremlja nacionalne postopke prenosa, da bi zagotovila, da ne povzročajo izkrivljanj trga; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da mora Evropa za okrepitev evropske obrambe in tehnoloških inovacij ter znatne prihranke zgraditi ekonomijo obsega in skupni evropski trg javnih naročil za obrambo ter sodobno, povezano in konkurenčno evropsko obrambno industrijo; poudarja, da bi morali s pomočjo poglobljenega čezmejnega sodelovanja čim bolj izkoristiti potencial pravil notranjega trga, da bi se zoperstavili sedanji razdrobljenosti evropskega obrambnega in varnostnega sektorja, ki povzroča podvajanje programov za obrambno opremo in pomanjkanje preglednosti v zvezi z odnosi med nacionalnimi obrambnimi organi in obrambno industrijo; poziva države članice, naj odpravijo nacionalna pravila, ki niso skladna z Direktivama 2009/43/ES in 2009/81/ES, in ki ovirajo notranji trg za javna naročila na obrambnem področju, ter pravilno izvajajo in uveljavljajo Direktivo 2009/81/ES o javnih naročilih na obrambnem področju in varnostno občutljivih javnih naročilih in Direktivo 2009/43/ES o prenosu obrambnih proizvodov; poziva Komisijo, naj sprejme posebne ukrepe za zagotovitev pravilne uporabe direktiv ter preverja in spremlja nacionalne postopke prenosa, da bi zagotovila, da ne povzročajo izkrivljanj trga;

| 29. | poziva Komisijo, naj za čim učinkovitejšo porabo sredstev spodbudi države članice k skupnim nabavam prek centralnih nabavnih organov, npr. Evropske obrambne agencije, kot določa Direktiva 2009/81/ES; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj za čim učinkovitejšo porabo sredstev spodbudi države članice k skupnim nabavam prek centralnih nabavnih organov, npr. Evropske obrambne agencije, kot določa Direktiva 2009/81/ES;

| 30. | poziva Komisijo, naj si s spodbujanjem čezmejnega sodelovanja in boljšim dostopom do dobavnih verig v obrambni industriji ter sprejetjem ukrepov za odpravo razmer, v katerih nekatere države članice delujejo izključno kot dobavitelji, druge pa le kot kupci obrambne tehnologije, bolj prizadeva za enake konkurenčne pogoje na evropskih obrambnih trgih, da bi preprečila protekcionizem držav članic; v zvezi s tem meni, da je treba uporabo izključitev iz Direktive 2009/81/ES ustrezno utemeljiti; poziva Komisijo, naj obvesti Parlament o učinkih že objavljenega sklopa sedmih navodil (področje uporabe, izključitve, raziskave in razvoj, zanesljiva oskrba, varovanje informacij, oddaja naročil podizvajalcem, protidobave) in ugotavlja, da namerava leta 2015 objaviti še dva sklopa navodil; meni, da so ta navodila odlična priložnost, da Komisija vzpostavi dialog z državami članicami o temah, ki še niso bile obravnavane strukturirano in odprto, ter zahteva predložitev informacij o rezultatu takega dialoga z državami članicami; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj si s spodbujanjem čezmejnega sodelovanja in boljšim dostopom do dobavnih verig v obrambni industriji ter sprejetjem ukrepov za odpravo razmer, v katerih nekatere države članice delujejo izključno kot dobavitelji, druge pa le kot kupci obrambne tehnologije, bolj prizadeva za enake konkurenčne pogoje na evropskih obrambnih trgih, da bi preprečila protekcionizem držav članic; v zvezi s tem meni, da je treba uporabo izključitev iz Direktive 2009/81/ES ustrezno utemeljiti; poziva Komisijo, naj obvesti Parlament o učinkih že objavljenega sklopa sedmih navodil (področje uporabe, izključitve, raziskave in razvoj, zanesljiva oskrba, varovanje informacij, oddaja naročil podizvajalcem, protidobave) in ugotavlja, da namerava leta 2015 objaviti še dva sklopa navodil; meni, da so ta navodila odlična priložnost, da Komisija vzpostavi dialog z državami članicami o temah, ki še niso bile obravnavane strukturirano in odprto, ter zahteva predložitev informacij o rezultatu takega dialoga z državami članicami;

| 31. | meni, da člen 346 PDEU v sedanji ubeseditvi in praksi državam članicam še vedno zagotavlja precejšen manevrski prostor v zvezi z njegovo uporabo in tako možnosti, da pri javnih naročilih za obrambo odstopajo od zakonov EU na tem področju; zato poziva države članice, naj člen 346 PDEU uporabljajo na učinkovit in pravilen način, ki je v skladu z zahtevami, določenimi s pravili EU, direktivami o notranjem trgu in pravili o javnih naročilih za obrambo; opozarja, da bi bilo treba v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije ukrepe iz člena 346 omejiti na izjemne in jasno določene primere, te meje pa se ne smejo prekoračiti; opozarja, da neustrezna uporaba odstopanja od pravil enotnega trga resno ogroža konkurenco EU, zmanjšuje preglednost in olajšuje korupcijo ter s tem ovira vzpostavljanje obrambnega trga EU, delovanje tehnološke in industrijske baze evropske obrambe ter razvoj zanesljivih vojaških zmogljivosti; |
| --- | --- |

31.

meni, da člen 346 PDEU v sedanji ubeseditvi in praksi državam članicam še vedno zagotavlja precejšen manevrski prostor v zvezi z njegovo uporabo in tako možnosti, da pri javnih naročilih za obrambo odstopajo od zakonov EU na tem področju; zato poziva države članice, naj člen 346 PDEU uporabljajo na učinkovit in pravilen način, ki je v skladu z zahtevami, določenimi s pravili EU, direktivami o notranjem trgu in pravili o javnih naročilih za obrambo; opozarja, da bi bilo treba v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije ukrepe iz člena 346 omejiti na izjemne in jasno določene primere, te meje pa se ne smejo prekoračiti; opozarja, da neustrezna uporaba odstopanja od pravil enotnega trga resno ogroža konkurenco EU, zmanjšuje preglednost in olajšuje korupcijo ter s tem ovira vzpostavljanje obrambnega trga EU, delovanje tehnološke in industrijske baze evropske obrambe ter razvoj zanesljivih vojaških zmogljivosti;

| 32. | poudarja, da je dolgoročno za nemoteno delovanje notranjega trga v evropskem obrambnem sektorju nujna popolna opustitev protidobav; zato poziva Komisijo, naj še naprej preverja, ali države članice opuščajo protidobave, ki niso ustrezno utemeljene na podlagi določb iz člena 346 Pogodbe; meni, da je to nujno za nemoteno delovanje in preglednost notranjega trga v evropskem obrambnem sektorju ter zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za dobavitelje, zlasti mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je dolgoročno za nemoteno delovanje notranjega trga v evropskem obrambnem sektorju nujna popolna opustitev protidobav; zato poziva Komisijo, naj še naprej preverja, ali države članice opuščajo protidobave, ki niso ustrezno utemeljene na podlagi določb iz člena 346 Pogodbe; meni, da je to nujno za nemoteno delovanje in preglednost notranjega trga v evropskem obrambnem sektorju ter zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za dobavitelje, zlasti mala in srednja podjetja;

| 33. | ponovno opozarja, da bi se morale obstoječe dobavne verige s pomočjo okvirnih sporazumov, oddaje naročil podizvajalcem in razdelitvijo v sklope odpreti v korist malih in srednjih podjetij; vendar poudarja, da je treba zagotoviti spoštovanje načel preglednosti v podizvajalski verigi in skupne odgovornosti; poziva države članice, Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, naj z glavnimi izvajalci skupaj pomagajo malim in srednjim podjetjem pri konsolidaciji in jim olajšajo dostop do javnih naročil na obrambnem področju ter preprečujejo geografsko neenakomeren razvoj evropske tehnološke in obrambne osnove; |
| --- | --- |

33.

ponovno opozarja, da bi se morale obstoječe dobavne verige s pomočjo okvirnih sporazumov, oddaje naročil podizvajalcem in razdelitvijo v sklope odpreti v korist malih in srednjih podjetij; vendar poudarja, da je treba zagotoviti spoštovanje načel preglednosti v podizvajalski verigi in skupne odgovornosti; poziva države članice, Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, naj z glavnimi izvajalci skupaj pomagajo malim in srednjim podjetjem pri konsolidaciji in jim olajšajo dostop do javnih naročil na obrambnem področju ter preprečujejo geografsko neenakomeren razvoj evropske tehnološke in obrambne osnove;

| 34. | ugotavlja, da industrija skoraj ne uporablja glavnih instrumentov direktive o prenosu obrambnih proizvodov, kar velja zlasti za splošna dovoljenja in potrjevanje podjetij na obrambnem področju, ter da obstajajo vrzeli v upravnem sodelovanju med državami članicami, namenjenemu zagotovitvi ustreznih nadzornih ukrepov za preprečevanje kršitev pogojev dovoljenj za prenos; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za dejansko uporabo teh instrumentov v praksi, in zato pozdravlja pobudo Komisije za ustanovitev delovne skupine z državami članicami, ki bo usklajevala direktivo o prenosih obrambnih proizvodov znotraj EU; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da industrija skoraj ne uporablja glavnih instrumentov direktive o prenosu obrambnih proizvodov, kar velja zlasti za splošna dovoljenja in potrjevanje podjetij na obrambnem področju, ter da obstajajo vrzeli v upravnem sodelovanju med državami članicami, namenjenemu zagotovitvi ustreznih nadzornih ukrepov za preprečevanje kršitev pogojev dovoljenj za prenos; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za dejansko uporabo teh instrumentov v praksi, in zato pozdravlja pobudo Komisije za ustanovitev delovne skupine z državami članicami, ki bo usklajevala direktivo o prenosih obrambnih proizvodov znotraj EU;

| 35. | pozdravlja sporočilo Komisije iz leta 2014 „Za konkurenčnejši in učinkovitejši obrambni in varnostni sektor“ in zavezo, ki jo je Komisija sprejela v tem dokumentu, da bo preučila, kako bi lahko ublažili škodljiv učinek protidobav, ki jih zahtevajo tretje države, in kako protidobave vplivajo na notranji trg in evropsko industrijo; poudarja, da je pomembno, da se časovni načrt izvede v predvidenem roku in da se po potrebi sprejmejo dodatni ukrepi; v celoti podpira prizadevanja Komisije za zagotovitev praktičnih navodil za mala in srednja podjetja, ki uporabljajo evropska sredstva pri projektih z dvojno rabo; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja sporočilo Komisije iz leta 2014 „Za konkurenčnejši in učinkovitejši obrambni in varnostni sektor“ in zavezo, ki jo je Komisija sprejela v tem dokumentu, da bo preučila, kako bi lahko ublažili škodljiv učinek protidobav, ki jih zahtevajo tretje države, in kako protidobave vplivajo na notranji trg in evropsko industrijo; poudarja, da je pomembno, da se časovni načrt izvede v predvidenem roku in da se po potrebi sprejmejo dodatni ukrepi; v celoti podpira prizadevanja Komisije za zagotovitev praktičnih navodil za mala in srednja podjetja, ki uporabljajo evropska sredstva pri projektih z dvojno rabo;

| 36. | ponovno opozarja, da morajo države članice nujno izboljšati preglednost postopkov javnih naročil v obrambnem sektorju do Komisije in agencij Evropske unije; poudarja, da bi bilo treba posebne postopke za javna naročila, kot je postopek s pogajanji brez predhodne objave obvestila o oddaji naročila, omejiti na izjemne primere, utemeljeni pa bi smeli biti le v primeru prednostnih razlogov v zvezi s splošnim interesom glede obrambe in varnosti v skladu z Direktivo 2009/81/ES; poziva Komisijo, naj poskrbi za ustrezno spremljanje, da bo v letu 2016 lahko Parlamentu in Svetu obsežno poročala o obeh direktivah, kot je bilo načrtovano; |
| --- | --- |

36.

ponovno opozarja, da morajo države članice nujno izboljšati preglednost postopkov javnih naročil v obrambnem sektorju do Komisije in agencij Evropske unije; poudarja, da bi bilo treba posebne postopke za javna naročila, kot je postopek s pogajanji brez predhodne objave obvestila o oddaji naročila, omejiti na izjemne primere, utemeljeni pa bi smeli biti le v primeru prednostnih razlogov v zvezi s splošnim interesom glede obrambe in varnosti v skladu z Direktivo 2009/81/ES; poziva Komisijo, naj poskrbi za ustrezno spremljanje, da bo v letu 2016 lahko Parlamentu in Svetu obsežno poročala o obeh direktivah, kot je bilo načrtovano;

| 37. | opozarja, kako pomembno je, da ustrezni nadzorni organi redno preverjajo obrambno in varnostno opremo, pa tudi pravilno vodenje evidenc; |
| --- | --- |

37.

opozarja, kako pomembno je, da ustrezni nadzorni organi redno preverjajo obrambno in varnostno opremo, pa tudi pravilno vodenje evidenc;

| 38. | poudarja, da je sodelovanje med strateškimi partnerji bistveno za zanesljivo oskrbo v Evropi, in zato spodbuja Komisijo in države članice, naj pri pogajanjih o mednarodnih trgovinskih sporazumih upoštevajo javna naročila za obrambo; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je sodelovanje med strateškimi partnerji bistveno za zanesljivo oskrbo v Evropi, in zato spodbuja Komisijo in države članice, naj pri pogajanjih o mednarodnih trgovinskih sporazumih upoštevajo javna naročila za obrambo;

Pregled svežnja o javnih naročilih na področju obrambe

| 39. | poziva Komisijo, naj v svojih izvedbenih poročilih Parlamentu in Svetu o direktivah 2009/81/ES in 2009/43/ES v letu 2016 natančno oceni, ali in v kolikšnem obsegu so se določbe direktiv pravilno izvajale in ali so bili doseženi njuni cilji, ter oblikuje zakonodajne predloge, če se bo to izkazalo za potrebno; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj v svojih izvedbenih poročilih Parlamentu in Svetu o direktivah 2009/81/ES in 2009/43/ES v letu 2016 natančno oceni, ali in v kolikšnem obsegu so se določbe direktiv pravilno izvajale in ali so bili doseženi njuni cilji, ter oblikuje zakonodajne predloge, če se bo to izkazalo za potrebno;

| 40. | poudarja, da je treba za države članice uvesti posebno dodatno obvezno poročanje, z ustreznimi ukrepi za varovanje zaupnosti; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba za države članice uvesti posebno dodatno obvezno poročanje, z ustreznimi ukrepi za varovanje zaupnosti;

| 41. | opozarja, da je namen posodobitve pravil EU o javnih naročilih v skladu z direktivama 2014/24/EU in 2014/25/EU, sprejetima v letu 2014, zagotoviti preglednost v podizvajalski verigi in skladnost z okoljskim, socialnim in delovnim pravom; poudarja, da novi direktivi zagotavljata možnosti za enostavnejše postopke, kot so uporaba elektronske obdelave javnih naročil, združevanje povpraševanja in uporaba ekonomsko najugodnejše ponudbe, ki se lahko prilagodijo posebnostim obrambnega in varnostnega sektorja; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da je namen posodobitve pravil EU o javnih naročilih v skladu z direktivama 2014/24/EU in 2014/25/EU, sprejetima v letu 2014, zagotoviti preglednost v podizvajalski verigi in skladnost z okoljskim, socialnim in delovnim pravom; poudarja, da novi direktivi zagotavljata možnosti za enostavnejše postopke, kot so uporaba elektronske obdelave javnih naročil, združevanje povpraševanja in uporaba ekonomsko najugodnejše ponudbe, ki se lahko prilagodijo posebnostim obrambnega in varnostnega sektorja;

| 42. | poziva k uvedbi novega postopka inovativnega partnerstva v obrambna naročila, ki bo pripomogel k izgradnji inovativne in konkurenčne evropske industrije in omogočil najboljšo možno uporabo obrambnega proračuna, pri čemer je treba javnim organom naročnikom omogočiti, da ta postopek uveljavijo za razvoj in kasneje nakup novih in inovativnih proizvodov, storitev ali gradenj, da se tako zagotovijo potrebne tržne spodbude in podpre razvoj inovativnih rešitev, ne da bi s tem omejili dostop do trga; |
| --- | --- |

42.

poziva k uvedbi novega postopka inovativnega partnerstva v obrambna naročila, ki bo pripomogel k izgradnji inovativne in konkurenčne evropske industrije in omogočil najboljšo možno uporabo obrambnega proračuna, pri čemer je treba javnim organom naročnikom omogočiti, da ta postopek uveljavijo za razvoj in kasneje nakup novih in inovativnih proizvodov, storitev ali gradenj, da se tako zagotovijo potrebne tržne spodbude in podpre razvoj inovativnih rešitev, ne da bi s tem omejili dostop do trga;

| 43. | poudarja, da je treba med postopki oddaje javnih naročil za obrambno in varnostno opremo poskrbeti za največjo možno zaščito in varnost civilnega prebivalstva; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba med postopki oddaje javnih naročil za obrambno in varnostno opremo poskrbeti za največjo možno zaščito in varnost civilnega prebivalstva;

o

o o

| 44. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic EU, parlamentarni skupščini Nata in generalnemu sekretarju Nata. |
| --- | --- |

44.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic EU, parlamentarni skupščini Nata in generalnemu sekretarju Nata.

---

(1)  UL L 146, 10.6.2009, str. 1.

(2)  UL L 216, 20.8.2009, str. 76.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0514.

(4)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 9.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0514.

---

MNENJA

Evropski parlament

Sreda, 27. maj 2015

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/82

---

P8_TA(2015)0216

Shema pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom (sklep o začetku medinstitucionalnih pogajanj)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. maja 2015 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1308/2013 in Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede sheme pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD))

(2016/C 353/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju člena 73(2) in člena 74 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 73(2) in člena 74 Poslovnika,

sprejme sklep o začetku medinstitucionalnih pogajanj na podlagi naslednjega mandata:

MANDAT

Predlog spremembe 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (2) | Na podlagi izkušenj, pridobljenih z izvajanjem sedanjih shem, ter ugotovitev zunanjih ocen
  in
  naknadne analize različnih možnosti politik je mogoče sklepati, da
  je utemeljitev, zaradi katere sta bili vzpostavljeni obe šolski shemi
  ,
  še vedno aktualna
  . V sedanjih časih, ko uživanje sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter mlečnih proizvodov upada,
  še dodatno pa ga poslabšujejo trendi uživanja
  močno predelanih
  živil
  , ki pogosto vsebujejo tudi veliko dodanih sladkorja, soli
  in
  maščobe,
  je potrebno ohraniti
  pomoč Unije pri financiranju razdeljevanja izbranih kmetijskih proizvodov otrokom v izobraževalnih ustanovah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(2)

Na podlagi izkušenj, pridobljenih z izvajanjem sedanjih shem, ter ugotovitev zunanjih ocen
  in
  naknadne analize različnih možnosti politik je mogoče sklepati, da
  je utemeljitev, zaradi katere sta bili vzpostavljeni obe šolski shemi
  ,
  še vedno aktualna
  . V sedanjih časih, ko uživanje sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter mlečnih proizvodov upada,
  še dodatno pa ga poslabšujejo trendi uživanja
  močno predelanih
  živil
  , ki pogosto vsebujejo tudi veliko dodanih sladkorja, soli
  in
  maščobe,
  je potrebno ohraniti
  pomoč Unije pri financiranju razdeljevanja izbranih kmetijskih proizvodov otrokom v izobraževalnih ustanovah.

| (2) | Na podlagi izkušenj, pridobljenih z izvajanjem sedanjih shem, ter ugotovitev zunanjih ocen, naknadne analize različnih možnosti politik
  in socialnih težav, s katerimi se soočajo države članice,
  je mogoče sklepati, da
  je nadaljevanje in krepitev obeh šolskih shem izrednega, pomena
  . V sedanjih časih, ko uživanje
  svežega
  sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter mlečnih proizvodov upada,
  zlasti med otroki, in se povečuje število otrok s čezmerno telesno težo zaradi prehranjevalnih navad s poudarkom
  na močno predelanih
  živilih
  , ki pogosto vsebujejo tudi veliko dodanih sladkorja, soli, maščobe
  in/ali aditivov, bi morala
  pomoč Unije pri financiranju razdeljevanja izbranih kmetijskih proizvodov otrokom v izobraževalnih ustanovah
  še v večji meri prispevati k spodbujanju zdravih prehranjevalnih navad in uživanja lokalno pridelanih proizvodov
  . |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi izkušenj, pridobljenih z izvajanjem sedanjih shem, ter ugotovitev zunanjih ocen, naknadne analize različnih možnosti politik
  in socialnih težav, s katerimi se soočajo države članice,
  je mogoče sklepati, da
  je nadaljevanje in krepitev obeh šolskih shem izrednega, pomena
  . V sedanjih časih, ko uživanje
  svežega
  sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter mlečnih proizvodov upada,
  zlasti med otroki, in se povečuje število otrok s čezmerno telesno težo zaradi prehranjevalnih navad s poudarkom
  na močno predelanih
  živilih
  , ki pogosto vsebujejo tudi veliko dodanih sladkorja, soli, maščobe
  in/ali aditivov, bi morala
  pomoč Unije pri financiranju razdeljevanja izbranih kmetijskih proizvodov otrokom v izobraževalnih ustanovah
  še v večji meri prispevati k spodbujanju zdravih prehranjevalnih navad in uživanja lokalno pridelanih proizvodov
  .

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 6 odbora AGRI. Namen je poudariti pomen šolskih shem in razloge, zakaj jih je treba ohraniti in okrepiti. Poleg mora Parlament glede na odločitev Komisije za ponovno oceno predloga sprejeti odločno stališče, v katerem se bo zavzel za nadaljevanje shem.

Predlog spremembe 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (3) | Analiza različnih možnosti politike kaže, da je mogoče z enotnim pristopom znotraj skupnega pravnega in finančnega okvira primerneje in uspešneje doseči določene cilje, za katere si s shemama prizadeva skupna kmetijska politika. To bi državam članicam omogočilo, da bi dosegle čim večji učinek razdeljevanja v okviru stalnega proračuna ter povečale učinkovitost upravljanja. Vseeno pa bi morali določeni elementi, kot so proračunska sredstva za posamezno shemo, ostati ločeni, saj je treba upoštevati razlike med sadjem in zelenjavo, vključno z bananami, ter mlečnimi proizvodi ter njihovimi oskrbovalnimi verigami. Glede na izkušnje s sedanjima shemama bi se morale države članice za sodelovanje v shemi odločiti prostovoljno. Ob upoštevanju različnih razmer glede uživanja teh proizvodov v posameznih državah članicah, bi bilo treba sodelujočim državam članicam ponuditi možnost, da same izberejo, ali bodo razdeljevale vse ali samo enega od proizvodov, primernih za razdeljevanje otrokom v izobraževalnih ustanovah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(3)

Analiza različnih možnosti politike kaže, da je mogoče z enotnim pristopom znotraj skupnega pravnega in finančnega okvira primerneje in uspešneje doseči določene cilje, za katere si s shemama prizadeva skupna kmetijska politika. To bi državam članicam omogočilo, da bi dosegle čim večji učinek razdeljevanja v okviru stalnega proračuna ter povečale učinkovitost upravljanja. Vseeno pa bi morali določeni elementi, kot so proračunska sredstva za posamezno shemo, ostati ločeni, saj je treba upoštevati razlike med sadjem in zelenjavo, vključno z bananami, ter mlečnimi proizvodi ter njihovimi oskrbovalnimi verigami. Glede na izkušnje s sedanjima shemama bi se morale države članice za sodelovanje v shemi odločiti prostovoljno. Ob upoštevanju različnih razmer glede uživanja teh proizvodov v posameznih državah članicah, bi bilo treba sodelujočim državam članicam ponuditi možnost, da same izberejo, ali bodo razdeljevale vse ali samo enega od proizvodov, primernih za razdeljevanje otrokom v izobraževalnih ustanovah.

| (3) | Analiza različnih možnosti politike kaže, da je mogoče z enotnim pristopom znotraj skupnega pravnega in finančnega okvira primerneje in uspešneje doseči določene cilje, za katere si s shemama prizadeva skupna kmetijska politika. To bi državam članicam omogočilo, da bi dosegle čim večji učinek razdeljevanja v okviru stalnega proračuna ter povečale učinkovitost upravljanja. Vseeno pa bi morali določeni elementi, kot so proračunska sredstva za posamezno shemo, ostati ločeni, saj je treba upoštevati razlike med sadjem in zelenjavo, vključno z bananami, ter mlečnimi proizvodi ter njihovimi oskrbovalnimi verigami. Glede na izkušnje s sedanjima shemama bi se morale države članice za sodelovanje v shemi odločiti prostovoljno. Ob upoštevanju različnih razmer glede uživanja teh proizvodov v posameznih državah članicah, bi bilo treba sodelujočim državam članicam ponuditi možnost, da same
  , v dogovoru z zainteresiranimi regijami,
  izberejo, ali bodo razdeljevale vse ali samo enega od proizvodov, primernih za razdeljevanje otrokom v izobraževalnih ustanovah.
  Države članice bi lahko razmislile tudi o uvedbi ciljnih ukrepov za obravnavanje upada uživanja mleka med mladostniki. |
| --- | --- |

(3)

Analiza različnih možnosti politike kaže, da je mogoče z enotnim pristopom znotraj skupnega pravnega in finančnega okvira primerneje in uspešneje doseči določene cilje, za katere si s shemama prizadeva skupna kmetijska politika. To bi državam članicam omogočilo, da bi dosegle čim večji učinek razdeljevanja v okviru stalnega proračuna ter povečale učinkovitost upravljanja. Vseeno pa bi morali določeni elementi, kot so proračunska sredstva za posamezno shemo, ostati ločeni, saj je treba upoštevati razlike med sadjem in zelenjavo, vključno z bananami, ter mlečnimi proizvodi ter njihovimi oskrbovalnimi verigami. Glede na izkušnje s sedanjima shemama bi se morale države članice za sodelovanje v shemi odločiti prostovoljno. Ob upoštevanju različnih razmer glede uživanja teh proizvodov v posameznih državah članicah, bi bilo treba sodelujočim državam članicam ponuditi možnost, da same
  , v dogovoru z zainteresiranimi regijami,
  izberejo, ali bodo razdeljevale vse ali samo enega od proizvodov, primernih za razdeljevanje otrokom v izobraževalnih ustanovah.
  Države članice bi lahko razmislile tudi o uvedbi ciljnih ukrepov za obravnavanje upada uživanja mleka med mladostniki.

Predlog spremembe 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (4) | Opažen je bil trend upadanja uživanja, zlasti svežega sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter konzumnega mleka. Zato bi bilo razdeljevanje v okviru šolskih shem primerno usmeriti na te proizvode. S tem pa bi se zmanjšalo organizacijsko breme za šole in povečal učinek razdeljevanja v okviru omejenega proračuna, prav tako pa je to skladno s sedanjo prakso, saj se prav ti proizvodi razdeljujejo najpogosteje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(4)

Opažen je bil trend upadanja uživanja, zlasti svežega sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter konzumnega mleka. Zato bi bilo razdeljevanje v okviru šolskih shem primerno usmeriti na te proizvode. S tem pa bi se zmanjšalo organizacijsko breme za šole in povečal učinek razdeljevanja v okviru omejenega proračuna, prav tako pa je to skladno s sedanjo prakso, saj se prav ti proizvodi razdeljujejo najpogosteje.

| (4) | Opažen je bil trend upadanja uživanja, zlasti svežega sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter konzumnega mleka. Zato bi bilo razdeljevanje v okviru šolskih shem primerno
  prednostno
  usmeriti na te proizvode. S tem pa bi se zmanjšalo organizacijsko breme za šole in povečal učinek razdeljevanja v okviru omejenega proračuna, prav tako pa je to skladno s sedanjo prakso, saj se prav ti proizvodi razdeljujejo najpogosteje.
  Vendar bi morale imeti države članice možnost razdeljevati tudi druge mlečne proizvode, npr. jogurt in sir, ki so nesporno koristni za zdravje otrok, s čimer bi upoštevali prehranska priporočila o absorpciji kalcija in zaradi vse pogostejših težav z neprenašanjem laktoze v mleku. Prizadevati si je treba tudi za zagotovitev razdeljevanja lokalno in regionalno pridelanih proizvodov. |
| --- | --- |

(4)

Opažen je bil trend upadanja uživanja, zlasti svežega sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter konzumnega mleka. Zato bi bilo razdeljevanje v okviru šolskih shem primerno
  prednostno
  usmeriti na te proizvode. S tem pa bi se zmanjšalo organizacijsko breme za šole in povečal učinek razdeljevanja v okviru omejenega proračuna, prav tako pa je to skladno s sedanjo prakso, saj se prav ti proizvodi razdeljujejo najpogosteje.
  Vendar bi morale imeti države članice možnost razdeljevati tudi druge mlečne proizvode, npr. jogurt in sir, ki so nesporno koristni za zdravje otrok, s čimer bi upoštevali prehranska priporočila o absorpciji kalcija in zaradi vse pogostejših težav z neprenašanjem laktoze v mleku. Prizadevati si je treba tudi za zagotovitev razdeljevanja lokalno in regionalno pridelanih proizvodov.

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 1 odbora AGRI, del 3.

Predlog spremembe 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (5) | Izobraževalni ukrepi, ki podpirajo razdeljevanje, so nujni, da bi se s shemo uspešneje dosegali kratkoročni in dolgoročni cilji povečanja uživanja izbranih kmetijskih proizvodov ter spodbujala bolj zdrava prehrana. Ti ukrepi bi morali glede na svoj pomen spremljati razdeljevanje sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter razdeljevanje mleka. Upravičeni bi morali biti do pomoči Unije. Podporni ukrepi pomenijo ključno orodje za ponovno povezovanje otrok s kmetijstvom in kmetijskimi proizvodi ter za doseganje ciljev, zastavljenih v okviru sheme, zato bi morale imeti države članice možnost, da v svoje tematsko obarvane ukrepe vključijo širši izbor kmetijskih proizvodov. Vendar bi morali za spodbujanje zdravih prehranjevalnih navad v tem postopku sodelovati nacionalni
  zdravstveni
  organi, ki
  morajo
  potrditi seznam teh proizvodov in obe skupini proizvodov, primernih za razdeljevanje, ter odločiti o njihovih prehrambnih vidikih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(5)

Izobraževalni ukrepi, ki podpirajo razdeljevanje, so nujni, da bi se s shemo uspešneje dosegali kratkoročni in dolgoročni cilji povečanja uživanja izbranih kmetijskih proizvodov ter spodbujala bolj zdrava prehrana. Ti ukrepi bi morali glede na svoj pomen spremljati razdeljevanje sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter razdeljevanje mleka. Upravičeni bi morali biti do pomoči Unije. Podporni ukrepi pomenijo ključno orodje za ponovno povezovanje otrok s kmetijstvom in kmetijskimi proizvodi ter za doseganje ciljev, zastavljenih v okviru sheme, zato bi morale imeti države članice možnost, da v svoje tematsko obarvane ukrepe vključijo širši izbor kmetijskih proizvodov. Vendar bi morali za spodbujanje zdravih prehranjevalnih navad v tem postopku sodelovati nacionalni
  zdravstveni
  organi, ki
  morajo
  potrditi seznam teh proizvodov in obe skupini proizvodov, primernih za razdeljevanje, ter odločiti o njihovih prehrambnih vidikih.

| (5) | Spremljevalni
  izobraževalni ukrepi, ki podpirajo razdeljevanje, so nujni, da bi se s shemo uspešneje dosegali kratkoročni in dolgoročni cilji povečanja uživanja izbranih kmetijskih proizvodov ter spodbujala bolj zdrava prehrana. Ti ukrepi bi morali glede na svoj pomen spremljati razdeljevanje sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter razdeljevanje mleka
  in mlečnih proizvodov
  . Upravičeni bi morali biti do pomoči Unije. Kot
  spremljevalni
  izobraževalni ukrepi pomenijo ključno orodje za ponovno povezovanje otrok s kmetijstvom in
  z raznolikimi
  kmetijskimi proizvodi
  Unije, zlasti s tistimi, proizvedenimi v njihovi regiji, denimo s pomočjo strokovnjakov za prehrano in kmetov,
  ter za doseganje ciljev, zastavljenih v okviru sheme, zato bi morale imeti države članice možnost, da v svoje tematsko obarvane ukrepe vključijo širši izbor kmetijskih proizvodov
  , kot so predelano sadje in zelenjava brez dodanega sladkorja, soli, maščobe ali sladil, in druge lokalne, regionalne ali nacionalne specialitete, kot so med, namizne oljke, oljčno olje in suho sadje
  . Vendar bi morali za spodbujanje zdravih prehranjevalnih navad v tem postopku sodelovati nacionalni organi,
  pristojni za prehrano in/ali zdravje,
  ki
  bi morali
  potrditi seznam teh proizvodov in obe skupini proizvodov, primernih za razdeljevanje, ter odločiti o njihovih prehrambnih vidikih. |
| --- | --- |

(5)

Spremljevalni
  izobraževalni ukrepi, ki podpirajo razdeljevanje, so nujni, da bi se s shemo uspešneje dosegali kratkoročni in dolgoročni cilji povečanja uživanja izbranih kmetijskih proizvodov ter spodbujala bolj zdrava prehrana. Ti ukrepi bi morali glede na svoj pomen spremljati razdeljevanje sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter razdeljevanje mleka
  in mlečnih proizvodov
  . Upravičeni bi morali biti do pomoči Unije. Kot
  spremljevalni
  izobraževalni ukrepi pomenijo ključno orodje za ponovno povezovanje otrok s kmetijstvom in
  z raznolikimi
  kmetijskimi proizvodi
  Unije, zlasti s tistimi, proizvedenimi v njihovi regiji, denimo s pomočjo strokovnjakov za prehrano in kmetov,
  ter za doseganje ciljev, zastavljenih v okviru sheme, zato bi morale imeti države članice možnost, da v svoje tematsko obarvane ukrepe vključijo širši izbor kmetijskih proizvodov
  , kot so predelano sadje in zelenjava brez dodanega sladkorja, soli, maščobe ali sladil, in druge lokalne, regionalne ali nacionalne specialitete, kot so med, namizne oljke, oljčno olje in suho sadje
  . Vendar bi morali za spodbujanje zdravih prehranjevalnih navad v tem postopku sodelovati nacionalni organi,
  pristojni za prehrano in/ali zdravje,
  ki
  bi morali
  potrditi seznam teh proizvodov in obe skupini proizvodov, primernih za razdeljevanje, ter odločiti o njihovih prehrambnih vidikih.

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 2 odbora AGRI, del 5.

Predlog spremembe 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (6) | Da se zagotovi dobro proračunsko upravljanje, bi bilo treba določiti fiksno zgornjo mejo za pomoč Unije za razdeljevanje sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter mleka. Zagotoviti bi bilo treba tudi
  podporne
  izobraževalne ukrepe in s tem povezane stroške. Zgornja meja bi morala izražati trenutno stanje. Kar zadeva stopnjo finančnega prispevka Unije, bi se morali modeli financiranja glede na pridobljene izkušnje in zaradi poenostavitve upravljanja približati in osnovati na enotnem pristopu. Zato je primerno, da se stopnja pomoči Unije glede cene proizvodov omeji z določitvijo najvišjega zneska pomoči Unije
  glede
  na
  porcije
  sadja in zelenjave, vključno z bananami, in mleka, ter da se odpravi načelo obveznega sofinanciranja za sadje in zelenjavo, vključno z bananami. Zaradi nestanovitnosti cen zadevnih proizvodov bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov v zvezi z ukrepi, s katerimi se določijo
  stopnje
  pomoči Unije
  glede cen porcije proizvodov, in opredelitev porcije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(6)

Da se zagotovi dobro proračunsko upravljanje, bi bilo treba določiti fiksno zgornjo mejo za pomoč Unije za razdeljevanje sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter mleka. Zagotoviti bi bilo treba tudi
  podporne
  izobraževalne ukrepe in s tem povezane stroške. Zgornja meja bi morala izražati trenutno stanje. Kar zadeva stopnjo finančnega prispevka Unije, bi se morali modeli financiranja glede na pridobljene izkušnje in zaradi poenostavitve upravljanja približati in osnovati na enotnem pristopu. Zato je primerno, da se stopnja pomoči Unije glede cene proizvodov omeji z določitvijo najvišjega zneska pomoči Unije
  glede
  na
  porcije
  sadja in zelenjave, vključno z bananami, in mleka, ter da se odpravi načelo obveznega sofinanciranja za sadje in zelenjavo, vključno z bananami. Zaradi nestanovitnosti cen zadevnih proizvodov bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov v zvezi z ukrepi, s katerimi se določijo
  stopnje
  pomoči Unije
  glede cen porcije proizvodov, in opredelitev porcije
  .

| (6) | Da se zagotovi dobro proračunsko upravljanje, bi bilo treba določiti fiksno zgornjo mejo za pomoč Unije za razdeljevanje sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter mleka. Zagotoviti bi bilo treba tudi
  spremljevalne
  izobraževalne ukrepe in s tem povezane stroške. Zgornja meja bi morala izražati trenutno stanje. Kar zadeva stopnjo finančnega prispevka Unije, bi se morali modeli financiranja glede na pridobljene izkušnje in zaradi poenostavitve upravljanja približati in osnovati na enotnem pristopu. Zato je primerno, da se stopnja pomoči Unije glede cene proizvodov omeji z določitvijo najvišjega zneska pomoči Unije na
  otroka in na posamezno razdeljevanje
  sadja in zelenjave, vključno z bananami, in mleka, ter da se odpravi načelo obveznega sofinanciranja za sadje in zelenjavo, vključno z bananami. Zaradi nestanovitnosti cen zadevnih proizvodov bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov
  v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  v zvezi z ukrepi, s katerimi se določijo
  zgornje meje
  pomoči Unije. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi dobro proračunsko upravljanje, bi bilo treba določiti fiksno zgornjo mejo za pomoč Unije za razdeljevanje sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter mleka. Zagotoviti bi bilo treba tudi
  spremljevalne
  izobraževalne ukrepe in s tem povezane stroške. Zgornja meja bi morala izražati trenutno stanje. Kar zadeva stopnjo finančnega prispevka Unije, bi se morali modeli financiranja glede na pridobljene izkušnje in zaradi poenostavitve upravljanja približati in osnovati na enotnem pristopu. Zato je primerno, da se stopnja pomoči Unije glede cene proizvodov omeji z določitvijo najvišjega zneska pomoči Unije na
  otroka in na posamezno razdeljevanje
  sadja in zelenjave, vključno z bananami, in mleka, ter da se odpravi načelo obveznega sofinanciranja za sadje in zelenjavo, vključno z bananami. Zaradi nestanovitnosti cen zadevnih proizvodov bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov
  v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  v zvezi z ukrepi, s katerimi se določijo
  zgornje meje
  pomoči Unije.

Predlog spremembe 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (7) | Za učinkovito in ciljno usmerjeno porabo sredstev Unije bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov v zvezi z ukrepi za določanje okvirnih dodelitev pomoči Unije za posamezno državo članico ter metodami za prerazporeditev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov za pomoč. V skladu s prostovoljnim pristopom k razdeljevanju bi bilo treba okvirne dodelitve določiti ločeno za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter za mleko. Razdelitveni ključ za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, bi moral izražati sedanje dodelitve držav članic, temeljiti pa bi moral na objektivnih merilih, po katerih je število otrok, starih med šest in deset let, izraženo kot delež prebivalstva, ter upoštevati tudi razvitost zadevnih regij. Da bi države članice lahko ohranile obseg svojih sedanjih shem in da bi se tudi druge spodbudilo k sodelovanju pri razdeljevanju mleka, je primerno uporabiti kombinacijo
  dveh
  ključev za dodelitev sredstev za mleko, ki sta: pretekla uporaba sredstev s strani držav članic v okviru sheme šolskega mleka,
  za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, pa se uporabljajo
  objektivna merila, po katerih je število otrok, starih med šest in deset let, izraženo kot delež prebivalstva. Za določanje ustreznega razmerja med
  obema ključema
  bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov v zvezi s sprejemanjem dodatnih pravil glede ravnotežja med
  meriloma
  . Ob upoštevanju ponavljajočih se demografskih sprememb ali razvitosti regij v državah članicah bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov v zvezi z izvedbo ocene na vsake tri leta, s katero bi se ugotavljalo, so dodelitve držav članic na podlagi teh meril še vedno posodobljene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(7)

Za učinkovito in ciljno usmerjeno porabo sredstev Unije bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov v zvezi z ukrepi za določanje okvirnih dodelitev pomoči Unije za posamezno državo članico ter metodami za prerazporeditev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov za pomoč. V skladu s prostovoljnim pristopom k razdeljevanju bi bilo treba okvirne dodelitve določiti ločeno za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter za mleko. Razdelitveni ključ za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, bi moral izražati sedanje dodelitve držav članic, temeljiti pa bi moral na objektivnih merilih, po katerih je število otrok, starih med šest in deset let, izraženo kot delež prebivalstva, ter upoštevati tudi razvitost zadevnih regij. Da bi države članice lahko ohranile obseg svojih sedanjih shem in da bi se tudi druge spodbudilo k sodelovanju pri razdeljevanju mleka, je primerno uporabiti kombinacijo
  dveh
  ključev za dodelitev sredstev za mleko, ki sta: pretekla uporaba sredstev s strani držav članic v okviru sheme šolskega mleka,
  za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, pa se uporabljajo
  objektivna merila, po katerih je število otrok, starih med šest in deset let, izraženo kot delež prebivalstva. Za določanje ustreznega razmerja med
  obema ključema
  bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov v zvezi s sprejemanjem dodatnih pravil glede ravnotežja med
  meriloma
  . Ob upoštevanju ponavljajočih se demografskih sprememb ali razvitosti regij v državah članicah bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov v zvezi z izvedbo ocene na vsake tri leta, s katero bi se ugotavljalo, so dodelitve držav članic na podlagi teh meril še vedno posodobljene.

| (7) | Za učinkovito in ciljno usmerjeno porabo sredstev Unije bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov
  v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  v zvezi z ukrepi za določanje okvirnih dodelitev pomoči Unije za posamezno državo članico ter metodami za prerazporeditev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov za pomoč. V skladu s prostovoljnim pristopom k razdeljevanju bi bilo treba okvirne dodelitve določiti ločeno za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter za mleko. Razdelitveni ključ za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, bi moral izražati sedanje dodelitve držav članic, temeljiti pa bi moral na objektivnih merilih, po katerih je število otrok, starih med šest in deset let, izraženo kot delež prebivalstva, ter upoštevati tudi razvitost zadevnih regij. Da bi lahko države članice ohranile obseg svojih sedanjih shem in da bi se tudi druge spodbudilo k sodelovanju pri razdeljevanju mleka, je primerno uporabiti kombinacijo
  štirih
  ključev za dodelitev sredstev za mleko, ki sta: pretekla uporaba sredstev s strani držav članic v okviru sheme šolskega mleka
  , razen za Hrvaško, za katero je treba na podlagi te uredbe določiti poseben pavšalni znesek
  , objektivna merila, po katerih je število otrok, starih med šest in deset let, izraženo kot delež prebivalstva, in ki se uporabljajo za sadje in zelenjavo, vključno z bananami
  , stopnja razvoja regij posamezne države članice in določitev najnižje stopnje zneskov pomoči Unije na otroka in na leto
  . Za določanje ustreznega razmerja med
  štirimi ključi
  bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov v zvezi s sprejemanjem dodatnih pravil glede ravnotežja med
  štirimi merili
  . Ob upoštevanju ponavljajočih se demografskih sprememb ali razvitosti regij v državah članicah bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov
  v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  v zvezi z izvedbo ocene na vsake tri leta, s katero bi se ugotavljalo, ali so dodelitve držav članic na podlagi teh meril še vedno posodobljene.
  Pri izvajanju te sheme v najbolj oddaljenih regijah bi bilo treba upoštevati, da so možnosti za diverzifikacijo kmetijstva omejene in je določene proizvode v teh regijah pogosto nemogoče zagotoviti brez dodatnih stroškov za prevoz in shranjevanje, in zato bi bilo treba uveljaviti petodstotno povečanje pomoči Unije. |
| --- | --- |

(7)

Za učinkovito in ciljno usmerjeno porabo sredstev Unije bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov
  v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  v zvezi z ukrepi za določanje okvirnih dodelitev pomoči Unije za posamezno državo članico ter metodami za prerazporeditev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov za pomoč. V skladu s prostovoljnim pristopom k razdeljevanju bi bilo treba okvirne dodelitve določiti ločeno za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter za mleko. Razdelitveni ključ za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, bi moral izražati sedanje dodelitve držav članic, temeljiti pa bi moral na objektivnih merilih, po katerih je število otrok, starih med šest in deset let, izraženo kot delež prebivalstva, ter upoštevati tudi razvitost zadevnih regij. Da bi lahko države članice ohranile obseg svojih sedanjih shem in da bi se tudi druge spodbudilo k sodelovanju pri razdeljevanju mleka, je primerno uporabiti kombinacijo
  štirih
  ključev za dodelitev sredstev za mleko, ki sta: pretekla uporaba sredstev s strani držav članic v okviru sheme šolskega mleka
  , razen za Hrvaško, za katero je treba na podlagi te uredbe določiti poseben pavšalni znesek
  , objektivna merila, po katerih je število otrok, starih med šest in deset let, izraženo kot delež prebivalstva, in ki se uporabljajo za sadje in zelenjavo, vključno z bananami
  , stopnja razvoja regij posamezne države članice in določitev najnižje stopnje zneskov pomoči Unije na otroka in na leto
  . Za določanje ustreznega razmerja med
  štirimi ključi
  bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov v zvezi s sprejemanjem dodatnih pravil glede ravnotežja med
  štirimi merili
  . Ob upoštevanju ponavljajočih se demografskih sprememb ali razvitosti regij v državah članicah bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov
  v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  v zvezi z izvedbo ocene na vsake tri leta, s katero bi se ugotavljalo, ali so dodelitve držav članic na podlagi teh meril še vedno posodobljene.
  Pri izvajanju te sheme v najbolj oddaljenih regijah bi bilo treba upoštevati, da so možnosti za diverzifikacijo kmetijstva omejene in je določene proizvode v teh regijah pogosto nemogoče zagotoviti brez dodatnih stroškov za prevoz in shranjevanje, in zato bi bilo treba uveljaviti petodstotno povečanje pomoči Unije.

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 4 odbora AGRI, del 3.

Predlog spremembe 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (8) | Da bi države članice z manjšim prebivalstvom lahko izvajale stroškovno učinkovito shemo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov v zvezi z določanjem najmanjšega zneska pomoči Unije, do katerega so upravičene države članice, za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter za mleko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(8)

Da bi države članice z manjšim prebivalstvom lahko izvajale stroškovno učinkovito shemo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov v zvezi z določanjem najmanjšega zneska pomoči Unije, do katerega so upravičene države članice, za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter za mleko.

| (8) | Da bi države članice z manjšim prebivalstvom lahko izvajale stroškovno učinkovito shemo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov
  v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  v zvezi z določanjem najmanjšega zneska pomoči Unije, do katerega so upravičene države članice, za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter za mleko
  in mlečne proizvode
  . |
| --- | --- |

(8)

Da bi države članice z manjšim prebivalstvom lahko izvajale stroškovno učinkovito shemo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov
  v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  v zvezi z določanjem najmanjšega zneska pomoči Unije, do katerega so upravičene države članice, za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter za mleko
  in mlečne proizvode
  .

Predlog spremembe 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (9) | Države članice, ki želijo sodelovati pri razdeljevanju sadja in zelenjave, vključno z bananami, in/ali mleka, morajo vsako leto vložiti zahtevek za pomoč Unije, da se zagotovi dobro vodenje in upravljanje proračuna. Zaradi poenostavitve postopkov in upravljanja bi bilo treba vložiti ločene zahtevke za pomoč. Komisija bi se morala po prejemu zahtevkov držav članic odločiti glede dokončnih dodelitev sredstev za sadje in zelenjavo, vključno z bananami,
  ter
  mleko v okviru proračunskih sredstev in po upoštevanju omejenih prenosov med svojimi dodelitvami, s čimer bi se spodbujalo
  prednostno razvrščanje razdeljevanja
  na podlagi prehranskih potreb. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov v zvezi z ukrepi za določanje pogojev in omejitev za te prenose. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(9)

Države članice, ki želijo sodelovati pri razdeljevanju sadja in zelenjave, vključno z bananami, in/ali mleka, morajo vsako leto vložiti zahtevek za pomoč Unije, da se zagotovi dobro vodenje in upravljanje proračuna. Zaradi poenostavitve postopkov in upravljanja bi bilo treba vložiti ločene zahtevke za pomoč. Komisija bi se morala po prejemu zahtevkov držav članic odločiti glede dokončnih dodelitev sredstev za sadje in zelenjavo, vključno z bananami,
  ter
  mleko v okviru proračunskih sredstev in po upoštevanju omejenih prenosov med svojimi dodelitvami, s čimer bi se spodbujalo
  prednostno razvrščanje razdeljevanja
  na podlagi prehranskih potreb. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov v zvezi z ukrepi za določanje pogojev in omejitev za te prenose.

| (9) | Države članice, ki želijo sodelovati pri razdeljevanju sadja in zelenjave, vključno z bananami, in/ali mleka
  in mlečnih proizvodov
  , morajo vsakih šest let vložiti zahtevek za pomoč Unije, da se zagotovi dobro vodenje in upravljanje proračuna. Zaradi poenostavitve postopkov in upravljanja bi bilo treba vložiti ločene zahtevke za pomoč. Komisija bi se morala po prejemu zahtevkov držav članic odločiti glede dokončnih dodelitev sredstev za sadje in zelenjavo, vključno z bananami,
  in/ali
  mleko
  in mlečne proizvode
  v okviru proračunskih sredstev in po upoštevanju omejenih prenosov med svojimi dodelitvami, s čimer bi se spodbujalo
  dajanje prednostni razdeljevanju
  na podlagi prehranskih potreb. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da
  v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  za sprejemanje določenih aktov v zvezi z ukrepi za določanje pogojev in omejitev te prenose. |
| --- | --- |

(9)

Države članice, ki želijo sodelovati pri razdeljevanju sadja in zelenjave, vključno z bananami, in/ali mleka
  in mlečnih proizvodov
  , morajo vsakih šest let vložiti zahtevek za pomoč Unije, da se zagotovi dobro vodenje in upravljanje proračuna. Zaradi poenostavitve postopkov in upravljanja bi bilo treba vložiti ločene zahtevke za pomoč. Komisija bi se morala po prejemu zahtevkov držav članic odločiti glede dokončnih dodelitev sredstev za sadje in zelenjavo, vključno z bananami,
  in/ali
  mleko
  in mlečne proizvode
  v okviru proračunskih sredstev in po upoštevanju omejenih prenosov med svojimi dodelitvami, s čimer bi se spodbujalo
  dajanje prednostni razdeljevanju
  na podlagi prehranskih potreb. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da
  v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  za sprejemanje določenih aktov v zvezi z ukrepi za določanje pogojev in omejitev te prenose.

Predlog spremembe 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (9a) | Zaradi poenostavitve upravnih in organizacijskih postopkov za izobraževalne ustanove, vključene v obe shemi, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z uvedbo enotnih postopkov za vložitev zahtevkov za vključitev izobraževalnih ustanov ter za spremljanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(9a)

Zaradi poenostavitve upravnih in organizacijskih postopkov za izobraževalne ustanove, vključene v obe shemi, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z uvedbo enotnih postopkov za vložitev zahtevkov za vključitev izobraževalnih ustanov ter za spremljanje.

Obrazložitev

Zmanjšati je treba birokratske postopke, ki šole odvračajo od udeležbe, zlasti na način, da šolam, ki želijo sodelovati v obeh programih, ne bi bilo treba izpolniti dveh ločenih obrazcev, ali da za te šole ne bi veljali različni postopki spremljanja.

Predloga sprememb 10 in 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (10) | Nacionalno strategijo bi treba obravnavati kot pogoj za sodelovanje držav članic v shemi
  in kot
  strateški
  večletni
  dokument,
  v katerem so
  določeni cilji, ki jih želijo doseči
  države članice
  , in njihove prednostne naloge. Države članice bi morale imeti možnost rednega posodabljanja strategij, zlasti zaradi ocen in ponovnih presoj prednostnih nalog ali ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(10)

Nacionalno strategijo bi treba obravnavati kot pogoj za sodelovanje držav članic v shemi
  in kot
  strateški
  večletni
  dokument,
  v katerem so
  določeni cilji, ki jih želijo doseči
  države članice
  , in njihove prednostne naloge. Države članice bi morale imeti možnost rednega posodabljanja strategij, zlasti zaradi ocen in ponovnih presoj prednostnih nalog ali ciljev.

| (10) | Nacionalno strategijo bi treba obravnavati kot pogoj za sodelovanje
  posameznih
  držav članic v shemi
  . Države članice, ki želijo sodelovati v shemi pomoči, bi morale predložiti
  strateški dokument,
  ki bi zajemal šestletno obdobje in v katerem bi bil količinsko opredeljen problem in
  določeni cilji, ki jih želijo doseči,
  metodologije glede na opredeljeni problem
  in njihove prednostne naloge. Države članice bi morale imeti možnost rednega posodabljanja strategij, zlasti zaradi ocen in ponovnih presoj prednostnih nalog ali ciljev
  ter uspešnosti njihovih shem
  .
  Države članice bi se morale pri posodobitvi svojih nacionalnih strategij formalno posvetovati z deležniki v državi članici. |
| --- | --- |

(10)

Nacionalno strategijo bi treba obravnavati kot pogoj za sodelovanje
  posameznih
  držav članic v shemi
  . Države članice, ki želijo sodelovati v shemi pomoči, bi morale predložiti
  strateški dokument,
  ki bi zajemal šestletno obdobje in v katerem bi bil količinsko opredeljen problem in
  določeni cilji, ki jih želijo doseči,
  metodologije glede na opredeljeni problem
  in njihove prednostne naloge. Države članice bi morale imeti možnost rednega posodabljanja strategij, zlasti zaradi ocen in ponovnih presoj prednostnih nalog ali ciljev
  ter uspešnosti njihovih shem
  .
  Države članice bi se morale pri posodobitvi svojih nacionalnih strategij formalno posvetovati z deležniki v državi članici.

Predlog spremembe 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (11a) | Treba bi bilo določiti skupno podobo in logotip Unije, ki bi ga bilo treba uporabiti na vseh plakatih o sodelovanju šol v shemah in na informativnem gradivu za učence pri spremljevalnih izobraževalnih ukrepih, da bi povečali prepoznavnost sheme med prejemniki v celotni Uniji. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z določitvijo posebnih meril za predstavitev, sestavo, velikost in izgled skupne podobe in logotipa Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(11a)

Treba bi bilo določiti skupno podobo in logotip Unije, ki bi ga bilo treba uporabiti na vseh plakatih o sodelovanju šol v shemah in na informativnem gradivu za učence pri spremljevalnih izobraževalnih ukrepih, da bi povečali prepoznavnost sheme med prejemniki v celotni Uniji. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z določitvijo posebnih meril za predstavitev, sestavo, velikost in izgled skupne podobe in logotipa Unije.

Obrazložitev

Predlog spremembe v skladu s sporazumnim predlogom spremembe 5 odbora AGRI.

Predlog spremembe 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (12) | Da bi cene proizvodov, ki jih prejmejo otroci znotraj sheme, popolnoma izražale znesek prejete pomoči in da se subvencionirani proizvodi ne bi uporabljali v druge namene, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo
  za sprejemanje določenih aktov
  v zvezi z vzpostavitvijo spremljanja cen v okviru sheme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(12)

Da bi cene proizvodov, ki jih prejmejo otroci znotraj sheme, popolnoma izražale znesek prejete pomoči in da se subvencionirani proizvodi ne bi uporabljali v druge namene, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo
  za sprejemanje določenih aktov
  v zvezi z vzpostavitvijo spremljanja cen v okviru sheme.

| (12) | Da bi cene proizvodov, ki jih prejmejo otroci znotraj sheme, popolnoma izražale znesek prejete pomoči in da se subvencionirani proizvodi ne bi uporabljali v druge namene, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo
  , da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme določene akte
  v zvezi z vzpostavitvijo spremljanja cen v okviru sheme.
  Ti akti ne bi smeli imeti odvračilnega učinka na države članice pri dobavi lokalnih proizvodov. |
| --- | --- |

(12)

Da bi cene proizvodov, ki jih prejmejo otroci znotraj sheme, popolnoma izražale znesek prejete pomoči in da se subvencionirani proizvodi ne bi uporabljali v druge namene, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo
  , da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme določene akte
  v zvezi z vzpostavitvijo spremljanja cen v okviru sheme.
  Ti akti ne bi smeli imeti odvračilnega učinka na države članice pri dobavi lokalnih proizvodov.

Obrazložitev

Predlog spremembe v skladu s sporazumnim predlogom spremembe 5 odbora AGRI.

Predlog spremembe 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (12a) | Zaradi preverjanja učinkovitosti shem držav članic bi bilo treba zagotoviti financiranje ukrepov za spremljanje in oceno doseženih rezultatov s poudarkom na srednjeročnih spremembah pri uživanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(12a)

Zaradi preverjanja učinkovitosti shem držav članic bi bilo treba zagotoviti financiranje ukrepov za spremljanje in oceno doseženih rezultatov s poudarkom na srednjeročnih spremembah pri uživanju.

Predlog spremembe 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (13a) | Uredba ne bi smela ovirati delitve regionalnih ali lokalnih pristojnosti v državah članicah, vključno z regionalno in lokalno samoupravo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(13a)

Uredba ne bi smela ovirati delitve regionalnih ali lokalnih pristojnosti v državah članicah, vključno z regionalno in lokalno samoupravo.

Predlog spremembe 15

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Pomoč za oskrbo sadja in zelenjave, banan
  in
  mleka,
  podporne
  izobraževalne ukrepe ter s tem povezane stroške | Pomoč za oskrbo sadja in zelenjave, banan, mleka
  in nekaterih mlečnih proizvodov, spremljevalne
  izobraževalne ukrepe ter s tem povezane stroške |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Pomoč za oskrbo sadja in zelenjave, banan
  in
  mleka,
  podporne
  izobraževalne ukrepe ter s tem povezane stroške

Pomoč za oskrbo sadja in zelenjave, banan, mleka
  in nekaterih mlečnih proizvodov, spremljevalne
  izobraževalne ukrepe ter s tem povezane stroške

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 1 odbora AGRI, del 1.

Predlog spremembe 16

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | dobavo sadja in zelenjave, banan
  in
  mleka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

dobavo sadja in zelenjave, banan
  in
  mleka;

| (a) | dobavo sadja in zelenjave,
  vključno z bananami,
  mleka
  in mlečnih proizvodov, kot je določeno v odstavku 2
  ; |
| --- | --- |

(a)

dobavo sadja in zelenjave,
  vključno z bananami,
  mleka
  in mlečnih proizvodov, kot je določeno v odstavku 2
  ;

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 1 odbora AGRI, del 1. Ta sporazumni predlog spremembe podpira predlog Komisije, da bi moralo biti državam članicam še vedno dovoljeno razdeljevati sveže proizvode. Formulacija „sadje in zelenjava“ pokriva sveže in ohlajene proizvode, pripravljeno prehrano (kot je olupljeno/narezano korenje v majhnih vrečkah) in tudi omogoča, da v šolah stiskajo proizvode za pripravo svežih sokov. Države članice se morajo odločiti in v svojih strategijah določiti, katere sveže proizvode je treba razdeljevati (in kako).

Predlog spremembe 17

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | podporne
  izobraževalne ukrepe ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

podporne
  izobraževalne ukrepe ter

| (b) | spremljevalne
  izobraževalne ukrepe ter |
| --- | --- |

(b)

spremljevalne
  izobraževalne ukrepe ter

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 2 odbora AGRI, del 1. Namen nadomestitve podpornega s spremljevalnim ukrepom je pojasniti, da za izobraževalne ukrepe, ki jih EU podpira prek šolskih shem, niso odgovorni učitelji, temveč zunanji sogovorniki, kot so nutricionisti, kmetje itd.

Predlog spremembe 18

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | nekatere,
  s tem povezane, logistične stroške in stroške razdeljevanja, opreme, oglaševanja, spremljanja
  in
  ocenjevanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

nekatere,
  s tem povezane, logistične stroške in stroške razdeljevanja, opreme, oglaševanja, spremljanja
  in
  ocenjevanja.

| (c) | s tem povezane logistične stroške in stroške razdeljevanja, opreme,
  obveščanja in
  oglaševanja, spremljanja, ocenjevanja
  ter drugih dejavnosti, neposredno povezanih z izvajanjem sheme
  . |
| --- | --- |

(c)

s tem povezane logistične stroške in stroške razdeljevanja, opreme,
  obveščanja in
  oglaševanja, spremljanja, ocenjevanja
  ter drugih dejavnosti, neposredno povezanih z izvajanjem sheme
  .

Predlog spremembe 19

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Države članice, ki želijo sodelovati v shemi pomoči, vzpostavljeni v odstavku 1 (v nadaljnjem besedilu: šolska shema), lahko razdeljujejo
  bodisi
  sadje in zelenjavo, vključno z bananami,
  bodisi
  mleko iz oznake KN 0401
  ali oboje
  . | 2.   Države članice, ki želijo sodelovati v shemi pomoči, vzpostavljeni v odstavku 1 (v nadaljnjem besedilu: šolska shema), lahko razdeljujejo: |
| | (a) | sadje in zelenjavo, vključno z bananami
  in/ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Države članice, ki želijo sodelovati v shemi pomoči, vzpostavljeni v odstavku 1 (v nadaljnjem besedilu: šolska shema), lahko razdeljujejo
  bodisi
  sadje in zelenjavo, vključno z bananami,
  bodisi
  mleko iz oznake KN 0401
  ali oboje
  .

2.   Države članice, ki želijo sodelovati v shemi pomoči, vzpostavljeni v odstavku 1 (v nadaljnjem besedilu: šolska shema), lahko razdeljujejo:

(a)

sadje in zelenjavo, vključno z bananami
  in/ali

| (b) | mleko
  in mlečne proizvode iz naslednjih kategorij („mlečni proizvodi“): |
| --- | --- |

(b)

mleko
  in mlečne proizvode iz naslednjih kategorij („mlečni proizvodi“):

| | (i) | mleko in smetana
  iz oznake KN 0401; |
| --- | --- | --- |

(i)

mleko in smetana
  iz oznake KN 0401;

| | (ii) | pinjenec, kislo mleko, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana z oznako KN 0403, razen če vsebujejo dodane arome ali druge dodane nemlečne snovi z oznakami KN 0403 10 51 do 99 in KN 0403 90 71 do 99; |
| --- | --- | --- |

(ii)

pinjenec, kislo mleko, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana z oznako KN 0403, razen če vsebujejo dodane arome ali druge dodane nemlečne snovi z oznakami KN 0403 10 51 do 99 in KN 0403 90 71 do 99;

| | (iii) | sir in skuta z oznako KN 0406; |
| --- | --- | --- |

(iii)

sir in skuta z oznako KN 0406;

| | (iv) | mleko brez laktoze s spremenjeno naravno sestavo glede vsebnosti laktoze, ki ne vsebuje drugih nemlečnih snovi iz oznake KN 0404 90. |
| --- | --- | --- |

(iv)

mleko brez laktoze s spremenjeno naravno sestavo glede vsebnosti laktoze, ki ne vsebuje drugih nemlečnih snovi iz oznake KN 0404 90.

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 1 odbora AGRI, del 2. Namen teh shem je spodbuditi uživanje kmetijskih proizvodov in uvesti zdrave prehranjevalne navade. Polega tega upravičeno trdimo, da se uživanje mleka za pitje zmanjšuje; zaradi laktozne netolerance so sir in naravni jogurti najboljše nadomestilo.

Predlog spremembe 20

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   Države članice morajo kot pogoj za sodelovanje v šolski shemi pred začetkom sodelovanja v shemi in nato vsakih šest let izdelati nacionalno ali regionalno strategijo za izvajanje sheme. Država članica lahko spremeni nacionalno strategijo, zlasti ob upoštevanju spremljanja in ocenjevanja. V okviru strategije je treba opredeliti
  vsaj
  potrebe, ki jim je treba zadostiti, te potrebe prednostno razvrstiti, določiti ciljno populacijo in pričakovane rezultate ter količinsko opredeljene cilje, ki jih je treba doseči glede na prvotno stanje, ter določiti najustreznejše instrumente in ukrepe za uresničevanje teh ciljev. | 3.   Države članice morajo kot pogoj za sodelovanje v šolski shemi pred začetkom sodelovanja v shemi in nato vsakih šest let izdelati nacionalno ali regionalno strategijo za izvajanje sheme. Država članica
  ali regionalni organ
  lahko spremeni nacionalno strategijo, zlasti ob upoštevanju spremljanja in ocenjevanja
  ter doseženih rezultatov, ter dobro uporabi sredstva Unije
  . V okviru strategije je treba opredeliti
  najmanj
  potrebe, ki jim je treba zadostiti, te potrebe prednostno razvrstiti, določiti ciljno populacijo in pričakovane rezultate ter količinsko opredeljene cilje, ki jih je treba doseči glede na prvotno stanje, ter določiti najustreznejše instrumente in ukrepe za uresničevanje teh ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   Države članice morajo kot pogoj za sodelovanje v šolski shemi pred začetkom sodelovanja v shemi in nato vsakih šest let izdelati nacionalno ali regionalno strategijo za izvajanje sheme. Država članica lahko spremeni nacionalno strategijo, zlasti ob upoštevanju spremljanja in ocenjevanja. V okviru strategije je treba opredeliti
  vsaj
  potrebe, ki jim je treba zadostiti, te potrebe prednostno razvrstiti, določiti ciljno populacijo in pričakovane rezultate ter količinsko opredeljene cilje, ki jih je treba doseči glede na prvotno stanje, ter določiti najustreznejše instrumente in ukrepe za uresničevanje teh ciljev.

3.   Države članice morajo kot pogoj za sodelovanje v šolski shemi pred začetkom sodelovanja v shemi in nato vsakih šest let izdelati nacionalno ali regionalno strategijo za izvajanje sheme. Država članica
  ali regionalni organ
  lahko spremeni nacionalno strategijo, zlasti ob upoštevanju spremljanja in ocenjevanja
  ter doseženih rezultatov, ter dobro uporabi sredstva Unije
  . V okviru strategije je treba opredeliti
  najmanj
  potrebe, ki jim je treba zadostiti, te potrebe prednostno razvrstiti, določiti ciljno populacijo in pričakovane rezultate ter količinsko opredeljene cilje, ki jih je treba doseči glede na prvotno stanje, ter določiti najustreznejše instrumente in ukrepe za uresničevanje teh ciljev.

Obrazložitev

S tem se podnacionalnim organom omogoči večji nadzor nad shemo v skladu z ustavno delitvijo pristojnosti v državah članicah. Predlog spremembe tudi odraža mnenje Odbora regij.

Predlog spremembe 21

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   Države članice zaradi učinkovitosti šolske sheme določijo tudi
  podporne
  izobraževalne ukrepe, ki lahko vključujejo ukrepe in dejavnosti, namenjene za povezovanje otrok s kmetijstvom in
  širšim izborom
  kmetijskih proizvodov,
  s katerimi se izobražujejo
  o s tem povezanih vprašanjih, kot so zdrave prehranjevalne navade, boj proti živilskim odpadkom, lokalne prehranske verige
  ali
  ekološko kmetovanje. | 4.   Države članice zaradi učinkovitosti šolske sheme določijo tudi
  spremljevalne
  izobraževalne ukrepe, ki lahko vključujejo ukrepe in dejavnosti, namenjene za povezovanje otrok s kmetijstvom
  , denimo obiske kmetij,
  in
  razdeljevanje širšega izbora
  kmetijskih proizvodov,
  kot so predelano sadje in zelenjava ter druge lokalne, regionalne ali nacionalne specialitete, na primer med, oljke in oljčno olje ter suho sadje
  .
  To bo prispevalo k izobraževanju
  o s tem povezanih vprašanjih, kot so zdrave prehranjevalne navade, boj proti živilskim odpadkom, lokalne prehranske verige, ekološko kmetovanje
  in trajnostna pridelava
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4.   Države članice zaradi učinkovitosti šolske sheme določijo tudi
  podporne
  izobraževalne ukrepe, ki lahko vključujejo ukrepe in dejavnosti, namenjene za povezovanje otrok s kmetijstvom in
  širšim izborom
  kmetijskih proizvodov,
  s katerimi se izobražujejo
  o s tem povezanih vprašanjih, kot so zdrave prehranjevalne navade, boj proti živilskim odpadkom, lokalne prehranske verige
  ali
  ekološko kmetovanje.

4.   Države članice zaradi učinkovitosti šolske sheme določijo tudi
  spremljevalne
  izobraževalne ukrepe, ki lahko vključujejo ukrepe in dejavnosti, namenjene za povezovanje otrok s kmetijstvom
  , denimo obiske kmetij,
  in
  razdeljevanje širšega izbora
  kmetijskih proizvodov,
  kot so predelano sadje in zelenjava ter druge lokalne, regionalne ali nacionalne specialitete, na primer med, oljke in oljčno olje ter suho sadje
  .
  To bo prispevalo k izobraževanju
  o s tem povezanih vprašanjih, kot so zdrave prehranjevalne navade, boj proti živilskim odpadkom, lokalne prehranske verige, ekološko kmetovanje
  in trajnostna pridelava
  .

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 2 odbora AGRI, del 2. Ker izobraževalni ukrepi dopuščajo priložnostno razdeljevanje drugih proizvodov, ta sporazumni predlog vsebuje predloge sprememb, vezane na lokalne, regionalne in nacionalne sprecialitete, kot so med, oljke, oljčno olje in suho sadje.

Predlog spremembe 50

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 5.   Države članice pri izdelavi strategij sestavijo seznam kmetijskih proizvodov, ki se lahko ob sadju in zelenjavi, bananah
  in
  mleku občasno vključijo
  med podporne izobraževalne ukrepe
  . | 5.   Države članice pri izdelavi strategij sestavijo seznam kmetijskih proizvodov, ki se lahko ob sadju in zelenjavi, bananah
  ter
  mleku
  in mlečnih proizvodih
  občasno vključijo
  v razdeljevanje v okviru spremljevalnih izobraževalnih ukrepov
  .
  Izdelki iz predelanega sadja in zelenjave ne smejo vsebovati dodanega sladkorja, dodanih maščob, dodane soli, dodanih sladil in/ali umetnih ojačevalcev okusa (umetni aditivi s kodami E620–E650). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

5.   Države članice pri izdelavi strategij sestavijo seznam kmetijskih proizvodov, ki se lahko ob sadju in zelenjavi, bananah
  in
  mleku občasno vključijo
  med podporne izobraževalne ukrepe
  .

5.   Države članice pri izdelavi strategij sestavijo seznam kmetijskih proizvodov, ki se lahko ob sadju in zelenjavi, bananah
  ter
  mleku
  in mlečnih proizvodih
  občasno vključijo
  v razdeljevanje v okviru spremljevalnih izobraževalnih ukrepov
  .
  Izdelki iz predelanega sadja in zelenjave ne smejo vsebovati dodanega sladkorja, dodanih maščob, dodane soli, dodanih sladil in/ali umetnih ojačevalcev okusa (umetni aditivi s kodami E620–E650).

Obrazložitev

Aditivi s kodami E620–E650 škodljivo vplivajo na zdravje potrošnikov, če se zaužijejo v večjih količinah. Ker je program namenjen spodbujanju uživanja zdrave hrane, bi bilo dovoljevanje aditivov z dvomljivim učinkom na zdravje v nasprotju z njegovimi cilji.

Predlog spremembe 23

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 1308/2013

Člen 23 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 6.   Države članice izberejo proizvode, namenjene za razdeljevanje ali vključitev med
  podporne
  izobraževalne ukrepe, na podlagi objektivnih meril, med katerimi so
  lahko
  zdravstveni
  in
  okoljski vidiki, sezonskost, sorta ali razpoložljivost lokalnih proizvodov, pri čemer
  , če je možno,
  dajo prednost proizvodom, s poreklom iz Unije, zlasti
  lokalnim nabavam,
  organskim
  proizvodom,
  kratkim dobavnim verigam ali
  okoljevarstvu
  . | 6.   Države članice izberejo proizvode, namenjene za razdeljevanje ali vključitev med
  spremljevalne
  izobraževalne ukrepe, na podlagi objektivnih meril, med katerimi so zdravstveni, okoljski
  in etični
  vidiki, sezonskost, sorta ali razpoložljivost lokalnih proizvodov, pri čemer dajo prednost proizvodom s poreklom iz Unije, zlasti lokalni
  ali regionalni pridelavi in nabavi, ekološko pridelanim
  proizvodom, kratkim dobavnim verigam ali
  varstvu okolja in kakovostnim izdelkom, kot so določeni v Uredbi (EU) št. 1151/2012
  .
  V primeru banan se lahko daje prednost izdelkom iz pravične trgovine iz tretjih držav le, če niso na voljo enakovredni izdelki s poreklom iz Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

6.   Države članice izberejo proizvode, namenjene za razdeljevanje ali vključitev med
  podporne
  izobraževalne ukrepe, na podlagi objektivnih meril, med katerimi so
  lahko
  zdravstveni
  in
  okoljski vidiki, sezonskost, sorta ali razpoložljivost lokalnih proizvodov, pri čemer
  , če je možno,
  dajo prednost proizvodom, s poreklom iz Unije, zlasti
  lokalnim nabavam,
  organskim
  proizvodom,
  kratkim dobavnim verigam ali
  okoljevarstvu
  .

6.   Države članice izberejo proizvode, namenjene za razdeljevanje ali vključitev med
  spremljevalne
  izobraževalne ukrepe, na podlagi objektivnih meril, med katerimi so zdravstveni, okoljski
  in etični
  vidiki, sezonskost, sorta ali razpoložljivost lokalnih proizvodov, pri čemer dajo prednost proizvodom s poreklom iz Unije, zlasti lokalni
  ali regionalni pridelavi in nabavi, ekološko pridelanim
  proizvodom, kratkim dobavnim verigam ali
  varstvu okolja in kakovostnim izdelkom, kot so določeni v Uredbi (EU) št. 1151/2012
  .
  V primeru banan se lahko daje prednost izdelkom iz pravične trgovine iz tretjih držav le, če niso na voljo enakovredni izdelki s poreklom iz Unije.

Obrazložitev

Sporazumni spremembe 3 odbora AGRI.

Predlog spremembe 24

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 1308/2013

Člen 23 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 7.   Za spodbujanje zdravih prehranjevalnih navad
  pristojni zdravstveni
  organi posameznih držav članic
  potrdijo
  seznam
  vseh
  proizvodov, dobavljenih v okviru šolske sheme, in odločijo o njihovih prehrambnih vidikih. | 7.   Za spodbujanje zdravih prehranjevalnih navad
  , tudi pri otrocih, ki ne prenašajo laktoze,
  organi posameznih držav članic
  , pristojni za prehrano in/ali zdravje, odobrijo
  seznam proizvodov, dobavljenih v okviru šolske sheme, in odločijo o njihovih prehrambnih vidikih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

7.   Za spodbujanje zdravih prehranjevalnih navad
  pristojni zdravstveni
  organi posameznih držav članic
  potrdijo
  seznam
  vseh
  proizvodov, dobavljenih v okviru šolske sheme, in odločijo o njihovih prehrambnih vidikih.

7.   Za spodbujanje zdravih prehranjevalnih navad
  , tudi pri otrocih, ki ne prenašajo laktoze,
  organi posameznih držav članic
  , pristojni za prehrano in/ali zdravje, odobrijo
  seznam proizvodov, dobavljenih v okviru šolske sheme, in odločijo o njihovih prehrambnih vidikih.

Predlog spremembe 25

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 a – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Pomoč, dodeljena v okviru šolske sheme, za razdeljevanje proizvodov,
  podporne
  izobraževalne ukrepe in s tem povezane stroške iz člena 23(1) ter ne glede na določbe odstavka 4 ne presega: | 1.   Pomoč, dodeljena v okviru šolske sheme, za razdeljevanje proizvodov,
  spremljevalne
  izobraževalne ukrepe in s tem povezane stroške iz člena 23(1) ter ne glede na določbe odstavka 4 
  tega člena
  ne presega: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Pomoč, dodeljena v okviru šolske sheme, za razdeljevanje proizvodov,
  podporne
  izobraževalne ukrepe in s tem povezane stroške iz člena 23(1) ter ne glede na določbe odstavka 4 ne presega:

1.   Pomoč, dodeljena v okviru šolske sheme, za razdeljevanje proizvodov,
  spremljevalne
  izobraževalne ukrepe in s tem povezane stroške iz člena 23(1) ter ne glede na določbe odstavka 4 
  tega člena
  ne presega:

Obrazložitev

Predlog spremembe v skladu s sporazumnim predlogom spremembe 2 odbora AGRI

Predlog spremembe 26

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 a – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | za mleko:
  80 milijonov EUR
  na šolsko leto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

za mleko:
  80 milijonov EUR
  na šolsko leto.

| (b) | za mleko
  in mlečne proizvode
  :
  100 milijonov EUR
  na šolsko leto. |
| --- | --- |

(b)

za mleko
  in mlečne proizvode
  :
  100 milijonov EUR
  na šolsko leto.

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 4 odbora AGRI, del 4. Predvideno je povečanje v višini 20 milijonov evrov za sredstva za mleko, kar bi omogočilo minimalno stopnjo zneskov na otroka letno za vse države članice, s čimer nobena država članica ne bi bila v slabšem položaju zaradi uvedbe novih meril.

Predlog spremembe 27

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 a – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 227, v katerih določi stopnjo pomoči Unije, ki se lahko plača za ceno porcije sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter mleka, ter opredeli porcijo. Komisija je prav tako pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 227, v katerih določi najmanjši in največji znesek financiranja podpornih izobraževalnih ukrepov v okviru letnih dokončnih dodelitev državam članicam. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 227, v katerih določi stopnjo pomoči Unije, ki se lahko plača za ceno porcije sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter mleka, ter opredeli porcijo. Komisija je prav tako pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 227, v katerih določi najmanjši in največji znesek financiranja podpornih izobraževalnih ukrepov v okviru letnih dokončnih dodelitev državam članicam.

črtano

Obrazložitev

Zaradi skladnosti besedila se prenos pooblastila prestavi v člen 24(1a).

Predlog spremembe 28

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 a – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | za sadje in zelenjavo, vključno z bananami: objektivna merila na podlagi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

za sadje in zelenjavo, vključno z bananami: objektivna merila na podlagi:

| (a) | za sadje in zelenjavo, vključno z bananami: objektivna merila na podlagi |
| --- | --- |

(a)

za sadje in zelenjavo, vključno z bananami: objektivna merila na podlagi

| | (i) | števila otrok, starih med šest in deset let, izraženega kot delež prebivalstva; |
| --- | --- | --- |

(i)

števila otrok, starih med šest in deset let, izraženega kot delež prebivalstva;

| | (i) | števila otrok, starih med šest in deset let, izraženega kot delež prebivalstva
  zadevne države članice
  ; |
| --- | --- | --- |

(i)

števila otrok, starih med šest in deset let, izraženega kot delež prebivalstva
  zadevne države članice
  ;

| | (ii) | stopnje razvitosti regij v državi članici, zato da se zagotovi večja pomoč manj razvitim regijam v smislu člena 3(5) te uredbe, najbolj
  oddaljene
  regije iz člena 349
  Pogodbe,
  in/ali
  manjše Egejske otoke
  v smislu člena 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013; |
| --- | --- | --- |

(ii)

stopnje razvitosti regij v državi članici, zato da se zagotovi večja pomoč manj razvitim regijam v smislu člena 3(5) te uredbe, najbolj
  oddaljene
  regije iz člena 349
  Pogodbe,
  in/ali
  manjše Egejske otoke
  v smislu člena 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013;

| | (ii) | stopnje razvitosti regij v državi članici, zato da se zagotovi večja pomoč manj razvitim regijam v smislu člena 3(5) te uredbe, najbolj
  oddaljenim
  regijam iz člena 349
  PDEU,
  in/ali
  manjšim Egejskim otokom
  v smislu člena 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013; |
| --- | --- | --- |

(ii)

stopnje razvitosti regij v državi članici, zato da se zagotovi večja pomoč manj razvitim regijam v smislu člena 3(5) te uredbe, najbolj
  oddaljenim
  regijam iz člena 349
  PDEU,
  in/ali
  manjšim Egejskim otokom
  v smislu člena 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013;

| | (iii) | dodatnega 5-odstotnega povečanja pomoči Unije za najbolj oddaljene regije in nadaljnjega 5-odstotnega povečanja, če te regije uvažajo proizvode iz drugih oddaljenih regij v bližini, in |
| --- | --- | --- |

(iii)

dodatnega 5-odstotnega povečanja pomoči Unije za najbolj oddaljene regije in nadaljnjega 5-odstotnega povečanja, če te regije uvažajo proizvode iz drugih oddaljenih regij v bližini, in

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 4 odbora AGRI, del 1. Ohraniti je treba objektivna merila na podlagi števila otrok, starih med 6 in 10 let, izraženega kot deleža prebivalstva, in stopnje razvitosti regij v posameznih državah članicah, saj so se izkazala za pravičen sistem, ki ustreza potrebam držav članic.

Predlog spremembe 29

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 a – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | za mleko:
  pretekla uporaba sredstev v okviru prejšnjih shem za oskrbo otrok z mlekom in mlečnimi proizvodi ter objektivnega merila na podlagi deleža otrok, starih med šest in deset let. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

za mleko:
  pretekla uporaba sredstev v okviru prejšnjih shem za oskrbo otrok z mlekom in mlečnimi proizvodi ter objektivnega merila na podlagi deleža otrok, starih med šest in deset let.

| (b) | za mleko
  in mlečne proizvode, kombinacija naslednjih meril, ki se uporabljajo v prehodnem obdobju šestih let od začetka izvajanja novega programa: |
| --- | --- |

(b)

za mleko
  in mlečne proizvode, kombinacija naslednjih meril, ki se uporabljajo v prehodnem obdobju šestih let od začetka izvajanja novega programa:

| | (i) | število otrok, starih med šest in deset let, izraženo kot delež prebivalstva zadevne države članice; |
| --- | --- | --- |

(i)

število otrok, starih med šest in deset let, izraženo kot delež prebivalstva zadevne države članice;

| | (ii) | stopnja razvitosti regij v državi članici, da se zagotovi večja pomoč manj razvitim regijam v smislu člena 3(5) te uredbe, najbolj oddaljenim regijam iz člena 349 PDEU, in/ali manjšim Egejskim otokom v smislu člena 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013; |
| --- | --- | --- |

(ii)

stopnja razvitosti regij v državi članici, da se zagotovi večja pomoč manj razvitim regijam v smislu člena 3(5) te uredbe, najbolj oddaljenim regijam iz člena 349 PDEU, in/ali manjšim Egejskim otokom v smislu člena 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013;

| | (iii) | pretekla uporaba sredstev v okviru prejšnjih shem za oskrbo otrok z mlekom in mlečnimi proizvodi, razen za Hrvaško, za katero se uvede sistem pavšalnih plačil; za zagotovitev pravične razdelitve sredstev med državami članicami se temu merilu kot protiutež uvede minimalni letni znesek pomoči Unije na otroka v starostni skupini iz točke (i), ki se opredeli na podlagi povprečne uporabe sredstev na otroka na državo članico; |
| --- | --- | --- |

(iii)

pretekla uporaba sredstev v okviru prejšnjih shem za oskrbo otrok z mlekom in mlečnimi proizvodi, razen za Hrvaško, za katero se uvede sistem pavšalnih plačil; za zagotovitev pravične razdelitve sredstev med državami članicami se temu merilu kot protiutež uvede minimalni letni znesek pomoči Unije na otroka v starostni skupini iz točke (i), ki se opredeli na podlagi povprečne uporabe sredstev na otroka na državo članico;

| | (iv) | dodatno 5-odstotno povečanje pomoči Unije za najbolj oddaljene regije in nadaljnje 5-odstotno povečanje, če te regije uvažajo proizvode iz drugih oddaljenih regij v bližini; |
| --- | --- | --- |

(iv)

dodatno 5-odstotno povečanje pomoči Unije za najbolj oddaljene regije in nadaljnje 5-odstotno povečanje, če te regije uvažajo proizvode iz drugih oddaljenih regij v bližini;

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 4 odbora AGRI, del 2. Ob upoštevanju vloženih predlogov sprememb, zlasti predlogov, s katerimi se črta zgodovinsko merilo za mleko, je cilj tega sporazumnega predloga določiti bolj pravičen sistem dodeljevanja, v katerem ne bodo kaznovane države članice, ki so doslej uspešno uporabljale shemo šolskega mleka in prejemale visoke zneske pomoči. Ta sporazumni predlog temelji na izračunih generalnega direktorata za kmetijstvo, pripravljenih na prošnjo poročevalca.

Predlog spremembe 30

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 a – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Po koncu prehodnega obdobja iz točke (b) za mleko in mlečne proizvode veljajo merila iz točk (i) in (ii) točke (a). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Po koncu prehodnega obdobja iz točke (b) za mleko in mlečne proizvode veljajo merila iz točk (i) in (ii) točke (a).

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 4 odbora AGRI, del 2.

Predlog spremembe 31

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 a – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Komisija bo vsaj vsaka tri leta ocenila, ali se okvirne dodelitve za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter za mleko skladajo z objektivnim merilom iz tega odstavka. | Komisija bo vsaj vsaka tri leta ocenila, ali se okvirne dodelitve za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter za mleko
  in mlečne proizvode
  skladajo z objektivnim merilom iz tega odstavka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Komisija bo vsaj vsaka tri leta ocenila, ali se okvirne dodelitve za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter za mleko skladajo z objektivnim merilom iz tega odstavka.

Komisija bo vsaj vsaka tri leta ocenila, ali se okvirne dodelitve za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter za mleko
  in mlečne proizvode
  skladajo z objektivnim merilom iz tega odstavka.

Obrazložitev

Predlog spremembe v skladu s sporazumnim predlogom spremembe 1 odbora AGRI

Predlog spremembe 32

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 a – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice zagotovijo, da se najmanj 10 % in največ 20 % sredstev, ki so jim vsako leto dodeljena v šolski shemi, nameni spremljevalnim izobraževalnim ukrepom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2a.
     
  Države članice zagotovijo, da se najmanj 10 % in največ 20 % sredstev, ki so jim vsako leto dodeljena v šolski shemi, nameni spremljevalnim izobraževalnim ukrepom.

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 2 odbora AGRI, del 4. Ob upoštevanju temeljnega pomena izobraževalnih ukrepov v novi shemi ter vloženih predlogov sprememb, sporazumni predlog določa najmanj 10 % in največ 20 % sredstev za financiranje izobraževalnih ukrepov.

Predlog spremembe 33

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 a – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   Države članice lahko prenesejo do
  15 %
  svojih okvirnih dodelitev za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ali za mleko na drugi sektor, ne da pri tem presežejo skupno zgornjo mejo v višini
  230
   milijonov EUR, ki izhaja iz zneskov iz točk (a) in (b) odstavka 1, in sicer pod pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 227. | 4.   Države članice lahko prenesejo do
  10 %
  svojih okvirnih dodelitev za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ali za mleko
  in mlečne proizvode
  na drugi sektor, ne da pri tem presežejo skupno zgornjo mejo v višini
  250
   milijonov EUR, ki izhaja iz zneskov iz točk (a) in (b) odstavka 1, in sicer pod pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 227
  , za najbolj oddaljene regije pa se lahko ta prenos poveča na 20 %
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4.   Države članice lahko prenesejo do
  15 %
  svojih okvirnih dodelitev za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ali za mleko na drugi sektor, ne da pri tem presežejo skupno zgornjo mejo v višini
  230
   milijonov EUR, ki izhaja iz zneskov iz točk (a) in (b) odstavka 1, in sicer pod pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 227.

4.   Države članice lahko prenesejo do
  10 %
  svojih okvirnih dodelitev za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ali za mleko
  in mlečne proizvode
  na drugi sektor, ne da pri tem presežejo skupno zgornjo mejo v višini
  250
   milijonov EUR, ki izhaja iz zneskov iz točk (a) in (b) odstavka 1, in sicer pod pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 227
  , za najbolj oddaljene regije pa se lahko ta prenos poveča na 20 %
  .

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 4 odbora AGRI, del 5. Predvideno je povečanje v višini 20 milijonov evrov (za sredstva) za mleko, kar bi omogočilo minimalno stopnjo zneskov na otroka letno za vse države članice, s čimer nobena država članica ne bi bila v slabšem položaju zaradi uvedbe novih meril. Proračunsko je sporazumni predlog nekje na sredini predlogov sprememb o tem vprašanju.

Predlog spremembe 34

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 a – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Pomoč Unije iz odstavka 1 se ne porabi za nadomestilo financiranja obstoječih nacionalnih shem šolskega sadja ali mleka v šolah, v okviru katerih se zagotavljajo sadje in zelenjava, predelano sadje in zelenjava, banane, mleko in mlečni proizvodi, ali drugih shem razdeljevanja v šolah, ki vključujejo take proizvode. Pomoč Unije dopolnjuje nacionalno financiranje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

5a.
     
  Pomoč Unije iz odstavka 1 se ne porabi za nadomestilo financiranja obstoječih nacionalnih shem šolskega sadja ali mleka v šolah, v okviru katerih se zagotavljajo sadje in zelenjava, predelano sadje in zelenjava, banane, mleko in mlečni proizvodi, ali drugih shem razdeljevanja v šolah, ki vključujejo take proizvode. Pomoč Unije dopolnjuje nacionalno financiranje.

Obrazložitev

Ponovna uvedba člena 23(6) iz enotne skupne ureditve trgov: sredstva EU morajo dejansko dopolnjevati nacionalno financiranje, da bi preprečili učinek mrtvih izgub.

Predlog spremembe 35

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 a – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Države članice lahko v skladu s svojo strategijo odločijo, da ne bodo dodelile zahtevane pomoči, če je znesek zahtevka nižji od najnižjega zneska, ki ga je določila država članica. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

6a.
     
  Države članice lahko v skladu s svojo strategijo odločijo, da ne bodo dodelile zahtevane pomoči, če je znesek zahtevka nižji od najnižjega zneska, ki ga je določila država članica.

Predlog spremembe 36

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 a – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 7.   Unija lahko na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1306/2013 financira tudi ukrepe obveščanja, spremljanja in ocenjevanja v zvezi s šolsko shemo, med drugim namenjene osveščanju javnosti, in s tem povezane ukrepe mrežnega povezovanja. | 7.   Unija lahko na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1306/2013 financira tudi ukrepe obveščanja,
  sporočanja in oglaševanja,
  spremljanja in ocenjevanja v zvezi s šolsko shemo, med drugim namenjene osveščanju javnosti
  o njenih ciljih, pri čemer se osredotoči zlasti na starše in učitelje, in
  s tem povezane ukrepe mrežnega povezovanja
  ter druge dejavnosti, neposredno povezane z izvajanjem šolske sheme
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

7.   Unija lahko na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1306/2013 financira tudi ukrepe obveščanja, spremljanja in ocenjevanja v zvezi s šolsko shemo, med drugim namenjene osveščanju javnosti, in s tem povezane ukrepe mrežnega povezovanja.

7.   Unija lahko na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1306/2013 financira tudi ukrepe obveščanja,
  sporočanja in oglaševanja,
  spremljanja in ocenjevanja v zvezi s šolsko shemo, med drugim namenjene osveščanju javnosti
  o njenih ciljih, pri čemer se osredotoči zlasti na starše in učitelje, in
  s tem povezane ukrepe mrežnega povezovanja
  ter druge dejavnosti, neposredno povezane z izvajanjem šolske sheme
  .

Predlog spremembe 37

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 a – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 8.   Države članice, ki sodelujejo v šolski shemi, na krajih razdeljevanja hrane javno navedejo svoje sodelovanje ter da shemo pomoči subvencionira Unija. Države članice zagotavljajo dodano vrednost in prepoznavnost šolske sheme Unije pri zagotavljanju drugih obrokov v izobraževalnih ustanovah“. | 8.   Države članice, ki sodelujejo v šolski shemi, na krajih razdeljevanja hrane javno navedejo svoje sodelovanje ter da shemo pomoči subvencionira Unija
  , na primer s plakati pri vhodih v šole
  .
  Poleg tega lahko države članice uporabijo ustrezna sredstva obveščanja, kot so namenske spletne strani, informativno slikovno gradivo in kampanje obveščanja in ozaveščanja. Na vsem spremljevalnem informativnem gradivu se uporabita skupna podoba in logotip Unije.
  Države članice zagotavljajo dodano vrednost in prepoznavnost šolske sheme Unije pri zagotavljanju drugih obrokov v izobraževalnih ustanovah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

8.   Države članice, ki sodelujejo v šolski shemi, na krajih razdeljevanja hrane javno navedejo svoje sodelovanje ter da shemo pomoči subvencionira Unija. Države članice zagotavljajo dodano vrednost in prepoznavnost šolske sheme Unije pri zagotavljanju drugih obrokov v izobraževalnih ustanovah“.

8.   Države članice, ki sodelujejo v šolski shemi, na krajih razdeljevanja hrane javno navedejo svoje sodelovanje ter da shemo pomoči subvencionira Unija
  , na primer s plakati pri vhodih v šole
  .
  Poleg tega lahko države članice uporabijo ustrezna sredstva obveščanja, kot so namenske spletne strani, informativno slikovno gradivo in kampanje obveščanja in ozaveščanja. Na vsem spremljevalnem informativnem gradivu se uporabita skupna podoba in logotip Unije.
  Države članice zagotavljajo dodano vrednost in prepoznavnost šolske sheme Unije pri zagotavljanju drugih obrokov v izobraževalnih ustanovah.

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 5 odbora AGRI, del 1. Države članice, ki razdeljujejo pomoč Evropske unije, bi morale pri vhodih v šole uporabiti plakate, s čimer bi zagotovile večjo prepoznavnost ukrepa EU, kar določajo veljavne izvedbene uredbe za sheme. Ob upoštevanju dodane vrednosti EU pri shemi je pomembno povečati njeno prepoznavnost in ozaveščenost javnosti, zlasti v času, ko se krepi razočaranje nad Evropo.

Predlog spremembe 38

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 24 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | priprave nacionalnih ali regionalnih strategij ter glede
  podpornih
  izobraževalnih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

priprave nacionalnih ali regionalnih strategij ter glede
  podpornih
  izobraževalnih ukrepov.

| (c) | priprave nacionalnih ali regionalnih strategij ter glede
  spremljevalnih
  izobraževalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(c)

priprave nacionalnih ali regionalnih strategij ter glede
  spremljevalnih
  izobraževalnih ukrepov.

Obrazložitev

Predlog spremembe v skladu s sporazumnim predlogom spremembe 2 odbora AGRI

Predlog spremembe 39

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 24 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Da bi zagotovili učinkovito in ciljno usmerjeno porabo
  evropskih
  sredstev, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o: | 2.   Da bi zagotovili učinkovito in ciljno usmerjeno porabo sredstev
  Unije in pravično razdelitev teh sredstev med državami članicami ter omejili upravno breme za šole
  ,
  vključene v shemo, in države članice,
  se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Da bi zagotovili učinkovito in ciljno usmerjeno porabo
  evropskih
  sredstev, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o:

2.   Da bi zagotovili učinkovito in ciljno usmerjeno porabo sredstev
  Unije in pravično razdelitev teh sredstev med državami članicami ter omejili upravno breme za šole
  ,
  vključene v shemo, in države članice,
  se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o:

Predlog spremembe 40

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 24 – odstavek 2 – točka –a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (-a) | zgornji meji pomoči Unije na otroka in na posamezno razdelitev kot prispevek k stroškom razdeljenega sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter mleka in mlečnih proizvodov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(-a)

zgornji meji pomoči Unije na otroka in na posamezno razdelitev kot prispevek k stroškom razdeljenega sadja in zelenjave, vključno z bananami, ter mleka in mlečnih proizvodov;

Obrazložitev

Zaradi doslednosti besedila se prenos pooblastila prestavi iz člena 23a(1). Da se zagotovi dobro proračunsko upravljanje shem, bi bilo primerneje določiti zgornjo mejo za pomoč na posamezno razdeljevanje namesto pomoči na porcijo, ki jo je težko preverjati. Gl. tudi predlog spremembe k uvodni izjavi (6).

Predlog spremembe 41

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 24 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| a) | okvirni razporeditvi med državami članicami pomoči za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter mleko in
  po potrebi spremembo te dodelitve na podlagi ocene iz drugega pododstavka
  člena 23a(2), najmanjših zneskih pomoči Unije za vsako državo članico, metodi za prerazporeditev dodelitev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov ter dodatnih pravilih, ki se nanašajo na to, kako
  je treba upoštevati
  merila iz prvega pododstavka člena 23a(2) pri dodelitvi sredstev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

a)

okvirni razporeditvi med državami članicami pomoči za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter mleko in
  po potrebi spremembo te dodelitve na podlagi ocene iz drugega pododstavka
  člena 23a(2), najmanjših zneskih pomoči Unije za vsako državo članico, metodi za prerazporeditev dodelitev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov ter dodatnih pravilih, ki se nanašajo na to, kako
  je treba upoštevati
  merila iz prvega pododstavka člena 23a(2) pri dodelitvi sredstev;

| a) | okvirni razporeditvi med državami članicami pomoči za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter mleko in
  mlečne proizvode, najmanjšem znesku letne pomoči Unije na otroka iz točke
  (
  b)
  člena 23a(2), najmanjših zneskih pomoči Unije za vsako državo članico, metodi za prerazporeditev dodelitev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov ter dodatnih pravilih, ki se nanašajo na to, kako
  se upoštevajo
  merila iz prvega pododstavka člena 23a(2) pri dodelitvi sredstev; |
| --- | --- |

a)

okvirni razporeditvi med državami članicami pomoči za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter mleko in
  mlečne proizvode, najmanjšem znesku letne pomoči Unije na otroka iz točke
  (
  b)
  člena 23a(2), najmanjših zneskih pomoči Unije za vsako državo članico, metodi za prerazporeditev dodelitev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov ter dodatnih pravilih, ki se nanašajo na to, kako
  se upoštevajo
  merila iz prvega pododstavka člena 23a(2) pri dodelitvi sredstev;

Predlog spremembe 42

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 24 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | pogoji glede prenosov med dodelitvami za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter mleko; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

pogoji glede prenosov med dodelitvami za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter mleko;

| (b) | pogoji glede prenosov med dodelitvami za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter mleko
  in mlečne proizvode
  ; |
| --- | --- |

(b)

pogoji glede prenosov med dodelitvami za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, ter mleko
  in mlečne proizvode
  ;

Obrazložitev

Predlog spremembe v skladu s sporazumnim predlogom spremembe 1 odbora AGRI.

Predlog spremembe 43

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 24 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | stroški in/ali ukrepi, ki so upravičeni do pomoči Unije, in možnostjo določitve
  najmanjšega in
  največjega zneska za določene stroške; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

stroški in/ali ukrepi, ki so upravičeni do pomoči Unije, in možnostjo določitve
  najmanjšega in
  največjega zneska za določene stroške;

| (c) | stroški in/ali ukrepi, ki so upravičeni do pomoči Unije, in možnostjo določitve največjega zneska za določene stroške; |
| --- | --- |

(c)

stroški in/ali ukrepi, ki so upravičeni do pomoči Unije, in možnostjo določitve največjega zneska za določene stroške;

Predlog spremembe 44

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 24 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ca) | vzpostavitvi enotnih postopkov za vložitev zahtevkov za izobraževalne ustanove, ki se želijo vključiti, ter enotnih postopkov nadzora; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ca)

vzpostavitvi enotnih postopkov za vložitev zahtevkov za izobraževalne ustanove, ki se želijo vključiti, ter enotnih postopkov nadzora;

Obrazložitev

Poleg tehničnih meril, ki se opredelijo z izvedbenim aktom iz člena 25(c), bi bilo smiselno z delegiranim aktom določiti enotne postopke za vložitev zahtevkov za izobraževalne ustanove, ki se želijo vključiti, ter za enotne postopke nadzora, da bi se zmanjšalo upravno breme, ki odvrača morebitne nove člane, zlasti tiste šole, ki želijo sodelovati v obeh shemah.

Predlog spremembe 45

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 24 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   Da se spodbudi ozaveščenost s šolsko shemo, se na Komisijo prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 227, s katerimi se od držav članic s shemo šolskega sadja in zelenjave zahteva, da javnost obvestijo
  o vlogi pomoči Unije pri subvencioniranju
  . | 3.   Da se spodbudi
  in poveča
  ozaveščenost s šolsko shemo
  in okrepi prepoznavnost pomoči Unije
  , se na Komisijo prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 227, s katerimi se od držav članic s shemo šolskega sadja in zelenjave zahteva, da javnost
  jasno
  obvestijo
  , da prejemajo pomoč Unije za izvajanje sheme, in sicer o: |
| | (a) | posebnih merilih za uporabo plakatov in druge informativne podpore; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   Da se spodbudi ozaveščenost s šolsko shemo, se na Komisijo prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 227, s katerimi se od držav članic s shemo šolskega sadja in zelenjave zahteva, da javnost obvestijo
  o vlogi pomoči Unije pri subvencioniranju
  .

3.   Da se spodbudi
  in poveča
  ozaveščenost s šolsko shemo
  in okrepi prepoznavnost pomoči Unije
  , se na Komisijo prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 227, s katerimi se od držav članic s shemo šolskega sadja in zelenjave zahteva, da javnost
  jasno
  obvestijo
  , da prejemajo pomoč Unije za izvajanje sheme, in sicer o:

(a)

posebnih merilih za uporabo plakatov in druge informativne podpore;

| (b) | določitvi posebnih meril za predstavitev, sestavo, velikost in izgled skupne podobe in logotipa Unije. |
| --- | --- |

(b)

določitvi posebnih meril za predstavitev, sestavo, velikost in izgled skupne podobe in logotipa Unije.

Obrazložitev

Sporazumni predlog spremembe 5 odbora AGRI, del 2. Prenesena pooblastila v skladu s predlogom spremembe k členu 23a(8).

Predlog spremembe 46

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 25 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | dokončno dodelitvijo pomoči za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, in/ali mleko sodelujočim državam članicam v mejah, določenih v členu 23a(1), ob upoštevanju prenosov iz člena 23a(4); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

dokončno dodelitvijo pomoči za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, in/ali mleko sodelujočim državam članicam v mejah, določenih v členu 23a(1), ob upoštevanju prenosov iz člena 23a(4);

| (a) | dokončno dodelitvijo pomoči za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, in/ali mleko
  in mlečne proizvode
  sodelujočim državam članicam v mejah, določenih v členu 23a(1), ob upoštevanju prenosov iz člena 23a(4); |
| --- | --- |

(a)

dokončno dodelitvijo pomoči za sadje in zelenjavo, vključno z bananami, in/ali mleko
  in mlečne proizvode
  sodelujočim državam članicam v mejah, določenih v členu 23a(1), ob upoštevanju prenosov iz člena 23a(4);

Obrazložitev

Predlog spremembe v skladu s sporazumnim predlogom spremembe 1 odbora AGRI

Predlog spremembe 47

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 25 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (fa) | metodami za odpravljanje pomanjkljivosti v procesu izvajanja, da bi preprečili zastoje zaradi prekomerne in nadležne birokracije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(fa)

metodami za odpravljanje pomanjkljivosti v procesu izvajanja, da bi preprečili zastoje zaradi prekomerne in nadležne birokracije;

Predlog spremembe 48

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 217 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Države članice lahko poleg pomoči Unije iz člena 23 izplačajo nacionalna plačila za
  dobavo
  proizvodov otrokom v izobraževalnih ustanovah ali za s tem
  povezane stroške
  iz člena 23(1)
  (c)
  . | Države članice lahko poleg
  prejemanja in uporabe
  pomoči Unije iz člena 23 izplačajo nacionalna
  ali regionalna
  plačila za
  namen dobave
  proizvodov otrokom
  in za spremljevalne izobraževalne ukrepe
  v izobraževalnih ustanovah ali za
  kritje
  s tem
  povezanih stroškov
  iz
  točke (c)
  člena 23(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Države članice lahko poleg pomoči Unije iz člena 23 izplačajo nacionalna plačila za
  dobavo
  proizvodov otrokom v izobraževalnih ustanovah ali za s tem
  povezane stroške
  iz člena 23(1)
  (c)
  .

Države članice lahko poleg
  prejemanja in uporabe
  pomoči Unije iz člena 23 izplačajo nacionalna
  ali regionalna
  plačila za
  namen dobave
  proizvodov otrokom
  in za spremljevalne izobraževalne ukrepe
  v izobraževalnih ustanovah ali za
  kritje
  s tem
  povezanih stroškov
  iz
  točke (c)
  člena 23(1).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 19. maj 2015

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/106 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/106

---

P8_TA(2015)0191

Zahteva za odvzem imunitete Viktorju Uspaskichu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Viktorju Uspaskichu (2014/2203(IMM))

(2016/C 353/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Viktorju Uspaskichu, ki jo je dne 1. oktobra 2014 posredoval litovski generalni državni tožilec in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 12. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Viktorju Uspaskichu, ki jo je dne 1. oktobra 2014 posredoval litovski generalni državni tožilec in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 12. novembra 2014,

| — | po zagovoru Viktorja Uspaskicha v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Viktorja Uspaskicha v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 62 ustave Republike Litve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 62 ustave Republike Litve,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0149/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0149/2015),

| A. | ker je litovski generalni državni tožilec odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Viktorju Uspaskichu zahteval zaradi predkazenskega postopka glede domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker je litovski generalni državni tožilec odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Viktorju Uspaskichu zahteval zaradi predkazenskega postopka glede domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| C. | ker člen 62 ustave Republike Litve in člen 22(3) statuta litovskega parlamenta (seimasa) določata, da se poslanca seimasa ne sme kazensko preganjati ali pripreti, niti se mu ne sme kako drugače omejevati svobode brez soglasja seimasa, razen če je bil zaloten pri kaznivem dejanju; |
| --- | --- |

C.

ker člen 62 ustave Republike Litve in člen 22(3) statuta litovskega parlamenta (seimasa) določata, da se poslanca seimasa ne sme kazensko preganjati ali pripreti, niti se mu ne sme kako drugače omejevati svobode brez soglasja seimasa, razen če je bil zaloten pri kaznivem dejanju;

| D. | ker je Viktor Uspaskich obtožen storitve kaznivega dejanja nespoštovanja sodišča po členu 232 kazenskega zakonika Republike Litve; |
| --- | --- |

D.

ker je Viktor Uspaskich obtožen storitve kaznivega dejanja nespoštovanja sodišča po členu 232 kazenskega zakonika Republike Litve;

| E. | ker ni dokazov, da gre za fumus persecutionis, tj. utemeljen sum, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo; |
| --- | --- |

E.

ker ni dokazov, da gre za fumus persecutionis, tj. utemeljen sum, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo;

| 1. | se odloči, da odvzame imuniteto Viktorju Uspaskichu; |
| --- | --- |

1.

se odloči, da odvzame imuniteto Viktorju Uspaskichu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje litovskemu generalnemu državnemu tožilcu in Viktorju Uspaskichu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje litovskemu generalnemu državnemu tožilcu in Viktorju Uspaskichu.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/108

---

P8_TA(2015)0192

Zahteva za odvzem imunitete Jérômu Lavrilleuxu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Jérômu Lavrilleuxu (2015/2014(IMM))

(2016/C 353/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Jérômu Lavrilleuxu, ki jo je 23. Decembra 2014 posredoval francoski pravosodni minister na zahtevo glavnega tožilca prizivnega sodišča v Parizu in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 15. januarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Jérômu Lavrilleuxu, ki jo je 23. Decembra 2014 posredoval francoski pravosodni minister na zahtevo glavnega tožilca prizivnega sodišča v Parizu in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 15. januarja 2015,

| — | po zagovoru Jérôma Lavrilleuxa v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Jérôma Lavrilleuxa v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 26 ustave Francoske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 ustave Francoske republike,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0152/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0152/2015),

| A. | ker je glavni tožilec prizivnega sodišča v Parizu zahteval, da se Jérômu Lavrilleuxu, poslancu Evropskega parlamenta, odvzame poslanska imuniteta v povezavi s tekočo sodno preiskavo obtožb o ponarejanju, uporabi ponarejenih dokumentov, zlorabi zaupanja, poskusu goljufije in sostorilstvu pri navedenih kaznivih dejanjih ter o njihovem prikrivanju, o nezakonitem financiranju volilne kampanje ter sostorilstvu pri tem dejanju in o njegovem prikrivanju; ker francoski sodniki v zvezi s tem želijo Jérômu Lavrilleuxu odvzeti ali omejiti prostost; |
| --- | --- |

A.

ker je glavni tožilec prizivnega sodišča v Parizu zahteval, da se Jérômu Lavrilleuxu, poslancu Evropskega parlamenta, odvzame poslanska imuniteta v povezavi s tekočo sodno preiskavo obtožb o ponarejanju, uporabi ponarejenih dokumentov, zlorabi zaupanja, poskusu goljufije in sostorilstvu pri navedenih kaznivih dejanjih ter o njihovem prikrivanju, o nezakonitem financiranju volilne kampanje ter sostorilstvu pri tem dejanju in o njegovem prikrivanju; ker francoski sodniki v zvezi s tem želijo Jérômu Lavrilleuxu odvzeti ali omejiti prostost;

| B. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| C. | ker odstavka 2 in 3 člena 26 francoske ustave določata, da se nobenega poslanca ne sme aretirati zaradi kaznivega dejanja ali delikta, niti se mu ne sme drugače odvzeti ali omejiti prostosti brez dovoljenja skupščine, katere poslanec je; to dovoljenje se ne zahteva, če je bil zaloten pri kaznivem dejanju ali deliktu ali pravnomočno obsojen; skupščina pa lahko zahteva odpravo pripora ali ukrepa odvzema ali omejitve prostosti ali ustavitev postopka zoper svojega poslanca; |
| --- | --- |

C.

ker odstavka 2 in 3 člena 26 francoske ustave določata, da se nobenega poslanca ne sme aretirati zaradi kaznivega dejanja ali delikta, niti se mu ne sme drugače odvzeti ali omejiti prostosti brez dovoljenja skupščine, katere poslanec je; to dovoljenje se ne zahteva, če je bil zaloten pri kaznivem dejanju ali deliktu ali pravnomočno obsojen; skupščina pa lahko zahteva odpravo pripora ali ukrepa odvzema ali omejitve prostosti ali ustavitev postopka zoper svojega poslanca;

| D. | ker je Jérôme Lavrilleux osumljen sodelovanja v sistemu lažnega izdajanja računov za stroške volilne kampanje; |
| --- | --- |

D.

ker je Jérôme Lavrilleux osumljen sodelovanja v sistemu lažnega izdajanja računov za stroške volilne kampanje;

| E. | ker bi morali v postopku zahteve za odvzem poslanske imunitete Jérômu Lavrilleuxu veljati pogoji iz člena 9(6) Poslovnika; |
| --- | --- |

E.

ker bi morali v postopku zahteve za odvzem poslanske imunitete Jérômu Lavrilleuxu veljati pogoji iz člena 9(6) Poslovnika;

| F. | ker se obtožbe ne navezujejo na funkcijo Jérôma Lavrilleuxa kot poslanca Evropskega parlamenta, pač pa izhajajo iz njegove nekdanje funkcije namestnika vodje volilne kampanje pred zadnjimi predsedniškimi volitvami v Franciji; |
| --- | --- |

F.

ker se obtožbe ne navezujejo na funkcijo Jérôma Lavrilleuxa kot poslanca Evropskega parlamenta, pač pa izhajajo iz njegove nekdanje funkcije namestnika vodje volilne kampanje pred zadnjimi predsedniškimi volitvami v Franciji;

| G. | ker se pregon ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Jérôme Lavrilleux izrekel pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

G.

ker se pregon ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Jérôme Lavrilleux izrekel pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| H. | ker Parlament ni našel dokaza, da gre za fumus persecutionis, torej dovolj utemeljen sum, da je bil postopek sprožen z namenom, da bi se škodovalo politični dejavnosti poslanca; |
| --- | --- |

H.

ker Parlament ni našel dokaza, da gre za fumus persecutionis, torej dovolj utemeljen sum, da je bil postopek sprožen z namenom, da bi se škodovalo politični dejavnosti poslanca;

| 1. | se odloči, da odvzame poslansko imuniteto Jérômu Lavrilleuxu; |
| --- | --- |

1.

se odloči, da odvzame poslansko imuniteto Jérômu Lavrilleuxu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Francoske republike in Jérômu Lavrilleuxu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Francoske republike in Jérômu Lavrilleuxu.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/110 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/110

---

P8_TA(2015)0193

Zahteva za odvzme imunitete Januszu Korwin-Mikkeju

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Januszu Korwin-Mikkeju (2015/2049(IMM))

(2016/C 353/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Januszu Korwin-Mikkeju, ki jo je dne 29. decembra 2014 posredoval generalni tožilec Republike Poljske v zvezi s kazenskim postopkom, ki ga je uvedlo okrožno tožilstvo v Varšavi (primer št. V Ds 223/14), in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 28. januarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Januszu Korwin-Mikkeju, ki jo je dne 29. decembra 2014 posredoval generalni tožilec Republike Poljske v zvezi s kazenskim postopkom, ki ga je uvedlo okrožno tožilstvo v Varšavi (primer št. V Ds 223/14), in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 28. januarja 2015,

| — | po zagovoru Janusza Korwin-Mikkeja v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Janusza Korwin-Mikkeja v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 105(2) Ustave Republike Poljske ter členov 7b(1) in 7c(1) poljskega zakona o izvrševanju mandata poslanca ali člana senata z dne 9. maja 1996, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(2) Ustave Republike Poljske ter členov 7b(1) in 7c(1) poljskega zakona o izvrševanju mandata poslanca ali člana senata z dne 9. maja 1996,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0150/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0150/2015),

| A. | ker je generalni tožilec Republike Poljske posredoval zahtevo okrožnega tožilstva v Varšavi za odobritev uvedbe kazenskega postopka zoper poslanca Evropskega parlamenta Janusza Korwin-Mikkeja v zvezi s kaznivim dejanjem iz člena 222(1) poljskega kazenskega zakonika; ker je postopek podrobneje povezan z domnevno kršitvijo pravice do telesne nedotakljivosti uradne osebe; |
| --- | --- |

A.

ker je generalni tožilec Republike Poljske posredoval zahtevo okrožnega tožilstva v Varšavi za odobritev uvedbe kazenskega postopka zoper poslanca Evropskega parlamenta Janusza Korwin-Mikkeja v zvezi s kaznivim dejanjem iz člena 222(1) poljskega kazenskega zakonika; ker je postopek podrobneje povezan z domnevno kršitvijo pravice do telesne nedotakljivosti uradne osebe;

| B. | ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskave, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodnega postopka zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

B.

ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskave, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodnega postopka zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

| C. | ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| D. | ker v skladu s členom 105(2) ustave Republike Poljske poslanec ne more biti kazensko odgovoren brez privolitve sejma; |
| --- | --- |

D.

ker v skladu s členom 105(2) ustave Republike Poljske poslanec ne more biti kazensko odgovoren brez privolitve sejma;

| E. | ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi odvzame imuniteta ali ne; ker lahko Parlament pri odločanju, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, razumno upošteva stališče poslanca (2); |
| --- | --- |

E.

ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi odvzame imuniteta ali ne; ker lahko Parlament pri odločanju, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, razumno upošteva stališče poslanca (2);

| F. | ker se je tudi na zaslišanju izkazalo, da domnevno kaznivo dejanje nima neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Janusza Korwin-Mikkeja kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot poslanec Evropskega parlamenta, kot je določeno v členu 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

F.

ker se je tudi na zaslišanju izkazalo, da domnevno kaznivo dejanje nima neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Janusza Korwin-Mikkeja kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot poslanec Evropskega parlamenta, kot je določeno v členu 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| G. | ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, torej dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo; |
| --- | --- |

G.

ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, torej dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo;

| 1. | se odloči, da odvzame imuniteto Januszu Korwin-Mikkeju; |
| --- | --- |

1.

se odloči, da odvzame imuniteto Januszu Korwin-Mikkeju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Januszu Kowrin-Mikkeju. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Januszu Kowrin-Mikkeju.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Zadeva T-345/05 Mote proti Parlamentu (citirano zgoraj), odstavek 28.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/112 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/112

---

P8_TA(2015)0194

Zahteva za odvzem imunitete Teodorosu Zagorakisu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Teodorosu Zagorakisu (Theodoros Zagorakis) (II) (2015/2071(IMM))

(2016/C 353/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Teodorosu Zagorakisu (Theodoros Zagorakis), ki jo je dne 10. marca 2015 posredoval državni tožilec grškega vrhovnega sodišča v zvezi s postopkom št. ΑΒΜ Δ2011/5382, Β2012/564, ki poteka pred prvostopnim sodiščem v Solunu in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 25. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Teodorosu Zagorakisu (Theodoros Zagorakis), ki jo je dne 10. marca 2015 posredoval državni tožilec grškega vrhovnega sodišča v zvezi s postopkom št. ΑΒΜ Δ2011/5382, Β2012/564, ki poteka pred prvostopnim sodiščem v Solunu in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 25. marca 2015,

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Teodoros Zagorakis (Theodoros Zagorakis) odpovedal pravici do zagovora v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Teodoros Zagorakis (Theodoros Zagorakis) odpovedal pravici do zagovora v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 62 ustave Helenske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 62 ustave Helenske republike,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0151/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0151/2015),

| A. | ker je državni tožilec vrhovnega sodišča Grčije zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Teodorosu Zagorakisu (Theodoros Zagorakis) v povezavi z morebitnim sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker je državni tožilec vrhovnega sodišča Grčije zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Teodorosu Zagorakisu (Theodoros Zagorakis) v povezavi z morebitnim sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| C. | ker člen 62 ustave Helenske republike določa, da se v času trajanja poslanskega mandata poslancev ne sme preganjati, aretirati, pripreti ali jim drugače vzeti prostost brez predhodnega soglasja parlamenta; |
| --- | --- |

C.

ker člen 62 ustave Helenske republike določa, da se v času trajanja poslanskega mandata poslancev ne sme preganjati, aretirati, pripreti ali jim drugače vzeti prostost brez predhodnega soglasja parlamenta;

| D. | ker je Teodoros Zagorakis (Theodoros Zagorakis) obtožen, da je odgovoren za finančne nepravilnosti v nogometnem klubu PAOK med letoma 2007 in 2012, ki mu je v tem času predsedoval; |
| --- | --- |

D.

ker je Teodoros Zagorakis (Theodoros Zagorakis) obtožen, da je odgovoren za finančne nepravilnosti v nogometnem klubu PAOK med letoma 2007 in 2012, ki mu je v tem času predsedoval;

| E. | ker domnevno kaznivo dejanje očitno nima zveze s funkcijo Teodorosa Zagorakisa (Theodoros Zagorakis) kot poslanca Evropskega parlamenta, temveč je povezano s njegovim mestom predsednika nogometnega kluba PAOK; |
| --- | --- |

E.

ker domnevno kaznivo dejanje očitno nima zveze s funkcijo Teodorosa Zagorakisa (Theodoros Zagorakis) kot poslanca Evropskega parlamenta, temveč je povezano s njegovim mestom predsednika nogometnega kluba PAOK;

| F. | ker se pregon ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Teodoros Zagorakis (Theodoros Zagorakis) izrekel pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

F.

ker se pregon ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Teodoros Zagorakis (Theodoros Zagorakis) izrekel pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| G. | ker ni razlogov za sum, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo (fumus persecutionis), glede na to, da se je postopek začel nekaj let, preden je poslanec pričel opravljati to funkcijo; |
| --- | --- |

G.

ker ni razlogov za sum, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo (fumus persecutionis), glede na to, da se je postopek začel nekaj let, preden je poslanec pričel opravljati to funkcijo;

| 1. | se odloči, da odvzame imuniteto Teodorosu Zagorakisu (Theodoros Zagorakis); |
| --- | --- |

1.

se odloči, da odvzame imuniteto Teodorosu Zagorakisu (Theodoros Zagorakis);

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje državnemu tožilstvu pri vrhovnem sodišču Grčije in Teodorosu Zagorakisu (Theodoros Zagorakis). |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje državnemu tožilstvu pri vrhovnem sodišču Grčije in Teodorosu Zagorakisu (Theodoros Zagorakis).

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 19. maj 2015

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/114

---

P8_TA(2015)0189

Zaščitni ukrepi, določeni v Sporazumu s Švicarsko konfederacijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo (kodificirano besedilo) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2016/C 353/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0305), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0305),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0009/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0009/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0145/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0145/2015),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0158

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. maja 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo (Kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/1145)

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/115 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/115

---

P8_TA(2015)0190

Evropska konvencija o pravnem varstvu storitev, ki temeljijo na pogojnem dostopu ali vključujejo pogojni dostop ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Evropske konvencije o pravnem varstvu storitev, ki temeljijo na pogojnem dostopu ali vključujejo pogojni dostop (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 353/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07597/1/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07597/1/2014),

| — | ob upoštevanju Direktive 98/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 1998 o pravnem varstvu storitev, ki temeljijo na pogojnem dostopu ali vključujejo pogojni dostop (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 98/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 1998 o pravnem varstvu storitev, ki temeljijo na pogojnem dostopu ali vključujejo pogojni dostop (1),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o pravnem varstvu storitev, ki temeljijo na pogojnem dostopu ali vključujejo pogojni dostop, z dne 24. januarja 2001 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o pravnem varstvu storitev, ki temeljijo na pogojnem dostopu ali vključujejo pogojni dostop, z dne 24. januarja 2001 (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/243/EU z dne 14. aprila 2014 o podpisu Evropske konvencije o pravnem varstvu storitev, ki temeljijo na pogojnem dostopu ali vključujejo pogojni dostop, v imenu Evropske unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/243/EU z dne 14. aprila 2014 o podpisu Evropske konvencije o pravnem varstvu storitev, ki temeljijo na pogojnem dostopu ali vključujejo pogojni dostop, v imenu Evropske unije (3),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0286/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0286/2014),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 22. oktobra 2013 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 22. oktobra 2013 (4),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A8-0071/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A8-0071/2015),

| 1. | odobri sklenitev konvencije; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev konvencije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Svetu Evrope. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Svetu Evrope.

---

(1)  UL L 320, 28.11.1998, str. 54.

(2)  UL L 336, 20.12.2011, str. 2.

(3)  UL L 128, 30.4.2014, str. 61.

(4)  Sodba Sodišča Evropske unije z dne 22. oktobra 2013, Komisija proti Svetu, C-137/12, ECLI:EU:C:2013:675.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/116 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/116

---

P8_TA(2015)0195

Referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 19. maja 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 353/22)

[Sprememba 1]

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*)

k predlogu Komisije

Predlog

UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (3),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Oblikovanje cen številnih finančnih instrumentov in finančnih pogodb je odvisno od točnosti in celovitosti referenčnih vrednosti.
  Resni
  primeri manipulacij referenčnih obrestnih mer, kot sta LIBOR in EURIBOR,
  in referenčnih vrednosti za devizno poslovanje, ki potrošnikom in vlagateljem povzročajo znatne izgube in še bolj zmanjšujejo zaupanje državljanov v bančni sektor,
  ter navedbe, da so bile manipulacijam podvržene referenčne vrednosti za energijo, nafto in devizno poslovanje,
  dokazujejo
  , da so referenčne vrednosti
  lahko izpostavljene
  navzkrižju interesov
  in da zanje veljajo ureditve, za katere so značilne
  diskrecijske pravice in šibko upravljanje
  ter ki so
  lahko podvržene manipulacijam. Napake oziroma dvomi v zvezi s točnostjo in celovitostjo indeksov, uporabljenih kot referenčne vrednosti, lahko ogrozijo zaupanje v trge, potrošnikom in vlagateljem povzročijo izgube ter izkrivljajo realno gospodarstvo. Zato je treba zagotoviti točnost, trdnost in celovitost referenčnih vrednosti ter postopkov njihovega določanja. |
| --- | --- |

(1)

Oblikovanje cen številnih finančnih instrumentov in finančnih pogodb je odvisno od točnosti in celovitosti referenčnih vrednosti.
  Resni
  primeri manipulacij referenčnih obrestnih mer, kot sta LIBOR in EURIBOR,
  in referenčnih vrednosti za devizno poslovanje, ki potrošnikom in vlagateljem povzročajo znatne izgube in še bolj zmanjšujejo zaupanje državljanov v bančni sektor,
  ter navedbe, da so bile manipulacijam podvržene referenčne vrednosti za energijo, nafto in devizno poslovanje,
  dokazujejo
  , da so referenčne vrednosti
  lahko izpostavljene
  navzkrižju interesov
  in da zanje veljajo ureditve, za katere so značilne
  diskrecijske pravice in šibko upravljanje
  ter ki so
  lahko podvržene manipulacijam. Napake oziroma dvomi v zvezi s točnostjo in celovitostjo indeksov, uporabljenih kot referenčne vrednosti, lahko ogrozijo zaupanje v trge, potrošnikom in vlagateljem povzročijo izgube ter izkrivljajo realno gospodarstvo. Zato je treba zagotoviti točnost, trdnost in celovitost referenčnih vrednosti ter postopkov njihovega določanja.

| (2) | Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (4) vsebuje nekatere zahteve glede zanesljivosti referenčnih vrednosti, ki se uporabljajo pri določanju cen uvrščenih finančnih dokumentov. Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (5), vsebuje nekatere zahteve o referenčnih vrednostih, ki jih uporabljajo izdajatelji. Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (6) vsebuje nekatere zahteve o uporabi referenčnih vrednosti v okviru investicijskih skladov KNPVP. Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti veleprodajnega energetskega trga (7) vsebuje nekatere določbe, ki prepovedujejo manipulacije referenčnih vrednosti, ki se uporabljajo pri veleprodajnih energetskih proizvodih. Vendar ti zakonodajni akti obsegajo le nekatere vidike nekaterih referenčnih vrednosti in ne obravnavajo vseh pomanjkljivosti v postopku priprave vseh referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (4) vsebuje nekatere zahteve glede zanesljivosti referenčnih vrednosti, ki se uporabljajo pri določanju cen uvrščenih finančnih dokumentov. Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (5), vsebuje nekatere zahteve o referenčnih vrednostih, ki jih uporabljajo izdajatelji. Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (6) vsebuje nekatere zahteve o uporabi referenčnih vrednosti v okviru investicijskih skladov KNPVP. Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti veleprodajnega energetskega trga (7) vsebuje nekatere določbe, ki prepovedujejo manipulacije referenčnih vrednosti, ki se uporabljajo pri veleprodajnih energetskih proizvodih. Vendar ti zakonodajni akti obsegajo le nekatere vidike nekaterih referenčnih vrednosti in ne obravnavajo vseh pomanjkljivosti v postopku priprave vseh referenčnih vrednosti.

| (3) | Referenčne vrednosti so bistvene za določanje cen čezmejnih transakcij ter tako omogočajo učinkovito delovanje notranjega trga najrazličnejših finančnih instrumentov in storitev. Številne referenčne vrednosti, ki se uporabljajo kot referenčne stopnje v finančnih pogodbah, zlasti hipotekah, so pripravljene v eni državi članici, vendar jih uporabljajo kreditne institucije in potrošniki v drugih državah članicah. Hkrati te kreditne institucije pogosto zagotovijo varovanje pred tveganjem ali pridobivajo finančna sredstva za zagotavljanje teh finančnih pogodb na čezmejnem medbančnem trgu. Čeprav sta nacionalno zakonodajo o referenčnih vrednostih sprejeli le dve državi članici, se v njunih pravnih okvirih o referenčnih vrednostih že kažejo razlike v zvezi z vidiki, kot je področje uporabe. Poleg tega je Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO)
  leta 2013
  sprejelo načela o referenčnih vrednostih in glede na to, da ta načela zagotavljajo določeno stopnjo prilagodljivosti glede njihovega natančnega področja uporabe
  in
  načinov izvajanja▌, bodo države članice verjetno sprejele zakonodajo na nacionalni ravni, ki bi povzročila različno izvajanje teh načel. |
| --- | --- |

(3)

Referenčne vrednosti so bistvene za določanje cen čezmejnih transakcij ter tako omogočajo učinkovito delovanje notranjega trga najrazličnejših finančnih instrumentov in storitev. Številne referenčne vrednosti, ki se uporabljajo kot referenčne stopnje v finančnih pogodbah, zlasti hipotekah, so pripravljene v eni državi članici, vendar jih uporabljajo kreditne institucije in potrošniki v drugih državah članicah. Hkrati te kreditne institucije pogosto zagotovijo varovanje pred tveganjem ali pridobivajo finančna sredstva za zagotavljanje teh finančnih pogodb na čezmejnem medbančnem trgu. Čeprav sta nacionalno zakonodajo o referenčnih vrednostih sprejeli le dve državi članici, se v njunih pravnih okvirih o referenčnih vrednostih že kažejo razlike v zvezi z vidiki, kot je področje uporabe. Poleg tega je Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO)
  leta 2013
  sprejelo načela o referenčnih vrednostih in glede na to, da ta načela zagotavljajo določeno stopnjo prilagodljivosti glede njihovega natančnega področja uporabe
  in
  načinov izvajanja▌, bodo države članice verjetno sprejele zakonodajo na nacionalni ravni, ki bi povzročila različno izvajanje teh načel.

| (3a) | Uporaba finančnih referenčnih vrednosti ni omejena na izdajo in oblikovanje finančnih instrumentov in pogodb. Finančni sektor uporablja referenčne vrednosti tudi za ocenjevanje uspešnosti investicijskega sklada za namene ugotavljanja donosnosti, določanja razporeditve sredstev v portfelju ali izračunavanja plačil za uspešnost. Tudi določitev in pregled uteži, ki se dodelijo različnim indeksom v kombinaciji indeksov za potrebe določanja izplačila ali vrednosti finančnega instrumenta ali finančne pogodbe ali merjenja uspešnosti investicijskega sklada, predstavljata uporabo, saj ta dejavnost ne vključuje diskrecijske pravice v primerjavi z dejavnostjo zagotavljanja referenčnih vrednosti. Imetništvo finančnih instrumentov, ki se sklicujejo na določeno referenčno vrednost, se ne bi smelo šteti za uporabo referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(3a)

Uporaba finančnih referenčnih vrednosti ni omejena na izdajo in oblikovanje finančnih instrumentov in pogodb. Finančni sektor uporablja referenčne vrednosti tudi za ocenjevanje uspešnosti investicijskega sklada za namene ugotavljanja donosnosti, določanja razporeditve sredstev v portfelju ali izračunavanja plačil za uspešnost. Tudi določitev in pregled uteži, ki se dodelijo različnim indeksom v kombinaciji indeksov za potrebe določanja izplačila ali vrednosti finančnega instrumenta ali finančne pogodbe ali merjenja uspešnosti investicijskega sklada, predstavljata uporabo, saj ta dejavnost ne vključuje diskrecijske pravice v primerjavi z dejavnostjo zagotavljanja referenčnih vrednosti. Imetništvo finančnih instrumentov, ki se sklicujejo na določeno referenčno vrednost, se ne bi smelo šteti za uporabo referenčne vrednosti.

| (4) | Ti različni pristopi bi lahko privedli do razdrobljenosti notranjega trga, saj bi za upravljavce in uporabnike referenčnih vrednosti v različnih državah članicah veljala različna pravila
  . Tako
  referenčnih vrednosti, pripravljenih v eni državi članici, morda ne bi bilo mogoče uporabljati v drugih državah članicah. Brez usklajenega okvira za zagotavljanje točnosti in celovitosti referenčnih vrednosti, ki se uporabljajo v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah v Uniji, bodo torej razlike v zakonodaji držav članic verjetno ovirale nemoteno delovanje notranjega trga za zagotavljanje referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(4)

Ti različni pristopi bi lahko privedli do razdrobljenosti notranjega trga, saj bi za upravljavce in uporabnike referenčnih vrednosti v različnih državah članicah veljala različna pravila
  . Tako
  referenčnih vrednosti, pripravljenih v eni državi članici, morda ne bi bilo mogoče uporabljati v drugih državah članicah. Brez usklajenega okvira za zagotavljanje točnosti in celovitosti referenčnih vrednosti, ki se uporabljajo v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah v Uniji, bodo torej razlike v zakonodaji držav članic verjetno ovirale nemoteno delovanje notranjega trga za zagotavljanje referenčnih vrednosti.

| (5) | Pravila EU o varstvu potrošnikov ne obravnavajo posebnega vprašanja ustreznosti referenčnih vrednosti v finančnih pogodbah. Zaradi pritožb potrošnikov in sporov v zvezi z uporabo neprimernih referenčnih vrednosti v več državah bodo verjetno na nacionalni ravni sprejeti različni ukrepi za varstvo potrošnikov, ki bodo temeljili na upravičenih pomislekih glede varstva potrošnikov, kar bi lahko povzročilo razdrobljenost notranjega trga zaradi različnih pogojev konkurence, povezanih z različnimi ravnmi varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

(5)

Pravila EU o varstvu potrošnikov ne obravnavajo posebnega vprašanja ustreznosti referenčnih vrednosti v finančnih pogodbah. Zaradi pritožb potrošnikov in sporov v zvezi z uporabo neprimernih referenčnih vrednosti v več državah bodo verjetno na nacionalni ravni sprejeti različni ukrepi za varstvo potrošnikov, ki bodo temeljili na upravičenih pomislekih glede varstva potrošnikov, kar bi lahko povzročilo razdrobljenost notranjega trga zaradi različnih pogojev konkurence, povezanih z različnimi ravnmi varstva potrošnikov.

| (6) | Zato je za zagotovitev ustreznega delovanja notranjega trga in izboljšanje pogojev njegovega delovanja, zlasti kar zadeva finančne trge, ter zagotovitev visoke ravni varstva potrošnikov in vlagateljev primerno določiti regulativni okvir za referenčne vrednosti na ravni Unije. |
| --- | --- |

(6)

Zato je za zagotovitev ustreznega delovanja notranjega trga in izboljšanje pogojev njegovega delovanja, zlasti kar zadeva finančne trge, ter zagotovitev visoke ravni varstva potrošnikov in vlagateljev primerno določiti regulativni okvir za referenčne vrednosti na ravni Unije.

| (7) | Ustrezno in potrebno je, da so ta pravila zapisana v zakonodajni obliki uredbe, s čimer se zagotovi, da se določbe, ki neposredno nalagajo obveznosti osebam, ki sodelujejo pri pripravi in uporabi referenčnih vrednosti ter prispevanju podatkov zanje, uporabljajo na enoten način po vsej Uniji. Ker pravni okvir za zagotavljanje referenčnih vrednosti nujno vključuje ukrepe, ki določajo natančne zahteve v zvezi z vsemi različnimi vidiki, povezanimi z zagotavljanjem referenčnih vrednosti, bi lahko tudi majhne razlike v uporabljenem pristopu v zvezi z enim od teh vidikov povzročile znatne ovire pri čezmejnem zagotavljanju referenčnih vrednosti. Zato bi morala uporaba uredbe, ki velja neposredno, zaradi česar nacionalna zakonodaja ni potrebna, omejiti možnost, da bi bili na nacionalni ravni sprejeti različni ukrepi, zagotoviti enoten pristop in večjo pravno varnost ter preprečiti pojav znatnih ovir pri čezmejnem zagotavljanju referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(7)

Ustrezno in potrebno je, da so ta pravila zapisana v zakonodajni obliki uredbe, s čimer se zagotovi, da se določbe, ki neposredno nalagajo obveznosti osebam, ki sodelujejo pri pripravi in uporabi referenčnih vrednosti ter prispevanju podatkov zanje, uporabljajo na enoten način po vsej Uniji. Ker pravni okvir za zagotavljanje referenčnih vrednosti nujno vključuje ukrepe, ki določajo natančne zahteve v zvezi z vsemi različnimi vidiki, povezanimi z zagotavljanjem referenčnih vrednosti, bi lahko tudi majhne razlike v uporabljenem pristopu v zvezi z enim od teh vidikov povzročile znatne ovire pri čezmejnem zagotavljanju referenčnih vrednosti. Zato bi morala uporaba uredbe, ki velja neposredno, zaradi česar nacionalna zakonodaja ni potrebna, omejiti možnost, da bi bili na nacionalni ravni sprejeti različni ukrepi, zagotoviti enoten pristop in večjo pravno varnost ter preprečiti pojav znatnih ovir pri čezmejnem zagotavljanju referenčnih vrednosti.

| (8) | Področje uporabe te uredbe bi moralo biti čim širše, da se ustvari preventivni regulativni okvir. Priprava referenčnih vrednosti zajema diskrecijsko pravico pri njihovem določanju in je predmet nekaterih vrst navzkrižja interesov, kar pomeni, da obstajajo priložnosti in spodbude za manipulacijo teh referenčnih vrednosti. Ti dejavniki tveganja so skupni vsem referenčnim vrednostim in za vse referenčne vrednosti bi morale veljati zahteve glede ustreznega upravljanja in kontrol.
  Ker pa se stopnja tveganja spreminja, bi bilo treba za vsak primer sprejeti različen pristop, ki bi ustrezal posameznim okoliščinam.
  Ker se ranljivost in pomen referenčne vrednosti sčasoma spreminjata, se z omejitvijo področja uporabe glede na sklicevanje na pomembne ali ranljive indekse ne bi obravnavala tveganja, ki jih lahko v prihodnosti predstavlja katera koli referenčna vrednost. Zlasti referenčne vrednosti, ki se zdaj ne uporabljajo na splošno, se bodo morda v prihodnosti uporabljale tako, da bo celo manjša manipulacija v zvezi z njimi imela precejšen vpliv. |
| --- | --- |

(8)

Področje uporabe te uredbe bi moralo biti čim širše, da se ustvari preventivni regulativni okvir. Priprava referenčnih vrednosti zajema diskrecijsko pravico pri njihovem določanju in je predmet nekaterih vrst navzkrižja interesov, kar pomeni, da obstajajo priložnosti in spodbude za manipulacijo teh referenčnih vrednosti. Ti dejavniki tveganja so skupni vsem referenčnim vrednostim in za vse referenčne vrednosti bi morale veljati zahteve glede ustreznega upravljanja in kontrol.
  Ker pa se stopnja tveganja spreminja, bi bilo treba za vsak primer sprejeti različen pristop, ki bi ustrezal posameznim okoliščinam.
  Ker se ranljivost in pomen referenčne vrednosti sčasoma spreminjata, se z omejitvijo področja uporabe glede na sklicevanje na pomembne ali ranljive indekse ne bi obravnavala tveganja, ki jih lahko v prihodnosti predstavlja katera koli referenčna vrednost. Zlasti referenčne vrednosti, ki se zdaj ne uporabljajo na splošno, se bodo morda v prihodnosti uporabljale tako, da bo celo manjša manipulacija v zvezi z njimi imela precejšen vpliv.

| (9) | Ključni element področja uporabe te uredbe bi moral biti, ali izračunana referenčna vrednost določa vrednost finančnega instrumenta ali finančne pogodbe ▌. Področje uporabe tako ne bi smelo biti odvisno od narave vhodnih podatkov. Zato bi bilo treba vključiti referenčne vrednosti, izračunane iz ekonomskih vhodnih podatkov, kot so cene delnic, in neekonomske številke ali vrednosti, kot so vremenski podatki. Okvir bi moral obsegati referenčne vrednosti, ki so podvržene navedenim tveganjem, hkrati pa bi moral
  priznati tudi obstoj velikega števila referenčnih vrednosti, ki se zagotavljajo po vsem svetu, ter različen učinek, ki ga imajo na finančno stabilnost in realno gospodarstvo
  .
  Ta uredba bi morala
  zagotoviti tudi sorazmeren odziv na tveganja, ki jih predstavljajo različne referenčne vrednosti. ▌Zato
  bi
  morala zajemati vse referenčne vrednosti, ki se uporabljajo za oblikovanje cen finančnih instrumentov, ki kotirajo na organiziranih mestih trgovanja ali s katerimi se na teh mestih trguje.
  Vsa sklicevanja na dneve v tej uredbi bi morala pomeniti koledarske dneve. |
| --- | --- |

(9)

Ključni element področja uporabe te uredbe bi moral biti, ali izračunana referenčna vrednost določa vrednost finančnega instrumenta ali finančne pogodbe ▌. Področje uporabe tako ne bi smelo biti odvisno od narave vhodnih podatkov. Zato bi bilo treba vključiti referenčne vrednosti, izračunane iz ekonomskih vhodnih podatkov, kot so cene delnic, in neekonomske številke ali vrednosti, kot so vremenski podatki. Okvir bi moral obsegati referenčne vrednosti, ki so podvržene navedenim tveganjem, hkrati pa bi moral
  priznati tudi obstoj velikega števila referenčnih vrednosti, ki se zagotavljajo po vsem svetu, ter različen učinek, ki ga imajo na finančno stabilnost in realno gospodarstvo
  .
  Ta uredba bi morala
  zagotoviti tudi sorazmeren odziv na tveganja, ki jih predstavljajo različne referenčne vrednosti. ▌Zato
  bi
  morala zajemati vse referenčne vrednosti, ki se uporabljajo za oblikovanje cen finančnih instrumentov, ki kotirajo na organiziranih mestih trgovanja ali s katerimi se na teh mestih trguje.
  Vsa sklicevanja na dneve v tej uredbi bi morala pomeniti koledarske dneve.

| (10) | Številni potrošniki so pogodbene stranke v finančnih pogodbah, zlasti v potrošniških kreditnih pogodbah, zavarovanih s hipotekami, ki se sklicujejo na referenčne vrednosti, podvržene istim tveganjem. Ta uredba bi zato morala zajemati indekse ali referenčne stopnje iz Direktive 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(10)

Številni potrošniki so pogodbene stranke v finančnih pogodbah, zlasti v potrošniških kreditnih pogodbah, zavarovanih s hipotekami, ki se sklicujejo na referenčne vrednosti, podvržene istim tveganjem. Ta uredba bi zato morala zajemati indekse ali referenčne stopnje iz Direktive 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (11) | Indeks ali kombinacijo obstoječih indeksov, ki ne vključuje novih vhodnih podatkov in ki se uporablja za merjenje uspešnosti skladov ali finančnega produkta, bi bilo treba obravnavati kot uporabo referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(11)

Indeks ali kombinacijo obstoječih indeksov, ki ne vključuje novih vhodnih podatkov in ki se uporablja za merjenje uspešnosti skladov ali finančnega produkta, bi bilo treba obravnavati kot uporabo referenčne vrednosti.

| (12) | Vsi upravljavci referenčnih vrednosti so lahko predmet navzkrižja interesov, uveljavljajo diskrecijsko pravico in imajo neustrezne sisteme upravljanja in kontrole. Ker upravljavci nadzorujejo postopek izračuna referenčnih vrednosti, sta zahteva po pridobitvi dovoljenja in nadzor
  ali registracija
  upravljavcev najučinkovitejši način za zagotavljanje celovitosti referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(12)

Vsi upravljavci referenčnih vrednosti so lahko predmet navzkrižja interesov, uveljavljajo diskrecijsko pravico in imajo neustrezne sisteme upravljanja in kontrole. Ker upravljavci nadzorujejo postopek izračuna referenčnih vrednosti, sta zahteva po pridobitvi dovoljenja in nadzor
  ali registracija
  upravljavcev najučinkovitejši način za zagotavljanje celovitosti referenčnih vrednosti.

| (13) | Ponudniki, ki prispevajo podatke za izračun referenčnih vrednosti, so izpostavljeni morebitnemu navzkrižju interesov, uveljavljajo diskrecijsko pravico in so lahko vir manipulacije. Prispevanje podatkov za izračun referenčnih vrednosti je prostovoljno. Če morajo ponudniki v skladu s katero koli pobudo znatno spremeniti svoje poslovne modele, lahko nehajo prispevati podatke. Vendar se ne pričakuje, da bi pri subjektih, za katere že veljata ureditev in nadzor, zahteva po dobrih sistemih upravljanja in kontrole vodila do znatnih stroškov ali nesorazmernega upravnega bremena. Zato ta uredba uvaja nekatere obveznosti za nadzorovane ponudnike. |
| --- | --- |

(13)

Ponudniki, ki prispevajo podatke za izračun referenčnih vrednosti, so izpostavljeni morebitnemu navzkrižju interesov, uveljavljajo diskrecijsko pravico in so lahko vir manipulacije. Prispevanje podatkov za izračun referenčnih vrednosti je prostovoljno. Če morajo ponudniki v skladu s katero koli pobudo znatno spremeniti svoje poslovne modele, lahko nehajo prispevati podatke. Vendar se ne pričakuje, da bi pri subjektih, za katere že veljata ureditev in nadzor, zahteva po dobrih sistemih upravljanja in kontrole vodila do znatnih stroškov ali nesorazmernega upravnega bremena. Zato ta uredba uvaja nekatere obveznosti za nadzorovane ponudnike.

| (14) | Upravljavec je fizična ali pravna oseba, ki
  prostovoljno
  nadzira zagotavljanje referenčne vrednosti, zlasti upravlja referenčno vrednost, zbira in analizira vhodne podatke, določa referenčno vrednost in jo
  bodisi neposredno
  objavlja
  bodisi odda njeno objavljanje v zunanje izvajanje tretji strani
  . Vendar za osebe, ki zgolj objavljajo ali navajajo referenčno vrednost v novinarske namene in ne nadzirajo zagotavljanja te referenčne vrednosti, ne bi smele veljati zahteve, ki veljajo za upravljavce v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(14)

Upravljavec je fizična ali pravna oseba, ki
  prostovoljno
  nadzira zagotavljanje referenčne vrednosti, zlasti upravlja referenčno vrednost, zbira in analizira vhodne podatke, določa referenčno vrednost in jo
  bodisi neposredno
  objavlja
  bodisi odda njeno objavljanje v zunanje izvajanje tretji strani
  . Vendar za osebe, ki zgolj objavljajo ali navajajo referenčno vrednost v novinarske namene in ne nadzirajo zagotavljanja te referenčne vrednosti, ne bi smele veljati zahteve, ki veljajo za upravljavce v skladu s to uredbo.

| (15) | Indeks se izračuna z uporabo enačbe ali kake druge metodologije na podlagi osnovnih vrednosti. Pri oblikovanju te enačbe, izračunu ali določanju vhodnih podatkov se uporablja diskrecijska pravica. Ta diskrecijska pravica ustvarja tveganje manipulacije, zato bi morale biti vse referenčne vrednosti s to značilnostjo zajete v tej uredbi. Kadar se za sklicevanje v finančnem instrumentu uporablja enotna cena ali vrednost, na primer kadar je cena enotnega vrednostnega papirja referenčna cena za neko opcijo, se račun ne izvede, poleg tega ni vhodnih podatkov ali diskrecijske pravice. Zato enotne cene ali referenčne cene enotnih vrednosti ne štejejo kot referenčne vrednosti za namene te uredbe. Referenčne cene ali poravnalne cene, ki jih pripravijo centralne nasprotne stranke, ne štejejo za referenčne vrednosti, ker se uporabljajo za določanje poravnav, kritij in obvladovanja tveganj ter kot take ne določajo zneska, plačljivega na podlagi finančnega instrumenta ali vrednosti finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

(15)

Indeks se izračuna z uporabo enačbe ali kake druge metodologije na podlagi osnovnih vrednosti. Pri oblikovanju te enačbe, izračunu ali določanju vhodnih podatkov se uporablja diskrecijska pravica. Ta diskrecijska pravica ustvarja tveganje manipulacije, zato bi morale biti vse referenčne vrednosti s to značilnostjo zajete v tej uredbi. Kadar se za sklicevanje v finančnem instrumentu uporablja enotna cena ali vrednost, na primer kadar je cena enotnega vrednostnega papirja referenčna cena za neko opcijo, se račun ne izvede, poleg tega ni vhodnih podatkov ali diskrecijske pravice. Zato enotne cene ali referenčne cene enotnih vrednosti ne štejejo kot referenčne vrednosti za namene te uredbe. Referenčne cene ali poravnalne cene, ki jih pripravijo centralne nasprotne stranke, ne štejejo za referenčne vrednosti, ker se uporabljajo za določanje poravnav, kritij in obvladovanja tveganj ter kot take ne določajo zneska, plačljivega na podlagi finančnega instrumenta ali vrednosti finančnega instrumenta.

| (16) | Pri izvajanju te uredbe bi bilo treba v celoti spoštovati neodvisnost Evropske centralne banke in nacionalnih centralnih bank pri izvajanju njihovih pooblastil, nalog in obveznosti, ki so jim podeljene s Pogodbama, ter neodvisnost nacionalnih centralnih bank, ki je lastna ustavni strukturi zadevne države članice ali tretje države. |
| --- | --- |

(16)

Pri izvajanju te uredbe bi bilo treba v celoti spoštovati neodvisnost Evropske centralne banke in nacionalnih centralnih bank pri izvajanju njihovih pooblastil, nalog in obveznosti, ki so jim podeljene s Pogodbama, ter neodvisnost nacionalnih centralnih bank, ki je lastna ustavni strukturi zadevne države članice ali tretje države.

| (17) | ▌Za zagotovitev celovitosti referenčnih vrednosti bi morali upravljavci referenčnih vrednosti ustrezno urediti upravljanje za kontrolo teh navzkrižij interesov in ohranitev zaupanja v celovitost referenčnih vrednosti. Tudi pri učinkovitem upravljanju je večina upravljavcev predmet nekaterih navzkrižij interesov, pri čemer morajo upravljavci morda sprejeti različne presoje in odločitve, ki vplivajo na različne zainteresirane strani. Zato
  je pomembno, da imajo
  upravljavci neodvisno funkcijo za nadzor izvajanja in učinkovitosti ureditve upravljanja, ki zagotavlja učinkovit nadzor. |
| --- | --- |

(17)

▌Za zagotovitev celovitosti referenčnih vrednosti bi morali upravljavci referenčnih vrednosti ustrezno urediti upravljanje za kontrolo teh navzkrižij interesov in ohranitev zaupanja v celovitost referenčnih vrednosti. Tudi pri učinkovitem upravljanju je večina upravljavcev predmet nekaterih navzkrižij interesov, pri čemer morajo upravljavci morda sprejeti različne presoje in odločitve, ki vplivajo na različne zainteresirane strani. Zato
  je pomembno, da imajo
  upravljavci neodvisno funkcijo za nadzor izvajanja in učinkovitosti ureditve upravljanja, ki zagotavlja učinkovit nadzor.

| (18) | Manipulacija referenčnih vrednosti ali njihova nezanesljivost lahko škoduje vlagateljem in potrošnikom. Zato bi morala ta uredba določati okvir za hrambo evidenc s strani upravljavcev in ponudnikov ter za zagotavljanje preglednosti o namenu referenčne vrednosti in vhodnih podatkov, kar omogoča učinkovitejšo in bolj pošteno reševanje morebitnih zahtevkov v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

(18)

Manipulacija referenčnih vrednosti ali njihova nezanesljivost lahko škoduje vlagateljem in potrošnikom. Zato bi morala ta uredba določati okvir za hrambo evidenc s strani upravljavcev in ponudnikov ter za zagotavljanje preglednosti o namenu referenčne vrednosti in vhodnih podatkov, kar omogoča učinkovitejšo in bolj pošteno reševanje morebitnih zahtevkov v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije.

| (19) | Za revidiranje in učinkovito izvajanje te uredbe so potrebni naknadna analiza in dokazi. Zato
  bi morala ta uredba določiti okvir, v skladu s katerim bi morali
  upravljavci referenčnih vrednosti dovolj dolgo voditi ustrezno dokumentacijo v zvezi z izračunavanjem referenčne vrednosti. Realnost, ki naj bi jo izmerili z referenčno vrednostjo, in okolje, v katerem se ta meri, se lahko sčasoma spremenita. Zato je treba redno revidirati ali pregledati postopke in metodologijo v zvezi z zagotavljanjem referenčnih vrednostni, da se ugotovijo pomanjkljivosti in morebitne izboljšave. Neuspeh pri zagotavljanju referenčnih vrednosti lahko vpliva tudi na mnoge zainteresirane strani, ki lahko pomagajo ugotoviti navedene pomanjkljivosti. Zato
  bi morala ta uredba določiti okvir, v skladu s katerim bi upravljavci vzpostavili
  neodvisen postopek pritožb, da
  bi
  zainteresirane strani upravljavca referenčnih vrednosti
  lahko obvestile
  o pritožbah in da
  bi
  lahko upravljavec referenčnih vrednosti objektivno
  ocenil
  upravičenost morebitnih pritožb. |
| --- | --- |

(19)

Za revidiranje in učinkovito izvajanje te uredbe so potrebni naknadna analiza in dokazi. Zato
  bi morala ta uredba določiti okvir, v skladu s katerim bi morali
  upravljavci referenčnih vrednosti dovolj dolgo voditi ustrezno dokumentacijo v zvezi z izračunavanjem referenčne vrednosti. Realnost, ki naj bi jo izmerili z referenčno vrednostjo, in okolje, v katerem se ta meri, se lahko sčasoma spremenita. Zato je treba redno revidirati ali pregledati postopke in metodologijo v zvezi z zagotavljanjem referenčnih vrednostni, da se ugotovijo pomanjkljivosti in morebitne izboljšave. Neuspeh pri zagotavljanju referenčnih vrednosti lahko vpliva tudi na mnoge zainteresirane strani, ki lahko pomagajo ugotoviti navedene pomanjkljivosti. Zato
  bi morala ta uredba določiti okvir, v skladu s katerim bi upravljavci vzpostavili
  neodvisen postopek pritožb, da
  bi
  zainteresirane strani upravljavca referenčnih vrednosti
  lahko obvestile
  o pritožbah in da
  bi
  lahko upravljavec referenčnih vrednosti objektivno
  ocenil
  upravičenost morebitnih pritožb.

| (20) | Zagotavljanje referenčnih vrednosti pogosto vključuje zunanje izvajanje pomembnih funkcij, kot so izračun referenčne vrednosti, zbiranje vhodnih podatkov in razširjanje referenčne vrednosti. Da se zagotovi učinkovita ureditev upravljanja, je treba zagotoviti, da morebitno tovrstno zunanje izvajanje upravljavca referenčnih vrednosti ne odvezuje nobene obveznosti ali odgovornosti ter da se pri tem ne posega v sposobnost upravljavca za izpolnjevanje teh odgovornosti ali obveznosti ali v sposobnost ustreznega pristojnega organa, da jih nadzoruje. |
| --- | --- |

(20)

Zagotavljanje referenčnih vrednosti pogosto vključuje zunanje izvajanje pomembnih funkcij, kot so izračun referenčne vrednosti, zbiranje vhodnih podatkov in razširjanje referenčne vrednosti. Da se zagotovi učinkovita ureditev upravljanja, je treba zagotoviti, da morebitno tovrstno zunanje izvajanje upravljavca referenčnih vrednosti ne odvezuje nobene obveznosti ali odgovornosti ter da se pri tem ne posega v sposobnost upravljavca za izpolnjevanje teh odgovornosti ali obveznosti ali v sposobnost ustreznega pristojnega organa, da jih nadzoruje.

| (21) | Upravljavec referenčnih vrednosti je glavni prejemnik vhodnih podatkov ter lahko redno ocenjuje njihovo celovitost in točnost. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Upravljavec referenčnih vrednosti je glavni prejemnik vhodnih podatkov ter lahko redno ocenjuje njihovo celovitost in točnost. ▌

| (22) | Uslužbenci upravljavca lahko ugotovijo morebitne kršitve te uredbe ali morebitne pomanjkljivosti, ki bi lahko privedle do manipulacije ali poskusov manipulacije. Ta uredba bi zato morala
  vzpostaviti okvir, ki bo uslužbencem omogočal, da
  na zaupen način opozorijo upravljavce o morebitnih kršitvah te uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Uslužbenci upravljavca lahko ugotovijo morebitne kršitve te uredbe ali morebitne pomanjkljivosti, ki bi lahko privedle do manipulacije ali poskusov manipulacije. Ta uredba bi zato morala
  vzpostaviti okvir, ki bo uslužbencem omogočal, da
  na zaupen način opozorijo upravljavce o morebitnih kršitvah te uredbe.

| (23) | Vsaka diskrecijska pravica, ki se lahko uveljavlja pri zagotavljanju vhodnih podatkov, pomeni priložnost za manipulacijo referenčne vrednosti. Če vhodni podatki temeljijo na transakcijah, je diskrecijska pravica omejena, zmanjša pa se tudi možnost manipulacije s podatki. Upravljavci referenčnih vrednosti bi zato praviloma morali uporabljati dejanske vhodne podatke o transakcijah, če je to mogoče, kadar so podatki o transakciji nezadostni za zagotavljanje celovitosti in točnosti referenčnih vrednosti, pa se lahko uporabijo tudi drugi podatki. |
| --- | --- |

(23)

Vsaka diskrecijska pravica, ki se lahko uveljavlja pri zagotavljanju vhodnih podatkov, pomeni priložnost za manipulacijo referenčne vrednosti. Če vhodni podatki temeljijo na transakcijah, je diskrecijska pravica omejena, zmanjša pa se tudi možnost manipulacije s podatki. Upravljavci referenčnih vrednosti bi zato praviloma morali uporabljati dejanske vhodne podatke o transakcijah, če je to mogoče, kadar so podatki o transakciji nezadostni za zagotavljanje celovitosti in točnosti referenčnih vrednosti, pa se lahko uporabijo tudi drugi podatki.

| (24) | Točnost in zanesljivost referenčne vrednosti pri merjenju gospodarskega stanja, ki naj bi se merilo, je odvisna od uporabljene metodologije in vhodnih podatkov. Zato je treba sprejeti
  pregledno
  metodologijo, s katero se zagotovita zanesljivost in točnost referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(24)

Točnost in zanesljivost referenčne vrednosti pri merjenju gospodarskega stanja, ki naj bi se merilo, je odvisna od uporabljene metodologije in vhodnih podatkov. Zato je treba sprejeti
  pregledno
  metodologijo, s katero se zagotovita zanesljivost in točnost referenčne vrednosti.

| (25) | Da se zagotovi stalna točnost referenčne vrednosti, bodo morda potrebne spremembe metodologije, vendar vsaka sprememba metodologije vpliva na uporabnike in zainteresirane strani v zvezi z referenčno vrednostjo. Zato je treba določiti postopke za spremembo metodologije določanja referenčnih vrednosti, vključno s potrebo po posvetovanju, da lahko uporabniki in zainteresirane strani sprejmejo potrebne ukrepe ob takšnih spremembah oziroma upravljavca obvestijo, kadar imajo pripombe v zvezi s spremembami. |
| --- | --- |

(25)

Da se zagotovi stalna točnost referenčne vrednosti, bodo morda potrebne spremembe metodologije, vendar vsaka sprememba metodologije vpliva na uporabnike in zainteresirane strani v zvezi z referenčno vrednostjo. Zato je treba določiti postopke za spremembo metodologije določanja referenčnih vrednosti, vključno s potrebo po posvetovanju, da lahko uporabniki in zainteresirane strani sprejmejo potrebne ukrepe ob takšnih spremembah oziroma upravljavca obvestijo, kadar imajo pripombe v zvezi s spremembami.

| (26) | Celovitost in točnost referenčnih vrednosti sta odvisni od celovitosti in točnosti vhodnih podatkov, ki jih zagotovijo ponudniki. Bistveno je, da so obveznosti ponudnikov glede vhodnih podatkov jasno določene, zanesljive ter skladne s kontrolo in metodologijo upravljavca referenčnih vrednosti. Zato
  bi moral
  upravljavec referenčnih vrednosti
  , kadar je primerno in mogoče, v sodelovanju s svojimi ponudniki
  pripraviti kodeks ravnanja, v katerem
  bi bile
  poleg teh zahtev izrecno
  navedene
  tudi
  odgovornosti ponudnikov glede zagotavljanja vhodnih podatkov
  . |
| --- | --- |

(26)

Celovitost in točnost referenčnih vrednosti sta odvisni od celovitosti in točnosti vhodnih podatkov, ki jih zagotovijo ponudniki. Bistveno je, da so obveznosti ponudnikov glede vhodnih podatkov jasno določene, zanesljive ter skladne s kontrolo in metodologijo upravljavca referenčnih vrednosti. Zato
  bi moral
  upravljavec referenčnih vrednosti
  , kadar je primerno in mogoče, v sodelovanju s svojimi ponudniki
  pripraviti kodeks ravnanja, v katerem
  bi bile
  poleg teh zahtev izrecno
  navedene
  tudi
  odgovornosti ponudnikov glede zagotavljanja vhodnih podatkov
  .

| (27) | Veliko referenčnih vrednosti je določenih
  z uporabo formule, izračunane
  na podlagi vhodnih podatkov, ki jih zagotavljajo organizirana mesta trgovanja
  , sistemi odobrenih objav ali mehanizmi poročanja
  , energijske borze
  ali
  dražbe pravic do emisij toplogrednih plinov.
  V teh primerih obstoječa ureditev
  in
  nadzor zagotavljata
  celovitost
  in preglednost
  vhodnih podatkov
  ter urejata
  zahteve glede upravljanja in postopke za priglasitev kršitev. Zato
  za
  te referenčne vrednosti
  , če osnovni vhodni podatki v celoti izhajajo iz mest trgovanja, za katera veljajo zahteve po preglednosti po trgovanju, vključno s trgom tretjih držav, ki velja za enakovrednega organiziranemu trgu v Uniji, ne bi smele veljati nekatere
  obveznosti
  iz te uredbe
  , da se prepreči dvojno urejanje in ker njihov nadzor zagotavlja celovitost uporabljenih vhodnih podatkov. |
| --- | --- |

(27)

Veliko referenčnih vrednosti je določenih
  z uporabo formule, izračunane
  na podlagi vhodnih podatkov, ki jih zagotavljajo organizirana mesta trgovanja
  , sistemi odobrenih objav ali mehanizmi poročanja
  , energijske borze
  ali
  dražbe pravic do emisij toplogrednih plinov.
  V teh primerih obstoječa ureditev
  in
  nadzor zagotavljata
  celovitost
  in preglednost
  vhodnih podatkov
  ter urejata
  zahteve glede upravljanja in postopke za priglasitev kršitev. Zato
  za
  te referenčne vrednosti
  , če osnovni vhodni podatki v celoti izhajajo iz mest trgovanja, za katera veljajo zahteve po preglednosti po trgovanju, vključno s trgom tretjih držav, ki velja za enakovrednega organiziranemu trgu v Uniji, ne bi smele veljati nekatere
  obveznosti
  iz te uredbe
  , da se prepreči dvojno urejanje in ker njihov nadzor zagotavlja celovitost uporabljenih vhodnih podatkov.

| (28) | Pri ponudnikih lahko pride do navzkrižja interesov, poleg tega lahko ponudniki pri določanju vhodnih podatkov uveljavljajo diskrecijsko pravico. Zato morajo za ponudnike
  , kadar je to možno in primerno,
  veljati ureditve upravljanja, da se zagotovi obvladovanje navzkrižij interesov ter da so vhodni podatki točni, skladni z zahtevami upravljavca in preverljivi. |
| --- | --- |

(28)

Pri ponudnikih lahko pride do navzkrižja interesov, poleg tega lahko ponudniki pri določanju vhodnih podatkov uveljavljajo diskrecijsko pravico. Zato morajo za ponudnike
  , kadar je to možno in primerno,
  veljati ureditve upravljanja, da se zagotovi obvladovanje navzkrižij interesov ter da so vhodni podatki točni, skladni z zahtevami upravljavca in preverljivi.

| (29) | Različne vrste referenčnih vrednosti in različni sektorji referenčnih vrednosti imajo različne značilnosti in ranljivosti ter so izpostavljeni različnim tveganjem. Določbe te uredbe bi bilo zato treba nadalje podrobno opredeliti za posamezne sektorje in tipe referenčnih vrednosti. ▌Referenčne vrednosti za primarne proizvode se splošno uporabljajo in imajo značilnosti posameznega sektorja, zato je treba določiti, kako bi te določbe veljale za navedene referenčne vrednosti v tej uredbi.
  Poleg tega bi bilo treba v tej uredbi predvideti določeno mero prilagodljivosti, ki bi omogočala pravočasno posodabljanje različnih zahtev, ki veljajo za različne sektorje referenčnih vrednosti, ob upoštevanju mednarodnega razvoja, predvsem pa dela Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO). |
| --- | --- |

(29)

Različne vrste referenčnih vrednosti in različni sektorji referenčnih vrednosti imajo različne značilnosti in ranljivosti ter so izpostavljeni različnim tveganjem. Določbe te uredbe bi bilo zato treba nadalje podrobno opredeliti za posamezne sektorje in tipe referenčnih vrednosti. ▌Referenčne vrednosti za primarne proizvode se splošno uporabljajo in imajo značilnosti posameznega sektorja, zato je treba določiti, kako bi te določbe veljale za navedene referenčne vrednosti v tej uredbi.
  Poleg tega bi bilo treba v tej uredbi predvideti določeno mero prilagodljivosti, ki bi omogočala pravočasno posodabljanje različnih zahtev, ki veljajo za različne sektorje referenčnih vrednosti, ob upoštevanju mednarodnega razvoja, predvsem pa dela Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO).

| (29a) | Za namene te uredbe je referenčna vrednost ključna, če zanjo velja, da je sistemske narave, ali se uporablja sistemsko in je dovzetna za manipulacije, da bi zagotovili regulativno sorazmernost. |
| --- | --- |

(29a)

Za namene te uredbe je referenčna vrednost ključna, če zanjo velja, da je sistemske narave, ali se uporablja sistemsko in je dovzetna za manipulacije, da bi zagotovili regulativno sorazmernost.

| (30) | Neuspeh nekaterih ključnih referenčnih vrednosti lahko bistveno vpliva na finančno stabilnost, urejenost trgov ali vlagatelje, zato je treba uvesti dodatne zahteve, da se zagotovita celovitost in trdnost teh ključnih referenčnih vrednosti.
  Ti potencialno destabilizacijski učinki ključnih referenčnih vrednosti se lahko pojavijo v eni državi članici ali več. Nacionalni pristojni organi ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) bodo določili, katere vrednosti bodo kategorizirane kot ključne. |
| --- | --- |

(30)

Neuspeh nekaterih ključnih referenčnih vrednosti lahko bistveno vpliva na finančno stabilnost, urejenost trgov ali vlagatelje, zato je treba uvesti dodatne zahteve, da se zagotovita celovitost in trdnost teh ključnih referenčnih vrednosti.
  Ti potencialno destabilizacijski učinki ključnih referenčnih vrednosti se lahko pojavijo v eni državi članici ali več. Nacionalni pristojni organi ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) bodo določili, katere vrednosti bodo kategorizirane kot ključne.

| (30a) | Glede na strateško pomembnost kritičnih referenčnih vrednosti za dobro delovanje notranjega trga mora biti ESMA pooblaščen, da v skladu s postopkom iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)

  sprejema odločitve, ki se neposredno uporabljajo za upravljavca in po potrebi za ponudnike referenčne vrednosti, če nacionalni pristojni organ ne izvaja te uredbe ali krši zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

(30a)

Glede na strateško pomembnost kritičnih referenčnih vrednosti za dobro delovanje notranjega trga mora biti ESMA pooblaščen, da v skladu s postopkom iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)

  sprejema odločitve, ki se neposredno uporabljajo za upravljavca in po potrebi za ponudnike referenčne vrednosti, če nacionalni pristojni organ ne izvaja te uredbe ali krši zakonodajo Unije.

| (31) | Ponudniki, ki ne prispevajo več podatkov, lahko ogrozijo kredibilnost ključnih referenčnih vrednosti
  , saj se lahko s tem zmanjša zmožnost teh referenčnih vrednosti za merjenje dejanskega tržnega ali gospodarskega stanja
  . Za
  ohranitev kredibilnosti teh referenčnih vrednosti
  je zato treba vključiti pooblastilo ustreznemu pristojnemu organu, ki mora
  od nadzorovanih subjektov
  zahtevati obvezno prispevanje podatkov za
  njihov
  izračun ▌.
  Namen obveznega prispevanja vhodnih podatkov ni nalagati nadzorovanim subjektom obveznosti, da sklepajo transakcije ali da se zavežejo k njihovemu sklepanju. |
| --- | --- |

(31)

Ponudniki, ki ne prispevajo več podatkov, lahko ogrozijo kredibilnost ključnih referenčnih vrednosti
  , saj se lahko s tem zmanjša zmožnost teh referenčnih vrednosti za merjenje dejanskega tržnega ali gospodarskega stanja
  . Za
  ohranitev kredibilnosti teh referenčnih vrednosti
  je zato treba vključiti pooblastilo ustreznemu pristojnemu organu, ki mora
  od nadzorovanih subjektov
  zahtevati obvezno prispevanje podatkov za
  njihov
  izračun ▌.
  Namen obveznega prispevanja vhodnih podatkov ni nalagati nadzorovanim subjektom obveznosti, da sklepajo transakcije ali da se zavežejo k njihovemu sklepanju.

| (31a) | Ko je vrednost opredeljena kot ključna, bi lahko njen upravljavec izkoriščal monopolni položaj nad njenimi uporabniki. Zato bo moral kolegij pristojnih organov za to ključno referenčno vrednost spremljati prodajno ceno in stroške upravljavca, da bi preprečili zlorabe trga. |
| --- | --- |

(31a)

Ko je vrednost opredeljena kot ključna, bi lahko njen upravljavec izkoriščal monopolni položaj nad njenimi uporabniki. Zato bo moral kolegij pristojnih organov za to ključno referenčno vrednost spremljati prodajno ceno in stroške upravljavca, da bi preprečili zlorabe trga.

| (32) | Da lahko uporabniki referenčnih vrednosti ustrezno izberejo referenčne vrednosti in razumejo tveganja, povezana z njimi, morajo vedeti, kaj se meri s posameznimi referenčnimi vrednostmi in katere so njihove pomanjkljivosti. Upravljavec referenčnih vrednosti bi zato moral objaviti izjavo z navedbo teh elementov ▌.
  Pri preiskavi bi moral upravljavec svoje vhodne podatke na zahtevo dati na voljo ustreznemu pristojnemu organu.


  ▌ |
| --- | --- |

(32)

Da lahko uporabniki referenčnih vrednosti ustrezno izberejo referenčne vrednosti in razumejo tveganja, povezana z njimi, morajo vedeti, kaj se meri s posameznimi referenčnimi vrednostmi in katere so njihove pomanjkljivosti. Upravljavec referenčnih vrednosti bi zato moral objaviti izjavo z navedbo teh elementov ▌.
  Pri preiskavi bi moral upravljavec svoje vhodne podatke na zahtevo dati na voljo ustreznemu pristojnemu organu.

▌

| (34) | V tej uredbi bi bilo treba upoštevati načela za finančne referenčne vrednosti, ki jih je 17. julija 2013 izdalo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) (v nadaljnjem besedilu: načela IOSCO
  za finančne referenčne vrednosti
  )
  in načela za agencije za sporočanje cen nafte, ki jih je IOSCO izdal 5. oktobra 2012 (v nadaljnjem besedilu: načela IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte), ki
  predstavljajo globalni standard v zvezi z regulativnimi zahtevami za referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(34)

V tej uredbi bi bilo treba upoštevati načela za finančne referenčne vrednosti, ki jih je 17. julija 2013 izdalo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) (v nadaljnjem besedilu: načela IOSCO
  za finančne referenčne vrednosti
  )
  in načela za agencije za sporočanje cen nafte, ki jih je IOSCO izdal 5. oktobra 2012 (v nadaljnjem besedilu: načela IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte), ki
  predstavljajo globalni standard v zvezi z regulativnimi zahtevami za referenčne vrednosti.

| (34a) | Trgi primarnih proizvodov imajo edinstvene značilnosti, ki jih je treba upoštevati, da ne bi ogrozili celovitosti referenčnih vrednosti za primarne proizvode in da bi preprečili škodljiv vpliv na preglednost trga primarnih proizvodov, evropsko varnost oskrbe, konkurenčnost in interese potrošnikov. Zato za nekatere določbe te uredbe ni ustrezno, da se uporabljajo za referenčne vrednosti za primarne proizvode. Načela, ki jih je za referenčne vrednosti za primarne proizvode opredelil IOSCO, med drugim v sodelovanju z Mednarodno agencijo za energijo in Mednarodnim energetskim forumom, so oblikovana posebej za to, da se uporabljajo za vse referenčne vrednosti za primarne proizvode, zato ta uredba določa, da se nekatere zahteve ne uporabljajo za referenčne vrednosti za primarne proizvode. |
| --- | --- |

(34a)

Trgi primarnih proizvodov imajo edinstvene značilnosti, ki jih je treba upoštevati, da ne bi ogrozili celovitosti referenčnih vrednosti za primarne proizvode in da bi preprečili škodljiv vpliv na preglednost trga primarnih proizvodov, evropsko varnost oskrbe, konkurenčnost in interese potrošnikov. Zato za nekatere določbe te uredbe ni ustrezno, da se uporabljajo za referenčne vrednosti za primarne proizvode. Načela, ki jih je za referenčne vrednosti za primarne proizvode opredelil IOSCO, med drugim v sodelovanju z Mednarodno agencijo za energijo in Mednarodnim energetskim forumom, so oblikovana posebej za to, da se uporabljajo za vse referenčne vrednosti za primarne proizvode, zato ta uredba določa, da se nekatere zahteve ne uporabljajo za referenčne vrednosti za primarne proizvode.

| (34b) | Ta uredba uvaja tudi sistem priznavanja, ki upravljavcem referenčnih vrednosti v tretji državi omogoča, da svoje referenčne vrednosti zagotavljajo v Uniji, če v celoti izpolnjujejo zahteve, določene v tej uredbi, ali določbe v ustreznih načelih IOSCO. |
| --- | --- |

(34b)

Ta uredba uvaja tudi sistem priznavanja, ki upravljavcem referenčnih vrednosti v tretji državi omogoča, da svoje referenčne vrednosti zagotavljajo v Uniji, če v celoti izpolnjujejo zahteve, določene v tej uredbi, ali določbe v ustreznih načelih IOSCO.

| (34c) | Ta uredba uvaja sistem odobritve, ki upravljavcem, ki imajo sedež v Uniji in imajo dovoljenje ali so registrirani v skladu z njenimi določbami, omogoča, da pod določenimi pogoji odobrijo referenčne vrednosti, zagotovljene v tretji državi. Takšen sistem odobritve bi bilo treba uvesti za upravljavce iz tretjih držav, ki so povezani z upravljavci s sedežem v Uniji ali z njimi tesno sodelujejo. Upravljavec, ki odobri referenčne vrednosti, pridobljene v tretji državi, bi moral biti zanje odgovoren ter zagotoviti, da izpolnjujejo ustrezne pogoje iz te uredbe ali zahteve ustreznih načel IOSCO. |
| --- | --- |

(34c)

Ta uredba uvaja sistem odobritve, ki upravljavcem, ki imajo sedež v Uniji in imajo dovoljenje ali so registrirani v skladu z njenimi določbami, omogoča, da pod določenimi pogoji odobrijo referenčne vrednosti, zagotovljene v tretji državi. Takšen sistem odobritve bi bilo treba uvesti za upravljavce iz tretjih držav, ki so povezani z upravljavci s sedežem v Uniji ali z njimi tesno sodelujejo. Upravljavec, ki odobri referenčne vrednosti, pridobljene v tretji državi, bi moral biti zanje odgovoren ter zagotoviti, da izpolnjujejo ustrezne pogoje iz te uredbe ali zahteve ustreznih načel IOSCO.

| (35) | Upravljavca
  ključne referenčne vrednosti
  bi moral pooblastiti in nadzirati pristojni organ države članice, v kateri ima upravljavec sedež.
  Upravljavec, ki zagotavlja samo referenčne vrednosti, določene s formulo na podlagi vhodnih podatkov, ki jih v celoti in neposredno zagotavljajo organizirana mesta trgovanja, sistemi odobrenih objav ali mehanizmi poročanja, energijske borze ali dražbe pravic do emisij toplogrednih plinov, in/ali upravljavec, ki zagotavlja samo neključne referenčne vrednosti, bi morala biti registrirana pri pristojnem organu in biti pod njegovim nadzorom. Namen registracije upravljavca ni vplivati na nadzor, ki ga izvajajo ustrezni pristojni organi. ESMA bi moral voditi register upravljavcev na ravni Unije. |
| --- | --- |

(35)

Upravljavca
  ključne referenčne vrednosti
  bi moral pooblastiti in nadzirati pristojni organ države članice, v kateri ima upravljavec sedež.
  Upravljavec, ki zagotavlja samo referenčne vrednosti, določene s formulo na podlagi vhodnih podatkov, ki jih v celoti in neposredno zagotavljajo organizirana mesta trgovanja, sistemi odobrenih objav ali mehanizmi poročanja, energijske borze ali dražbe pravic do emisij toplogrednih plinov, in/ali upravljavec, ki zagotavlja samo neključne referenčne vrednosti, bi morala biti registrirana pri pristojnem organu in biti pod njegovim nadzorom. Namen registracije upravljavca ni vplivati na nadzor, ki ga izvajajo ustrezni pristojni organi. ESMA bi moral voditi register upravljavcev na ravni Unije.

| (36) | V nekaterih okoliščinah lahko oseba zagotovi indeks, vendar se pri tem ne zaveda, da se ta indeks uporablja kot sklic za finančni instrument. To zlasti velja, kadar imata uporabnik in upravljavec referenčne vrednosti sedeža v različnih državah članicah. Zato
  je treba povečati raven preglednosti glede na to, katera
  referenčna vrednost
  se
  uporablja▌.
  To je mogoče doseči z izboljšanjem vsebine prospektov ali dokumentov s ključnimi informacijami, ki jih zahteva zakonodaja Unije, ter vsebine uradnih obvestil in seznama finančnih instrumentov, ki ga zahteva Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

   (10). |
| --- | --- |

(36)

V nekaterih okoliščinah lahko oseba zagotovi indeks, vendar se pri tem ne zaveda, da se ta indeks uporablja kot sklic za finančni instrument. To zlasti velja, kadar imata uporabnik in upravljavec referenčne vrednosti sedeža v različnih državah članicah. Zato
  je treba povečati raven preglednosti glede na to, katera
  referenčna vrednost
  se
  uporablja▌.
  To je mogoče doseči z izboljšanjem vsebine prospektov ali dokumentov s ključnimi informacijami, ki jih zahteva zakonodaja Unije, ter vsebine uradnih obvestil in seznama finančnih instrumentov, ki ga zahteva Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

   (10).

| (37) | Učinkovitost nadzora je zagotovljena na podlagi sklopa učinkovitih orodij ter pooblastil in virov pristojnih organov držav članic
  in ESMA
  . V tej uredbi bi bilo zato treba zlasti določiti minimalen sklop nadzornih in preiskovalnih pooblastil, ki bi jih bilo treba v skladu z nacionalno zakonodajo podeliti pristojnim organom držav članic
  in ESMA
  . Pristojni organi in ESMA morajo pri izvajanju svojih pooblastil na podlagi te uredbe ravnati objektivno in nepristransko ter morajo svoje odločitve sprejemati samostojno. |
| --- | --- |

(37)

Učinkovitost nadzora je zagotovljena na podlagi sklopa učinkovitih orodij ter pooblastil in virov pristojnih organov držav članic
  in ESMA
  . V tej uredbi bi bilo zato treba zlasti določiti minimalen sklop nadzornih in preiskovalnih pooblastil, ki bi jih bilo treba v skladu z nacionalno zakonodajo podeliti pristojnim organom držav članic
  in ESMA
  . Pristojni organi in ESMA morajo pri izvajanju svojih pooblastil na podlagi te uredbe ravnati objektivno in nepristransko ter morajo svoje odločitve sprejemati samostojno.

| (38) | Za namene odkrivanja kršitev te uredbe morajo imeti pristojni organi
  in ESMA
  v skladu z nacionalno zakonodajo možnost dostopa do prostorov fizičnih in pravnih oseb, da lahko zasežejo dokumente. Dostop do teh prostorov je nujen, kadar obstaja utemeljen sum, da obstajajo dokumenti in drugi podatki, povezani s predmetom inšpekcijskega pregleda ali preiskave, ki so lahko pomembni za dokazovanje kršitve te uredbe. Poleg tega je dostop do takih prostorov potreben, kadar: oseba ni izpolnila že predložene zahteve po informacijah ali obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da zahteva po informacijah, če bi bila predložena, ne bi bila izpolnjena ali da bi bili zahtevani dokumenti ali informacije odstranjeni, spremenjeni ali uničeni. Če je potrebno predhodno dovoljenje sodnega organa zadevne države članice, se v skladu z nacionalno zakonodajo takšna pooblastila dostopa do prostorov uporabijo šele po pridobitvi predhodnega dovoljenja sodnih organov. |
| --- | --- |

(38)

Za namene odkrivanja kršitev te uredbe morajo imeti pristojni organi
  in ESMA
  v skladu z nacionalno zakonodajo možnost dostopa do prostorov fizičnih in pravnih oseb, da lahko zasežejo dokumente. Dostop do teh prostorov je nujen, kadar obstaja utemeljen sum, da obstajajo dokumenti in drugi podatki, povezani s predmetom inšpekcijskega pregleda ali preiskave, ki so lahko pomembni za dokazovanje kršitve te uredbe. Poleg tega je dostop do takih prostorov potreben, kadar: oseba ni izpolnila že predložene zahteve po informacijah ali obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da zahteva po informacijah, če bi bila predložena, ne bi bila izpolnjena ali da bi bili zahtevani dokumenti ali informacije odstranjeni, spremenjeni ali uničeni. Če je potrebno predhodno dovoljenje sodnega organa zadevne države članice, se v skladu z nacionalno zakonodajo takšna pooblastila dostopa do prostorov uporabijo šele po pridobitvi predhodnega dovoljenja sodnih organov.

| (39) | Obstoječe evidence telefonskih pogovorov in podatkovnega prometa nadzorovanih subjektov lahko pomenijo nujen in včasih edini dokaz za odkrivanje in dokazovanje kršitev te uredbe, predvsem v zvezi z upoštevanjem zahtev glede upravljanja in kontrole. Takšni zapisi in evidence lahko pripomorejo k preverjanju identitete osebe, odgovorne za predložitev podatkov, in oseb, pristojnih za njeno odobritev, ter preverjanju, ali se zagotavlja
  organizacijsko
  ločevanje zaposlenih. Zato bi morali pristojni organi imeti možnost, da zahtevajo obstoječe evidence telefonskih pogovorov in elektronskih komunikacij ter evidence o podatkovnem prometu, ki jih hranijo nadzorovani subjekti, kadar obstaja utemeljen sum, da so lahko takšne evidence ali zapisi, povezani z vsebino inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembni za dokazovanje kršitve te uredbe. |
| --- | --- |

(39)

Obstoječe evidence telefonskih pogovorov in podatkovnega prometa nadzorovanih subjektov lahko pomenijo nujen in včasih edini dokaz za odkrivanje in dokazovanje kršitev te uredbe, predvsem v zvezi z upoštevanjem zahtev glede upravljanja in kontrole. Takšni zapisi in evidence lahko pripomorejo k preverjanju identitete osebe, odgovorne za predložitev podatkov, in oseb, pristojnih za njeno odobritev, ter preverjanju, ali se zagotavlja
  organizacijsko
  ločevanje zaposlenih. Zato bi morali pristojni organi imeti možnost, da zahtevajo obstoječe evidence telefonskih pogovorov in elektronskih komunikacij ter evidence o podatkovnem prometu, ki jih hranijo nadzorovani subjekti, kadar obstaja utemeljen sum, da so lahko takšne evidence ali zapisi, povezani z vsebino inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembni za dokazovanje kršitve te uredbe.

| (40) | Nekatere določbe te uredbe veljajo za fizične ali pravne osebe v tretjih državah, ki lahko uporabijo referenčno vrednost ali lahko prispevajo podatke za izračun referenčne vrednosti ali so lahko kakor koli drugače vključene v postopek izračuna referenčnih vrednosti. Pristojni organi bi zato morali skleniti dogovore z nadzornimi organi v tretjih državah. ESMA bi moral usklajevati sklepanje takšnih dogovorov o sodelovanju in izmenjavo informacij, ki so pridobljene od tretjih držav, med pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(40)

Nekatere določbe te uredbe veljajo za fizične ali pravne osebe v tretjih državah, ki lahko uporabijo referenčno vrednost ali lahko prispevajo podatke za izračun referenčne vrednosti ali so lahko kakor koli drugače vključene v postopek izračuna referenčnih vrednosti. Pristojni organi bi zato morali skleniti dogovore z nadzornimi organi v tretjih državah. ESMA bi moral usklajevati sklepanje takšnih dogovorov o sodelovanju in izmenjavo informacij, ki so pridobljene od tretjih držav, med pristojnimi organi.

| (41) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznavata Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah
  (v nadaljnjem besedilu: Listina)
  , zlasti pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, pravico do varstva osebnih podatkov, pravico do svobode izražanja in svobode obveščanja, svobodo gospodarske pobude, pravico do lastnine, pravico do varstva potrošnikov, pravico do učinkovitih pravnih sredstev in pravico do obrambe.
  Skladno s tem bi bilo
  treba to uredbo razlagati in uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli.
  V njej bi bilo treba zlasti pri sklicevanju na pravila, ki urejajo svobodo izražanja v drugih medijih, pa tudi na pravilnike ali kodekse, ki urejajo novinarski poklic, upoštevati te svoboščine, kot so zagotovljene v Uniji in državah članicah ter priznane v členu 11 Listine in drugih ustreznih določbah. Ta uredba se ne bi smela uporabljati za tisk, druge medije in novinarje, če zgolj objavljajo ali navajajo referenčno vrednost v novinarske namene in ne nadzirajo njenega zagotavljanja. |
| --- | --- |

(41)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznavata Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah
  (v nadaljnjem besedilu: Listina)
  , zlasti pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, pravico do varstva osebnih podatkov, pravico do svobode izražanja in svobode obveščanja, svobodo gospodarske pobude, pravico do lastnine, pravico do varstva potrošnikov, pravico do učinkovitih pravnih sredstev in pravico do obrambe.
  Skladno s tem bi bilo
  treba to uredbo razlagati in uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli.
  V njej bi bilo treba zlasti pri sklicevanju na pravila, ki urejajo svobodo izražanja v drugih medijih, pa tudi na pravilnike ali kodekse, ki urejajo novinarski poklic, upoštevati te svoboščine, kot so zagotovljene v Uniji in državah članicah ter priznane v členu 11 Listine in drugih ustreznih določbah. Ta uredba se ne bi smela uporabljati za tisk, druge medije in novinarje, če zgolj objavljajo ali navajajo referenčno vrednost v novinarske namene in ne nadzirajo njenega zagotavljanja.

| (42) | V celoti bi bilo treba upoštevati pravico zadevnih oseb do obrambe. Zlasti imajo osebe, ki so v postopku, zagotovljen dostop do ugotovitev, na podlagi katerih so pristojni organi sprejeli odločitev, in pravico, da izrazijo svoje mnenje. |
| --- | --- |

(42)

V celoti bi bilo treba upoštevati pravico zadevnih oseb do obrambe. Zlasti imajo osebe, ki so v postopku, zagotovljen dostop do ugotovitev, na podlagi katerih so pristojni organi sprejeli odločitev, in pravico, da izrazijo svoje mnenje.

| (43) | Preglednost glede referenčnih vrednosti je potrebna zaradi stabilnosti finančnih trgov in varstva vlagateljev. Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi bi morala biti skladna s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (11). Vsaka izmenjava ali prenos informacij, ki jo opravi ESMA, bi morala biti skladna s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (12). |
| --- | --- |

(43)

Preglednost glede referenčnih vrednosti je potrebna zaradi stabilnosti finančnih trgov in varstva vlagateljev. Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi bi morala biti skladna s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (11). Vsaka izmenjava ali prenos informacij, ki jo opravi ESMA, bi morala biti skladna s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (12).

| (44) | Države članice bi morale ob upoštevanju načel iz sporočila Komisije o okrepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev in pravnih aktov Unije, sprejetih na podlagi izsledkov navedenega sporočila, določiti pravila glede kazni in administrativnih ukrepov, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in zagotoviti njihovo izvajanje. Te kazni in administrativni ukrepi bi morali biti učinkoviti, sorazmerni in odvračilni. |
| --- | --- |

(44)

Države članice bi morale ob upoštevanju načel iz sporočila Komisije o okrepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev in pravnih aktov Unije, sprejetih na podlagi izsledkov navedenega sporočila, določiti pravila glede kazni in administrativnih ukrepov, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in zagotoviti njihovo izvajanje. Te kazni in administrativni ukrepi bi morali biti učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.

| (45) | Zato bi bilo treba določiti sklop administrativnih ukrepov, sankcij in kazni, da se zagotovi skupen pristop v državah članicah in okrepi njihov odvračilni učinek. Določiti bi bilo treba sankcije, uporabljene v posebnih primerih, in po potrebi upoštevati dejavnike, kot so
  prisotnost ali odsotnost namere,
  povračilo morebitne ugotovljene finančne koristi, resnost kršitve in njeno trajanje, morebitni oteževalni ali olajševalni dejavniki in potreba po odvračilnem učinku kazni, in po potrebi vključiti zmanjšanje v zameno za sodelovanje s pristojnim organom. ▌ |
| --- | --- |

(45)

Zato bi bilo treba določiti sklop administrativnih ukrepov, sankcij in kazni, da se zagotovi skupen pristop v državah članicah in okrepi njihov odvračilni učinek. Določiti bi bilo treba sankcije, uporabljene v posebnih primerih, in po potrebi upoštevati dejavnike, kot so
  prisotnost ali odsotnost namere,
  povračilo morebitne ugotovljene finančne koristi, resnost kršitve in njeno trajanje, morebitni oteževalni ali olajševalni dejavniki in potreba po odvračilnem učinku kazni, in po potrebi vključiti zmanjšanje v zameno za sodelovanje s pristojnim organom. ▌

| (46) | Da bi odločitve pristojnih organov odvračilno vplivale na širšo javnost, bi jih bilo treba praviloma objaviti. Objava odločitev je tudi pomembno orodje, s katerim pristojni organi obvestijo udeležence na trgu o tem, kakšno vedenje se šteje kot kršitev te uredbe, in spodbujajo splošno dobro vedenje med udeleženci na trgu. Če bi takšna objava lahko povzročila nesorazmerno škodo vpletenim osebam ter ogrozila stabilnost finančnih trgov ali tekočo preiskavo, bi moral pristojni organ sankcije in ukrepe objaviti anonimno ali preložiti objavo. Pristojni organi bi morali imeti možnost, da sankcij ne objavijo, če se šteje, da anonimna ali zapoznela objava ni dovolj za zagotovitev, da stabilnost trgov ni ogrožena. Pristojnim organom tudi ni treba objaviti ukrepov, ki se štejejo za manjše, če bi bila njihova objava nesorazmerna. |
| --- | --- |

(46)

Da bi odločitve pristojnih organov odvračilno vplivale na širšo javnost, bi jih bilo treba praviloma objaviti. Objava odločitev je tudi pomembno orodje, s katerim pristojni organi obvestijo udeležence na trgu o tem, kakšno vedenje se šteje kot kršitev te uredbe, in spodbujajo splošno dobro vedenje med udeleženci na trgu. Če bi takšna objava lahko povzročila nesorazmerno škodo vpletenim osebam ter ogrozila stabilnost finančnih trgov ali tekočo preiskavo, bi moral pristojni organ sankcije in ukrepe objaviti anonimno ali preložiti objavo. Pristojni organi bi morali imeti možnost, da sankcij ne objavijo, če se šteje, da anonimna ali zapoznela objava ni dovolj za zagotovitev, da stabilnost trgov ni ogrožena. Pristojnim organom tudi ni treba objaviti ukrepov, ki se štejejo za manjše, če bi bila njihova objava nesorazmerna.

| (47) | Ključne referenčne vrednosti lahko zadevajo ponudnike, upravljavce in uporabnike v več kot eni državi članici. Zato ima lahko prenehanje zagotavljanja referenčne vrednosti ali kateri koli drugi dogodek, ki lahko pomembno ogrozi njeno celovitost, vpliv v več kot eni državi članici, kar pomeni, da zgolj nadzor nad takšno referenčno vrednostjo, ki ga izvaja pristojni organ države članice, v kateri ima sedež, ne bo učinkovit in uspešen v smislu odprave tveganj, ki jih predstavlja ključna referenčna vrednost. Za zagotovitev učinkovite izmenjave nadzornih informacij med pristojnimi organi ter uskladitev njihovih dejavnosti in nadzornih ukrepov je treba ustanoviti kolegije pristojnih organov
  z ESMA v vodilni vlogi
  . Dejavnosti kolegijev bi morale prispevati k usklajeni uporabi pravil iz te uredbe in k zbliževanju nadzornih praks. Pravno zavezujoče posredovanje ESMA je ključni element za doseganje usklajenosti, doslednosti nadzora in zbliževanja nadzornih praks. Referenčne vrednosti se lahko sklicujejo na dolgotrajne finančne instrumente in finančne pogodbe. V nekaterih primerih zagotavljanje takih referenčnih vrednosti morda ne bo več dovoljeno, ko bo začela veljati ta uredba, ker imajo značilnosti, ki jih ni mogoče prilagoditi tako, da bi izpolnjevale zahteve te uredbe. Vendar lahko prepoved nadaljnjega zagotavljanja take referenčne vrednosti privede do prekinitve ali uničenja finančnih instrumentov ali finančnih pogodb, s čimer škodi vlagateljem. Zato je treba zagotoviti možnost za nadaljnje zagotavljanje takih referenčnih vrednosti v prehodnem obdobju. |
| --- | --- |

(47)

Ključne referenčne vrednosti lahko zadevajo ponudnike, upravljavce in uporabnike v več kot eni državi članici. Zato ima lahko prenehanje zagotavljanja referenčne vrednosti ali kateri koli drugi dogodek, ki lahko pomembno ogrozi njeno celovitost, vpliv v več kot eni državi članici, kar pomeni, da zgolj nadzor nad takšno referenčno vrednostjo, ki ga izvaja pristojni organ države članice, v kateri ima sedež, ne bo učinkovit in uspešen v smislu odprave tveganj, ki jih predstavlja ključna referenčna vrednost. Za zagotovitev učinkovite izmenjave nadzornih informacij med pristojnimi organi ter uskladitev njihovih dejavnosti in nadzornih ukrepov je treba ustanoviti kolegije pristojnih organov
  z ESMA v vodilni vlogi
  . Dejavnosti kolegijev bi morale prispevati k usklajeni uporabi pravil iz te uredbe in k zbliževanju nadzornih praks. Pravno zavezujoče posredovanje ESMA je ključni element za doseganje usklajenosti, doslednosti nadzora in zbliževanja nadzornih praks. Referenčne vrednosti se lahko sklicujejo na dolgotrajne finančne instrumente in finančne pogodbe. V nekaterih primerih zagotavljanje takih referenčnih vrednosti morda ne bo več dovoljeno, ko bo začela veljati ta uredba, ker imajo značilnosti, ki jih ni mogoče prilagoditi tako, da bi izpolnjevale zahteve te uredbe. Vendar lahko prepoved nadaljnjega zagotavljanja take referenčne vrednosti privede do prekinitve ali uničenja finančnih instrumentov ali finančnih pogodb, s čimer škodi vlagateljem. Zato je treba zagotoviti možnost za nadaljnje zagotavljanje takih referenčnih vrednosti v prehodnem obdobju.

| (47a) | V primerih, ko ta uredba zajema ali potencialno zajema nadzorovane subjekte in trge, za katere velja Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (13)

  (REMIT), bi se moral ESMA celovito posvetovati z Agencijo za koordinacijo energetskih regulatorjev (ACER), da bi izkoristil njeno strokovno znanje na področju energetskih trgov in zmanjšal dvojno urejanje. |
| --- | --- |

(47a)

V primerih, ko ta uredba zajema ali potencialno zajema nadzorovane subjekte in trge, za katere velja Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (13)

  (REMIT), bi se moral ESMA celovito posvetovati z Agencijo za koordinacijo energetskih regulatorjev (ACER), da bi izkoristil njeno strokovno znanje na področju energetskih trgov in zmanjšal dvojno urejanje.

| (47b) | Če obstoječa referenčna vrednost ne izpolnjuje zahtev te uredbe, vendar bi njena sprememba za uskladitev z uredbo povzročila dogodek višje sile ali kršila pogoje finančne pogodbe ali finančnega instrumenta, lahko ustrezni pristojni organ dovoli njeno nadaljnjo uporabo, dokler ne bo mogoče, da se bo prenehala uporabljati ali nadomestila z drugo referenčno vrednostjo, in tako prepreči negativne učinke na potrošnike, ki bi jih povzročilo nenadzorovano in nenadno prenehanje njene uporabe. |
| --- | --- |

(47b)

Če obstoječa referenčna vrednost ne izpolnjuje zahtev te uredbe, vendar bi njena sprememba za uskladitev z uredbo povzročila dogodek višje sile ali kršila pogoje finančne pogodbe ali finančnega instrumenta, lahko ustrezni pristojni organ dovoli njeno nadaljnjo uporabo, dokler ne bo mogoče, da se bo prenehala uporabljati ali nadomestila z drugo referenčno vrednostjo, in tako prepreči negativne učinke na potrošnike, ki bi jih povzročilo nenadzorovano in nenadno prenehanje njene uporabe.

| (48) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe in dodatno opredelitev tehničnih elementov predloga bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 PDEU ▌.
  Pri pripravi teh aktov bi bilo treba upoštevati veljavne mednarodne standarde za upravljanje, prispevek in uporabo referenčnih vrednosti, predvsem tiste, ki so rezultat dela IOSCO. Spoštovati je treba sorazmernost, predvsem v primeru neključnih referenčnih vrednosti in referenčnih vrednosti za primarne proizvode. |
| --- | --- |

(48)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe in dodatno opredelitev tehničnih elementov predloga bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 PDEU ▌.
  Pri pripravi teh aktov bi bilo treba upoštevati veljavne mednarodne standarde za upravljanje, prispevek in uporabo referenčnih vrednosti, predvsem tiste, ki so rezultat dela IOSCO. Spoštovati je treba sorazmernost, predvsem v primeru neključnih referenčnih vrednosti in referenčnih vrednosti za primarne proizvode.

| (49) | Komisija bi morala sprejeti osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki jih je pripravil ESMA in
  zadevajo zahteve glede upravljanja in kontrole ter med drugim
  določajo minimalno vsebino dogovorov o sodelovanju s pristojnimi organi držav članic, in sicer
  , med drugim,
  z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU in členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010. |
| --- | --- |

(49)

Komisija bi morala sprejeti osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki jih je pripravil ESMA in
  zadevajo zahteve glede upravljanja in kontrole ter med drugim
  določajo minimalno vsebino dogovorov o sodelovanju s pristojnimi organi držav članic, in sicer
  , med drugim,
  z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU in členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

| (50) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede nekaterih vidikov te uredbe. Ti vidiki zadevajo ugotavljanje enakovrednosti pravnega okvira, ki velja za ▌ ponudnike referenčnih vrednosti iz tretjih držav, ter dejstvo, da je referenčna vrednost ključna. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 (14) o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. |
| --- | --- |

(50)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede nekaterih vidikov te uredbe. Ti vidiki zadevajo ugotavljanje enakovrednosti pravnega okvira, ki velja za ▌ ponudnike referenčnih vrednosti iz tretjih držav, ter dejstvo, da je referenčna vrednost ključna. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 (14) o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije.

| (51) | Komisija bi morala imeti tudi pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je pripravil ESMA ter ki določajo postopke in oblike izmenjave informacij med pristojnimi organi in ESMA, in sicer z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU in členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Ker države članice same ne zmorejo v zadostni meri doseči ciljev te uredbe, predvsem določitve doslednega in učinkovitega režima za odpravo pomanjkljivosti, ki jih pomenijo referenčne vrednosti, pri čemer je celovit učinek težav v zvezi z referenčnimi vrednostmi v celoti mogoče zaznati zgolj v okviru Unije, in ker je te cilje zato mogoče bolje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego zadevnih ciljev – |
| --- | --- |

(51)

Komisija bi morala imeti tudi pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je pripravil ESMA ter ki določajo postopke in oblike izmenjave informacij med pristojnimi organi in ESMA, in sicer z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU in členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Ker države članice same ne zmorejo v zadostni meri doseči ciljev te uredbe, predvsem določitve doslednega in učinkovitega režima za odpravo pomanjkljivosti, ki jih pomenijo referenčne vrednosti, pri čemer je celovit učinek težav v zvezi z referenčnimi vrednostmi v celoti mogoče zaznati zgolj v okviru Unije, in ker je te cilje zato mogoče bolje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego zadevnih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV 1

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba uvaja skupni okvir za zagotavljanje točnosti in celovitosti indeksov, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah v Uniji. Tako prispeva k ustreznemu delovanju notranjega trga ob hkratnem doseganju visoke ravni varstva potrošnikov in vlagateljev.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za zagotavljanje referenčnih vrednosti, prispevanje vhodnih podatkov za izračun referenčnih vrednosti ter uporabo referenčne vrednosti znotraj Unije.

2.   Ta uredba se ne uporablja za
  zagotavljanje referenčnih vrednosti, za katero so pristojni
  :

| (a) | ▌
  centralne banke
  , kadar izvajajo pooblastila ali opravljajo naloge in obveznosti, ki so jim podeljene s Pogodbama in Statutom Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in Evropske centralne banke (ECB), ali če je njihova neodvisnost lastna ustavni strukturi zadevne države članice ali tretje države; |
| --- | --- |

(a)

▌
  centralne banke
  , kadar izvajajo pooblastila ali opravljajo naloge in obveznosti, ki so jim podeljene s Pogodbama in Statutom Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in Evropske centralne banke (ECB), ali če je njihova neodvisnost lastna ustavni strukturi zadevne države članice ali tretje države;

| (aa) | javni organi, kadar zagotavljajo ali imajo nadzor nad zagotavljanjem referenčnih vrednosti za namene javne politike, vključno z ukrepi na področju zaposlovanja, gospodarske dejavnosti in inflacije; |
| --- | --- |

(aa)

javni organi, kadar zagotavljajo ali imajo nadzor nad zagotavljanjem referenčnih vrednosti za namene javne politike, vključno z ukrepi na področju zaposlovanja, gospodarske dejavnosti in inflacije;

| (ab) | centralne nasprotne stranke; |
| --- | --- |

(ab)

centralne nasprotne stranke;

| (ac) | upravljavci, kadar zagotavljajo posamezne cene ali referenčne cene posameznih vrednosti; |
| --- | --- |

(ac)

upravljavci, kadar zagotavljajo posamezne cene ali referenčne cene posameznih vrednosti;

| (ad) | tisk, drugi mediji in novinarji, kadar zgolj objavljajo ali navajajo referenčno vrednost v novinarske namene in ne nadzirajo njenega zagotavljanja; |
| --- | --- |

(ad)

tisk, drugi mediji in novinarji, kadar zgolj objavljajo ali navajajo referenčno vrednost v novinarske namene in ne nadzirajo njenega zagotavljanja;

| (ae) | kreditne zadruge v smislu Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (15). |
| --- | --- |

(ae)

kreditne zadruge v smislu Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (15).

▌

2a.
     
  Člen 5(1), (2a), (3b), (3c) in (3d), člena 5a in 5b, člen 5d(b) do (g), člen 7(1)(aa), (b), (ba), (bb), (bc) in (c), člen 7(2a), (3a) in (3b), člen 7a, člen 8(1) in (2), člen 9(1) in (2), člen 11 in člen 17(1) se ne uporabljajo za upravljavce glede njihovih neključnih referenčnih vrednosti.

▌

Člen 3

Opredelitve pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „indeks“ pomeni katero koli številko:






  (a) | ki je objavljena ali je na voljo javnosti; |
| --- | --- | --- |

(1)

„indeks“ pomeni katero koli številko:

(a)

ki je objavljena ali je na voljo javnosti;

| (b) | ki se redno ter v celoti ali delno določa z uporabo enačbe ali katere koli druge metode izračuna ali na podlagi ocene
  in |
| --- | --- |

(b)

ki se redno ter v celoti ali delno določa z uporabo enačbe ali katere koli druge metode izračuna ali na podlagi ocene
  in

| (c) | če ta določitev temelji na vrednosti enega ali več osnovnih sredstev ali cen, vključno z ocenjenimi cenami
  , dejanskih ali ocenjenih obrestnih merah
  ali drugih vrednostih
  ali raziskavah
  ; |
| --- | --- |

(c)

če ta določitev temelji na vrednosti enega ali več osnovnih sredstev ali cen, vključno z ocenjenimi cenami
  , dejanskih ali ocenjenih obrestnih merah
  ali drugih vrednostih
  ali raziskavah
  ;

| (1a) | „izdajatelj indeksa“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki nadzira zagotavljanje indeksa; |
| --- | --- |

(1a)

„izdajatelj indeksa“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki nadzira zagotavljanje indeksa;

| (2) | „referenčna vrednost“ pomeni kateri koli indeks, s sklicevanjem na katerega se določi znesek, ki ga je treba plačati na podlagi finančnega instrumenta ali finančne pogodbe, ali se določi vrednost finančnega instrumenta▌; |
| --- | --- |

(2)

„referenčna vrednost“ pomeni kateri koli indeks, s sklicevanjem na katerega se določi znesek, ki ga je treba plačati na podlagi finančnega instrumenta ali finančne pogodbe, ali se določi vrednost finančnega instrumenta▌;

| (2a) | „skupina referenčnih vrednosti“ pomeni skupino referenčnih vrednosti, ki jih zagotovi isti upravljavec in so določene na podlagi podobnih vhodnih podatkov, določa pa posebne ukrepe za isto ali podobno tržno ali gospodarsko stanje; |
| --- | --- |

(2a)

„skupina referenčnih vrednosti“ pomeni skupino referenčnih vrednosti, ki jih zagotovi isti upravljavec in so določene na podlagi podobnih vhodnih podatkov, določa pa posebne ukrepe za isto ali podobno tržno ali gospodarsko stanje;

| (3) | „zagotavljanje referenčne vrednosti“ pomeni:






  (a) | upravljanje ureditev za določanje referenčne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(3)

„zagotavljanje referenčne vrednosti“ pomeni:

(a)

upravljanje ureditev za določanje referenčne vrednosti;

| (b) | zbiranje, analiziranje ali obdelavo vhodnih podatkov za namene določanja referenčne vrednosti in |
| --- | --- |

(b)

zbiranje, analiziranje ali obdelavo vhodnih podatkov za namene določanja referenčne vrednosti in

| (c) | določanje referenčne vrednosti z uporabo formule ali druge metode izračuna ali z oceno vhodnih podatkov, predloženih v ta namen; |
| --- | --- |

(c)

določanje referenčne vrednosti z uporabo formule ali druge metode izračuna ali z oceno vhodnih podatkov, predloženih v ta namen;

| (4) | „upravljavec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki nadzira zagotavljanje referenčne vrednosti; |
| --- | --- |

(4)

„upravljavec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki nadzira zagotavljanje referenčne vrednosti;

| (5) | „
  uporaba
  referenčne vrednosti“ pomeni:








  (a) | izdajo finančnega instrumenta, ki se sklicuje na indeks ali kombinacijo indeksov; |
| --- | --- | --- |

(5)

„
  uporaba
  referenčne vrednosti“ pomeni:

(a)

izdajo finančnega instrumenta, ki se sklicuje na indeks ali kombinacijo indeksov;

| (b) | določitev zneska, ki ga je treba plačati na podlagi finančnega instrumenta ali finančne pogodbe s sklicevanjem na indeks ali kombinacijo indeksov; |
| --- | --- |

(b)

določitev zneska, ki ga je treba plačati na podlagi finančnega instrumenta ali finančne pogodbe s sklicevanjem na indeks ali kombinacijo indeksov;

| (c) | nastopanje kot
  pogodbena stranka v finančni pogodbi, ki se sklicuje
  na indeks ali kombinacijo indeksov
  ; |
| --- | --- |

(c)

nastopanje kot
  pogodbena stranka v finančni pogodbi, ki se sklicuje
  na indeks ali kombinacijo indeksov
  ;

| (d) | ugotavljanje uspešnosti investicijskega sklada z indeksom ali kombinacijo indeksov, da bi določili rezultat tega indeksa ali kombinacije indeksov ali določili razporeditev sredstev iz portfelja ali izračunali plačila za uspešnost; |
| --- | --- |

(d)

ugotavljanje uspešnosti investicijskega sklada z indeksom ali kombinacijo indeksov, da bi določili rezultat tega indeksa ali kombinacije indeksov ali določili razporeditev sredstev iz portfelja ali izračunali plačila za uspešnost;

| (6) | „prispevanje vhodnih podatkov“ pomeni zagotavljanje vhodnih podatkov
  , ki niso javno dostopni,
  upravljavcu ali drugi osebi za namene njihovega posredovanja upravljavcu, pri čemer se ti podatki zahtevajo v povezavi z določanjem referenčne vrednosti in se zagotavljajo za ta namen; |
| --- | --- |

(6)

„prispevanje vhodnih podatkov“ pomeni zagotavljanje vhodnih podatkov
  , ki niso javno dostopni,
  upravljavcu ali drugi osebi za namene njihovega posredovanja upravljavcu, pri čemer se ti podatki zahtevajo v povezavi z določanjem referenčne vrednosti in se zagotavljajo za ta namen;

| (7) | „ponudnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki prispeva vhodne podatke
  , ki niso regulirani podatki
  ; |
| --- | --- |

(7)

„ponudnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki prispeva vhodne podatke
  , ki niso regulirani podatki
  ;

| (8) | „nadzorovani ponudnik“ pomeni nadzorovani subjekt, ki prispeva vhodne podatke upravljavcu s sedežem v Uniji; |
| --- | --- |

(8)

„nadzorovani ponudnik“ pomeni nadzorovani subjekt, ki prispeva vhodne podatke upravljavcu s sedežem v Uniji;

| (9) | „predlagatelj“ pomeni fizično osebo, ki jo zaposli ponudnik za namene prispevanja vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(9)

„predlagatelj“ pomeni fizično osebo, ki jo zaposli ponudnik za namene prispevanja vhodnih podatkov;

| (9a) | „ocenjevalec“ pomeni uslužbenca upravljavca referenčne vrednosti za primarne proizvode ali katero koli drugo fizično osebo ali tretjo stran, čigar storitve ima upravljavec na voljo ali pod nadzorom, ki je odgovoren, da za vhodne podatke in druge informacije uporabi določeno metodologijo ali o njih presoja, zato da pripravi dokončno oceno o ceni določenega primarnega proizvoda; |
| --- | --- |

(9a)

„ocenjevalec“ pomeni uslužbenca upravljavca referenčne vrednosti za primarne proizvode ali katero koli drugo fizično osebo ali tretjo stran, čigar storitve ima upravljavec na voljo ali pod nadzorom, ki je odgovoren, da za vhodne podatke in druge informacije uporabi določeno metodologijo ali o njih presoja, zato da pripravi dokončno oceno o ceni določenega primarnega proizvoda;

| (10) | „vhodni podatki“ pomeni podatke v zvezi z vrednostjo enega ali več osnovnih sredstev ali cen, vključno z ocenjenimi cenami, ali drugih vrednosti, ki jih upravljavec uporabi za določitev referenčne vrednosti; |
| --- | --- |

(10)

„vhodni podatki“ pomeni podatke v zvezi z vrednostjo enega ali več osnovnih sredstev ali cen, vključno z ocenjenimi cenami, ali drugih vrednosti, ki jih upravljavec uporabi za določitev referenčne vrednosti;

| (11) | „regulirani podatki“ pomeni:








  (i) | vhodne podatke, ki se
  v celoti
  zagotavljajo:








  (a) | z mesta trgovanja, kot je opredeljeno v točki (
  24
  ) člena 
  4(1) Direktive 2014/65/EU, vendar le v povezavi s podatki o transakcijah finančnih instrumentov; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

„regulirani podatki“ pomeni:

(i)

vhodne podatke, ki se
  v celoti
  zagotavljajo:

(a)

z mesta trgovanja, kot je opredeljeno v točki (
  24
  ) člena 
  4(1) Direktive 2014/65/EU, vendar le v povezavi s podatki o transakcijah finančnih instrumentov;

| (b) | prek sistema odobrenih objav, kot je opredeljen v točki (
  52
  ) člena 
  4(1) Direktive 2014/65/EU
  ,
  ali ponudnika stalnih informacij
  , kot je opredeljen v točki (
  53
  ) člena 
  4(1) Direktive 2014/65/EU
  , v skladu z zahtevami glede
  obvezne preglednosti
  po trgovanju
  , a le s sklicevanjem na podatke o transakcijah v zvezi s finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja; |
| --- | --- |

(b)

prek sistema odobrenih objav, kot je opredeljen v točki (
  52
  ) člena 
  4(1) Direktive 2014/65/EU
  ,
  ali ponudnika stalnih informacij
  , kot je opredeljen v točki (
  53
  ) člena 
  4(1) Direktive 2014/65/EU
  , v skladu z zahtevami glede
  obvezne preglednosti
  po trgovanju
  , a le s sklicevanjem na podatke o transakcijah v zvezi s finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja;

| (c) | prek ▌odobrenega
  mehanizma
  poročanja, kot je opredeljen v točki (
  54
  ) člena 
  4(1) Direktive 2014/65/EU, a le s sklicevanjem na podatke o transakcijah v zvezi s finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja in ki jih je treba razkriti v skladu z zahtevami glede obveznih podatkov po trgovanju; |
| --- | --- |

(c)

prek ▌odobrenega
  mehanizma
  poročanja, kot je opredeljen v točki (
  54
  ) člena 
  4(1) Direktive 2014/65/EU, a le s sklicevanjem na podatke o transakcijah v zvezi s finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja in ki jih je treba razkriti v skladu z zahtevami glede obveznih podatkov po trgovanju;

| (d) | prek borze električne energije iz točke (j) člena 37(1) Direktive 2009/72/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (16); |
| --- | --- |

(d)

prek borze električne energije iz točke (j) člena 37(1) Direktive 2009/72/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (16);

| (e) | prek borze zemeljskega plina iz točke (j) člena 41(1) Direktive 2009/73/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (17); |
| --- | --- |

(e)

prek borze zemeljskega plina iz točke (j) člena 41(1) Direktive 2009/73/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (17);

| (f) | prek dražbenega sistema iz člena 26 ali 30 Uredbe
  Komisije
   (EU) št. 1031/2010 (18); |
| --- | --- |

(f)

prek dražbenega sistema iz člena 26 ali 30 Uredbe
  Komisije
   (EU) št. 1031/2010 (18);

| (g) | iz podatkov, zagotovljenih v skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) št. 1227/2011 in opredeljenih v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1348/2014

   (19)

  , ali |
| --- | --- |

(g)

iz podatkov, zagotovljenih v skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) št. 1227/2011 in opredeljenih v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1348/2014

   (19)

  , ali

| (h) | z mesta trgovanja tretje države, platforme, borze, sistema objav ali mehanizma poročanja, ki je enakovreden tistim iz točk od (a) do (g), ali katerega koli drugega subjekta, kot je denimo združevalec ali zbiralec podatkov o transakcijah, katerega prispevek vhodnih podatkov je že pod ustreznim nadzorom, in |
| --- | --- |

(h)

z mesta trgovanja tretje države, platforme, borze, sistema objav ali mehanizma poročanja, ki je enakovreden tistim iz točk od (a) do (g), ali katerega koli drugega subjekta, kot je denimo združevalec ali zbiralec podatkov o transakcijah, katerega prispevek vhodnih podatkov je že pod ustreznim nadzorom, in

| (ii) | neto vrednosti sredstev enot kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kot so opredeljeni v členu 1(2) Direktive 2009/65/ES

   (20); |
| --- | --- |

(ii)

neto vrednosti sredstev enot kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kot so opredeljeni v členu 1(2) Direktive 2009/65/ES

   (20);

| (12) | „podatki o transakciji“ pomeni opazovane cene, stopnje, indekse ali vrednosti, ki predstavljajo transakcije med nepovezanimi nasprotnimi strankami na aktivnem trgu, za katere veljajo konkurenčni učinki ponudbe in povpraševanja; |
| --- | --- |

(12)

„podatki o transakciji“ pomeni opazovane cene, stopnje, indekse ali vrednosti, ki predstavljajo transakcije med nepovezanimi nasprotnimi strankami na aktivnem trgu, za katere veljajo konkurenčni učinki ponudbe in povpraševanja;

| (13) | „finančni instrument“ pomeni kateri koli instrument s seznama v oddelku C Priloge I k Direktivi 
  2014/65/EU
  , za katerega je bila predložena zahteva za sprejetje v trgovanje na mestu trgovanja
  , kot je opredeljeno v točki (24) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU,
  ali s katerim se trguje na
  takem
  mestu trgovanja; |
| --- | --- |

(13)

„finančni instrument“ pomeni kateri koli instrument s seznama v oddelku C Priloge I k Direktivi 
  2014/65/EU
  , za katerega je bila predložena zahteva za sprejetje v trgovanje na mestu trgovanja
  , kot je opredeljeno v točki (24) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU,
  ali s katerim se trguje na
  takem
  mestu trgovanja;

| (14) | „nadzorovani subjekt“ pomeni:






  (a) | kreditne institucije, kot so opredeljene v točki (1) člena 3 Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- | --- |

(14)

„nadzorovani subjekt“ pomeni:

(a)

kreditne institucije, kot so opredeljene v točki (1) člena 3 Direktive 2013/36/EU;

| (b) | investicijske družbe, kot so opredeljene v točki (1) člena 
  4(1) Direktive 2014/65/EU
  ; |
| --- | --- |

(b)

investicijske družbe, kot so opredeljene v točki (1) člena 
  4(1) Direktive 2014/65/EU
  ;

| (c) | zavarovalna podjetja, kot so opredeljena v točki (1) člena 13 Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21); |
| --- | --- |

(c)

zavarovalna podjetja, kot so opredeljena v točki (1) člena 13 Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21);

| (d) | pozavarovalnice, kot so opredeljene v točki (
  4
  ) člena 13 Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(d)

pozavarovalnice, kot so opredeljene v točki (
  4
  ) člena 13 Direktive 2009/138/ES;

| (e) | kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kot so opredeljeni v členu 1(2) Direktive 2009/65/ES (22), |
| --- | --- |

(e)

kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kot so opredeljeni v členu 1(2) Direktive 2009/65/ES (22),

| (f) | upravitelje alternativnih investicijskih skladov, kot so opredeljeni v točki (b) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (23); |
| --- | --- |

(f)

upravitelje alternativnih investicijskih skladov, kot so opredeljeni v točki (b) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (23);

| (g) | centralne nasprotne stranke, kot so opredeljene v točki (1) člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (24); |
| --- | --- |

(g)

centralne nasprotne stranke, kot so opredeljene v točki (1) člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (24);

| (h) | repozitorije sklenjenih poslov, kot so opredeljeni v točki (2) člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

(h)

repozitorije sklenjenih poslov, kot so opredeljeni v točki (2) člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta;

| (i) | upravljavce
  ; |
| --- | --- |

(i)

upravljavce
  ;

| (15) | „finančna pogodba“ pomeni:






  (a) | kreditno pogodbo, kot je opredeljena v točki (c) člena 3 Direktive 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (25); |
| --- | --- | --- |

(15)

„finančna pogodba“ pomeni:

(a)

kreditno pogodbo, kot je opredeljena v točki (c) člena 3 Direktive 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (25);

| (b) | kreditno pogodbo, kot je opredeljena v točki 3 člena 
  4 Direktive 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (26); |
| --- | --- |

(b)

kreditno pogodbo, kot je opredeljena v točki 3 člena 
  4 Direktive 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (26);

| (16) | „investicijski sklad“ pomeni AIS, kot so opredeljeni v točki (a) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU ali kolektivne naložbene podjeme, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2009/65/ES; |
| --- | --- |

(16)

„investicijski sklad“ pomeni AIS, kot so opredeljeni v točki (a) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU ali kolektivne naložbene podjeme, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2009/65/ES;

| (17) | „uprava“ pomeni upravljavski organ, ki zajema nadzorno in vodstveno funkcijo, pri čemer je to končni organ odločanja in je pooblaščen za določitev strategije, ciljev in splošne usmeritve subjekta; |
| --- | --- |

(17)

„uprava“ pomeni upravljavski organ, ki zajema nadzorno in vodstveno funkcijo, pri čemer je to končni organ odločanja in je pooblaščen za določitev strategije, ciljev in splošne usmeritve subjekta;

| (18) | „potrošnik“ pomeni fizično osebo, ki v finančnih pogodbah, zajetih v tej uredbi, deluje za namene zunaj svoje trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

(18)

„potrošnik“ pomeni fizično osebo, ki v finančnih pogodbah, zajetih v tej uredbi, deluje za namene zunaj svoje trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti;

| (19) | „medbančna referenčna obrestna mera“ pomeni referenčno vrednost, pri kateri je osnovno sredstvo za namene točke (1)(c) tega člena stopnja, po kateri lahko banke posojajo drugim bankam ali si izposojajo od njih; |
| --- | --- |

(19)

„medbančna referenčna obrestna mera“ pomeni referenčno vrednost, pri kateri je osnovno sredstvo za namene točke (1)(c) tega člena stopnja, po kateri lahko banke posojajo drugim bankam ali si izposojajo od njih;

| (19a) | „referenčni devizni tečaj“ pomeni referenčno vrednost, določeno v razmerju do cene, izražene v eni valuti, za drugo valuto ali košarico valut; |
| --- | --- |

(19a)

„referenčni devizni tečaj“ pomeni referenčno vrednost, določeno v razmerju do cene, izražene v eni valuti, za drugo valuto ali košarico valut;

| (20) | „referenčna vrednost za primarne proizvode“ pomeni referenčno vrednost, pri kateri je osnovno sredstvo za namene točke (1)(c) tega člena blago v smislu točke (2) člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 (27)

  , razen pravic
  do emisij toplogrednih plinov, kot so opredeljene v točki 11 oddelka C Priloge I k 
  Direktivi 2014/65/EU
  ; |
| --- | --- |

(20)

„referenčna vrednost za primarne proizvode“ pomeni referenčno vrednost, pri kateri je osnovno sredstvo za namene točke (1)(c) tega člena blago v smislu točke (2) člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 (27)

  , razen pravic
  do emisij toplogrednih plinov, kot so opredeljene v točki 11 oddelka C Priloge I k 
  Direktivi 2014/65/EU
  ;

| (20a | ) „osnovno tveganje“ pomeni tveganje, povezano s natančnostjo opisa temeljnega tržnega ali gospodarskega stanja z referenčno vrednostjo, s katero naj bi se to stanje merilo; |
| --- | --- |

(20a

) „osnovno tveganje“ pomeni tveganje, povezano s natančnostjo opisa temeljnega tržnega ali gospodarskega stanja z referenčno vrednostjo, s katero naj bi se to stanje merilo;

| (21) | „ključna referenčna vrednost“ pomeni:








  (a) | referenčno vrednost,
  ki ne temelji na reguliranih podatkih, katerih referenčna vrednost je višja od
  500 milijard EUR
  , kot je določeno v členu 13(1), ali |
| --- | --- | --- |

(21)

„ključna referenčna vrednost“ pomeni:

(a)

referenčno vrednost,
  ki ne temelji na reguliranih podatkih, katerih referenčna vrednost je višja od
  500 milijard EUR
  , kot je določeno v členu 13(1), ali

| (b) | referenčno vrednost, katere prenehanje bi zelo negativno vplivalo na finančno stabilnost, pravilno delovanje trgov in realno gospodarstvo v eni ali več državah članicah; |
| --- | --- |

(b)

referenčno vrednost, katere prenehanje bi zelo negativno vplivalo na finančno stabilnost, pravilno delovanje trgov in realno gospodarstvo v eni ali več državah članicah;

Ključna referenčna vrednost je evropska, kadar negativni učinki zaradi prenehanja njenega zagotavljanja ali zaradi njenega zagotavljanja na podlagi nereprezentativne skupine ponudnikov ali podatkov niso omejeni na eno državo članico. V tem primeru se uporablja postopek iz člena 13(2e), (2f) in (2 g)
  ;

| (21a) | „neključna referenčna vrednost“ pomeni referenčno vrednost, ki ne izpolnjuje meril za ključno referenčno vrednost iz člena 13; |
| --- | --- |

(21a)

„neključna referenčna vrednost“ pomeni referenčno vrednost, ki ne izpolnjuje meril za ključno referenčno vrednost iz člena 13;

| (22) | „s sedežem“ pomeni v zvezi s pravno osebo, državo članico ali tretjo državo, v kateri se nahaja registrirani sedež ali drug uradni naslov te osebe, v zvezi s fizično osebo pa državo članico ali tretjo državo, v kateri je ta oseba rezident za davčne namene; |
| --- | --- |

(22)

„s sedežem“ pomeni v zvezi s pravno osebo, državo članico ali tretjo državo, v kateri se nahaja registrirani sedež ali drug uradni naslov te osebe, v zvezi s fizično osebo pa državo članico ali tretjo državo, v kateri je ta oseba rezident za davčne namene;

| (
  22a) | „javni organ“ pomeni:










  (a) | vlado ali javno upravo; |
| --- | --- | --- |

(
  22a)

„javni organ“ pomeni:

(a)

vlado ali javno upravo;

| (b) | fizično ali pravno osebo, ki pod nadzorom vlade ali javnega organa opravlja funkcije javne uprave na podlagi nacionalne zakonodaje ali ki ima javne pristojnosti ali funkcije ali ki izvaja javne storitve, vključno z ukrepi v zvezi z inflacijo ter dejavnostmi na področju dela in gospodarskimi dejavnostmi
  . |
| --- | --- |

(b)

fizično ali pravno osebo, ki pod nadzorom vlade ali javnega organa opravlja funkcije javne uprave na podlagi nacionalne zakonodaje ali ki ima javne pristojnosti ali funkcije ali ki izvaja javne storitve, vključno z ukrepi v zvezi z inflacijo ter dejavnostmi na področju dela in gospodarskimi dejavnostmi
  .

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37, da določi nadaljnje tehnične elemente opredelitev iz odstavka 1, zlasti določitve, kaj pomeni dajanje na voljo javnosti za namene opredelitve indeksa▌.
  Komisija v teh delegiranih aktih zagotovi, da se izraza „objavljen“ ali „dan na voljo javnosti“ razumeta kot „dan na voljo širši javnosti uporabnikov ali morebitnih uporabnikov“.

Kadar je primerno, Komisija upošteva
  razvoj trga ali tehnološki razvoj in
  mednarodno konvergenco nadzorne prakse v zvezi z referenčnimi vrednostmi.

2a.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte, da se vzpostavi in pregleda seznam javnih organov v Uniji, kot so opredeljeni v točki (22a) odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 38(2).

Člen 4

Izključitev
  izdajateljev indeksov
  , ki niso seznanjeni z uporabo svojih referenčnih vrednosti ▌

▌Ta uredba se ne uporablja za
  izdajatelja indeksa
  v zvezi z 
  indeksom
  , ki
  ga
  ta zagotovi, kadar ni seznanjen in razumno ni mogel biti seznanjen, da se indeks uporablja za namene iz točke (2) člena 3(1).

▌

NASLOV II

CELOVITOST IN ZANESLJIVOST REFERENČNIH VREDNOSTI

Poglavje 1

Upravljanje in kontrola upravljavcev

Člen 5

Zahteve glede upravljanja
  in navzkrižja interesov

1.   ▌Upravljavec mora imeti zanesljivo ureditev upravljanja, ki vključuje jasno organizacijsko strukturo z natančno opredeljenimi, preglednimi in doslednimi vlogami in odgovornostmi za vse osebe, ki sodelujejo pri zagotavljanju referenčne vrednosti.

Upravljavec sprejme vse potrebne ukrepe za
  odkrivanje in preprečevanje ali obvladovanje navzkrižja interesov med njim, vključno z njegovimi upravitelji, uslužbenci ali drugo fizično osebo ali tretjo stranjo, katere storitve ima na voljo ali ki so pod njegovim nadzorom, in ponudniki ali uporabniki, ter za zagotovitev, da se diskrecijska pravica ali presoja v postopku določanja referenčnih vrednosti, kadar se ta zahteva, izvaja neodvisno in pravično
  .

▌

2a.
     
  Zagotavljanje referenčne vrednosti je operativno ločeno od vseh delov poslovanja upravljavca, v povezavi s katerimi bi lahko prišlo do dejanskega ali morebitnega navzkrižja interesov. Če bi lahko prišlo do navzkrižja interesov pri upravljavcu zaradi njegove lastniške strukture, obvladujočih deležev ali drugih dejavnosti subjekta, ki ima v lasti upravljavca ali ima nadzor nad njim, oziroma subjekta, ki je v lasti ali pod nadzorom upravljavca ali katerega izmed njegovih odvisnih podjetij, upravljavec vzpostavi neodvisno nadzorno funkcijo, ki vključuje uravnovešeno predstavništvo različnih zainteresiranih strani, če so znane, naročnikov in ponudnikov. Če tega navzkrižja ni mogoče ustrezno obvladovati, upravljavec bodisi prekine vse dejavnosti ali odnose, ki ga ustvarjajo, bodisi preneha izdajati referenčno vrednost.

▌

3a.
     
  Upravljavec objavi ali razkrije vsa obstoječa ali morebitna navzkrižja interesov uporabnikom referenčne vrednosti, ustreznemu pristojnemu organu in, kadar je ustrezno, ponudnikom, vključno z navzkrižji interesov, ki izhajajo iz lastništva ali nadzora upravljavca.

3b.
     
  Upravljavec vzpostavi in uporablja ustrezne politike in postopke ter učinkovite organizacijske ureditve za ugotavljanje, razkrivanje, obvladovanje, blaženje in preprečevanje navzkrižij interesov, da zaščiti celovitost in neodvisnost določitve referenčnih vrednosti. Te politike in postopki se redno pregledujejo in posodabljajo. Upoštevajo in obravnavajo navzkrižja interesov, stopnjo diskrecijske pravice, ki se uveljavlja v postopku izračuna referenčne vrednosti, in tveganja, ki jih referenčna vrednost predstavlja, ter:

| (a) | zagotavljajo zaupnost informacij, ki se predložijo upravljavcu ali jih upravljavec pripravi in za katere veljajo obveznosti glede razkritja in preglednosti iz te uredbe, in |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo zaupnost informacij, ki se predložijo upravljavcu ali jih upravljavec pripravi in za katere veljajo obveznosti glede razkritja in preglednosti iz te uredbe, in

| (b) | zlasti blažijo navzkrižja, ki nastanejo zaradi lastništva ali nadzora upravljavca, zaradi drugih interesov v njegovi skupini ali kot rezultat drugih oseb, ki lahko vplivajo na upravljavca v zvezi z določanjem referenčne vrednosti ali ga nadzirajo. |
| --- | --- |

(b)

zlasti blažijo navzkrižja, ki nastanejo zaradi lastništva ali nadzora upravljavca, zaradi drugih interesov v njegovi skupini ali kot rezultat drugih oseb, ki lahko vplivajo na upravljavca v zvezi z določanjem referenčne vrednosti ali ga nadzirajo.

3c.
     
  Upravljavec zagotovi, da za zaposlene in ostale fizične osebe, katerih storitve so mu na voljo ali so pod njegovim nadzorom ter ki neposredno sodelujejo pri zagotavljanju referenčne vrednosti, velja naslednje:

| (a) | imajo potrebne sposobnosti, znanje in izkušnje za naloge, ki so jim dodeljene, ter so predmet učinkovitega upravljanja in nadzora; |
| --- | --- |

(a)

imajo potrebne sposobnosti, znanje in izkušnje za naloge, ki so jim dodeljene, ter so predmet učinkovitega upravljanja in nadzora;

| (b) | niso predmet neprimernega vpliva ali navzkrižja interesov, nadomestilo in ocena delovanja teh oseb pa ne ustvarjata navzkrižja interesov ali drugače vplivata na celovitost postopka izračuna referenčne vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

niso predmet neprimernega vpliva ali navzkrižja interesov, nadomestilo in ocena delovanja teh oseb pa ne ustvarjata navzkrižja interesov ali drugače vplivata na celovitost postopka izračuna referenčne vrednosti;

| (c) | nimajo interesov in poslovnih povezav, ki bi ogrožale funkcije upravljavca; |
| --- | --- |

(c)

nimajo interesov in poslovnih povezav, ki bi ogrožale funkcije upravljavca;

| (d) | ne smejo prispevati k določanju referenčne vrednosti s sodelovanjem pri povpraševanju in ponudbi ter trgovanju v lastnem imenu ali v imenu udeležencev na trgu in |
| --- | --- |

(d)

ne smejo prispevati k določanju referenčne vrednosti s sodelovanjem pri povpraševanju in ponudbi ter trgovanju v lastnem imenu ali v imenu udeležencev na trgu in

| (e) | zanje veljajo učinkoviti postopki za nadziranje izmenjave informacij z drugimi zaposlenimi in niso vključene v dejavnosti, ki bi lahko ustvarile tveganje navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

(e)

zanje veljajo učinkoviti postopki za nadziranje izmenjave informacij z drugimi zaposlenimi in niso vključene v dejavnosti, ki bi lahko ustvarile tveganje navzkrižja interesov.

3d.
     
  Upravljavec vzpostavi posebne postopke nadzora, da zagotovi celovitost in zanesljivost zaposlenega ali osebe, ki določa referenčno vrednost, kar lahko vključuje postopke za notranje potrjevanje referenčne vrednosti, ki jih opravi vodstvo pred njenim razširjanjem, ali ustrezno nadomestitev, na primer v primeru referenčne vrednosti, ki je posodobljena tekom dne ali v realnem času.

3e.
     
  Nebistvena sprememba referenčne vrednosti glede določb iz tega člena se ne šteje za kršitev finančne pogodbe ali finančnega instrumenta, ki se sklicuje na to referenčno vrednost. Če se spremeni ključna referenčna vrednost, je pristojni organ pooblaščen, da lahko spremembo opredeli kot bistveno.

Člen 5a

Zahteve za funkcijo nadzora

1.
     
  Upravljavec vzpostavi in vzdržuje stalno in učinkovito funkcijo nadzora, da zagotovi nadzor vseh vidikov zagotavljanja svojih referenčnih vrednosti.

2.
     
  Upravljavec za svojo funkcijo nadzora razvije in vzdržuje zanesljive postopke, ki jih da na voljo ustreznim pristojnim organom.

Med glavnimi značilnostmi postopkov so:

| (a) | pristojnosti in naloge funkcije nadzora; |
| --- | --- |

(a)

pristojnosti in naloge funkcije nadzora;

| (b) | merila za izbor članov za funkcijo nadzora; |
| --- | --- |

(b)

merila za izbor članov za funkcijo nadzora;

| (c) | povzetek podatkov o članih vseh odborov, katerih naloga je izvajanje nadzora, skupaj z vsemi izjavami o navzkrižju interesov in postopki za izvolitev, imenovanje ali odstavitev in nadomestitev članov odborov; |
| --- | --- |

(c)

povzetek podatkov o članih vseh odborov, katerih naloga je izvajanje nadzora, skupaj z vsemi izjavami o navzkrižju interesov in postopki za izvolitev, imenovanje ali odstavitev in nadomestitev članov odborov;

3.
     
  Funkcija nadzora se opravlja neodvisno in vključuje naslednje odgovornosti, ki se prilagodijo glede na zapletenost, uporabo in ranljivost referenčne vrednosti:

| (a) | pregledovanje opredelitve referenčne vrednosti in njene metodologije vsaj enkrat letno; |
| --- | --- |

(a)

pregledovanje opredelitve referenčne vrednosti in njene metodologije vsaj enkrat letno;

| (b) | nadzor vseh sprememb metodologije določanja referenčnih vrednosti in pooblastitev upravljavca za posvetovanje o teh spremembah; |
| --- | --- |

(b)

nadzor vseh sprememb metodologije določanja referenčnih vrednosti in pooblastitev upravljavca za posvetovanje o teh spremembah;

| (c) | nadzor upravljavčevega okvira kontrole, vodenja in upravljanja referenčne vrednosti, ter, kadar k referenčni vrednosti prispevajo ponudniki, kodeksa ravnanja upravljavca iz člena 9(1); |
| --- | --- |

(c)

nadzor upravljavčevega okvira kontrole, vodenja in upravljanja referenčne vrednosti, ter, kadar k referenčni vrednosti prispevajo ponudniki, kodeksa ravnanja upravljavca iz člena 9(1);

| (d) | pregledovanje in odobritev postopkov za prenehanje uporabe referenčne vrednosti, vključno s posvetovanji o prenehanju; |
| --- | --- |

(d)

pregledovanje in odobritev postopkov za prenehanje uporabe referenčne vrednosti, vključno s posvetovanji o prenehanju;

| (e) | nadzor vseh tretjih strani, ki sodelujejo pri zagotavljanju referenčne vrednosti, vključno s posredniki za izračune ali razširjanje; |
| --- | --- |

(e)

nadzor vseh tretjih strani, ki sodelujejo pri zagotavljanju referenčne vrednosti, vključno s posredniki za izračune ali razširjanje;

| (f) | ocenjevanje notranjih in zunanjih revizij ali pregledov ter spremljanje izvajanja popravnih ukrepov, na katere so opozorili rezultati teh revizij; |
| --- | --- |

(f)

ocenjevanje notranjih in zunanjih revizij ali pregledov ter spremljanje izvajanja popravnih ukrepov, na katere so opozorili rezultati teh revizij;

| (g) | kadar k referenčni vrednosti prispevajo ponudniki, spremljanje vhodnih podatkov in ponudnikov ter ukrepov upravljavca pri zavračanju ali potrjevanju predloženih vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(g)

kadar k referenčni vrednosti prispevajo ponudniki, spremljanje vhodnih podatkov in ponudnikov ter ukrepov upravljavca pri zavračanju ali potrjevanju predloženih vhodnih podatkov;

| (h) | kadar k referenčni vrednosti prispevajo ponudniki, sprejemanje učinkovitih ukrepov za morebitne kršitve kodeksa ravnanja in |
| --- | --- |

(h)

kadar k referenčni vrednosti prispevajo ponudniki, sprejemanje učinkovitih ukrepov za morebitne kršitve kodeksa ravnanja in

| (i) | kadar k referenčni vrednosti prispevajo ponudniki, poročanje ustreznim pristojnim organom o neustreznem ravnanju ponudnikov ali upravljavcev, s katerim se seznani nadzorna funkcija, in o potencialno nepravilnih ali sumljivih vhodnih podatkih. |
| --- | --- |

(i)

kadar k referenčni vrednosti prispevajo ponudniki, poročanje ustreznim pristojnim organom o neustreznem ravnanju ponudnikov ali upravljavcev, s katerim se seznani nadzorna funkcija, in o potencialno nepravilnih ali sumljivih vhodnih podatkih.

4.
     
  Funkcijo nadzora opravlja poseben odbor ali pa je vzpostavljena druga ustrezna ureditev upravljanja.

ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi značilnosti, ki jih ima nadzorna funkcija, kar zadeva sestavo in položaj upravljavca v organizacijski strukturi, in tako zagotovi celovitost funkcije in prepreči navzkrižje interesov.

ESMA razlikuje med različnimi vrstami referenčnih vrednosti in sektorjev, kot je določeno v tej uredbi, in upošteva razlike lastniške in nadzorne strukture upravljavcev, vrsto, obseg in zapletenost zagotavljanja referenčne vrednosti ter tveganje in vpliv referenčne vrednosti, tudi glede na mednarodno konvergenco nadzorne prakse v zvezi z zahtevami glede upravljanja referenčnih vrednosti.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do [XXX].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s postopkom iz členov od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

5.
     
  S funkcijo nadzora se lahko zagotovi nadzor več kot ene referenčne vrednosti, ki jo zagotavlja upravljavec, če velja, da sicer izpolnjuje druge zahteve iz naslovov I in IV.

6.
     
  Nebistvene spremembe referenčne vrednosti glede določb iz tega člena se ne štejejo za kršitev finančne pogodbe ali finančnega instrumenta, ki se sklicuje na to referenčno vrednost. Če se spremeni ključna referenčna vrednost, je pristojni organ pooblaščen, da lahko spremembo opredeli kot bistveno.

Člen 5b

Zahteve za okvir kontrole

1.
     
  Upravljavec vzpostavi okvir kontrole, ki zagotavlja, da se referenčna vrednost zagotavlja in objavlja ali daje na voljo v skladu s to uredbo.

2.
     
  Okvir kontrole je sorazmeren z ravnjo ugotovljenih navzkrižij interesov, stopnjo diskrecijske pravice pri zagotavljanju referenčne vrednosti in vrsto vhodnih podatkov referenčne vrednosti ter mora vključevati:

| (a) | upravljanje operativnega tveganja; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje operativnega tveganja;

| (b) | postopke v izrednih razmerah in postopke izterjave, ki so vzpostavljeni za primer motnje v zagotavljanju referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(b)

postopke v izrednih razmerah in postopke izterjave, ki so vzpostavljeni za primer motnje v zagotavljanju referenčne vrednosti.

3.
     
  Če vhodni podatki niso podatki o transakciji, upravljavec:

| (a) | pripravi ukrepe, s katerimi v okviru možnosti zagotovi, da ponudniki upoštevajo kodeks ravnanja iz člena 9(1) in veljavne standarde za vhodne podatke; |
| --- | --- |

(a)

pripravi ukrepe, s katerimi v okviru možnosti zagotovi, da ponudniki upoštevajo kodeks ravnanja iz člena 9(1) in veljavne standarde za vhodne podatke;

| (b) | pripravi ukrepe za spremljanje vhodnih podatkov, vključno z njihovim spremljanjem pred objavo referenčne vrednosti in njihovo odobritvijo po objavi za določanje napak in nepravilnosti. |
| --- | --- |

(b)

pripravi ukrepe za spremljanje vhodnih podatkov, vključno z njihovim spremljanjem pred objavo referenčne vrednosti in njihovo odobritvijo po objavi za določanje napak in nepravilnosti.

4.
     
  Okvir kontrole se primerno dokumentira, pregleda in posodablja ter da na voljo ustreznemu pristojnemu organu in na zahtevo uporabnikom.

5.
     
  Nebistvene spremembe referenčne vrednosti glede določb iz tega člena se ne štejejo za kršitev finančne pogodbe ali finančnega instrumenta, ki se sklicuje na to referenčno vrednost. Če se spremeni ključna referenčna vrednost, je pristojni organ pooblaščen, da lahko spremembo opredeli kot bistveno.

Člen 5c

Zahteve za okvir odgovornosti

1.
     
  Upravljavec vzpostavi okvir odgovornosti, ki obsega evidentiranje, revidiranje in pregledovanje ter pritožne postopke in hkrati zagotavlja dokaze o skladnosti z zahtevami te uredbe.

2.
     
  Upravljavec določi neodvisno notranjo ali zunanjo funkcijo s potrebno zmožnostjo pregledovanja, ali upravljavec upošteva metodologijo določanja referenčnih vrednosti in to uredbo, ter poročanja o tem.

3.
     
  Za neključne referenčne vrednosti upravljavec objavi in hrani izjavo o skladnosti, v kateri poroča o svojem izpolnjevanju te uredbe. Izjava o skladnosti zajema najmanj zahteve iz člena 5(1), (2a), (3b), (3c) in (3d), členov 5a in 5b, člena 5d(b) do (g), člena 7(1)(aa), (b), (ba), (bb), (bc) in (c), člena 7(2a), (3a) in (3b), člena 7a, člena 8(1) in (2), člena 9(1) in 9(2), člena 11 in člena 17(1).

Če upravljavec ne izpolnjuje zahtev iz člena 5(1), (2a), (3b), (3c) in (3d), členov 5a in 5b, člena 5d(b) do (g), člena 7(1)(aa), (b), (ba), (bb), (bc) in (c), člena 7(2a), (3a) in (3b), člena 7a, člena 8(1) in (2), člena 9(1) in (2), člena 11 in člena 17(1), izjava o skladnosti jasno navaja, zakaj je primerno, da ta upravljavec ne izpolnjuje omenjenih določb.

4.
     
  Upravljavec neključne referenčne vrednosti imenuje neodvisnega zunanjega revizorja, da pregleda in poroča o točnosti upravljavčeve izjave o skladnosti. Takšna revizija poteka najmanj vsaki dve leti in ob vsaki bistveni spremembi referenčne vrednosti.

5.
     
  Upravljavec predloži revizije iz odstavka 4 ustreznemu pristojnemu organu. Upravljavec na zahtevo zagotovi podrobnosti o njih uporabniku referenčne vrednosti ali jih objavi. Na zahtevo ustreznega pristojnega organa ali uporabnika referenčne vrednosti upravljavec zagotovi ali objavi podrobnosti o pregledih iz odstavka 4.

6.
     
  Ustrezen pristojni organ lahko v skladu s členom 30 zahteva, da mu upravljavec predloži dodatne informacije o svojih neključnih referenčnih vrednostih, in/ali upravljavcu izda priporočilo v zvezi z njegovo skladnostjo z določbami, ki jih zajema izjava o skladnosti, da v celoti izpolni njegove zahteve. Priporočilo lahko objavi na svojem spletnem mestu.

Člen 5d

Zahteve za vodenje evidenc

1.
     
  Upravljavec vodi podrobne evidence o:

| (a) | vseh vhodnih podatkih; |
| --- | --- |

(a)

vseh vhodnih podatkih;

| (b) | presoji ali diskrecijski pravici, ki jo uporabi upravljavec in, kadar je primerno, ocenjevalec pri določanju referenčne vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

presoji ali diskrecijski pravici, ki jo uporabi upravljavec in, kadar je primerno, ocenjevalec pri določanju referenčne vrednosti;

| (c) | neupoštevanju vhodnih podatkov, zlasti kadar se pri tem upoštevajo zahteve metodologije določanja referenčnih vrednosti, ter utemeljitvi zanj; |
| --- | --- |

(c)

neupoštevanju vhodnih podatkov, zlasti kadar se pri tem upoštevajo zahteve metodologije določanja referenčnih vrednosti, ter utemeljitvi zanj;

| (d) | drugih spremembah v standardnih postopkih in metodologijah ali odstopanjih od njih, vključno s spremembami in odstopanji, sprejetimi v času pretresov ali motenj na trgu; |
| --- | --- |

(d)

drugih spremembah v standardnih postopkih in metodologijah ali odstopanjih od njih, vključno s spremembami in odstopanji, sprejetimi v času pretresov ali motenj na trgu;

| (e) | identiteti predlagateljev in fizičnih oseb, ki jih upravljavci zaposlijo za določanje referenčnih vrednosti; |
| --- | --- |

(e)

identiteti predlagateljev in fizičnih oseb, ki jih upravljavci zaposlijo za določanje referenčnih vrednosti;

| (f) | vseh dokumentih v zvezi z vsako pritožbo in |
| --- | --- |

(f)

vseh dokumentih v zvezi z vsako pritožbo in

| (g) | komuniciranju med osebami, ki jih zaposli upravljavec, in ponudniki ali predlagatelji v zvezi z referenčno vrednostjo. |
| --- | --- |

(g)

komuniciranju med osebami, ki jih zaposli upravljavec, in ponudniki ali predlagatelji v zvezi z referenčno vrednostjo.

2.
     
  Kadar referenčna vrednost temelji na prispevkih ponudnikov, ponudnik prav tako hrani evidence o komuniciranju v zvezi z njo, tudi o komuniciranju z drugimi ponudniki.

3.
     
  Upravljavec hrani evidence iz točke 1 vsaj pet let v obliki, v kateri je možno podvajanje, in v celoti razume izračune referenčne vrednosti ter omogoči revizijo ali ocenjevanje vhodnih podatkov, izračunov, presoje in diskrecijske pravice. Evidence telefonskih pogovorov ali elektronskega komuniciranja se na zahtevo zagotovijo udeleženim osebam in se hranijo tri leta.

Člen 5e

Obravnavanje pritožb

Upravljavec sprejme in objavi pisne postopke za sprejemanje in preiskovanje pritožb glede postopka izračuna, ki ga uporablja, ter hranjenje evidence o tem. S takimi mehanizmi pritožb se zagotovi, da:

| (a) | upravljavec vzpostavi mehanizem, ki je podrobno opisan v politiki obravnavanja pisnih pritožb in na podlagi katerega lahko njegovi vlagatelji predložijo pritožbe v zvezi z vprašanjem, ali določen izračun referenčne vrednosti predstavlja tržno vrednost, predlaganimi spremembami izračuna referenčne vrednosti, uporabo metodologije pri določenem izračunu referenčne vrednosti in drugimi uredniškimi odločitvami glede postopkov izračuna referenčne vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

upravljavec vzpostavi mehanizem, ki je podrobno opisan v politiki obravnavanja pisnih pritožb in na podlagi katerega lahko njegovi vlagatelji predložijo pritožbe v zvezi z vprašanjem, ali določen izračun referenčne vrednosti predstavlja tržno vrednost, predlaganimi spremembami izračuna referenčne vrednosti, uporabo metodologije pri določenem izračunu referenčne vrednosti in drugimi uredniškimi odločitvami glede postopkov izračuna referenčne vrednosti;

| (b) | obstaja časovni razpored postopkov in ciljev za obravnavanje pritožb; |
| --- | --- |

(b)

obstaja časovni razpored postopkov in ciljev za obravnavanje pritožb;

| (c) | upravljavec pravočasno in pošteno preišče formalne pritožbe zoper sebe in svoje osebje; |
| --- | --- |

(c)

upravljavec pravočasno in pošteno preišče formalne pritožbe zoper sebe in svoje osebje;

| (d) | se poizvedba opravi neodvisno od osebja, ki bi lahko sodelovalo pri predmetu pritožbe; |
| --- | --- |

(d)

se poizvedba opravi neodvisno od osebja, ki bi lahko sodelovalo pri predmetu pritožbe;

| (e) | si upravljavec prizadeva hitro zaključiti preiskavo. |
| --- | --- |

(e)

si upravljavec prizadeva hitro zaključiti preiskavo.

Člen 5f

Regulativni tehnični standardi o zahtevah glede upravljanja in kontrole

ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za dodatno podrobno opredelitev in prilagoditev zahtev glede upravljanja in kontrole iz členov 5(2a), 5(3a) do (3d), 5a(2), 5a(3), 5b(2), 5b(3), 5c(2) in 5c(1) do (3). ESMA upošteva:

| (a) | razvoj referenčnih vrednosti in finančnih trgov glede na mednarodno konvergenco nadzorne prakse v zvezi z zahtevami glede upravljanja referenčnih vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

razvoj referenčnih vrednosti in finančnih trgov glede na mednarodno konvergenco nadzorne prakse v zvezi z zahtevami glede upravljanja referenčnih vrednosti;

| (b) | posebne značilnosti različnih vrst referenčnih vrednosti in upravljavcev, vključno s sektorskimi značilnostmi in vrsto uporabljenih vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

posebne značilnosti različnih vrst referenčnih vrednosti in upravljavcev, vključno s sektorskimi značilnostmi in vrsto uporabljenih vhodnih podatkov;

| (c) | razliko med ključnimi in neključnimi referenčnimi vrednostmi; |
| --- | --- |

(c)

razliko med ključnimi in neključnimi referenčnimi vrednostmi;

| (d) | ali so zahteve že delno ali v celoti zajete v drugih ustreznih regulativnih zahtevah, zlasti za referenčne vrednosti, ki temeljijo na regulativnih podatkih, predvsem, a ne izključno, v zahtevah iz Direktive 2014/65/EU ali Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

   (28)

  , da ne pride do podvajanja zahtev ali drugih nepotrebnih bremen za upravljavce. |
| --- | --- |

(d)

ali so zahteve že delno ali v celoti zajete v drugih ustreznih regulativnih zahtevah, zlasti za referenčne vrednosti, ki temeljijo na regulativnih podatkih, predvsem, a ne izključno, v zahtevah iz Direktive 2014/65/EU ali Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

   (28)

  , da ne pride do podvajanja zahtev ali drugih nepotrebnih bremen za upravljavce.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do [...].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega odstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 6

Zunanje izvajanje

1.   Upravljavci funkcij zagotavljanja referenčne vrednosti ne oddajo v zunanje izvajanje tako, da bi bila pri tem pomembno ovirana kontrola zagotavljanja referenčne vrednosti, ki jo izvaja upravljavec, ali sposobnost ustreznega pristojnega organa za nadziranje referenčne vrednosti.

▌

3.   Če upravljavec funkcije ali ustrezne storitve in dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem referenčne vrednosti odda v zunanje izvajanje ponudniku storitev, je še vedno v celoti odgovoren za izvajanje vseh svojih obveznosti na podlagi te uredbe.

3a.
     
  V primeru zunanjega izvajanja upravljavec zagotovi, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | izvajalec storitev ima sposobnost, zmogljivost in vsa zakonsko zahtevana dovoljenja, da funkcije, storitve ali dejavnosti, oddane v zunanje izvajanje, opravlja zanesljivo in strokovno; |
| --- | --- |

(a)

izvajalec storitev ima sposobnost, zmogljivost in vsa zakonsko zahtevana dovoljenja, da funkcije, storitve ali dejavnosti, oddane v zunanje izvajanje, opravlja zanesljivo in strokovno;

| (b) | upravljavec ustreznim pristojnim organom da na voljo podatke o identiteti in nalogah ponudnika storitev, ki sodeluje v postopku določitve referenčne vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

upravljavec ustreznim pristojnim organom da na voljo podatke o identiteti in nalogah ponudnika storitev, ki sodeluje v postopku določitve referenčne vrednosti;

| (c) | upravljavec ustrezno ukrepa, če se zdi, da ponudnik storitev ne izvaja funkcij učinkovito ter v skladu z veljavno zakonodajo in regulativnimi zahtevami; |
| --- | --- |

(c)

upravljavec ustrezno ukrepa, če se zdi, da ponudnik storitev ne izvaja funkcij učinkovito ter v skladu z veljavno zakonodajo in regulativnimi zahtevami;

| (d) | upravljavec ohrani potrebno strokovno znanje za učinkovit nadzor funkcij, oddanih v zunanje izvajanje, ter upravljanje tveganj, povezanih z zunanjim izvajanjem; |
| --- | --- |

(d)

upravljavec ohrani potrebno strokovno znanje za učinkovit nadzor funkcij, oddanih v zunanje izvajanje, ter upravljanje tveganj, povezanih z zunanjim izvajanjem;

| (e) | ponudnik storitev v skladu z veljavno zakonodajo in regulativnimi zahtevami upravljavcu razkrije vsak dogodek, ki lahko bistveno vpliva na njegovo sposobnost učinkovitega izvajanja funkcij, oddanih v zunanje izvajanje; |
| --- | --- |

(e)

ponudnik storitev v skladu z veljavno zakonodajo in regulativnimi zahtevami upravljavcu razkrije vsak dogodek, ki lahko bistveno vpliva na njegovo sposobnost učinkovitega izvajanja funkcij, oddanih v zunanje izvajanje;

| (f) | ponudnik storitev sodeluje z ustreznim pristojnim organom v zvezi z dejavnostmi, oddanimi v zunanje izvajanje, pri čemer imata upravljavec in ustrezen pristojni organ učinkovit dostop do podatkov v zvezi z dejavnostmi, oddanimi v zunanje izvajanje, in poslovnimi prostori ponudnika storitev, ustrezen pristojni organ pa lahko uveljavlja te pravice o dostopu; |
| --- | --- |

(f)

ponudnik storitev sodeluje z ustreznim pristojnim organom v zvezi z dejavnostmi, oddanimi v zunanje izvajanje, pri čemer imata upravljavec in ustrezen pristojni organ učinkovit dostop do podatkov v zvezi z dejavnostmi, oddanimi v zunanje izvajanje, in poslovnimi prostori ponudnika storitev, ustrezen pristojni organ pa lahko uveljavlja te pravice o dostopu;

| (g) | upravljavec lahko po potrebi dogovore prekine; |
| --- | --- |

(g)

upravljavec lahko po potrebi dogovore prekine;

| (h) | upravljavec sprejme ustrezne ukrepe, vključno z načrti ravnanja v nepredvidljivih razmerah, da prepreči neustrezno operativno tveganje, povezano s sodelovanjem ponudnika storitve v postopku določitve referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(h)

upravljavec sprejme ustrezne ukrepe, vključno z načrti ravnanja v nepredvidljivih razmerah, da prepreči neustrezno operativno tveganje, povezano s sodelovanjem ponudnika storitve v postopku določitve referenčne vrednosti.

Poglavje 2

Vhodni podatki, metodologija in poročanje o kršitvah

Člen 7

Vhodni podatki ▌

1.   Za zagotavljanje referenčne vrednosti veljajo naslednje zahteve glede njegovih vhodnih podatkov ▌:

| (a) | vhodni podatki
  so podatki o transakciji ali po potrebi podatki, ki ne temeljijo na transakciji, vključno z zavezujočimi kotacijami in preverljivimi ocenami, če
  točno in zanesljivo
  prikazujejo
  tržno ali gospodarsko stanje, ki naj bi se merilo z referenčno vrednostjo ▌; |
| --- | --- |

(a)

vhodni podatki
  so podatki o transakciji ali po potrebi podatki, ki ne temeljijo na transakciji, vključno z zavezujočimi kotacijami in preverljivimi ocenami, če
  točno in zanesljivo
  prikazujejo
  tržno ali gospodarsko stanje, ki naj bi se merilo z referenčno vrednostjo ▌;

| (aa) | vhodni podatki iz točke (a) so preverljivi; |
| --- | --- |

(aa)

vhodni podatki iz točke (a) so preverljivi;

| (b) | upravljavec pridobi vhodne podatke od zanesljive in reprezentativne skupine ali vzorca ponudnikov za zagotovitev, da je referenčna vrednost, ki temelji na teh podatkih, zanesljiva ter predstavlja tržno ali gospodarsko stanje, ki naj bi se merilo z referenčno vrednostjo ▌; |
| --- | --- |

(b)

upravljavec pridobi vhodne podatke od zanesljive in reprezentativne skupine ali vzorca ponudnikov za zagotovitev, da je referenčna vrednost, ki temelji na teh podatkih, zanesljiva ter predstavlja tržno ali gospodarsko stanje, ki naj bi se merilo z referenčno vrednostjo ▌;

| (ba) | upravljavec uporablja samo vhodne podatke ponudnikov, ki ravnajo v skladu s kodeksom ravnanja iz člena 9; |
| --- | --- |

(ba)

upravljavec uporablja samo vhodne podatke ponudnikov, ki ravnajo v skladu s kodeksom ravnanja iz člena 9;

| (bb) | upravljavec vodi seznam oseb, ki lahko predložijo vhodne podatke upravljavcu, vključno s postopki za oceno identitete ponudnika in vseh predlagateljev; |
| --- | --- |

(bb)

upravljavec vodi seznam oseb, ki lahko predložijo vhodne podatke upravljavcu, vključno s postopki za oceno identitete ponudnika in vseh predlagateljev;

| (bc) | upravljavec zagotavlja, da ponudniki predložijo vse ustrezne vhodne podatke, in |
| --- | --- |

(bc)

upravljavec zagotavlja, da ponudniki predložijo vse ustrezne vhodne podatke, in

| (c) | kadar vhodni podatki za referenčno vrednost niso podatki o transakcijah in je ponudnik stranka pri več kot 50 % vrednosti transakcij na trgu, ki naj bi se meril z referenčno vrednostjo, upravljavec
  , kadar je mogoče,
  preveri, ali vhodni podatki predstavljajo trg, za katerega veljajo konkurenčni učinki ponudbe in povpraševanja. Če upravljavec ugotovi, da vhodni podatki ne predstavljajo trga, za katerega veljajo konkurenčni učinki ponudbe in povpraševanja, spremeni vhodne podatke, ponudnike ali metodologijo za zagotovitev, da vhodni podatki predstavljajo trg, za katerega veljajo konkurenčni učinki ponudbe in povpraševanja, ali prenehajo zagotavljati to referenčno vrednost ▌. |
| --- | --- |

(c)

kadar vhodni podatki za referenčno vrednost niso podatki o transakcijah in je ponudnik stranka pri več kot 50 % vrednosti transakcij na trgu, ki naj bi se meril z referenčno vrednostjo, upravljavec
  , kadar je mogoče,
  preveri, ali vhodni podatki predstavljajo trg, za katerega veljajo konkurenčni učinki ponudbe in povpraševanja. Če upravljavec ugotovi, da vhodni podatki ne predstavljajo trga, za katerega veljajo konkurenčni učinki ponudbe in povpraševanja, spremeni vhodne podatke, ponudnike ali metodologijo za zagotovitev, da vhodni podatki predstavljajo trg, za katerega veljajo konkurenčni učinki ponudbe in povpraševanja, ali prenehajo zagotavljati to referenčno vrednost ▌.

▌

2a.
     
  Upravljavec zagotovi, da kontrola v zvezi z vhodnimi podatki vključuje:

| (a) | merila za opredelitev, kdo lahko upravljavcu prispeva vhodne podatke, in postopek za izbor ponudnikov; |
| --- | --- |

(a)

merila za opredelitev, kdo lahko upravljavcu prispeva vhodne podatke, in postopek za izbor ponudnikov;

| (b) | postopek za vrednotenje vhodnih podatkov ponudnika in za preprečevanje, da ponudnik še naprej zagotavlja vhodne podatke, ali za uporabo drugih sankcij zaradi neskladnosti proti ponudniku, če je potrebno, in |
| --- | --- |

(b)

postopek za vrednotenje vhodnih podatkov ponudnika in za preprečevanje, da ponudnik še naprej zagotavlja vhodne podatke, ali za uporabo drugih sankcij zaradi neskladnosti proti ponudniku, če je potrebno, in

| (c) | postopek za odobritev vhodnih podatkov, tudi na podlagi drugih kazalnikov ali podatkov, za zagotavljanje njegove celovitosti in točnosti. Kadar referenčna vrednost izpolnjuje merila iz člena 14a, ta zahteva velja samo, če je skladnost mogoča v razumnih mejah. |
| --- | --- |

(c)

postopek za odobritev vhodnih podatkov, tudi na podlagi drugih kazalnikov ali podatkov, za zagotavljanje njegove celovitosti in točnosti. Kadar referenčna vrednost izpolnjuje merila iz člena 14a, ta zahteva velja samo, če je skladnost mogoča v razumnih mejah.

▌

3a.
     
  Kadar vhodne podatke za referenčno vrednost prispeva enota za trgovanje, ki pomeni oddelek, sektor, skupino ali osebje ponudnikov ali katero od njihovih odvisnih podjetij, ki se ukvarja z oblikovanjem cen, trgovanjem, prodajo, trženjem, oglaševanjem, ponujanjem sredstev, strukturiranjem ali posredniškimi storitvami, upravljavec:

| (a) | pridobi podatke iz drugih virov, ki potrjujejo te vhodne podatke; |
| --- | --- |

(a)

pridobi podatke iz drugih virov, ki potrjujejo te vhodne podatke;

| (b) | zagotovi, da imajo ponudniki ustrezne notranje postopke nadzora in preverjanja, ki omogočajo:










  (i) | odobritev predloženih vhodnih podatkov, vključno s postopki za večkratne preglede za preverjanje vhodnih podatkov, ki jih opravijo vodilni uslužbenci, in postopki za notranje potrjevanje za predložitev vhodnih podatkov, ki jih opravi vodstvo; |
| --- | --- | --- |

(b)

zagotovi, da imajo ponudniki ustrezne notranje postopke nadzora in preverjanja, ki omogočajo:

(i)

odobritev predloženih vhodnih podatkov, vključno s postopki za večkratne preglede za preverjanje vhodnih podatkov, ki jih opravijo vodilni uslužbenci, in postopki za notranje potrjevanje za predložitev vhodnih podatkov, ki jih opravi vodstvo;

| (ii) | fizično ločevanje zaposlenih v enoti za trgovanje in oddelku za poročanje; |
| --- | --- |

(ii)

fizično ločevanje zaposlenih v enoti za trgovanje in oddelku za poročanje;

| (iii) | celovito obravnavo ukrepov glede reševanja navzkrižij interesov za opredelitev, razkritje, upravljanje, zmanjšanje in preprečevanje obstoječih ali morebitnih spodbud za manipulacijo ali drugačno vplivanje na vhodne podatke, tudi prek politik prejemkov in navzkrižja interesov med dejavnostmi prispevanja vhodnih podatkov in drugo dejavnostjo ponudnika ali njegovih odvisnih podjetij ali njihovih strank. |
| --- | --- |

(iii)

celovito obravnavo ukrepov glede reševanja navzkrižij interesov za opredelitev, razkritje, upravljanje, zmanjšanje in preprečevanje obstoječih ali morebitnih spodbud za manipulacijo ali drugačno vplivanje na vhodne podatke, tudi prek politik prejemkov in navzkrižja interesov med dejavnostmi prispevanja vhodnih podatkov in drugo dejavnostjo ponudnika ali njegovih odvisnih podjetij ali njihovih strank.

Določbe iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se uporabljajo za referenčne vrednosti, ki izpolnjujejo merila iz člena 14a, samo, če je skladnost s temi določbami mogoča v razumnih mejah.

3b.
     
  Nebistvene spremembe referenčne vrednosti glede določb iz tega člena se ne štejejo za kršitev finančne pogodbe ali finančnega instrumenta, ki se sklicuje na to referenčno vrednost. Če se spremeni ključna referenčna vrednost, je pristojni organ pooblaščen, da lahko spremembo opredeli kot bistveno.

3c.
     
  ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za dodatno podrobno opredelitev notranjih postopkov nadzora in preverjanja ponudnika, za katere si prizadeva upravljavec skladno z odstavkoma 2a in 3a, da se zagotovita celovitost in točnost vhodnih podatkov.

ESMA pri neključnih referenčnih vrednostih in referenčnih vrednostih za primarne proizvode upošteva načelo sorazmernosti, posebnost različnih vrst referenčnih vrednosti, zlasti tistih, ki temeljijo na prispevkih subjektov, ki izpolnjujejo merila iz člena 14a, naravo vhodnih podatkov in ali so zahteve že delno ali v celoti zajete v drugih ustreznih regulativnih zahtevah, zlasti, a ne izključno, v zahtevah iz Direktive 2014/65/EU ali Uredbe (EU) št. 600/2014, da ne pride do podvajanja zahtev ali drugih nepotrebnih bremen za upravljavce, upošteva pa tudi mednarodno konvergenco nadzorne prakse v zvezi z referenčnimi vrednostmi.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do [XXX].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s postopkom iz členov od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 7a

Metodologija

1.
     
  Upravljavec pri določanju referenčne vrednosti uporablja metodologijo, ki:

| (a) | je trdna in zanesljiva; |
| --- | --- |

(a)

je trdna in zanesljiva;

| (b) | ima jasna pravila, ki določajo, kako in kdaj se lahko pri določanju referenčne vrednosti uveljavlja diskrecijska pravica; |
| --- | --- |

(b)

ima jasna pravila, ki določajo, kako in kdaj se lahko pri določanju referenčne vrednosti uveljavlja diskrecijska pravica;

| (c) | je stroga, neprekinjena in primerna za odobritev, vključno s testiranjem za nazaj, ter |
| --- | --- |

(c)

je stroga, neprekinjena in primerna za odobritev, vključno s testiranjem za nazaj, ter

| (d) | je odporna in zagotavlja, da se lahko referenčna vrednost izračuna v najširšem sklopu možnih okoliščin; |
| --- | --- |

(d)

je odporna in zagotavlja, da se lahko referenčna vrednost izračuna v najširšem sklopu možnih okoliščin;

| (e) | je sledljiva in preverljiva. |
| --- | --- |

(e)

je sledljiva in preverljiva.

2.
     
  Pri razvijanju metodologije določanja referenčnih vrednosti upravljavec referenčne vrednosti:

| (a) | upošteva dejavnike, ki vključujejo velikost, običajno likvidnost trga, preglednost trgovanja in položaj udeležencev na trgu, koncentracijo na trgu, dinamiko trga ter ustreznost vzorca, ki naj bi predstavljal trg ali gospodarsko stanje, ki naj bi se merilo z referenčno vrednostjo; |
| --- | --- |

(a)

upošteva dejavnike, ki vključujejo velikost, običajno likvidnost trga, preglednost trgovanja in položaj udeležencev na trgu, koncentracijo na trgu, dinamiko trga ter ustreznost vzorca, ki naj bi predstavljal trg ali gospodarsko stanje, ki naj bi se merilo z referenčno vrednostjo;

| (b) | opredeli, kaj pomeni aktivni trg za namene referenčne vrednosti, in |
| --- | --- |

(b)

opredeli, kaj pomeni aktivni trg za namene referenčne vrednosti, in

| (c) | različne vrste vhodnih podatkov razvrsti po prednostnem vrstnem redu. |
| --- | --- |

(c)

različne vrste vhodnih podatkov razvrsti po prednostnem vrstnem redu.

3.
     
  Upravljavec ima vzpostavljene jasne objavljene dogovore, ki določajo okoliščine, v katerih količina ali kakovost vhodnih podatkov ne dosega standardov, ki so potrebni za to, da se z metodologijo natančno in zanesljivo določi referenčno vrednost, in ki opisujejo, ali in kako se lahko referenčna vrednost izračuna v takih okoliščinah.

4.
     
  Nebistvene spremembe referenčne vrednosti glede določb iz tega člena se ne štejejo za kršitev finančne pogodbe ali finančnega instrumenta, ki se sklicuje na to referenčno vrednost. Če se spremeni ključna referenčna vrednost, je pristojni organ pooblaščen, da lahko spremembo opredeli kot bistveno.

Člen 7b

Preglednost metodologije

1.
     
  Upravljavec podatke in metodologijo za izračun referenčne vrednosti razvija, upravlja in uporablja pregledno.

Upravljavec prek medijev, ki zagotavljajo pravičen in enostaven dostop, objavi:

| (i) | uporabljeno metodologijo za vsako referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti in |
| --- | --- |

(i)

uporabljeno metodologijo za vsako referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti in

| (ii) | postopek za posvetovanje o vseh predlaganih pomembnih spremembah svoje metodologije, vključno z opredelitvijo pomembne spremembe in kdaj bodo uporabniki obveščeni o morebitni spremembi, in utemeljitev zanje. |
| --- | --- |

(ii)

postopek za posvetovanje o vseh predlaganih pomembnih spremembah svoje metodologije, vključno z opredelitvijo pomembne spremembe in kdaj bodo uporabniki obveščeni o morebitni spremembi, in utemeljitev zanje.

2.
     
  Kadar referenčna vrednost izpolnjuje merila iz člena 14a, njen upravljavec za vsak izračun v razumnem obsegu in brez vpliva na ustrezno objavo referenčne vrednosti opiše in objavi:

| (a) | kratko razlago, ki je dovolj podrobna, da lahko vlagatelj referenčne vrednosti ali pristojni organ razume, kako je bil izračun pripravljen, vključno z vsaj velikostjo in likvidnostjo fizičnega trga, ki se ocenjuje (kot sta število in obseg predloženih transakcij), razponom in povprečnim obsegom, razponom in povprečjem cen ter okvirnimi deleži posamezne vrste vhodnih podatkov, ki so se upoštevali pri izračunu; vključeni so izrazi, ki se nanašajo na metodologijo oblikovanja cen, kot je izraz „na podlagi transakcije“, „na podlagi cenovnega razpona“ ali „interpoliran ali ekstrapoliran“, in |
| --- | --- |

(a)

kratko razlago, ki je dovolj podrobna, da lahko vlagatelj referenčne vrednosti ali pristojni organ razume, kako je bil izračun pripravljen, vključno z vsaj velikostjo in likvidnostjo fizičnega trga, ki se ocenjuje (kot sta število in obseg predloženih transakcij), razponom in povprečnim obsegom, razponom in povprečjem cen ter okvirnimi deleži posamezne vrste vhodnih podatkov, ki so se upoštevali pri izračunu; vključeni so izrazi, ki se nanašajo na metodologijo oblikovanja cen, kot je izraz „na podlagi transakcije“, „na podlagi cenovnega razpona“ ali „interpoliran ali ekstrapoliran“, in

| (b) | kratko razlago obsega, v katerem se je pri izračunu uporabila presoja, vključno z odločitvijo za izključitev vhodnih podatkov, ki so sicer izpolnjevali zahteve ustrezne metodologije za navedeni izračun, določitvijo cen na podlagi cenovnih razponov ali interpolacije oziroma ekstrapolacije ali določitvijo višje uteži povpraševanjem ali ponudbam kot sklenjenim transakcijam, ter kratko razlago podlage, ki je bila uporabljena za uporabo navedenega. |
| --- | --- |

(b)

kratko razlago obsega, v katerem se je pri izračunu uporabila presoja, vključno z odločitvijo za izključitev vhodnih podatkov, ki so sicer izpolnjevali zahteve ustrezne metodologije za navedeni izračun, določitvijo cen na podlagi cenovnih razponov ali interpolacije oziroma ekstrapolacije ali določitvijo višje uteži povpraševanjem ali ponudbam kot sklenjenim transakcijam, ter kratko razlago podlage, ki je bila uporabljena za uporabo navedenega.

3.
     
  Kadar objava ne bi bila združljiva z veljavnim pravom intelektualne lastnine, se metodologija posreduje ustreznemu pristojnemu organu.

4.
     
  Kadar se pomembno spremeni metodologija ključne referenčne vrednosti, upravljavec o spremembi uradno obvesti ustrezen pristojni organ. Pristojni organ ima na voljo 30 koledarskih dni za njeno potrditev.

Člen 7c

Regulativni tehnični standardi o vhodnih podatkih in metodologiji

ESMA pripravi regulativne tehnične standarde za podrobno opredelitev kontrole vhodnih podatkov, okoliščin, v katerih podatki o transakcijah morda ne bodo zadoščali, in kako je to mogoče dokazati ustreznim pristojnim organom, ter zahtev za razvoj metodologij, ki razlikujejo med različnimi vrstami referenčnih vrednosti in sektorjev, kot je določeno s to uredbo. ESMA upošteva naslednje:

| (a) | razvoj referenčnih vrednosti in finančnih trgov glede na mednarodno konvergenco nadzorne prakse v zvezi z referenčnimi vrednostmi; |
| --- | --- |

(a)

razvoj referenčnih vrednosti in finančnih trgov glede na mednarodno konvergenco nadzorne prakse v zvezi z referenčnimi vrednostmi;

| (b) | posebne značilnosti različnih referenčnih vrednosti in vrst referenčnih vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

posebne značilnosti različnih referenčnih vrednosti in vrst referenčnih vrednosti;

| (c) | načelo sorazmernosti pri neključnih referenčnih vrednostih; |
| --- | --- |

(c)

načelo sorazmernosti pri neključnih referenčnih vrednostih;

| (d) | ranljivost referenčnih vrednosti za manipulacijo ob upoštevanju uporabljenih metodologij in vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

ranljivost referenčnih vrednosti za manipulacijo ob upoštevanju uporabljenih metodologij in vhodnih podatkov;

| (e) | da je uporabnikom na voljo dovolj podrobnosti, da bodo lahko razumeli, kako se izračuna referenčna vrednost, in ocenili njeno ustreznost in primernost kot referenco. |
| --- | --- |

(e)

da je uporabnikom na voljo dovolj podrobnosti, da bodo lahko razumeli, kako se izračuna referenčna vrednost, in ocenili njeno ustreznost in primernost kot referenco.

| (f) | ali so zahteve že delno ali v celoti zajete v drugih ustreznih regulativnih zahtevah, zlasti za referenčne vrednosti, ki temeljijo na reguliranih podatkih, predvsem, a ne izključno, v zahtevah iz Direktive 2014/65/EU ali Uredbe (EU) št. 600/2014, da ne pride do podvajanja zahtev ali drugih nepotrebnih bremen za upravljavce. |
| --- | --- |

(f)

ali so zahteve že delno ali v celoti zajete v drugih ustreznih regulativnih zahtevah, zlasti za referenčne vrednosti, ki temeljijo na reguliranih podatkih, predvsem, a ne izključno, v zahtevah iz Direktive 2014/65/EU ali Uredbe (EU) št. 600/2014, da ne pride do podvajanja zahtev ali drugih nepotrebnih bremen za upravljavce.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do [...].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega odstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 8

Poročanje o kršitvah

1.   Upravljavec
  ima za vodilne delavce, zaposlene in druge fizične osebe, katerih storitve so mu na voljo ali so pod njegovim nadzorom, vzpostavljene postopke za interno poročanje o kršitvah te uredbe in druge ustrezne veljavne zakonodaje
  .

2.   Upravljavec
  vzpostavi postopke za poročanje ustreznim organom o kršitvah te uredbe in druge ustrezne veljavne zakonodaje
  .

▌

Poglavje 3

Kodeks ravnanja in zahteve, ki veljajo za ponudnike

Člen 9

Kodeks ravnanja

1.   
  Kadar referenčna vrednost temelji na vhodnih podatkih ponudnikov,
  upravljavec
  pripravi, če je mogoče v sodelovanju s ponudniki,
  kodeks ravnanja za vsako referenčno vrednost z jasno navedbo odgovornosti ▌ ponudnikov glede
  predložitve vhodnih podatkov in zagotovi, da predlagatelji potrdijo skladnost s kodeksom ravnanja in to ponovno potrdijo v primeru morebitnih sprememb kodeksa
  .

2.   Kodeks ravnanja
  vključuje najmanj naslednje elemente:

| (
  a) | jasen opis vhodnih podatkov, ki jih je treba zagotoviti, in zahtev, ki so potrebne za zagotovitev, da se vhodni podatki predložijo v skladu s členoma 7 in 8; |
| --- | --- |

(
  a)

jasen opis vhodnih podatkov, ki jih je treba zagotoviti, in zahtev, ki so potrebne za zagotovitev, da se vhodni podatki predložijo v skladu s členoma 7 in 8;

| (b) | predpisi za zagotavljanje, da ponudniki predložijo vse ustrezne vhodne podatke, ter |
| --- | --- |

(b)

predpisi za zagotavljanje, da ponudniki predložijo vse ustrezne vhodne podatke, ter

| (c) | sisteme in kontrole, ki jih mora ponudnik vzpostaviti, vključno s:










  (i) | postopki za predložitev vhodnih podatkov, vključno z zahtevo, da mora ponudnik navesti, ali so vhodni podatki podatki o transakciji in ali vhodni podatki izpolnjujejo zahteve upravljavca; |
| --- | --- | --- |

(c)

sisteme in kontrole, ki jih mora ponudnik vzpostaviti, vključno s:

(i)

postopki za predložitev vhodnih podatkov, vključno z zahtevo, da mora ponudnik navesti, ali so vhodni podatki podatki o transakciji in ali vhodni podatki izpolnjujejo zahteve upravljavca;

| (ii) | politikami uporabe diskrecijske pravice pri zagotavljanju vhodnih podatkov; |
| --- | --- |

(ii)

politikami uporabe diskrecijske pravice pri zagotavljanju vhodnih podatkov;

| (iii) | zahtevami glede potrjevanja vhodnih podatkov, preden se predložijo upravljavcu; |
| --- | --- |

(iii)

zahtevami glede potrjevanja vhodnih podatkov, preden se predložijo upravljavcu;

| (iv) | predpisi za vodenje evidenc; |
| --- | --- |

(iv)

predpisi za vodenje evidenc;

| (v) | zahtevami glede poročanja o sumljivih vhodnih podatkih; |
| --- | --- |

(v)

zahtevami glede poročanja o sumljivih vhodnih podatkih;

| (vi) | zahtevami glede obvladovanja navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

(vi)

zahtevami glede obvladovanja navzkrižja interesov.

2a.
     
  Upravljavec lahko za vsako skupino referenčnih vrednosti, ki jo zagotavlja, pripravi enoten kodeks ravnanja.

2b.
     
  Upravljavec ključne referenčne vrednosti v 20 dneh od začetka veljavnosti odločitve, da se ključna vrednost vključi na seznam iz člena 13(1), ustreznemu pristojnemu organu pošlje kodeks ravnanja. Ustrezen pristojni organ v 30 dneh preveri, ali je vsebina kodeksa ravnanja skladna s to uredbo.

3.   
  ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov
  za dodatno podrobno opredelitev
  elementov
  kodeksa ravnanja iz
  odstavka 2
  za različne vrste referenčnih vrednosti ter za upoštevanje razvoja referenčnih vrednosti in finančnih trgov.

ESMA pri pripravi teh osnutkov regulativnih tehničnih standardov
  upošteva
  načelo sorazmernosti glede na
  različne značilnosti referenčnih vrednosti in ponudnikov, predvsem v smislu razlik pri vhodnih podatkih in metodologijah, tveganja za manipulacijo vhodnih podatkov in mednarodno konvergenco nadzorne prakse v zvezi z referenčnimi vrednostmi.
  ESMA se glede veljavnosti kodeksa ravnanja, zlasti glede ustreznih referenčnih vrednosti, posvetuje z Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do [XXX].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s postopkom iz členov od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▌

Člen 11

Zahteve za nadzorovane ponudnike

1.   Za nadzorovanega ponudnika
  , ki prispeva vhodne podatke za ključno referenčno vrednost,
  veljata ▌zahtevi glede upravljanja in kontrole
  iz odstavkov 2a in 2b
  .

2.   Nadzorovani ponudnik
  ima vzpostavljene učinkovite sisteme in kontrole za zagotavljanje celovitosti in zanesljivosti vseh vhodnih podatkov, ki jih ponudnik zagotovi upravljavcu, vključno s:

| (a) | kontrolami v zvezi s tem, kdo lahko predloži vhodne podatke upravljavcu, vključno s postopkom za potrditev s strani fizične osebe, ki je bolj izkušena od predlagatelja, kadar je to sorazmerno; |
| --- | --- |

(a)

kontrolami v zvezi s tem, kdo lahko predloži vhodne podatke upravljavcu, vključno s postopkom za potrditev s strani fizične osebe, ki je bolj izkušena od predlagatelja, kadar je to sorazmerno;

| (b) | primernim usposabljanjem predlagateljev, ki zajema vsaj to uredbo in Uredbo (EU) št. 596/2014; |
| --- | --- |

(b)

primernim usposabljanjem predlagateljev, ki zajema vsaj to uredbo in Uredbo (EU) št. 596/2014;

| (c) | ukrepi za reševanje navzkrižij interesov, vključno z organizacijskim ločevanjem zaposlenih, kadar je primerno, in premislekom, kako odpraviti spodbude za manipulacijo referenčne vrednosti, ki jih ustvarjajo politike nagrajevanja; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za reševanje navzkrižij interesov, vključno z organizacijskim ločevanjem zaposlenih, kadar je primerno, in premislekom, kako odpraviti spodbude za manipulacijo referenčne vrednosti, ki jih ustvarjajo politike nagrajevanja;

| (d) | hranjenjem evidence komuniciranja v zvezi z zagotavljanjem vhodnih podatkov za primerno obdobje; |
| --- | --- |

(d)

hranjenjem evidence komuniciranja v zvezi z zagotavljanjem vhodnih podatkov za primerno obdobje;

| (e) | vodenjem evidenc izpostavljenosti posameznih trgovcev in prodajnih okenc instrumentom, ki se sklicujejo na referenčno vrednost, za lažje izvajanje revizij in preiskav ter za obvladovanje navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

(e)

vodenjem evidenc izpostavljenosti posameznih trgovcev in prodajnih okenc instrumentom, ki se sklicujejo na referenčno vrednost, za lažje izvajanje revizij in preiskav ter za obvladovanje navzkrižja interesov;

| (f) | vodenjem evidenc notranjih in zunanjih revizij. |
| --- | --- |

(f)

vodenjem evidenc notranjih in zunanjih revizij.

2a.
     
  Če vhodni podatki niso podatki o transakcijah ali zavezujoče kotacije, nadzorovani ponudniki poleg sistemov in kontrol iz odstavka 2 določijo predpise, ki usmerjajo uporabo presoje ali uveljavljanje diskrecijske pravice, in hranijo evidenco utemeljitev presoje ali diskrecijske pravice, kadar je to sorazmerno ter ob upoštevanju narave referenčne vrednosti in vhodnih podatkov.

3.   Nadzorovani ponudnik v celoti sodeluje z upravljavcem in ustreznim pristojnim organom pri reviziji in nadzoru zagotavljanja referenčne vrednosti
  , vključno za namene iz člena 5c(3),
  ter daje na voljo vse informacije in zapise, ki jih hrani v skladu
  z odstavkoma 2 in 2a
  .

4.   
  ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov
  za
  dodatno
  podrobno opredelitev zahtev glede sistemov in kontrole iz
  odstavkov 2, 2a in 3
  za različne vrste referenčnih vrednosti.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do [XXX].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s postopkom iz členov od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

NASLOV III

▌ZAHTEVE
  ZA
  KLJUČNE REFERENČNE VREDNOSTI

Poglavje 1

Regulirani podatki

▌

Člen 12a

Regulirani podatki

Kadar se referenčne vrednosti določajo na podlagi formule in podatkov iz točke 11(i) ali točke 11(ii) člena 3(1), se členi 7(1)(b), 7(1)(ba), 7(1)(c), 7(2a), 7(3a), 8(1), 8(2), 9, 11 in 13a ne uporabljajo za zagotavljanje in prispevanje podatkov za takšne referenčne vrednosti. Člen 5d(1)(a) se ne uporablja za zagotavljanje takšnih referenčnih vrednosti glede vhodnih podatkov, ki se prispevajo v celoti, kot določa točka 11 člena 3(1). Te zahteve ne veljajo niti za namene člena 5c(3).

Poglavje 2

Ključne referenčne vrednosti

Člen 13

Ključne referenčne vrednosti

1.   
  Referenčna vrednost, ki ne temelji na reguliranih podatkih, se šteje za ključno referenčno vrednost v naslednjih okoliščinah:

| (a) | na referenčno vrednost se sklicujejo finančni instrumenti in finančne pogodbe v povprečni vrednosti najmanj 500 000 000 000 EUR, merjeno v ustreznem časovnem obdobju; |
| --- | --- |

(a)

na referenčno vrednost se sklicujejo finančni instrumenti in finančne pogodbe v povprečni vrednosti najmanj 500 000 000 000 EUR, merjeno v ustreznem časovnem obdobju;

| (b) | referenčna vrednost se prizna za ključno v skladu s postopkom iz odstavkov 2a, 2c in 2e do 2 g. |
| --- | --- |

(b)

referenčna vrednost se prizna za ključno v skladu s postopkom iz odstavkov 2a, 2c in 2e do 2 g.

ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki:

| — | določajo, kako se izračuna tržna vrednost finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

—

določajo, kako se izračuna tržna vrednost finančnih instrumentov;

| — | določajo, kako se izračuna bruto hipotetična vrednost izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

—

določajo, kako se izračuna bruto hipotetična vrednost izvedenih finančnih instrumentov;

| — | določajo obdobje za ustrezno izmero vrednosti referenčne vrednosti; |
| --- | --- |

—

določajo obdobje za ustrezno izmero vrednosti referenčne vrednosti;

| — | najmanj vsaka [tri] leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe zagotovijo pregled praga 500 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

najmanj vsaka [tri] leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe zagotovijo pregled praga 500 000 000 000 EUR.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do [XXX].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s postopkom iz členov od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▌

2a.
     
  Pristojni organ države članice lahko presodi, da je referenčna vrednost, s katero upravlja v okviru svoje pristojnosti, ključna, kadar je njena povprečna nominalna vrednost skupno manjša od zneska iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1, če meni, da bi prenehanje njenega zagotavljanja pomembno negativno vplivala na celovitost trgov, finančno stabilnost, potrošnike, realno gospodarstvo ali financiranje gospodinjstev in podjetij v njegovi pristojnosti. V takšnem primeru v petih dneh obvesti ESMA o svoji odločitvi.

2b.
     
  ESMA v 10 dneh po prejetju uradnega obvestila iz odstavka 2a tega člena objavi to uradno obvestilo na svojem spletnem mestu in posodobi register iz člena 25a.

2c.
     
  Kadar nacionalni pristojni organ meni, da bo odločitev, ki jo v skladu z odstavkom 2a sprejme drug pristojni organ v Uniji, pomembno negativno vplivala na stabilnost finančnih trgov, realno gospodarstvo ali nadzorovane ponudnike podatkov za referenčno vrednost v njegovi pristojnosti, poda temu nacionalnemu pristojnemu organu zahtevo, naj ponovno pretehta svojo odločitev. Pristojni organ, ki je to odločitev sprejel v skladu z odstavkom 2a, pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, posreduje svoj odgovor v 30 dneh od prejetja zahteve.

2d.
     
  Če se pristojna organa ne dogovorita, lahko pristojni organ, ki je predložil zahtevo, zadevo posreduje ESMA. ESMA v 60 dneh po prejetju zahteve ukrepa v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

2e.
     
  Kadar pristojni organ države članice ali ESMA meni, da bi morala referenčna vrednost, s katero se upravlja v drugi državi članici, s povprečno nominalno skupno vrednostjo, manjšo od zneska iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1, kljub temu veljati za ključno, saj bi prenehanje njenega zagotavljanja pomembno negativno vplivala na celovitost trgov, finančno stabilnost, potrošnike, realno gospodarstvo ali financiranje gospodinjstev in podjetij v njegovi pristojnosti, poda nacionalnemu pristojnemu organu upravljavca zadevne referenčne vrednosti zahtevo, naj jo uvrsti med ključne. Pristojni organ upravljavca zadevne referenčne vrednosti pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, posreduje svoj odgovor v 30 dneh od prejetja zahteve.

2f.
     
  V skladu s postopkom iz odstavka 2e, in če se pristojna organa ne dogovorita, lahko pristojni organ, ki je predložil zahtevo, zadevo posreduje ESMA. Pošlje mu dokumentirano oceno učinka prenehanja zagotavljanja referenčne vrednosti v njegovi pristojnosti, ki vključuje najmanj naslednje:

| (a) | različno uporabo z vidika udeležencev na trgu ter uporabo na maloprodajnih trgih; |
| --- | --- |

(a)

različno uporabo z vidika udeležencev na trgu ter uporabo na maloprodajnih trgih;

| (b) | razpoložljivost izvedljive nadomestitve za referenčno vrednost, ki jo narekuje trg; |
| --- | --- |

(b)

razpoložljivost izvedljive nadomestitve za referenčno vrednost, ki jo narekuje trg;

| (c) | vrednost finančnih instrumentov in finančnih pogodb, ki se sklicujejo na referenčno vrednost v državi članici, in njen pomen z vidika bruto domačega proizvoda države članice; |
| --- | --- |

(c)

vrednost finančnih instrumentov in finančnih pogodb, ki se sklicujejo na referenčno vrednost v državi članici, in njen pomen z vidika bruto domačega proizvoda države članice;

| (d) | osredotočenost uporabe in po potrebi prispevanja k referenčni vrednosti med državami članicami; |
| --- | --- |

(d)

osredotočenost uporabe in po potrebi prispevanja k referenčni vrednosti med državami članicami;

| (e) | kateri koli drug kazalnik za oceno morebitnega učinka prekinitve zagotavljanja ali nezanesljivosti referenčne vrednosti na celovitost trgov, finančno stabilnost ali financiranje gospodinjstev in podjetij v državi članici. |
| --- | --- |

(e)

kateri koli drug kazalnik za oceno morebitnega učinka prekinitve zagotavljanja ali nezanesljivosti referenčne vrednosti na celovitost trgov, finančno stabilnost ali financiranje gospodinjstev in podjetij v državi članici.

Kadar je ESMA pristojni organ, ki predloži zahtevo, pregleda svojo zahtevo in izda zavezujoče mnenje.

2 g.
     
  V [10] tednih od prejetja uradnega obvestila iz odstavka 2d ter po posvetu z ESRB in drugimi ustreznimi nacionalnimi pristojnimi organi ESMA izda zavezujoče mnenje o ključnosti dane referenčne vrednosti. ESMA posreduje svoje mnenje Komisiji, nacionalnim pristojnim organom in upravljavcu skupaj z rezultati posvetovanj. ESMA svoje mnenje oblikuje na podlagi meril, naštetih v odstavku 2f, in drugih ustreznih meril.

2h.
     
  Ko je vrednost opredeljena kot ključna, se oblikuje kolegij pristojnih organov v skladu s členom 34.

Kolegij pristojnih organov na podlagi dejstva, da je vrednost ključna, in v skladu s členom 23 zahteva informacije, potrebne za izdajo dovoljenja, da se vrednost zagotavlja v skladu z dodatnimi pogoji iz te uredbe.

| 2i. | Kolegij pristojnih organov najmanj enkrat na dve leti pregleda referenčne vrednosti, ki so bile pred tem opredeljene kot ključne. |
| --- | --- |

2i.

| 2j. | Države članice lahko v izjemnih okoliščinah uvedejo dodatne zahteve za vsakega upravljavca referenčne vrednosti glede zadev iz tega člena. |
| --- | --- |

2j.

Člen 13a

Obvezno upravljanje ključne referenčne vrednosti

1.
     
  Če namerava upravljavec ključne referenčne vrednosti prenehati njeno pripravo, potem:

| (a) | nemudoma obvesti svoj pristojni organ in |
| --- | --- |

(a)

nemudoma obvesti svoj pristojni organ in

| (b) | v štirih tednih od takšnega obvestila predloži oceno o tem, kako naj se referenčna vrednost prenese na novega upravljavca, ali |
| --- | --- |

(b)

v štirih tednih od takšnega obvestila predloži oceno o tem, kako naj se referenčna vrednost prenese na novega upravljavca, ali

| (c) | v štirih tednih od takšnega obvestila predloži oceno o tem, kako naj se referenčna vrednost več ne pripravlja, pri tem pa upošteva postopek, določen v členu 17(1). |
| --- | --- |

(c)

v štirih tednih od takšnega obvestila predloži oceno o tem, kako naj se referenčna vrednost več ne pripravlja, pri tem pa upošteva postopek, določen v členu 17(1).

Upravljavec v tem obdobju ne preneha pripravljati referenčne vrednosti.

2.
     
  Pristojni organ v štirih tednih po prejemu ocene upravljavca iz odstavka 1:

| (a) | obvesti ESMA in |
| --- | --- |

(a)

obvesti ESMA in

| (b) | pripravi lastno oceno o tem, kako naj se referenčna vrednost prenese na novega upravljavca ali preneha pripravljati, pri tem pa upošteva postopek upravljavca za prenehanje priprave referenčne vrednosti, določen v skladu s členom 17(1). |
| --- | --- |

(b)

pripravi lastno oceno o tem, kako naj se referenčna vrednost prenese na novega upravljavca ali preneha pripravljati, pri tem pa upošteva postopek upravljavca za prenehanje priprave referenčne vrednosti, določen v skladu s členom 17(1).

Upravljavec v tem času ne preneha pripravljati referenčne vrednosti.

3.
     
  Pristojni organ ima po zaključku ocene iz odstavka 2 pooblastilo, da upravljavca prisili, da še naprej objavlja referenčno vrednost, dokler:

| (a) | se zagotavljanje referenčne vrednosti ne prenese na novega upravljavca ali |
| --- | --- |

(a)

se zagotavljanje referenčne vrednosti ne prenese na novega upravljavca ali

| (b) | se referenčna vrednost lahko pravilno neha zagotavljati ali |
| --- | --- |

(b)

se referenčna vrednost lahko pravilno neha zagotavljati ali

| (c) | referenčna vrednost ni več ključna. |
| --- | --- |

(c)

referenčna vrednost ni več ključna.

Pristojni organ lahko prisili upravljavca, da za omejeno časovno obdobje, ki ne presega šest mesecev, nadaljuje objavljanje referenčne vrednosti, ki ga lahko pristojni organ po potrebi podaljša za največ nadaljnjih šest mesecev.

Člen 13b

Blaženje tržne moči upravljavcev ključnih referenčnih vrednosti

1.
     
  Upravljavec pri nadzoru zagotavljanja ključne referenčne vrednosti ustrezno upošteva načeli celovitosti trga in kontinuitete referenčne vrednosti, vključno s potrebo po pravni varnosti pri pogodbah, ki vsebujejo sklicevanje na referenčno vrednost.

2.
     
  Upravljavec pri zagotavljanju ključne referenčne vrednosti za uporabo v finančni pogodbi ali finančnem instrumentu zagotovi, da so dovoljenja za referenčno vrednost in informacije o njej vsem uporabnikom na voljo na pravični, razumni in nediskriminatorni podlagi, kot je navedeno v členu 37 Uredbe (EU) št. 600/2014.

Člen 14

Obvezno prispevanje
  h ključni referenčni vrednosti

1.   
  Upravljavec ene ali več
  ključnih referenčnih vrednosti
  , ki temeljijo na predloženih podatkih ponudnikov, večina katerih so nadzorovani subjekti, svojemu
  pristojnemu organu
  vsaki dve leti predloži oceno zmožnosti vsake ključne referenčne vrednosti, ki jo zagotavlja, da je lahko merilo dejanskega tržnega ali gospodarskega stanja.

2.   
  Če eden ali več nadzorovanih ponudnikov podatkov za
  ključno referenčno vrednost
  ne namerava več prispevati vhodnih podatkov, o tem nemudoma pisno obvesti upravljavca referenčne vrednosti in ustrezni pristojni organ. Upravljavec v 14 dneh od prejetja takšnega uradnega obvestila obvesti
  pristojni organ
  in zagotovi oceno posledic takšnega prenehanja za zmožnost, da referenčna vrednost meri dejansko tržno ali gospodarsko stanje. Upravljavec prav tako obvesti ostale nadzorovane ponudnike ključne referenčne vrednosti o obvestilu o prenehanju prispevanja ter poskuša ugotoviti, ali drugi nameravajo prenehati prispevati.

Pristojni organ nemudoma obvesti kolegij pristojnih organov ter v razumnem roku pripravi lastno oceno posledic takšnega prenehanja. Pristojni organ ima pooblastilo, da od ponudnikov, ki so priglasili namero, da bodo prenehali prispevati vhodne podatke za ključno referenčno vrednost, zahteva, da jih še naprej prispevajo, dokler pristojni organ ne dokonča svoje ocene.

3.   
  Če
  pristojni organ
  meni, da je ogrožena reprezentativnost ključne
  referenčne vrednosti,
  je pooblaščen, da:

| (a) | zahteva, da nadzorovani subjekti v skladu z odstavkom 4 – vključno s subjekti, ki še niso ponudniki podatkov za zadevno ključno referenčno vrednost – prispevajo vhodne podatke upravljavcu v skladu z metodologijo, kodeksom ravnanja ali drugimi pravili. Takšna zahteva velja za ustrezno prehodno obdobje, ki je odvisno od povprečnega trajanja pogodbe, ki se sklicuje na ustrezno referenčno vrednost, toda največ 12 mesecev od datuma, ko je bila sprejeta prvotna odločitev za odobritev prispevkov; |
| --- | --- |

(a)

zahteva, da nadzorovani subjekti v skladu z odstavkom 4 – vključno s subjekti, ki še niso ponudniki podatkov za zadevno ključno referenčno vrednost – prispevajo vhodne podatke upravljavcu v skladu z metodologijo, kodeksom ravnanja ali drugimi pravili. Takšna zahteva velja za ustrezno prehodno obdobje, ki je odvisno od povprečnega trajanja pogodbe, ki se sklicuje na ustrezno referenčno vrednost, toda največ 12 mesecev od datuma, ko je bila sprejeta prvotna odločitev za odobritev prispevkov;

| (b) | po pregledu iz odstavka 5b prehodnega obdobja iz točke (a) tega odstavka, podaljša obdobje obveznega prispevanja za največ 12 mesecev; |
| --- | --- |

(b)

po pregledu iz odstavka 5b prehodnega obdobja iz točke (a) tega odstavka, podaljša obdobje obveznega prispevanja za največ 12 mesecev;

| (c) | določi rok za predložitev vhodnih podatkov, ne da bi nadzorovani subjekti zaradi tega morali trgovati ali da bi se s tem zavezali k trgovanju; |
| --- | --- |

(c)

določi rok za predložitev vhodnih podatkov, ne da bi nadzorovani subjekti zaradi tega morali trgovati ali da bi se s tem zavezali k trgovanju;

| (d) | po razpravi z upravljavcem zahteva, da ta spremeni kodeks ravnanja, metodologijo ali druga pravila za ključno referenčno vrednost, da bi povečal njeno reprezentativnost in zanesljivost; |
| --- | --- |

(d)

po razpravi z upravljavcem zahteva, da ta spremeni kodeks ravnanja, metodologijo ali druga pravila za ključno referenčno vrednost, da bi povečal njeno reprezentativnost in zanesljivost;

| (e) | od upravljavca zahteva, naj uporabnikom referenčne vrednosti predloži in da na voljo pisno poročilo o ukrepih, ki jih namerava sprejeti, da bi povečal reprezentativnost in zanesljivost referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(e)

od upravljavca zahteva, naj uporabnikom referenčne vrednosti predloži in da na voljo pisno poročilo o ukrepih, ki jih namerava sprejeti, da bi povečal reprezentativnost in zanesljivost referenčne vrednosti.

4.   Pristojni organ upravljavca
  določi nadzorovane subjekte iz točke (a) odstavka 3 s pomočjo pristojnega organa nadzorovanih subjektov in na podlagi obsega udeležbe nadzorovanega subjekta na trgu, ki naj bi se merilo z referenčno vrednostjo, ter njegovega strokovnega znanja in sposobnosti, da zagotovi vhodne podatke zahtevane kakovosti. Kadar obstajajo primerne alternativne referenčne vrednosti, na katere bi lahko prešle finančne pogodbe in finančni instrumenti, ki se sklicujejo na ključno referenčno vrednost, se to ustrezno upošteva.

5.   
  Kadar referenčna vrednost velja za kritično v skladu s postopkom iz odstavkov 2a do 2d člena 13, je pristojni organ upravljavca pooblaščen, da prispevanje vhodnih podatkov v skladu s točkami (a), (b) in (c) odstavka 3 tega člena zahteva samo od nadzorovanih ponudnikov s sedežem v svoji državi članici.

5a.
     
  Pristojni organ nadzorovanega subjekta iz odstavka 3 pomaga pristojnemu organu upravljavca pri uveljavljanju ukrepov v skladu z odstavkom 3.

5b.
     
  Pristojni organ upravljavca do konca prehodnega obdobja iz točke (a) odstavka 3 v sodelovanju s kolegijem pristojnih organov pregleda, ali so še potrebni ukrepi iz točke (a) odstavka 3 in svoje sklepe predloži v pisnem poročilu. Pristojni organ upravljavca prekliče ukrepe, če presodi, da:

| (a) | se lahko referenčna vrednost ohrani po tem, ko ponudniki, ki so k temu obvezani, prenehajo prispevati vhodne podatke; |
| --- | --- |

(a)

se lahko referenčna vrednost ohrani po tem, ko ponudniki, ki so k temu obvezani, prenehajo prispevati vhodne podatke;

| (b) | obstaja verjetnost, da bodo ponudniki še naprej prispevali vhodne podatke vsaj 1 leto, v primeru, da bi bilo pooblastilo preklicano; |
| --- | --- |

(b)

obstaja verjetnost, da bodo ponudniki še naprej prispevali vhodne podatke vsaj 1 leto, v primeru, da bi bilo pooblastilo preklicano;

| (c) | po posvetovanju s ponudniki in uporabniki, je na voljo sprejemljiva nadomestna referenčna vrednost in da lahko uporabniki ključne referenčne vrednosti to nadomestno referenčno vrednost začnejo uporabljati s sprejemljivimi stroški. Takšen prehod ne šteje kot kršitev obstoječe pogodbe; ali |
| --- | --- |

(c)

po posvetovanju s ponudniki in uporabniki, je na voljo sprejemljiva nadomestna referenčna vrednost in da lahko uporabniki ključne referenčne vrednosti to nadomestno referenčno vrednost začnejo uporabljati s sprejemljivimi stroški. Takšen prehod ne šteje kot kršitev obstoječe pogodbe; ali

| (d) | ni mogoče najti ustreznih alternativnih ponudnikov in da bi prekinitev prispevkov od zadevnih nadzorovanih subjektov dovolj oslabila referenčno vrednost, da bi jo bilo treba prenehati zagotavljati. |
| --- | --- |

(d)

ni mogoče najti ustreznih alternativnih ponudnikov in da bi prekinitev prispevkov od zadevnih nadzorovanih subjektov dovolj oslabila referenčno vrednost, da bi jo bilo treba prenehati zagotavljati.

V primeru točk (a) in (b) prvega pododstavka morajo nadzorovani subjekti, ki nameravajo prenehati prispevati podatke, to storiti na datum, ki ga določi pristojni organ upravljavca, ki pa ne presega obdobja iz točke (b) odstavka 3

5c.
     
  Če se ključna referenčna vrednost preneha zagotavljati, vsak nadzorovani ponudnik ključne referenčne vrednosti nadaljuje s prispevanjem vhodnih podatkov dodatno ustrezno obdobje, ki ga določi pristojni organ, ki pa ne presega obdobja iz točke (b) odstavka 3. Za vse spremembe ali prehode na drugo referenčno vrednost se šteje, da niso kršitev obstoječe pogodbe.

5d.
     
  Če ponudnik krši zahteve iz odstavka 2, upravljavec o tem obvesti ustrezni pristojni organ, takoj ko je to praktično mogoče.

Člen 14a

Referenčne vrednosti za primarne proizvode, ki temeljijo na nenadzorovanih subjektih

Če referenčna vrednost za primarne proizvode temelji na predloženih podatkih ponudnikov, ki večinoma niso nadzorovani subjekti, katerih glavna dejavnost je opravljanje investicijskih storitev v smislu Direktive 2014/65/EU ali bančnih dejavnosti iz Direktive 2013/36/EU, se ne uporabljajo členi 5a, 5b, 5c(1), 5c(2), 5d(2), 7(1)(ba), 7(1)(bc) in 9.

NASLOV IV

PREGLEDNOST IN VARSTVO POTROŠNIKOV

Člen 15

Izjava o referenčni vrednosti

1.   Upravljavec
  v dveh tednih od vključitve v register iz člena 25a
  objavi izjavo o referenčni vrednosti za vsako referenčno vrednost,
  ali, po potrebi, za vsako skupino referenčnih vrednosti, pripravljeno in objavljeno za pridobitev dovoljenja ali registracije ali za odobritev v skladu s členom 21b ali priznano v skladu s členom 21a. Upravljavec najmanj vsaki dve leti dopolni izjavo za vsako referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti. Izjava
  :

| (a) | jasno in nedvoumno določa tržno ali gospodarsko stanje, ki se meri z referenčno vrednostjo, in okoliščine, v katerih lahko takšno merjenje postane nezanesljivo; |
| --- | --- |

(a)

jasno in nedvoumno določa tržno ali gospodarsko stanje, ki se meri z referenčno vrednostjo, in okoliščine, v katerih lahko takšno merjenje postane nezanesljivo;

▌

| (c) | ▌jasno in nedvoumno navaja elemente
  referenčne vrednosti
  , v zvezi s 
  katero
  se lahko izvaja diskrecijska pravica
  in
  merila, ki se uporabljajo za izvajanje takšne diskrecijske pravice ▌; |
| --- | --- |

(c)

▌jasno in nedvoumno navaja elemente
  referenčne vrednosti
  , v zvezi s 
  katero
  se lahko izvaja diskrecijska pravica
  in
  merila, ki se uporabljajo za izvajanje takšne diskrecijske pravice ▌;

| (d) | opozarja na možnost, da lahko nekateri dejavniki, vključno z zunanjimi dejavniki, nad katerimi upravljavec nima kontrole, zahtevajo spremembe referenčne vrednosti ali njeno prenehanje, in |
| --- | --- |

(d)

opozarja na možnost, da lahko nekateri dejavniki, vključno z zunanjimi dejavniki, nad katerimi upravljavec nima kontrole, zahtevajo spremembe referenčne vrednosti ali njeno prenehanje, in

| (e) | svetuje, da morajo biti vse finančne pogodbe ali drugi finančni instrumenti, ki vsebujejo sklicevanje na referenčno vrednost, odporni na spremembe referenčne vrednosti ali njeno ukinitev ali kako drugače obravnavati to možnost. |
| --- | --- |

(e)

svetuje, da morajo biti vse finančne pogodbe ali drugi finančni instrumenti, ki vsebujejo sklicevanje na referenčno vrednost, odporni na spremembe referenčne vrednosti ali njeno ukinitev ali kako drugače obravnavati to možnost.

2.   
  Izjava o referenčni vrednosti vsebuje najmanj:

| (a) | opredelitve za vse ključne pojme v zvezi z referenčno vrednostjo; |
| --- | --- |

(a)

opredelitve za vse ključne pojme v zvezi z referenčno vrednostjo;

| (b) | utemeljitev za sprejetje metodologije določanja referenčne vrednosti ter postopke za pregled in odobritev metodologije; |
| --- | --- |

(b)

utemeljitev za sprejetje metodologije določanja referenčne vrednosti ter postopke za pregled in odobritev metodologije;

| (c) | merila in postopke, ki se uporabljajo za določanje referenčne vrednosti, vključno z opisom vhodnih podatkov, pri čemer imajo prednost različne vrste vhodnih podatkov, najmanjšim obsegom podatkov, potrebnih za določitev referenčne vrednosti, uporabo modelov ali metod ekstrapolacije ter katerega koli postopka za ponovno uravnoteženje sestavnih delov indeksa referenčne vrednosti; |
| --- | --- |

(c)

merila in postopke, ki se uporabljajo za določanje referenčne vrednosti, vključno z opisom vhodnih podatkov, pri čemer imajo prednost različne vrste vhodnih podatkov, najmanjšim obsegom podatkov, potrebnih za določitev referenčne vrednosti, uporabo modelov ali metod ekstrapolacije ter katerega koli postopka za ponovno uravnoteženje sestavnih delov indeksa referenčne vrednosti;

| (d) | kontrole in pravila, ki urejajo uveljavljanje diskrecijske pravice ali presojo s strani upravljavca ali ponudnikov, da se zagotovi doslednost pri uporabi take diskrecijske pravice ali presoje; |
| --- | --- |

(d)

kontrole in pravila, ki urejajo uveljavljanje diskrecijske pravice ali presojo s strani upravljavca ali ponudnikov, da se zagotovi doslednost pri uporabi take diskrecijske pravice ali presoje;

| (e) | postopke, ki urejajo določanje referenčne vrednosti v obdobjih izjemnih okoliščin ali obdobjih, ko so lahko viri podatkov o transakciji nezadostni, netočni ali nezanesljivi, ter morebitne omejitve referenčne vrednosti v takih obdobjih; |
| --- | --- |

(e)

postopke, ki urejajo določanje referenčne vrednosti v obdobjih izjemnih okoliščin ali obdobjih, ko so lahko viri podatkov o transakciji nezadostni, netočni ali nezanesljivi, ter morebitne omejitve referenčne vrednosti v takih obdobjih;

| (f) | postopke za reševanje napak v vhodnih podatkih ali pri izračunu referenčne vrednosti, tudi kadar bo potreben ponoven izračun referenčne vrednosti, in |
| --- | --- |

(f)

postopke za reševanje napak v vhodnih podatkih ali pri izračunu referenčne vrednosti, tudi kadar bo potreben ponoven izračun referenčne vrednosti, in

| (g) | opredelitev morebitnih omejitev referenčne vrednosti, vključno z njeno uporabo na nelikvidnih ali razdrobljenih trgih in morebitno koncentracijo vhodnih podatkov. |
| --- | --- |

(g)

opredelitev morebitnih omejitev referenčne vrednosti, vključno z njeno uporabo na nelikvidnih ali razdrobljenih trgih in morebitno koncentracijo vhodnih podatkov.

▌

Člen 17

Prenehanje referenčne vrednosti

1.   Upravljavec
  poleg izjave o referenčni vrednosti iz člena 15
  objavi postopek glede ukrepov, ki jih mora sprejeti v primeru spremembe ali ukinitve referenčne vrednosti
  ali ukinitve priznanja referenčne vrednosti v skladu s členom 21a ali odobritve v skladu s členom 21b. Postopek se vključi tudi v kodeks ravnanja iz člena 9(1). Po potrebi se lahko pripravi osnutek postopka za skupine referenčnih vrednosti, ki se posodobi in objavi ob vsaki bistveni spremembi.

2.   Nadzorovani subjekti, ki
  uporabljajo
  referenčno vrednost, pripravijo
  in vzdržujejo
  zanesljive pisne načrte ukrepov, ki bi jih sprejeli, če bi se referenčna vrednost bistveno spremenila ali se ne bi več pripravljala.
  Kadar je izvedljivo in primerno, takšni načrti navajajo eno ali več nadomestnih referenčnih vrednosti, na katere se je mogoče sklicevati, in zakaj bi bile te referenčne vrednosti primerne zamenjave.
  ▌Nadzorovani subjekti te načrte na zahtevo predložijo ustreznemu pristojnemu organu
  in, kjer je mogoče, se ti načrti odražajo v pogodbenih razmerjih s strankami.

Člen 17a

Ustreznost referenčne vrednosti

Upravljavec zagotovi točnost referenčne vrednosti v zvezi z opisom tržnega ali gospodarskega stanja, ki naj bi se merilo z referenčno vrednostjo in za katero veljajo zahteve glede izjave o referenčni vrednosti iz člena 15.

ESMA objavi smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe, ki vključuje opredelitev ustreznosti v smislu sprejemljive ravni osnovnega tveganja.

Komisija do decembra 2015 objavi poročilo, v katerem analizira obstoječe prakse glede upravljanja osnovnega tveganja v finančnih pogodbah v zvezi z uporabo referenčnih vrednosti, kot so medbančna referenčna obrestna mera in referenčne vrednosti za devizno poslovanje, ter oceni, ali določbe o poslovanju iz Direktive 2008/48/ES in Direktive 2014/17/EU zadostujejo za blaženje osnovnega tveganja v zvezi z referenčnimi vrednostmi, ki se uporabljajo v finančnih pogodbah.

▌

NASLOV V

UPORABA REFERENČNIH VREDNOSTI, KI JIH DOLOČIJO POOBLAŠČENI ALI
  REGISTRIRANI
  UPRAVLJAVCI ALI UPRAVLJAVCI IZ TRETJIH DRŽAV

Člen 19

Uporaba
  referenčne vrednosti

1.
     Nadzorovani subjekt lahko uporablja referenčno vrednost
  ali kombinacijo referenčnih vrednosti
  v Uniji za sklicevanje v finančnem instrumentu ali finančni pogodbi, če jo zagotavlja upravljavec, pooblaščen
  ali registriran
  v skladu s členom 23
  23a
  , ali upravljavec s sedežem v tretji državi, ki je registriran v skladu s členi 
  20, 21a ali 21b.

2.
     
  Kadar je predmet prospekta, ki bo objavljen na podlagi Direktive 2003/71/ES ali Direktive 2009/65/ES, prenosljiv vrednostni papir ali druga naložba, ki se sklicuje na referenčno vrednost, izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki predloži zahtevek za sprejetje v trgovanje na reguliranem trgu, zagotovi, da so v prospektu tudi jasne in vidne informacije, ki navajajo, ali je referenčna vrednost registrirana ali jo zagotavlja upravljavec, registriran v javnem registru iz člena 25a te uredbe.

3.
     
  ESMA prekliče ali uskladi z odstavkom 1 tega člena odstavke od 49 do 62 svojih Smernic za pristojne organe in družbe za upravljanje UCITS skladov ter Smernice o ETF in drugih vprašanjih v zvezi z UCITS skladi

   (29).

Člen 20

Enakovrednost

1.   Referenčne vrednosti, ki jih zagotavlja upravljavec s sedežem v tretji državi, lahko uporabijo nadzorovani subjekti v Uniji, če so izpolnjeni naslednji pogoji,
  razen če se uporablja člen 21a ali člen 21b:

| (a) | Komisija je sprejela odločitev o enakovrednosti v skladu z odstavkom 2
  ali 2a
  ; |
| --- | --- |

(a)

Komisija je sprejela odločitev o enakovrednosti v skladu z odstavkom 2
  ali 2a
  ;

| (b) | upravljavec je pooblaščen ali registriran v tej tretji državi ter zanj velja nadzor v zadevni tretji državi; |
| --- | --- |

(b)

upravljavec je pooblaščen ali registriran v tej tretji državi ter zanj velja nadzor v zadevni tretji državi;

| (c) | je upravljavec ESMA obvestil, da se strinja, da nadzorovani subjekti v Uniji uporabijo dejansko ali možno referenčno vrednost ▌; |
| --- | --- |

(c)

je upravljavec ESMA obvestil, da se strinja, da nadzorovani subjekti v Uniji uporabijo dejansko ali možno referenčno vrednost ▌;

| (d) | upravljavec je ustrezno registriran v skladu s členom 
  25a
  ter |
| --- | --- |

(d)

upravljavec je ustrezno registriran v skladu s členom 
  25a
  ter

| (e) | vzpostavljeni so sporazumi o sodelovanju iz odstavka 3 tega člena. |
| --- | --- |

(e)

vzpostavljeni so sporazumi o sodelovanju iz odstavka 3 tega člena.

2.   Komisija lahko sprejme odločitev, ki določa, da je s pravnim okvirom in nadzorno prakso tretje države zagotovljeno, da:

| (a) | upravljavci, ki imajo dovoljenje ali so registrirani v tej tretji državi, izpolnjujejo zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz te uredbe, pri čemer se zlasti upošteva, ali pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja skladnost z načeli IOSCO o finančnih referenčnih vrednostih, ki so bila objavljena 17. julija 2013,
  in načeli IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte, ki so bila objavljena 5. oktobra 2012;
  ter |
| --- | --- |

(a)

upravljavci, ki imajo dovoljenje ali so registrirani v tej tretji državi, izpolnjujejo zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz te uredbe, pri čemer se zlasti upošteva, ali pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja skladnost z načeli IOSCO o finančnih referenčnih vrednostih, ki so bila objavljena 17. julija 2013,
  in načeli IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte, ki so bila objavljena 5. oktobra 2012;
  ter

| (b) | zavezujoče zahteve so predmet stalnega učinkovitega nadzora izvrševanja v tej tretji državi. |
| --- | --- |

(b)

zavezujoče zahteve so predmet stalnega učinkovitega nadzora izvrševanja v tej tretji državi.

| (ba) | — | obstaja učinkovita izmenjava informacij s tujimi davčnimi organi; |
| --- | --- | --- |

(ba)

—

obstaja učinkovita izmenjava informacij s tujimi davčnimi organi;

| — | so zakonodajne, sodne ali upravne določbe pregledne; |
| --- | --- |

—

so zakonodajne, sodne ali upravne določbe pregledne;

| — | se zahteva dejanska lokalna prisotnost; |
| --- | --- |

—

se zahteva dejanska lokalna prisotnost;

| — | tretja država ni off-shore finančni center; |
| --- | --- |

—

tretja država ni off-shore finančni center;

| — | tretja država ne zagotavlja davčnih ukrepov brez davkov ali zgolj z nominalnimi davki ali da niso odobrene ugodnosti brez realne gospodarske dejavnosti ali pomembne gospodarske navzočnosti v tretji državi, ki omogoča tovrstne davčne ugodnosti; |
| --- | --- |

—

tretja država ne zagotavlja davčnih ukrepov brez davkov ali zgolj z nominalnimi davki ali da niso odobrene ugodnosti brez realne gospodarske dejavnosti ali pomembne gospodarske navzočnosti v tretji državi, ki omogoča tovrstne davčne ugodnosti;

| — | tretja država ni uvrščena na seznam držav in ozemelj, ki ne sodelujejo, ki ga je sestavila projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti; |
| --- | --- |

—

tretja država ni uvrščena na seznam držav in ozemelj, ki ne sodelujejo, ki ga je sestavila projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti;

| — | tretja država v celoti izpolnjuje standarde iz člena 26 vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital ter zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z vsemi večstranskimi davčnimi sporazumi. |
| --- | --- |

—

tretja država v celoti izpolnjuje standarde iz člena 26 vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital ter zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z vsemi večstranskimi davčnimi sporazumi.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 38(2).

2a.
     
  Druga možnost je, da Komisija sprejme sklep, da so posebna pravila ali zahteve v tretji državi v zvezi s posameznimi in točno določenimi upravljavci ali posameznimi in točno določenimi referenčnimi vrednostmi ali skupinami referenčnih vrednosti enakovredne tistim iz te uredbe, in da te posamezne in točno določene upravljavce ali posamezne in točno določene referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti iz tega razloga lahko uporabljajo nadzorovani subjekti v Uniji.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 38(2).

3.   ESMA sklene dogovore o sodelovanju s pristojnimi organi tretjih držav, katerih pravni okviri in nadzorne prakse so priznani kot enakovredni v skladu z odstavkom 2
  ali 2a
  . Takšni dogovori določajo vsaj:

| (a) | mehanizem za izmenjavo informacij med ESMA in pristojnimi organi zadevnih tretjih držav, vključno z dostopom do vseh
  ustreznih
  informacij o upravljavcu, pooblaščenem v tej tretji državi, ki ga zahteva ESMA; |
| --- | --- |

(a)

mehanizem za izmenjavo informacij med ESMA in pristojnimi organi zadevnih tretjih držav, vključno z dostopom do vseh
  ustreznih
  informacij o upravljavcu, pooblaščenem v tej tretji državi, ki ga zahteva ESMA;

| (b) | mehanizem za takojšnje obveščanje ESMA, kadar pristojni organ tretje države meni, da upravljavec, pooblaščen v tej tretji državi, ki ga nadzoruje, krši pogoje iz dovoljenja ali druge nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

(b)

mehanizem za takojšnje obveščanje ESMA, kadar pristojni organ tretje države meni, da upravljavec, pooblaščen v tej tretji državi, ki ga nadzoruje, krši pogoje iz dovoljenja ali druge nacionalne zakonodaje;

| (c) | postopke v zvezi z usklajevanjem nadzornih dejavnosti ▌. |
| --- | --- |

(c)

postopke v zvezi z usklajevanjem nadzornih dejavnosti ▌.

4.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za določitev minimalne vsebine sporazumov o sodelovanju iz odstavka 3 za zagotovitev, da lahko pristojni organi in ESMA izvajajo vsa svoja pooblastila za nadzor na podlagi te uredbe.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do [XXX].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s postopkom iz členov 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 21

Preklic
  registracije
  upravljavcev iz tretjih držav

▐

2.   ESMA prekliče registracijo upravljavca iz
  točke (d) člena 20(1), kadar ima utemeljene razloge na podlagi dokumentiranih dokazov, da upravljavec:

| (a) | ▌ravna na način, ki jasno škoduje interesom uporabnikov ▌referenčnih vrednosti ali urejenemu delovanju trgov, ali |
| --- | --- |

(a)

▌ravna na način, ki jasno škoduje interesom uporabnikov ▌referenčnih vrednosti ali urejenemu delovanju trgov, ali

| (b) | ▌je resno kršil nacionalno zakonodajo ali druge določbe, ki veljajo zanj v tretji državi ter na podlagi katerih je Komisija sprejela odločitev v skladu s členom 20(2)
  ali (2a). |
| --- | --- |

(b)

▌je resno kršil nacionalno zakonodajo ali druge določbe, ki veljajo zanj v tretji državi ter na podlagi katerih je Komisija sprejela odločitev v skladu s členom 20(2)
  ali (2a).

3.   ESMA sprejme odločitev iz odstavka 2 le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | ESMA zadevo predloži pristojnemu organu tretje države, ta pa ne sprejme ustreznih ukrepov, potrebnih za varstvo vlagateljev in ustrezno delovanje trgov v Uniji, ali ne dokaže, da zadevni upravljavec izpolnjuje zahteve, ki veljajo zanj v tretji državi; |
| --- | --- |

(a)

ESMA zadevo predloži pristojnemu organu tretje države, ta pa ne sprejme ustreznih ukrepov, potrebnih za varstvo vlagateljev in ustrezno delovanje trgov v Uniji, ali ne dokaže, da zadevni upravljavec izpolnjuje zahteve, ki veljajo zanj v tretji državi;

| (b) | ESMA najmanj 30 dni pred preklicem pristojnemu organu tretje države sporoči, da namerava preklicati registracijo upravljavca. |
| --- | --- |

(b)

ESMA najmanj 30 dni pred preklicem pristojnemu organu tretje države sporoči, da namerava preklicati registracijo upravljavca.

4.   ESMA druge pristojne organe takoj obvesti o vseh ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 2, in svojo odločitev objavi na svojem spletnem mestu.

Člen 21a

Priznanje upravljavca v tretji državi

1.
     
  Do sprejetja odločitve o enakovrednosti v skladu s členom 20(2) lahko nadzorovani subjekti v Uniji uporabljajo referenčne vrednosti, ki jih zagotavlja upravljavec s sedežem v tretji državi, če ESMA predhodno prizna upravljavca v skladu s tem členom.

2.
     
  Upravljavec s sedežem v tretji državi, ki namerava pridobiti predhodno priznanje iz odstavka 1, mora izpolnjevati vse zahteve, določene v tej uredbi, razen zahtev iz členov 11, 13a in 14. Kadar upravljavec lahko dokaže, da referenčna vrednost, ki jo zagotavlja, temelji na reguliranih podatkih ali da gre za referenčno vrednost za primarne proizvode, ki ne temelji na predloženih podatkih ponudnikov, večina katerih niso nadzorovani subjekti, pri katerih je glavna dejavnost skupine opravljanje investicijskih storitev v smislu Direktive 2014/65/EU ali bančnih dejavnosti iz Direktive 2013/36/EU, se za upravljavca uporabljajo izvzetja za takšne referenčne vrednosti, kot to določa člen 12a oziroma člen 14a.

3.
     
  Upravljavec s sedežem v tretji državi, ki namerava pridobiti predhodno priznanje iz odstavka 1, to lahko stori tudi tako, da izpolnjuje vse zahteve, določene v načelih IOSCO o finančnih referenčnih vrednostih, ali če izpolnjuje merila iz člena 14a(1), načela IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte. Takšno skladnost pregleda in certificira neodvisen zunanji revizor najmanj vsaki dve leti in kadar se pomembno spremeni referenčna vrednost; revizijsko poročilo pošlje ESMA in ga na zahtevo da na voljo uporabnikom.

4.
     
  Upravljavec s sedežem v tretji državi, ki namerava pridobiti predhodno priznanje iz odstavka 1, ima zastopnika s sedežem v Uniji. Ta zastopnik je fizična oseba s prebivališčem v Uniji ali pravna oseba z registriranim sedežem v Uniji. Upravljavec s sedežem v tretji državi zastopnika izrecno pooblasti, da v njegovem imenu komunicira z uradnimi organi, vključno z ESMA in ustreznimi pristojnimi organi, ter katero koli drugo ustrezno osebo v Uniji v zvezi z obveznostmi upravljavca, ki izhajajo iz te uredbe.

5.
     
  Upravljavec s sedežem v tretji državi, ki namerava pridobiti predhodno priznanje iz odstavka 1, predloži ESMA vlogo za priznanje. Upravljavec, ki predloži vlogo, zagotovi vse potrebne informacije, določene v členu 23 ali 23a, s katerimi ESMA dokaže, da je v času priznanja uredil vse potrebno za izpolnjevanje zahtev iz odstavka 2 ali 2a, in navede seznam svojih dejanskih ali možnih referenčnih vrednosti, ki se lahko uporabljajo v Uniji, ter – kadar upravljavca nadzoruje organ tretje države – pristojni organ, ki je odgovoren za njegov nadzor v tretji državi.

V [90] dneh od prejetja vloge iz prvega pododstavka ESMA po posvetovanju z ustreznimi pristojnimi organi preveri, ali so izpolnjeni pogoji, določeni v odstavkih 2 ali 2a, 3 in 4. ESMA lahko to nalogo prenese na ustrezni nacionalni pristojni organ.

Če ESMA meni, da pogoji niso izpolnjeni, vlogo za priznanje zavrne in pojasni razloge za zavrnitev.

Brez poseganja v določbe iz tretjega pododstavka se priznanje ne izda, razen če so izpolnjeni naslednji dodatni pogoji:

| (i) | če upravljavca s sedežem v tretji državi nadzoruje organ tretje države, je med ustreznim pristojnim organom ali ESMA in organom upravljavca iz tretje države sklenjen ustrezen dogovor o sodelovanju, ki lahko zagotovi vsaj učinkovito izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

(i)

če upravljavca s sedežem v tretji državi nadzoruje organ tretje države, je med ustreznim pristojnim organom ali ESMA in organom upravljavca iz tretje države sklenjen ustrezen dogovor o sodelovanju, ki lahko zagotovi vsaj učinkovito izmenjavo informacij;

| (ii) | zakoni, uredbe ali upravne določbe tretje države, v kateri ima upravljavec sedež, ne preprečujejo pristojnemu organu ali ESMA učinkovitega izvrševanja nadzornih nalog iz te uredbe. |
| --- | --- |

(ii)

zakoni, uredbe ali upravne določbe tretje države, v kateri ima upravljavec sedež, ne preprečujejo pristojnemu organu ali ESMA učinkovitega izvrševanja nadzornih nalog iz te uredbe.

6.
     
  Kadar upravljavec s sedežem v tretji državi namerava pridobiti predhodno priznanje prek skladnosti s to uredbo, kot je določeno v odstavku 2 tega člena, in kadar upravljavec meni, da je referenčna vrednost, ki jo zagotavlja, lahko upravičena do izvzetij iz členov 12a in 14a, o tem nemudoma obvesti ESMA. Svoje mnenje podpre z dokumentiranimi dokazi.

7.
     
  Če upravljavec s sedežem v tretji državi meni, da bi ukinitev referenčne vrednosti, ki jo zagotavlja, pomembno negativno vplivala na celovitost trgov, finančno stabilnost, potrošnike, realno gospodarstvo ali financiranje gospodinjstev in podjetij v eni ali več državah članicah, lahko zaprosi ESMA za izvzetje od ene ali več veljavnih zahtev iz te uredbe ali ustreznih načel IOSCO za določen in omejen čas, toda največ za 12 mesecev. Svojo prošnjo podpre z dokumentiranimi dokazi.

ESMA preuči prošnjo v 30 dneh in obvesti upravljavca v tretji državi, ali je izvzet od ene ali več zahtev, ki jih je opredelil v svoji prošnji, ter o trajanju izvzetja.

ESMA lahko ob poteku tega roka podaljša trajanje izvzetja največ za nadaljnjih 12 mesecev, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za to.

8.
     
  ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da dodatno opredeli postopek priznanja, obliko in vsebino vloge, na katero se nanaša odstavek 4, predstavitev informacij, ki jih zahteva odstavek 5, ter prenos nalog in odgovornosti na nacionalne pristojne organe v zvezi s tema odstavkoma.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do [...].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s postopkom iz členov od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 21b

Odobritev

1.
     
  Upravljavec s sedežem v Uniji, ki ima dovoljenje v skladu s členom 23 ali je registriran v skladu s členom 23a, lahko zaprosi pristojni organ, da potrdi referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti, ki se zagotavljajo v tretji državi, za uporabo v Uniji, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | upravljavec, ki da odobritev, je preveril in lahko svojemu pristojnemu organu dokaže, da so pri zagotavljanju referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, ki jo želi odobriti, izpolnjene zahteve, ki:










  (i) | so najmanj tako stroge kot zahteve iz te uredbe; |
| --- | --- | --- |

(a)

upravljavec, ki da odobritev, je preveril in lahko svojemu pristojnemu organu dokaže, da so pri zagotavljanju referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, ki jo želi odobriti, izpolnjene zahteve, ki:

(i)

so najmanj tako stroge kot zahteve iz te uredbe;

| (ii) | zagotavljajo popolno skladnost z načeli IOSCO o finančnih referenčnih vrednostih, ki jih najmanj vsaki dve leti ali kadar se pomembno spremeni referenčna vrednost pregleda in certificira neodvisen zunanji revizor, ali |
| --- | --- |

(ii)

zagotavljajo popolno skladnost z načeli IOSCO o finančnih referenčnih vrednostih, ki jih najmanj vsaki dve leti ali kadar se pomembno spremeni referenčna vrednost pregleda in certificira neodvisen zunanji revizor, ali

| (iii) | zagotavljajo popolno skladnost z načeli IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte, ki jih najmanj vsaki dve leti ali kadar se pomembno spremeni referenčna vrednost pregleda in certificira neodvisen zunanji revizor, ko referenčna vrednost, ki jo želi odobriti, izpolnjuje merila iz člena 14a(1); |
| --- | --- |

(iii)

zagotavljajo popolno skladnost z načeli IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte, ki jih najmanj vsaki dve leti ali kadar se pomembno spremeni referenčna vrednost pregleda in certificira neodvisen zunanji revizor, ko referenčna vrednost, ki jo želi odobriti, izpolnjuje merila iz člena 14a(1);

| (b) | upravljavec, ki da odobritev, ima potrebno strokovno znanje za učinkovito spremljanje dejavnosti pri zagotavljanju referenčnih vrednosti v tretji državi in za upravljanje tveganj, ki so s tem povezani. |
| --- | --- |

(b)

upravljavec, ki da odobritev, ima potrebno strokovno znanje za učinkovito spremljanje dejavnosti pri zagotavljanju referenčnih vrednosti v tretji državi in za upravljanje tveganj, ki so s tem povezani.

2.
     
  Upravljavec, ki predloži vlogo, zagotovi vse potrebne informacije, s katerimi pristojnemu organu dokaže, da so ob predložitvi vloge izpolnjene vse zahteve iz odstavka 1, vključno z revizijskimi poročili iz točk (a)(ii) in (iii) navedenega odstavka.

3.
     
  V 90 dneh od prejetja vloge jo ustrezni pristojni organ pregleda in sprejme odločitev o njeni odobritvi ali zavrnitvi. Ustrezni pristojni organ o vseh referenčnih vrednostih ali skupinah referenčnih vrednosti, za katere je dovolil odobritev, obvesti ESMA in upravljavca, ki da odobritev.

4.
     
  Odobrena referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti se šteje za referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti, ki jo zagotavlja upravljavec, ki da odobritev.

5.
     
  Upravljavec, ki je odobril referenčno vrednost ali skupino referenčnih vrednosti, je še naprej odgovoren za to, da odobrena referenčna vrednost ali skupina referenčnih vrednosti izpolnjuje pogoje iz odstavka 1.

6.
     
  Kadar pristojni organ upravljavca, ki da odobritev, iz utemeljenih razlogov meni, da pogoji iz odstavka 1 niso več izpolnjeni, je pooblaščen, da prekliče odobritev in o tem obvesti ESMA. V primeru prenehanja odobritve se uporablja člen 17.

NASLOV VI

POSTOPEK IZDAJE DOVOLJENJ UPRAVLJAVCEM IN NADZOR NAD NJIMI

Poglavje 1

Izdaja dovoljenj

▐

Člen 23

Postopek izdaje dovoljenj za kritično referenčno vrednost

1.   
  Fizična ali pravna oseba s sedežem v Uniji, ki namerava delovati kot
  upravljavec
  najmanj ene ključne referenčne vrednosti,
  predloži vlogo ▌pristojnemu organu,
  imenovanemu na podlagi člena 29 za
  državo članico, v kateri ima
  ta oseba
  svoj sedež.

2.   Vloga za dovoljenje v skladu z odstavkom 1 se predloži ▌v 30 ▌dneh po sklenitvi sporazuma z nadzorovanim subjektom o uporabi indeksa, ki ga ta upravljavec zagotovi za sklicevanje v finančnem instrumentu ali finančni pogodbi.

2a.
     
  Ko se referenčna vrednost na nacionalni ali evropski ravni določi kot ključna, je ustrezen pristojni organ odgovoren, da odobri zagotavljanje te vrednosti v skladu z njenim novim pravnim statusom, potem ko preveri, ali so izpolnjene vse zahteve.

3.   Upravljavec, ki predloži vlogo, zagotovi vse potrebne informacije, da pristojnemu organu dokaže, da je v času izdaje dovoljenja ali registracije uredil vse potrebno za izpolnjevanje zahtev iz te uredbe.
  Prav tako za vsako referenčno vrednost zagotovi potrebne podatke za izračun vrednosti iz člena 13(1) ali njeno oceno, kadar je na voljo.

4.   Ustrezni pristojni organ v 
  20
   dneh od prejetja vloge oceni, ali je vloga popolna, in o tem uradno obvesti vlagatelja vloge. Če je vloga nepopolna, vlagatelj predloži dodatne informacije, ki jih zahteva ustrezni pristojni organ.

5.   Ustrezni pristojni organ
  v 60 ▌
  dneh od prejetja popolne vloge pregleda vlogo
  za izdajo dovoljenja
  in sprejme odločitev o 
  njegovi
  izdaji ali zavrnitvi.

Pristojni organ v 5 ▌dneh po sprejetju odločitve o izdaji ali zavrnitvi dovoljenja o tem uradno obvesti zadevnega upravljavca
  , ki je predložil vlogo.
  Če pristojni organ izdajo dovoljenja za upravljavca, ki predloži vlogo, zavrne, pri tem navede razloge za svojo odločitev.

5a.
     
  Če ustrezni pristojni organ odloči, da ne izda dovoljenja za zagotavljanje ključne referenčne vrednosti, ki se je pred tem že zagotavljala brez tega statusa, lahko ustrezni pristojni organ izda začasno dovoljenje za največ šest mesecev, tako da se lahko v tem času referenčna vrednost še naprej zagotavlja po prejšnjem modelu, medtem ko se čaka na izpolnitev zahtev za njeno odobritev kot ključno referenčno vrednost.

Ustrezen pristojni organ lahko podaljša dovoljenje za dodatno obdobje, ki ni daljše od šest mesecev.

5b.
     
  Če upravljavec in/ali ponudniki do konca tega obdobja ne izpolnijo zahtev za nadaljnje zagotavljanje referenčne vrednosti kot ključne, se zagotavljanje referenčne vrednosti prekine v skladu s členom 17.

6.   Pristojni organ v 
  10 dneh
  uradno obvesti ESMA o vsaki odločitvi o izdaji dovoljenja upravljavcu, ki je predložil vlogo ▌.

7.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 
  37
  glede ukrepov za nadaljnjo opredelitev informacij, ki jih je treba zagotoviti v okviru vloge za dovoljenje
  in vloge za registracijo,
  pri čemer se upoštevajo načelo sorazmernosti in stroški za
  predlagatelje vloge
  ter pristojne organe.

Člen 23a

Postopek registracije neključne referenčne vrednosti

1.
     
  Fizična ali pravna oseba s sedežem v Uniji, ki namerava delovati izključno kot upravljavec neključnih referenčnih vrednosti, predloži vlogo za registracijo pristojnemu organu, imenovanemu na podlagi člena 29 te uredbe za državo članico, v kateri ima ta oseba svoj sedež.

2.
     
  Registrirani upravljavec vedno izpolnjuje pogoje, ki jih določa ta uredba, in uradno obvesti pristojni organ o vseh pomembnih spremembah teh pogojev.

3.
     
  Vloga v skladu z odstavkom 1 se predloži v 30 dneh po sklenitvi sporazuma z nadzorovanim subjektom o uporabi indeksa, ki ga zagotavlja ta oseba, za sklicevanje v finančnem instrumentu ali finančni pogodbi ali za merjenje uspešnosti investicijskega sklada.

4.
     
  Upravljavec, ki predloži vlogo, zagotovi:

| (a) | dokumentacijo, ki pristojnemu organu dokazuje, da izpolnjuje zahteve iz členov 5(3a), 5c, 6, kadar je primerno, 7b in 15, in |
| --- | --- |

(a)

dokumentacijo, ki pristojnemu organu dokazuje, da izpolnjuje zahteve iz členov 5(3a), 5c, 6, kadar je primerno, 7b in 15, in

| (b) | za vsako referenčno vrednost skupno referenčno vrednost ali oceno skupne referenčne vrednosti, kadar je na voljo. |
| --- | --- |

(b)

za vsako referenčno vrednost skupno referenčno vrednost ali oceno skupne referenčne vrednosti, kadar je na voljo.

5.
     
  Ustrezni pristojni organ v 15 dneh od prejetja vloge oceni, ali je vloga popolna, in o tem uradno obvesti vlagatelja vloge. Če je vloga nepopolna, vlagatelj predloži dodatne informacije, ki jih zahteva ustrezni pristojni organ.

6.
     
  Ustrezni pristojni organ registrira vlagatelja v 15 dneh od prejetja popolne vloge za registracijo.

7.
     
  Kadar ustrezni pristojni organ meni, da bi bilo treba referenčno vrednost uvrstiti med ključne v skladu s členom 13(1), v 30 dneh od prejetja popolne vloge o tem uradno obvesti ESMA in upravljavca.

8.
     
  Kadar pristojni organ za registracijo meni, da bi bilo treba referenčno vrednost uvrstiti med ključne v skladu s členom 13(2a) ali 13(2c), v 30 dneh po prejetju popolne vloge o tem uradno obvesti ESMA in upravljavca ter ESMA predloži svojo oceno v skladu s členom 13(2a) ali 13(2c).

9.
     
  Kadar se referenčna vrednost registriranega upravljavca uvrsti med ključne, upravljavec predloži zahtevo za izdajo dovoljenja v skladu s členom 23 v 90 dneh po prejetju uradnega obvestila iz člena 13(2b) ali mnenja iz člena 13(2 g).

Člen 24

Dokončen ali začasen odvzem dovoljenja
  ali preklic registracije

1.   Pristojni organ upravljavcu dokončno ali začasno odvzame dovoljenje
  ali registracijo
  , če:

| (a) | se upravljavec izrecno odpove dovoljenju ali če v zadnjih dvanajstih mesecih ni zagotovil nobenih referenčnih vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

se upravljavec izrecno odpove dovoljenju ali če v zadnjih dvanajstih mesecih ni zagotovil nobenih referenčnih vrednosti;

| (b) | upravljavec pridobi dovoljenje
  ali registracijo
  z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nezakonit način; |
| --- | --- |

(b)

upravljavec pridobi dovoljenje
  ali registracijo
  z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nezakonit način;

| (c) | upravljavec ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi mu je bilo izdano dovoljenje
  ali registracija
  ; ali |
| --- | --- |

(c)

upravljavec ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi mu je bilo izdano dovoljenje
  ali registracija
  ; ali

| (d) | je resno ali večkrat kršil določbe te uredbe. |
| --- | --- |

(d)

je resno ali večkrat kršil določbe te uredbe.

2.   Pristojni organ o svoji odločitvi uradno obvesti ESMA v 
  sedmih
  dneh.

2a.
     
  Po sprejetju odločitve o začasnem odvzemu dovoljenja upravljavcu ali preklicu njegove registracije in kadar bi prenehanje referenčne vrednosti povzročilo dogodek višje sile ali onemogočilo ali drugače kršilo pogoje katere koli finančne pogodbe ali finančnega instrumenta, ki se sklicuje na navedeno referenčno vrednost, lahko zagotavljanje referenčne vrednosti dovoli ustrezni pristojni organ države članice, v kateri ima upravljavec svoj sedež, dokler odločitev o začasnem odvzemu ni preklicana. Nadzorovani subjekti smejo v tem času uporabljati takšno referenčno vrednost samo za finančne instrumente in finančne pogodbe, ki se že sklicujejo nanjo. Noben nov finančni instrument ali finančna pogodba se ne sklicuje na referenčno vrednost.

2b.
     
  Po sprejetju odločitve o preklicu dovoljenja ali registracije upravljavca se uporablja člen 17(2).

Poglavje 2

Uradno obveščanje o referenčnih vrednostih

Člen 25a

Registracija in začetna uporaba referenčne vrednosti s strani upravljavca

1.
     
  ESMA vzpostavi in vzdržuje javni register, ki vsebuje naslednje informacije:

| (a) | identiteto upravljavcev, ki imajo dovoljenje ali so registrirani na podlagi določb členov 23 in 23a, ter identiteto pristojnega organa, ki je odgovoren za njihov nadzor; |
| --- | --- |

(a)

identiteto upravljavcev, ki imajo dovoljenje ali so registrirani na podlagi določb členov 23 in 23a, ter identiteto pristojnega organa, ki je odgovoren za njihov nadzor;

| (b) | identiteto upravljavcev, od katerih je ESMA prejel uradno obvestilo o njihovem soglasju iz člena 20(1)(c), in identiteto pristojnega organa v tretji državi, ki je odgovoren za njihov nadzor; |
| --- | --- |

(b)

identiteto upravljavcev, od katerih je ESMA prejel uradno obvestilo o njihovem soglasju iz člena 20(1)(c), in identiteto pristojnega organa v tretji državi, ki je odgovoren za njihov nadzor;

| (c) | identiteto upravljavcev, ki so pridobili priznanje v skladu s členom 21a, in identiteto pristojnega organa v tretji državi, ki je odgovoren za njihov nadzor; |
| --- | --- |

(c)

identiteto upravljavcev, ki so pridobili priznanje v skladu s členom 21a, in identiteto pristojnega organa v tretji državi, ki je odgovoren za njihov nadzor;

| (d) | referenčne vrednosti, ki so odobrene v skladu s postopkom iz člena 21b, in identiteto upravljavcev, ki da odobritev. |
| --- | --- |

(d)

referenčne vrednosti, ki so odobrene v skladu s postopkom iz člena 21b, in identiteto upravljavcev, ki da odobritev.

2.
     
  Preden nadzorovani subjekt uporabi indeks kot referenčno vrednost v Uniji, preveri, ali je izdajatelj indeksa na spletnem mestu ESMA naveden kot pooblaščeni, registrirani ali priznani upravljavec v skladu s to uredbo.

Poglavje 3

Sodelovanje pri nadzoru

Člen 26

Prenos nalog med pristojnimi organi

1.   V skladu s členom 28 Uredbe (EU) št. 1095/2010 lahko pristojni organ prenese svoje naloge v skladu s to uredbo na pristojni organ druge države članice
  z njegovim predhodnim pisnim soglasjem.
  Pristojni organi uradno obvestijo ESMA o kakršnem koli predlaganem prenosu 60 dni pred začetkom veljavnosti takega prenosa.

2.   Pristojni organ lahko v skladu s to uredbo na ESMA prenese ▌svoje naloge, če ta s tem soglaša. ▌

3.   ESMA uradno obvesti države članice o predlaganem prenosu v sedmih dneh. ESMA objavi podrobnosti o kakršnem koli dogovorjenem prenosu v 
  sedmih
  dneh po uradnem obvestilu.

Člen 26a

Kršitev zakonodaje Unije s strani nacionalnih pristojnih organov

1.
     
  Kadar nacionalni pristojni organ ne uporablja te uredbe, ali jo uporablja na način, za katerega se zdi, da je kršitev prava Unije, lahko ESMA uporabi svoja pooblastila v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1095/2010 v skladu z določbami iz tega člena in lahko, za namene člena 17(6) Uredbe (EU) št. 1095/2010, sprejme posamezne odločitve, naslovljene na upravljavce referenčnih vrednosti, ki jih nadzoruje ta nacionalni pristojni organ, ter ponudnike referenčnih vrednosti, ki jih nadzoruje ta nacionalni pristojni organ, kadar so ponudniki nadzorovani subjekti.

2.
     
  Kadar je zadevna referenčna vrednost kritična referenčna vrednost, ESMA v skladu s postopkom iz člena 34 zagotovi sodelovanje s kolegijem pristojnih organov.

Člen 27

Razkrivanje informacij, prejetih od druge države članice

1.   Pristojni organ lahko razkrije informacije, ki jih je prejel od drugega pristojnega organa, le, če:

| (a) | je pridobil pisno soglasje tega pristojnega organa in se informacija razkrije zgolj za namene, za katere je ta pristojni organ dal svoje soglasje; ali |
| --- | --- |

(a)

je pridobil pisno soglasje tega pristojnega organa in se informacija razkrije zgolj za namene, za katere je ta pristojni organ dal svoje soglasje; ali

| (b) | ▌je takšno razkritje potrebno zaradi pravnih postopkov. |
| --- | --- |

(b)

▌je takšno razkritje potrebno zaradi pravnih postopkov.

Člen 28

Sodelovanje
  pri
  preiskavah

1.   Ustrezen pristojni organ lahko zahteva pomoč drugega pristojnega organa v zvezi z inšpekcijskimi pregledi ali preiskavami na kraju samem.
  Pristojni organ, ki prejme zahtevo, sodeluje v obsegu, ki je možen in primeren.

2.   Pristojni organ, ki je vložil zahtevo iz odstavka 1, o tem obvesti ESMA. V primeru preiskave ali inšpekcijskega pregleda s čezmejnim učinkom lahko pristojni organi ESMA pozovejo, naj usklajuje inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem.

3.   Kadar pristojni organ prejme zahtevo od drugega pristojnega organa za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem, lahko:

| (a) | sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem; |
| --- | --- |

(a)

sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem;

| (b) | pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sodeluje v inšpekcijskem pregledu ali preiskavi na kraju samem; |
| --- | --- |

(b)

pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sodeluje v inšpekcijskem pregledu ali preiskavi na kraju samem;

| (c) | imenuje revizorje ali strokovnjake
  v podporo ali
  za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem. |
| --- | --- |

(c)

imenuje revizorje ali strokovnjake
  v podporo ali
  za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem.

Poglavje 4

Vloga pristojnih organov

Člen 30

Pristojni organi

1.   Za upravljavce in nadzorovane ponudnike vsaka država članica imenuje ustrezen pristojni organ, odgovoren za opravljanje nalog na podlagi te uredbe, ter o tem obvesti Komisijo in ESMA.

2.   Kadar država članica imenuje več pristojnih organov, pri tem jasno določi vloge posameznega organa in imenuje organ, ki je odgovoren za usklajevanje sodelovanja in izmenjavo informacij s Komisijo, ESMA in pristojnimi organi drugih držav članic.

3.   ESMA na svojem spletnem mestu objavi seznam pristojnih organov, imenovanih v skladu z odstavkom 1
  tega člena in točko (a) člena 25a(1).

Člen 30

Pooblastila pristojnih organov

1.   Da lahko izpolnjujejo svoje naloge iz te uredbe, imajo pristojni organi v skladu z nacionalno zakonodajo vsaj naslednja nadzorna in preiskovalna pooblastila:

| (a) | imajo dostop do vseh
  ustreznih
  dokumentov in drugih podatkov v kakršni koli obliki ter prejmejo ali si priskrbijo njihov izvod; |
| --- | --- |

(a)

imajo dostop do vseh
  ustreznih
  dokumentov in drugih podatkov v kakršni koli obliki ter prejmejo ali si priskrbijo njihov izvod;

| (b) | zahtevajo informacije od katere koli osebe,
  ki sodeluje pri zagotavljanju referenčne vrednosti in prispevanju podatkov zanjo
  , vključno od
  ponudnikov storitev v skladu s členom 6(3a)
  ter od njihovih naročnikov, če je to potrebno, pa lahko te osebe tudi povabijo na zaslišanje in jih zaslišijo, da bi pridobili informacije; |
| --- | --- |

(b)

zahtevajo informacije od katere koli osebe,
  ki sodeluje pri zagotavljanju referenčne vrednosti in prispevanju podatkov zanjo
  , vključno od
  ponudnikov storitev v skladu s členom 6(3a)
  ter od njihovih naročnikov, če je to potrebno, pa lahko te osebe tudi povabijo na zaslišanje in jih zaslišijo, da bi pridobili informacije;

| (c) | v zvezi z referenčnimi vrednostmi
  za primarne proizvode
  lahko
  po potrebi
  zahtevajo informacije od
  ponudnikov
  na povezanih promptnih trgih v skladu s standardiziranimi oblikami
  in
  poročila o poslih in imajo neposreden dostop do sistemov trgovanja; |
| --- | --- |

(c)

v zvezi z referenčnimi vrednostmi
  za primarne proizvode
  lahko
  po potrebi
  zahtevajo informacije od
  ponudnikov
  na povezanih promptnih trgih v skladu s standardiziranimi oblikami
  in
  poročila o poslih in imajo neposreden dostop do sistemov trgovanja;

| (d) | opravijo inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem, na krajih, ki niso zasebna prebivališča fizičnih oseb; |
| --- | --- |

(d)

opravijo inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem, na krajih, ki niso zasebna prebivališča fizičnih oseb;

| (e) | vstopajo v prostore fizičnih in pravnih oseb, da bi zasegli dokumente in druge podatke v kateri koli obliki, kadar obstaja utemeljen sum, da so lahko dokumenti in drugi podatki, povezani s predmetom inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembni za dokazovanje kršitve te uredbe. Kadar je potrebno predhodno dovoljenje sodnega organa zadevne države članice, se v skladu z nacionalno zakonodajo ta pooblastila uporabijo šele po pridobitvi predhodnega dovoljenja. |
| --- | --- |

(e)

vstopajo v prostore fizičnih in pravnih oseb, da bi zasegli dokumente in druge podatke v kateri koli obliki, kadar obstaja utemeljen sum, da so lahko dokumenti in drugi podatki, povezani s predmetom inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembni za dokazovanje kršitve te uredbe. Kadar je potrebno predhodno dovoljenje sodnega organa zadevne države članice, se v skladu z nacionalno zakonodajo ta pooblastila uporabijo šele po pridobitvi predhodnega dovoljenja.

| (f) | zahtevajo obstoječe evidence telefonskih pogovorov, elektronskih komunikacij ali druge evidence o podatkovnem prometu, ki jih hranijo nadzorovani subjekti; |
| --- | --- |

(f)

zahtevajo obstoječe evidence telefonskih pogovorov, elektronskih komunikacij ali druge evidence o podatkovnem prometu, ki jih hranijo nadzorovani subjekti;

| (g) | zahtevajo zamrznitev ali zaseg premoženja ali oboje; |
| --- | --- |

(g)

zahtevajo zamrznitev ali zaseg premoženja ali oboje;

▌

| (i) | zahtevajo začasno prenehanje vsakršnega ravnanja, ki je po mnenju pristojnega organa v nasprotju s to uredbo; |
| --- | --- |

(i)

zahtevajo začasno prenehanje vsakršnega ravnanja, ki je po mnenju pristojnega organa v nasprotju s to uredbo;

| (j) | izrečejo začasno prepoved opravljanja poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

(j)

izrečejo začasno prepoved opravljanja poklicne dejavnosti;

| (k) | sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da je javnost pravilno obveščena o zagotavljanju referenčne vrednosti, vključno z zahtevo, da oseba, ki je objavila ali razširila podatke o referenčni vrednosti, objavi popravljeno izjavo o preteklih prispevkih k referenčni vrednosti ali številčne podatke o referenčni vrednosti; |
| --- | --- |

(k)

sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da je javnost pravilno obveščena o zagotavljanju referenčne vrednosti, vključno z zahtevo, da oseba, ki je objavila ali razširila podatke o referenčni vrednosti, objavi popravljeno izjavo o preteklih prispevkih k referenčni vrednosti ali številčne podatke o referenčni vrednosti;

| (ka) | pregledajo izjavo o skladnosti in zahtevajo spremembe. |
| --- | --- |

(ka)

pregledajo izjavo o skladnosti in zahtevajo spremembe.

2.   Pristojni organi izvajajo funkcije in pooblastila iz odstavka 1
  ter pooblastila za izrekanje sankcij iz člena 31 v skladu s svojimi nacionalnimi pravnimi okviri
  na katerega koli od naslednjih načinov:

| (a) | neposredno; |
| --- | --- |

(a)

neposredno;

| (b) | v sodelovanju z drugimi organi ali tržnimi podjetji; |
| --- | --- |

(b)

v sodelovanju z drugimi organi ali tržnimi podjetji;

| (c) | na lastno odgovornost s prenosom pooblastil na takšne organe ali tržna podjetja; |
| --- | --- |

(c)

na lastno odgovornost s prenosom pooblastil na takšne organe ali tržna podjetja;

| (d) | z zahtevkom, naslovljenim na pristojne sodne organe. |
| --- | --- |

(d)

z zahtevkom, naslovljenim na pristojne sodne organe.

Za izvajanje teh pooblastil pristojni organi pripravijo primerne in učinkovite zaščitne ukrepe v zvezi s pravico do obrambe in temeljnimi pravicami.

3.   Države članice zagotovijo vzpostavitev ustreznih ukrepov, da imajo pristojni organi vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog.

4.   Šteje se, da oseba s tem, ko da na voljo informacije v skladu z odstavkom 2, ne krši nobene omejitve razkritja podatkov, določene s pogodbo ali s katero koli določbo zakona ali drugega predpisa.

Člen 31

Upravni ukrepi in sankcije

1.   Brez poseganja v nadzorna pooblastila pristojnih organov v skladu s členom 34 države članice v skladu z nacionalno zakonodajo zagotovijo, da so pristojni organi pooblaščeni za sprejetje ustreznih upravnih ukrepov ter uvedbo upravnih ukrepov in sankcij vsaj za:

| (a) | kršitve členov 5,
  5a, 5b, 5c, 5d,
  6, 7,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, 17, ▌19, ▌23
  in 23a
  te uredbe; ter |
| --- | --- |

(a)

kršitve členov 5,
  5a, 5b, 5c, 5d,
  6, 7,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, 17, ▌19, ▌23
  in 23a
  te uredbe; ter

| (b) | nesodelovanje v preiskavi ali inšpekcijskem pregledu ali zahtevi iz člena 30 oziroma neupoštevanje tega člena. |
| --- | --- |

(b)

nesodelovanje v preiskavi ali inšpekcijskem pregledu ali zahtevi iz člena 30 oziroma neupoštevanje tega člena.

2.   Države članice v primeru kršitve iz odstavka 1 v skladu z nacionalno zakonodajo pristojnim organom podelijo pooblastilo za uporabo vsaj naslednjih upravnih ukrepov in sankcij:

| (a) | odredba, s katero se od
  upravljavca ali nadzorovanega subjekta
  , odgovornega za kršitev, zahteva, da preneha z ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi; |
| --- | --- |

(a)

odredba, s katero se od
  upravljavca ali nadzorovanega subjekta
  , odgovornega za kršitev, zahteva, da preneha z ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi;

| (b) | povrnitev pridobljenega dobička ali preprečene izgube na podlagi kršitve, kadar ju je mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

(b)

povrnitev pridobljenega dobička ali preprečene izgube na podlagi kršitve, kadar ju je mogoče opredeliti;

| (c) | javno opozorilo, v katerem sta navedena
  upravljavec ali nadzorovani subjekt
  , odgovoren za kršitev, in vrsta kršitve; |
| --- | --- |

(c)

javno opozorilo, v katerem sta navedena
  upravljavec ali nadzorovani subjekt
  , odgovoren za kršitev, in vrsta kršitve;

| (d) | dokončen ali začasen odvzem dovoljenja
  upravljavcu
  ; |
| --- | --- |

(d)

dokončen ali začasen odvzem dovoljenja
  upravljavcu
  ;

| (e) | začasno prepoved opravljanja funkcij upravljanja pri upravljavcu ali ponudniku za vsako fizično osebo, ki je odgovorna za takšno kršitev; |
| --- | --- |

(e)

začasno prepoved opravljanja funkcij upravljanja pri upravljavcu ali ponudniku za vsako fizično osebo, ki je odgovorna za takšno kršitev;

| (f) | naložitev najvišje upravne denarne sankcije v višini vsaj trikratnega zneska pridobljenega dobička ali preprečene izgube zaradi kršitve, kadar ju je mogoče opredeliti; ali






  (1) | v primeru fizične osebe najvišje upravne denarne sankcije v višini:






  (i) | za kršitve
  členov 5
  ,
  5a, 5b, 5c, 5d, 6, 7
  ,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌11,
  12a(2),
  14, 15, ▌17, 18, 19 ▌in 23 vsaj 500 000 EUR ali v državi članici, v kateri euro ni uradna valuta, ustrezna vrednost v nacionalni valuti na dan začetka veljavnosti te uredbe; or |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

naložitev najvišje upravne denarne sankcije v višini vsaj trikratnega zneska pridobljenega dobička ali preprečene izgube zaradi kršitve, kadar ju je mogoče opredeliti; ali

(1)

v primeru fizične osebe najvišje upravne denarne sankcije v višini:

(i)

za kršitve
  členov 5
  ,
  5a, 5b, 5c, 5d, 6, 7
  ,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌11,
  12a(2),
  14, 15, ▌17, 18, 19 ▌in 23 vsaj 500 000 EUR ali v državi članici, v kateri euro ni uradna valuta, ustrezna vrednost v nacionalni valuti na dan začetka veljavnosti te uredbe; or

| (ii) | za kršitve
  točke
   (b) ▌člena 7(1)
  ali člena 7(4)
  vsaj 100 000 EUR ali v državi članici, v kateri euro ni uradna valuta, ustrezna vrednost v nacionalni valuti na dan začetka veljavnosti te uredbe; |
| --- | --- |

(ii)

za kršitve
  točke
   (b) ▌člena 7(1)
  ali člena 7(4)
  vsaj 100 000 EUR ali v državi članici, v kateri euro ni uradna valuta, ustrezna vrednost v nacionalni valuti na dan začetka veljavnosti te uredbe;

| (2) | v primeru pravne osebe do najvišje upravne denarne sankcije v višini:






  (i) | za kršitve
  členov 5
  ,
  5a, 5b, 5c, 5d, 6, 7
  ,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, ▌17, 18, 19 ▌in 23 vsaj 1 000 000 EUR ali 10 % celotnega letnega prometa glede na najnovejše računovodske izkaze, ki jih je odobrila uprava, pri čemer se upošteva višji znesek. Kadar je pravna oseba nadrejeno podjetje ali podružnica nadrejenega podjetja, ki mora pripraviti konsolidirane računovodske izkaze v skladu z Direktivo 2013/34/EU, se upošteva celotni letni promet ali ustrezna vrsta dohodka v skladu z Direktivo 86/635/EGS za banke ter Direktivo 91/674/EGS za zavarovalnice glede na najnovejše konsolidirane računovodske izkaze, ki jih je potrdila uprava glavnega nadrejenega podjetja ali, če je subjekt združenje, 10 % skupnega prometa svojih članov; ali |
| --- | --- | --- |

(2)

v primeru pravne osebe do najvišje upravne denarne sankcije v višini:

(i)

za kršitve
  členov 5
  ,
  5a, 5b, 5c, 5d, 6, 7
  ,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, ▌17, 18, 19 ▌in 23 vsaj 1 000 000 EUR ali 10 % celotnega letnega prometa glede na najnovejše računovodske izkaze, ki jih je odobrila uprava, pri čemer se upošteva višji znesek. Kadar je pravna oseba nadrejeno podjetje ali podružnica nadrejenega podjetja, ki mora pripraviti konsolidirane računovodske izkaze v skladu z Direktivo 2013/34/EU, se upošteva celotni letni promet ali ustrezna vrsta dohodka v skladu z Direktivo 86/635/EGS za banke ter Direktivo 91/674/EGS za zavarovalnice glede na najnovejše konsolidirane računovodske izkaze, ki jih je potrdila uprava glavnega nadrejenega podjetja ali, če je subjekt združenje, 10 % skupnega prometa svojih članov; ali

| (ii) | za kršitve točk (b) in (c) 
  člena 7(1)
  vsaj 250 000 EUR ali 2 % celotnega letnega prometa glede na najnovejše računovodske izkaze, ki jih je odobrila uprava, pri čemer se upošteva višji znesek; kadar je pravna oseba nadrejeno podjetje ali podružnica nadrejenega podjetja, ki mora pripraviti konsolidirane računovodske izkaze v skladu z Direktivo 2013/34/EU, se upošteva celotni letni promet ali ustrezna vrsta dohodka v skladu z Direktivo 86/635/EGS za banke ter Direktivo 91/674/EGS za zavarovalnice glede na najnovejše konsolidirane računovodske izkaze, ki jih je potrdila uprava glavnega nadrejenega podjetja ali, če je subjekt družba, 10 % skupnega prometa svojih članov. |
| --- | --- |

(ii)

za kršitve točk (b) in (c) 
  člena 7(1)
  vsaj 250 000 EUR ali 2 % celotnega letnega prometa glede na najnovejše računovodske izkaze, ki jih je odobrila uprava, pri čemer se upošteva višji znesek; kadar je pravna oseba nadrejeno podjetje ali podružnica nadrejenega podjetja, ki mora pripraviti konsolidirane računovodske izkaze v skladu z Direktivo 2013/34/EU, se upošteva celotni letni promet ali ustrezna vrsta dohodka v skladu z Direktivo 86/635/EGS za banke ter Direktivo 91/674/EGS za zavarovalnice glede na najnovejše konsolidirane računovodske izkaze, ki jih je potrdila uprava glavnega nadrejenega podjetja ali, če je subjekt družba, 10 % skupnega prometa svojih članov.

3.   Države članice do [12 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] Komisiji in ESMA sporočijo pravila v zvezi z odstavkoma 1 in 2.

Države članice se lahko odločijo, da ne določijo pravil o upravnih sankcijah za kršitve, za katere v skladu z nacionalnim kazenskim pravom že veljajo kazenske sankcije. V tem primeru obvestijo Komisijo in ESMA o ustreznih določbah kazenskega prava in jima pošljejo uradno obvestilo iz prvega pododstavka.

Komisijo in ESMA takoj obvestijo o vseh poznejših spremembah teh pravil.

4.   Države članice lahko pristojnim organom v skladu z nacionalno zakonodajo poleg pooblastil iz odstavka 1 podelijo druga pooblastila za sankcioniranje ter lahko zagotovijo sankcije, ki so višje od sankcij iz navedenega odstavka.

Člen 32

Izvajanje nadzornih pooblastil in pooblastil za sankcioniranje
  ter obveznost sodelovanja

1.   Države članice zagotovijo, da med določanjem vrste, ravni
  in sorazmernosti
  upravnih sankcij pristojni organi upoštevajo vse zadevne okoliščine, po potrebi tudi naslednje:

| (a) | resnost in trajanje kršitve; |
| --- | --- |

(a)

resnost in trajanje kršitve;

| (aa) | ključnost referenčne vrednosti za finančno stabilnost in realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(aa)

ključnost referenčne vrednosti za finančno stabilnost in realno gospodarstvo;

| (b) | stopnjo odgovornosti odgovorne osebe; |
| --- | --- |

(b)

stopnjo odgovornosti odgovorne osebe;

| (c) | ▌celotni promet odgovorne pravne osebe ali letni prihodek odgovorne fizične osebe; |
| --- | --- |

(c)

▌celotni promet odgovorne pravne osebe ali letni prihodek odgovorne fizične osebe;

| (d) | raven pridobljenega dobička ali preprečene izgube odgovorne osebe, kadar ju je mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

(d)

raven pridobljenega dobička ali preprečene izgube odgovorne osebe, kadar ju je mogoče opredeliti;

| (e) | raven sodelovanja odgovorne osebe s pristojnim organom, brez poseganja v potrebo po zagotavljanju povrnitve pridobljenega dobička ali preprečene izgube zadevne osebe; |
| --- | --- |

(e)

raven sodelovanja odgovorne osebe s pristojnim organom, brez poseganja v potrebo po zagotavljanju povrnitve pridobljenega dobička ali preprečene izgube zadevne osebe;

| (f) | predhodne kršitve zadevne osebe; |
| --- | --- |

(f)

predhodne kršitve zadevne osebe;

| (g) | ukrepe, ki jih je odgovorna oseba sprejela po kršitvi, da bi preprečila ponovno kršitev. |
| --- | --- |

(g)

ukrepe, ki jih je odgovorna oseba sprejela po kršitvi, da bi preprečila ponovno kršitev.

2.   Pristojni organi med izvajanjem pooblastil za sankcioniranje v okoliščinah iz člena 31 tesno sodelujejo pri zagotavljanju, da se z nadzornimi in preiskovalnimi pooblastili ter upravnimi sankcijami zagotovijo želeni rezultati te uredbe. Poleg tega usklajujejo ukrepe, da se izognejo morebitnemu podvajanju in prekrivanju pri uporabi nadzornih in preiskovalnih pooblastil ter upravnih sankcij in glob v čezmejnih primerih.

2a.
     
  Če države članice v skladu s členom 31 sklenejo določiti kazenske sankcije za kršitve določb iz tega člena, zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi, na podlagi katerih imajo pristojni organi na voljo vsa potrebna pooblastila za sodelovanje s sodnimi organi v svoji jurisdikciji, zato da prejemajo specifične informacije, povezane s preiskavami kaznivih dejanj ali kazenskimi postopki, ki se začnejo ob morebitnih kršitvah te uredbe, ter te informacije zagotovijo drugim pristojnim organom in ESMA, da za namene te uredbe izpolnijo svojo obveznost glede medsebojnega sodelovanja in sodelovanja z ESMA.

2b.
     
  Pristojni organi nudijo pomoč pristojnim organom drugih držav članic. Zlasti si izmenjujejo informacije in sodelujejo pri vseh preiskavah ali nadzornih dejavnostih. Pristojni organi lahko tudi sodelujejo s pristojnimi organi drugih držav članic za lažjo izterjavo denarnih kazni.

Člen 33

Objava odločitev

1.   Pristojni organi odločitev o naložitvi upravne sankcije ali ukrepa zaradi kršitve te uredbe objavijo na svojih uradnih spletnih mestih, takoj ko je sankcionirana oseba obveščena o zadevni odločitvi. Objava vključuje vsaj informacije o vrsti in naravi kršitve ter identiteti odgovornih oseb. Ta obveznost se ne nanaša na odločitve o naložitvi ukrepov preiskovalne narave.

2.   Kadar pristojni organ objavo identitete pravnih oseb ali osebnih podatkov fizičnih oseb obravnava kot nesorazmerno glede na oceno primernosti objave takšnih podatkov za vsak primer posebej ali kadar objava ogrozi stabilnost finančnih trgov ali tekočo preiskavo, pristojni organ:

| (a) | zadrži objavo odločitve o naložitvi sankcije ali ukrepa, dokler ni več razlogov za njihovo neobjavo; |
| --- | --- |

(a)

zadrži objavo odločitve o naložitvi sankcije ali ukrepa, dokler ni več razlogov za njihovo neobjavo;

| (b) | objavi odločitev o naložitvi sankcije ali ukrepa na anonimni podlagi na način, ki je v skladu z nacionalno zakonodajo, če se s tako anonimno objavo zagotovi učinkovita zaščita zadevnih osebnih podatkov; v primeru odločitve o objavi sankcije ali ukrepa na anonimni podlagi se lahko objava zadevnih podatkov odloži za razumno časovno obdobje, če je predvideno, da v navedenem obdobju ne bo več razlogov za anonimno objavo; |
| --- | --- |

(b)

objavi odločitev o naložitvi sankcije ali ukrepa na anonimni podlagi na način, ki je v skladu z nacionalno zakonodajo, če se s tako anonimno objavo zagotovi učinkovita zaščita zadevnih osebnih podatkov; v primeru odločitve o objavi sankcije ali ukrepa na anonimni podlagi se lahko objava zadevnih podatkov odloži za razumno časovno obdobje, če je predvideno, da v navedenem obdobju ne bo več razlogov za anonimno objavo;

| (c) | ne objavi odločitve o naložitvi sankcije ali ukrepa, če se možnosti iz točk (a) in (b) zgoraj štejejo kot nezadostne za zagotavljanje:






  (i) | da stabilnost finančnih trgov ne bi bila ogrožena; ali |
| --- | --- | --- |

(c)

ne objavi odločitve o naložitvi sankcije ali ukrepa, če se možnosti iz točk (a) in (b) zgoraj štejejo kot nezadostne za zagotavljanje:

(i)

da stabilnost finančnih trgov ne bi bila ogrožena; ali

| (ii) | sorazmernosti objave zadevnih odločitev ob upoštevanju ukrepov, ki se štejejo za manj pomembne. |
| --- | --- |

(ii)

sorazmernosti objave zadevnih odločitev ob upoštevanju ukrepov, ki se štejejo za manj pomembne.

3.   Če je odločitev o naložitvi sankcije ali ukrepa predmet pritožbe pred zadevnim sodnim ali drugim organom, pristojni organi na svojem uradnem spletišču brez nepotrebnega odlašanja objavijo tudi to informacijo in vse naknadne informacije o izidu pritožbe. Poleg tega se objavi tudi vsak sklep, s katerim se razveljavi predhoden sklep o izreku sankcije ali ukrepa.

4.   Pristojni organi zagotovijo, da vsaka objava v skladu s tem členom ostane na njihovem uradnem spletnem mestu vsaj pet let po njeni objavi. Osebni podatki, vsebovani v objavi, se hranijo le na uradnem spletnem mestu pristojnega organa, in sicer toliko časa, kolikor zahtevajo veljavna pravila o varstvu podatkov.

4a.
     
  Države članice ESMA vsako leto posredujejo informacije v zbirni obliki o vseh sankcijah in ukrepih, naloženih v skladu s členom 31. Ta obveznost se ne uporablja za ukrepe preiskovalne narave. ESMA te informacije objavi v letnem poročilu.

Kadar se država članica v skladu s členom 31 odloči določiti kazenske sankcije za kršenje določb tega člena, njeni pristojni organi ESMA letno zagotovijo anonimizirane podatke v zbirni obliki glede vseh kazenskih preiskav in naloženih kazenskih sankcij. ESMA objavi podatke o naloženih kazenskih sankcijah v letnem poročilu.

Člen 34

Kolegij
  pristojnih organov

1.   
  Ustrezni
  pristojni organ v 30 ▌dneh od
  vključitve
  referenčne vrednosti
  na seznam
  ključnih referenčnih vrednosti
  v skladu s členom 25a – z izjemo ključnih referenčnih vrednosti, ki so nacionalne v skladu s točko 21 člena 3(1) –
  ustanovi kolegij pristojnih organov.

2.   Kolegij zajema pristojni organ upravljavca, ESMA in pristojne organe
  pomembnih
  ponudnikov.

3.   Pristojni organi drugih držav članic imajo pravico biti člani kolegija, če bi prekinitev zagotavljanja te ▌referenčne vrednosti pomembno negativno vplivala na finančno stabilnost, pravilno delovanje trgov, potrošnike ali realno gospodarstvo zadevnih držav članic.

Kadar namerava pristojni organ postati član kolegija v skladu s prvim pododstavkom, predloži pristojnemu organu upravljavca zahtevo z dokazi, da so izpolnjene zahteve zadevne določbe. Ustrezen pristojni organ upravljavca zahtevo obravnava in organ, ki je predložil zahtevo, v 
  30
   delovnih dneh obvesti o prejetju zahteve, in sicer ne glede na to, ali meni, da so zadevne zahteve izpolnjene. Kadar meni, da te zahteve niso izpolnjene, lahko organ, ki je predložil zahtevo, o zadevi obvesti ESMA v skladu z odstavkom 10.

4.   ESMA si prizadeva za spodbujanje in spremljanje učinkovitega, uspešnega in usklajenega delovanja kolegijev nadzornikov iz tega člena v skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA pri tem po potrebi sodeluje in se šteje kot pristojni organ.

5.   
  ESMA
  predseduje sejam kolegija, usklajuje ukrepe kolegija in zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij med člani kolegija.

6.   Pristojni organ upravljavca vzpostavi pisne dogovore v okviru kolegija v zvezi z naslednjimi zadevami:

| (a) | izmenjavo informacij med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

(a)

izmenjavo informacij med pristojnimi organi;

| (b) | postopkom odločanja med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

(b)

postopkom odločanja med pristojnimi organi;

| (c) | primeri, v katerih se morajo pristojni organi med seboj posvetovati; |
| --- | --- |

(c)

primeri, v katerih se morajo pristojni organi med seboj posvetovati;

| (d) | pomočjo, ki se zagotovi v skladu s členom 
  14(5a)
  , in izvrševanjem ukrepov iz člena 
  14(3)
  . |
| --- | --- |

(d)

pomočjo, ki se zagotovi v skladu s členom 
  14(5a)
  , in izvrševanjem ukrepov iz člena 
  14(3)
  .

Kadar upravljavec zagotavlja več kot eno referenčno vrednost, lahko
  ESMA
  vzpostavi en kolegij za vse referenčne vrednosti, ki jih zagotavlja ta upravljavec.

7.   Če sporazum o dogovorih iz odstavka 6 ni sklenjen, lahko kateri koli član kolegija, ki ni ESMA, zadevo predloži ESMA. Pristojni organ upravljavca ustrezno upošteva vsak nasvet, ki ga zagotovi ESMA o pisnih dogovorih o usklajevanju pred potrditvijo njihovega končnega besedila. Pisni dogovori o usklajevanju se določijo v enotnem dokumentu, ki vsebuje popolno utemeljitev vsakega pomembnejšega odstopanja od nasveta ESMA. Pristojni organ upravljavca predloži pisne dogovore o usklajevanju članom kolegija in ESMA.

8.   Pristojni organ upravljavca se pred sprejetjem ukrepov iz
  člena ▌
  24, in 
  kadar je primerno
  , posvetuje s člani kolegija. Člani kolegija storijo vse, kar je v njihovi moči, da dosežejo dogovor
  v roku, ki je določen v pisnih dogovorih iz odstavka 6. Vzpostavi se mehanizem posredovanja za pomoč pri iskanju skupnega stališča pristojnih organov v primeru morebitnega nestrinjanja.

9.   Če člani kolegija ne dosežejo dogovora ▌, lahko ▌pristojni organi, razen ESMA, zadevo predložijo ESMA v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | pristojni organ ni sporočil bistvenih informacij; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ ni sporočil bistvenih informacij;

| (b) | pristojni organ upravljavca na podlagi zahteve, predložene v skladu z odstavkom 3, obvesti organ, ki je predložil zahtevo, da zahteve iz zadevnega odstavka niso izpolnjene ali da v razumnem roku ni sprejel ustreznih ukrepov na podlagi takšne zahteve; |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ upravljavca na podlagi zahteve, predložene v skladu z odstavkom 3, obvesti organ, ki je predložil zahtevo, da zahteve iz zadevnega odstavka niso izpolnjene ali da v razumnem roku ni sprejel ustreznih ukrepov na podlagi takšne zahteve;

| (c) | pristojni organi niso dosegli dogovora o zadevah iz odstavka 6; |
| --- | --- |

(c)

pristojni organi niso dosegli dogovora o zadevah iz odstavka 6;

| (d) | ▌v primeru nestrinjanja glede ukrepa, sprejetega v skladu s členi ▌23
  in
  24 ▌. |
| --- | --- |

(d)

▌v primeru nestrinjanja glede ukrepa, sprejetega v skladu s členi ▌23
  in
  24 ▌.

Če zadeva 20 dni po predložitvi ESMA iz prvega pododstavka ni razrešena, pristojni organ upravljavca sprejme končno odločitev, ki jo organom iz prvega pododstavka in ESMA natančno pisno obrazloži.

Če ESMA meni, da je pristojni organ upravljavca sprejel katerega od ukrepov iz odstavka 8, ki morda ni v skladu s pravom Unije, ukrepa v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

9a.
     
  Vsak pristojni organ v kolegiju, ki se ne strinja s katerim od ukrepov, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 13a ali 14, lahko zadevo predloži ESMA. Brez poseganja v člen 258 PDEU lahko ESMA ukrepa na podlagi člena 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

9b.
     
  Vsak ukrep, sprejet v skladu s členom 13a ali 14 mora veljati vsaj toliko časa, dokler ni sprejet dogovor kolegija v skladu z odstavki 8 in 9a.

Člen 35

Sodelovanje z ESMA

1.   Pristojni organi za namene te uredbe sodelujejo z ESMA v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010.

2.   Pristojni organi v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 1095/2010 ESMA takoj zagotovijo vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog.

2a.
     
  Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) in drugi ustrezni nadzorniki pri opravljanju svoje vloge, ki jo imajo pri izvajanju in spremljanju Uredbe (EU) št. 1227/2011, za namene te uredbe sodelujejo z ESMA, med pripravo vseh regulativnih tehničnih standardov in delegiranih aktov z njimi poteka posvetovanje, nemudoma tudi zagotovijo vse potrebne informacije za izpolnitev svojih obveznosti.

3.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev postopkov in obrazcev za izmenjavo informacij iz odstavka 2.

ESMA predloži osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji najpozneje do [XXXX].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 36

Poklicna skrivnost

1.   Za vsako zaupno informacijo, prejeto, izmenjano ali posredovano v skladu s to uredbo, veljajo pogoji poklicne skrivnosti iz odstavka 2.

2.   Obveznost poklicne skrivnosti velja za vse osebe, ki delajo ali so delale pri pristojnem organu ali katerem koli organu ali tržnem podjetju ali fizični ali pravni osebi, na katero je pristojni organ prenesel pooblastila, vključno z revizorji in strokovnjaki, ki jih je pristojni organ pogodbeno zaposlil.

3.   Informacije, ki so poklicna skrivnost, se ne smejo razkriti nobeni drugi osebi ali organu, razen na podlagi zakonskih določb.

4.   Vse informacije, ki si jih pristojni organi izmenjajo na podlagi te uredbe in ki zadevajo poslovne ali operativne pogoje in druge gospodarske ali osebne zadeve, se obravnavajo kot zaupne in zanje velja zahteva poklicne skrivnosti, razen kadar pristojni organ v času njihovega posredovanja navede, da se informacije lahko razkrijejo, ali če je razkritje potrebno za sodne postopke.

NASLOV VII

DELEGIRANI AKTI IN IZVEDBENI AKTI

Člen 37

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz členov 3(2) ▌in 23(7) se na Komisijo prenese za nedoločen čas od [datum začetka veljavnosti te uredbe].

3.   Pooblastilo iz člena 3(2) ▌in člena 23(7) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedene odločitve. Odločitev začne veljati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Preklic ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem istočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 3(2) ▌in 23(7), začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom navedenega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 38

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 ob upoštevanju določb člena 8 Uredbe.

NASLOV VIII

Prehodne in končne določbe

Člen 39

Prehodne določbe

1.   Upravljavec, ki zagotovi referenčno vrednost na [datum začetka veljavnosti te uredbe], zaprosi za izdajo dovoljenja
  ali registracijo
  v skladu s členom 23
  ali 23a
  v [
  12
   mesecev po začetku veljavnosti].

1a.
     
  Nacionalni pristojni organi odločijo, katera od registriranih referenčnih vrednosti se šteje za ključno. Te referenčne vrednosti se odobrijo v skladu s postopkom iz člena 23.

2.   
  Fizična ali pravna oseba,
  ki je predložila vlogo za dovoljenje
  ali registracijo
  v skladu z odstavkom 1, lahko še naprej izdaja obstoječe referenčne vrednosti,
  ki jih lahko uporabljajo nadzorovani subjekti,
  razen če ali dokler takšno dovoljenje ali registracija ni zavrnjeno.

3.   Če obstoječa referenčna vrednost ne izpolnjuje zahtev te uredbe, vendar bi njena sprememba za
  izpolnjevanje
  zahtev te uredbe povzročila dogodek višje sile, onemogočila ali drugače kršila pogoje katere koli finančne pogodbe ali finančnega instrumenta, ki se sklicuje na navedeno referenčno vrednost,
  lahko nadaljnjo uporabo te referenčne vrednosti v obstoječih finančnih pogodbah in finančnih instrumentih odobri ustrezni pristojni organ države članice, v kateri ima sedež fizična ali pravna oseba, ki zagotavlja to referenčno vrednost, dokler pristojni organ ne oceni, da se lahko preneha uporabljati ali se lahko nadomesti z drugo referenčno vrednostjo brez negativnega vpliva za katero od pogodbenih strank.

3a.
     
  Novi finančni instrumenti ali finančne pogodbe se na obstoječo referenčno vrednost, ki ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe, ne sklicujejo po [začetek uporabe te uredbe].

3b.
     
  Z odstopanjem od odstavka 3a se novi finančni instrumenti lahko za obdobje enega leta po [datumu začetka uporabe te uredbe] sklicujejo na obstoječo referenčno vrednost, ki ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe, če je finančni instrument potreben za zavarovanje pozicij, da bi se obvladalo tveganje obstoječega finančnega instrumenta, ki se sklicuje na to referenčno vrednost.

4.   
  Če Komisija ni sprejela odločitve o enakovrednosti v skladu s členom 20(2) ali (2a), uporabljajo nadzorovani subjekti v Uniji referenčno vrednost, ki jo zagotavlja upravljavec s sedežem v tretji državi, le, kadar se nanjo ob začetku veljavnosti te uredbe
  sklicujejo
  obstoječi
  finančni instrumenti in finančne pogodbe ▌
  ali kadar se uporablja v novih finančnih instrumentih in
  finančnih pogodbah
  tri leta po
  začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 39a

Rok za posodobitev prospekta in dokumentov s ključnimi informacijami

Člen 19(2) ne posega v obstoječe prospekte, odobrene v skladu z Direktivo 2003/71/ES pred [začetkom veljavnosti te uredbe]. Za prospekte, odobrene [pred začetkom veljavnosti te uredbe] na podlagi Direktive 2009/65/ES, se temeljna dokumentacija posodobi ob prvi priložnosti, v vsakem primeru pa najpozneje v ...* [[dvanajstih] mesecih od začetka veljavnosti te uredbe].

Člen 40

Pregled

1.
     Komisija to uredbo pregleda do 1. 
  januarja
   2018 ter Evropskemu parlamentu in Svetu
  predloži poročilo
  o njej ter zlasti o:

| (a) | delovanju ter učinkovitosti ključne referenčne vrednosti in ureditve obveznega sodelovanja iz členov 13 in 14 ter o opredelitvi ključne referenčne vrednosti iz člena 3
  in |
| --- | --- |

(a)

delovanju ter učinkovitosti ključne referenčne vrednosti in ureditve obveznega sodelovanja iz členov 13 in 14 ter o opredelitvi ključne referenčne vrednosti iz člena 3
  in

| (b) | učinkovitosti nadzorne ureditve iz naslova VI in kolegijev iz člena 34 ter o primernosti nadzora nekaterih referenčnih vrednosti s strani organa Unije. |
| --- | --- |

(b)

učinkovitosti nadzorne ureditve iz naslova VI in kolegijev iz člena 34 ter o primernosti nadzora nekaterih referenčnih vrednosti s strani organa Unije.

▌

1a.
     
  Komisija pregleda razvoj mednarodnih načel, zlasti tista, ki se uporabljajo za
  r
  eferenčne vrednosti za primarne proizvode agencij za sporočanje cen ter za razvoj pravnih okvirov ter nadzornih praks v tretjih državah v zvezi z zagotavljanjem referenčnih vrednosti, ter Parlamentu in Svetu predloži poročilo do ...* [štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe], potem pa vsaka štiri leta. Poročilo se po potrebi dopolni z zakonodajnim predlogom.

Člen 41

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se začne
  šest
  mesecev po ...* [začetku veljavnosti
  delegiranih aktov, ki jih Komisija sprejme v okviru te uredbe].

Vendar se
  členi
   13(1),
  14
  in 34
  uporabljajo
  od ...** [6 mesecev po začetku veljavnosti].

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

▌

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 61(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A8-0131/2015).

1

(*)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*

(2)  UL C 177, 11.6.2014, str. 42.

2

(3)  UL C 113, 15.4.2014, str. 1.

3

(4)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

4

(5)  UL L 345, 31.12.2003, str. 64.

5

(6)  UL L 302, 17.11.2009, str. 32.

6

(7)  UL L 326, 8.12.2011, str. 1.

7

(8)  Direktiva 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine in o spremembi direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 60, 28.2.2014, str. 34).

8

(9)  
  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

9

Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

(10)  
  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).

10

Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).

(11)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

11

(12)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

12

(13)  
  Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (UL L 326, 8.12.2011, str. 1).

13

Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (UL L 326, 8.12.2011, str. 1).

(14)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

14

(15)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

15

(16)  
  Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (

  UL L 211, 14.8.2009, str. 55).

16

Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (

(17)  
  Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (

  UL L 9, 14.8.2009, str. 112).

17

Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (

(18)  
  Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti, (UL L 302, 18.11.2010, str. 1).

18

Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti, (UL L 302, 18.11.2010, str. 1).

(19)  
  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1348/2014 z dne 17. decembra 2014 o sporočanju podatkov v skladu s členom 8(2) in (6) Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga iz podatkov, zagotovljenih(UL L 363, 18.12.2014, str. 121)
  .

19

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1348/2014 z dne 17. decembra 2014 o sporočanju podatkov v skladu s členom 8(2) in (6) Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga iz podatkov, zagotovljenih(UL L 363, 18.12.2014, str. 121)

(20)  
  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32)
  .

20

Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32)

(21)  
  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (

  UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

21

Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (

(22)  UL L 302, 17.11.2009, str. 32.

22

(23)  
  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (

  UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

23

Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (

(24)  
  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (

  UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

24

Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (

(25)  
  Direktiva 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah in razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS (

  UL L 133, 22.5.2008, str. 66).

25

Direktiva 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah in razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS (

(26)  
  Direktiva 2014/17/ЕU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (

  UL L 60, 28.2.2014, str. 34).

26

Direktiva 2014/17/ЕU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (

(27)  
  Uredba Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi (

  UL L 241, 2.9.2006, str. 1).

27

Uredba Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi (

(28)  
  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

28

Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

(29)  
  01.08.2014, ESMA/2014/937.

29

01.08.2014, ESMA/2014/937.

---

Sreda, 20. maj 2015

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/168 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/168

---

P8_TA(2015)0199

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: podpora za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 27. aprila 2015 o spremembi Priloge I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA))

(2016/C 353/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2015)02802), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2015)02802),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 3. februarja 2015, v katerem le-ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 3. februarja 2015, v katerem le-ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja predsedniku konference predsednikov odborov z dne 6. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja predsedniku konference predsednikov odborov z dne 6. maja 2015,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (1), zlasti člena 58(7) in člena 83(5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (1), zlasti člena 58(7) in člena 83(5),

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 19. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 19. maja 2015,

| A. | ker člen 19(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 predvideva revizijo večletnega finančnega okvira v primeru, da se po 1. januarju 2014 sprejmejo programi v okviru deljenega upravljanja za, med drugim, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, da se omogoči prenos dodeljenih sredstev, ki niso porabljena v letu 2014, na naslednja leta, in sicer dodatno na ustrezne zgornje meje izdatkov; |
| --- | --- |

A.

ker člen 19(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 predvideva revizijo večletnega finančnega okvira v primeru, da se po 1. januarju 2014 sprejmejo programi v okviru deljenega upravljanja za, med drugim, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, da se omogoči prenos dodeljenih sredstev, ki niso porabljena v letu 2014, na naslednja leta, in sicer dodatno na ustrezne zgornje meje izdatkov;

| B. | ker programi za razvoj podeželja Bolgarije, Češke republike, Irske, Grčije, Španije, Hrvaške, Italije, Cipra, Luksemburga, Madžarske, Malte, Romunije in Švedske ter nekateri regionalni programi Belgije, Nemčije, Francije in Združenega kraljestva do konca leta 2014 niso bili pripravljeni za sprejetje; |
| --- | --- |

B.

ker programi za razvoj podeželja Bolgarije, Češke republike, Irske, Grčije, Španije, Hrvaške, Italije, Cipra, Luksemburga, Madžarske, Malte, Romunije in Švedske ter nekateri regionalni programi Belgije, Nemčije, Francije in Združenega kraljestva do konca leta 2014 niso bili pripravljeni za sprejetje;

| C. | ker je bila Uredba (EU, Euratom) št. 1311/2013 ustrezno spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2015/623, ki omogoča prenos ustreznih neporabljenih dodeljenih sredstev iz leta 2014 za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja na zgornje meje izdatkov za leti 2015 in 2016; |
| --- | --- |

C.

ker je bila Uredba (EU, Euratom) št. 1311/2013 ustrezno spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2015/623, ki omogoča prenos ustreznih neporabljenih dodeljenih sredstev iz leta 2014 za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja na zgornje meje izdatkov za leti 2015 in 2016;

| D. | ker bi bilo treba Prilogo I k Uredbi (EU) št. 1305/2013, ki določa razdelitev podpore Unije za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020, ustrezno spremeniti; |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba Prilogo I k Uredbi (EU) št. 1305/2013, ki določa razdelitev podpore Unije za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020, ustrezno spremeniti;

| E. | ker je delegirana uredba bistvena za nemoteno in pravočasno sprejetje programov za razvoj podeželja, je primerno, da začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

E.

ker je delegirana uredba bistvena za nemoteno in pravočasno sprejetje programov za razvoj podeželja, je primerno, da začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije;

| 1. | izjavlja, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

izjavlja, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/169 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/169

---

P8_TA(2015)0200

Sporazum o trgovini, razvoju in sodelovanju z Južno Afriko (Protokol zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Južno Afriko na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 353/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07657/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07657/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka Dodatnega protokola k Sporazumu o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Južno Afriko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (13175/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Dodatnega protokola k Sporazumu o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Južno Afriko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (13175/2014),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0103/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0103/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za razvoj (A8-0146/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za razvoj (A8-0146/2015),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Južne Afrike. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Južne Afrike.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/170 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/170

---

P8_TA(2015)0201

Preprečevanje uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 353/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05933/4/2015 – C8-0109/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05933/4/2015 – C8-0109/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 17. maja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 17. maja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2013 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0045), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0045),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0153/2015) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0153/2015)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 166, 12.6.2013, str. 2.

(2)  UL C 271, 19.9.2013, str. 31.

(3)  Sprejeta besedila z dne 11.3.2014, P7_TA(2014)0191.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/171

---

P8_TA(2015)0202

Informacije, ki spremljajo prenose sredstev ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 353/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05932/2/2015 – C8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05932/2/2015 – C8-0108/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 17. maja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 17. maja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2013 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0044), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0044),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0154/2015) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0154/2015)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 166, 12.6.2013, str. 2.

(2)  UL C 271, 19.9.2013, str. 31.

(3)  Sprejeta besedila z dne 11.3.2014, P7_TA(2014)0190.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/172

---

P8_TA(2015)0203

Postopki v primeru insolventnosti ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o postopkih v primeru insolventnosti (prenovitev) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 353/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (16636/5/2014 – C8-0090/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (16636/5/2014 – C8-0090/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2012)0744), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2012)0744),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A8-0155/2015) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A8-0155/2015)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 271, 19.9.2013, str. 55.

(2)  Sprejeta besedila z dne 5.2.2014, P7_TA(2014)0093.

---

| 27.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/173 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/173

---

P8_TA(2015)0204

Sistem Unije za samopotrjevanje potrebne skrbnosti uvoznikov, ki uvažajo nekatere minerale in kovine z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 20. maja 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Unije za samopotrjevanje potrebne skrbnosti odgovornih uvoznikov v oskrbovalni verigi, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude in zlato z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 353/28)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Naravni viri mineralov na območjih, prizadetih zaradi konfliktov, ali območjih z visokim tveganjem so lahko kljub svojemu velikemu potencialu za razvoj razlog za spor, kadar prihodki, povezani z njimi, podpirajo izbruh ali nadaljevanje nasilnih konfliktov ter s tem izpodbijajo
  nacionalna
  prizadevanja za razvoj, dobro upravljanje in pravno državo. Na teh območjih je razbitje povezave med konflikti in nezakonitim izkoriščanjem mineralov
  ključna
  za
  mir
  in
  stabilnost
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Naravni viri mineralov na območjih, prizadetih zaradi konfliktov, ali območjih z visokim tveganjem so lahko kljub svojemu velikemu potencialu za razvoj razlog za spor, kadar prihodki, povezani z njimi, podpirajo izbruh ali nadaljevanje nasilnih konfliktov ter s tem izpodbijajo
  nacionalna
  prizadevanja za razvoj, dobro upravljanje in pravno državo. Na teh območjih je razbitje povezave med konflikti in nezakonitim izkoriščanjem mineralov
  ključna
  za
  mir
  in
  stabilnost
  .

| (1) | Naravni viri mineralov na območjih, prizadetih zaradi konfliktov, ali območjih z visokim tveganjem so lahko kljub svojemu velikemu potencialu za razvoj razlog za spor, kadar prihodki, povezani z njimi, podpirajo izbruh ali nadaljevanje nasilnih konfliktov ter s tem izpodbijajo prizadevanja za razvoj, dobro upravljanje in pravno državo. Na teh območjih je razbitje povezave med konflikti in nezakonitim izkoriščanjem mineralov
  ključni element
  za
  zagotavljanje miru, razvoja
  in
  stabilnosti
  . |
| --- | --- |

(1)

Naravni viri mineralov na območjih, prizadetih zaradi konfliktov, ali območjih z visokim tveganjem so lahko kljub svojemu velikemu potencialu za razvoj razlog za spor, kadar prihodki, povezani z njimi, podpirajo izbruh ali nadaljevanje nasilnih konfliktov ter s tem izpodbijajo prizadevanja za razvoj, dobro upravljanje in pravno državo. Na teh območjih je razbitje povezave med konflikti in nezakonitim izkoriščanjem mineralov
  ključni element
  za
  zagotavljanje miru, razvoja
  in
  stabilnosti
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Zlorabe človekovih pravic v ekstraktivnih dejavnostih so pogoste in lahko vključujejo delo otrok, spolno nasilje, prisilna izginotja, prisilno preseljevanje ter uničevanje obrednih ali kulturno pomembnih krajev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Zlorabe človekovih pravic v ekstraktivnih dejavnostih so pogoste in lahko vključujejo delo otrok, spolno nasilje, prisilna izginotja, prisilno preseljevanje ter uničevanje obrednih ali kulturno pomembnih krajev.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Vprašanje zadeva
  regije
  , ki so
  bogate
  z viri, v katerih so vlade in mednarodne organizacije izziv, ki ga prinaša želja po
  čim manjšem financiranju
  oboroženih skupin in varnostnih sil, sprejele skupaj z nosilci dejavnosti in organizacijami civilne družbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Vprašanje zadeva
  regije
  , ki so
  bogate
  z viri, v katerih so vlade in mednarodne organizacije izziv, ki ga prinaša želja po
  čim manjšem financiranju
  oboroženih skupin in varnostnih sil, sprejele skupaj z nosilci dejavnosti in organizacijami civilne družbe.

| (2) | Vprašanje zadeva
  območja
  , ki so
  bogata
  z viri, v katerih so vlade in mednarodne organizacije izziv, ki ga prinaša želja po
  preprečevanju financiranja
  oboroženih skupin in varnostnih sil, sprejele skupaj z nosilci dejavnosti in organizacijami civilne družbe
  , vključno z organizacijami žensk, ki najbolj odločno opozarjajo na izkoriščevalske pogoje, ki jih vsiljujejo te skupine, pa tudi na posilstva in nasilje, s katerim nadzirajo lokalno prebivalstvo. |
| --- | --- |

(2)

Vprašanje zadeva
  območja
  , ki so
  bogata
  z viri, v katerih so vlade in mednarodne organizacije izziv, ki ga prinaša želja po
  preprečevanju financiranja
  oboroženih skupin in varnostnih sil, sprejele skupaj z nosilci dejavnosti in organizacijami civilne družbe
  , vključno z organizacijami žensk, ki najbolj odločno opozarjajo na izkoriščevalske pogoje, ki jih vsiljujejo te skupine, pa tudi na posilstva in nasilje, s katerim nadzirajo lokalno prebivalstvo.

(Sprememba, s katero se zamenja beseda „regije“ z besedo „območja“, velja za celotno besedilo.)

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Ta uredba je eden od načinov za preprečevanje financiranja oboroženih skupin z nadzorom nad trgovino z minerali iz konfliktnih regij, vendar to ne spreminja dejstva, da bi se morali ukrepi zunanje in razvojne politike Evropske unije osredotočati na boj proti lokalni korupciji in prepustnosti mej, pa tudi na usposabljanje lokalnega prebivalstva in njihovih predstavnikov, da bi opozorili na zlorabe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Ta uredba je eden od načinov za preprečevanje financiranja oboroženih skupin z nadzorom nad trgovino z minerali iz konfliktnih regij, vendar to ne spreminja dejstva, da bi se morali ukrepi zunanje in razvojne politike Evropske unije osredotočati na boj proti lokalni korupciji in prepustnosti mej, pa tudi na usposabljanje lokalnega prebivalstva in njihovih predstavnikov, da bi opozorili na zlorabe.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Evropski parlament je 7. oktobra 2010
  sprejel resolucijo, v kateri
  je pozval Unijo, da izdaja zakonodajne akte v skladu s pravom ZDA o „konfliktnih mineralih“ oziroma oddelkom 1502 Zakona o Dodd-Frankovi reformi Wall Streeta in varstvu potrošnikov, Komisija pa je v svojih sporočilih leta 2011 in 2012 izrazila, da namerava proučiti načine za izboljšanje preglednosti v oskrbovalni verigi, vključno z vidiki potrebne skrbnosti. V slednjem sporočilu in v skladu s svojo zavezo z ministrskega sveta OECD maja 2011 se je Komisija poleg tega zavzela za večjo podporo smernic OECD za mednarodna podjetja in smernic OECD o potrebni skrbnosti ter njihovo uporabo, tudi zunaj članstva OECD. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Evropski parlament je 7. oktobra 2010
  sprejel resolucijo, v kateri
  je pozval Unijo, da izdaja zakonodajne akte v skladu s pravom ZDA o „konfliktnih mineralih“ oziroma oddelkom 1502 Zakona o Dodd-Frankovi reformi Wall Streeta in varstvu potrošnikov, Komisija pa je v svojih sporočilih leta 2011 in 2012 izrazila, da namerava proučiti načine za izboljšanje preglednosti v oskrbovalni verigi, vključno z vidiki potrebne skrbnosti. V slednjem sporočilu in v skladu s svojo zavezo z ministrskega sveta OECD maja 2011 se je Komisija poleg tega zavzela za večjo podporo smernic OECD za mednarodna podjetja in smernic OECD o potrebni skrbnosti ter njihovo uporabo, tudi zunaj članstva OECD.

| (7) | Evropski parlament je
  v svojih resolucijah z dne
  7. oktobra 2010
  , 8. marca 2011, 5. julija 2011 in 26. februarja 2014
  pozval Unijo, da izdaja zakonodajne akte v skladu s pravom ZDA o „konfliktnih mineralih“ oziroma oddelkom 1502 Zakona o Dodd-Frankovi reformi Wall Streeta in varstvu potrošnikov, Komisija pa je v svojih sporočilih leta 2011 in 2012 izrazila, da namerava proučiti načine za izboljšanje preglednosti v oskrbovalni verigi, vključno z vidiki potrebne skrbnosti. V slednjem sporočilu in v skladu s svojo zavezo z ministrskega sveta OECD maja 2011 se je Komisija poleg tega zavzela za večjo podporo smernic OECD za mednarodna podjetja in smernic OECD o potrebni skrbnosti ter njihovo uporabo, tudi zunaj članstva OECD. |
| --- | --- |

(7)

Evropski parlament je
  v svojih resolucijah z dne
  7. oktobra 2010
  , 8. marca 2011, 5. julija 2011 in 26. februarja 2014
  pozval Unijo, da izdaja zakonodajne akte v skladu s pravom ZDA o „konfliktnih mineralih“ oziroma oddelkom 1502 Zakona o Dodd-Frankovi reformi Wall Streeta in varstvu potrošnikov, Komisija pa je v svojih sporočilih leta 2011 in 2012 izrazila, da namerava proučiti načine za izboljšanje preglednosti v oskrbovalni verigi, vključno z vidiki potrebne skrbnosti. V slednjem sporočilu in v skladu s svojo zavezo z ministrskega sveta OECD maja 2011 se je Komisija poleg tega zavzela za večjo podporo smernic OECD za mednarodna podjetja in smernic OECD o potrebni skrbnosti ter njihovo uporabo, tudi zunaj članstva OECD.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Državljani Unije in udeleženci civilne družbe so opozorili na vprašanje neodgovornosti družb, ki delujejo v pristojnosti Unije, v zvezi z njihovo potencialno povezavo z nezakonitim pridobivanjem mineralov iz konfliktnih regij in trgovino z njimi. Taki minerali, ki so potencialno prisotni v potrošniških izdelkih, potrošnike posledično povezujejo s konflikti zunaj Unije. Zato državljani predvsem s peticijami zahtevajo, da se Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga zakonodaja, ki vključuje odgovornost družb v skladu s smernicami, kakor sta določili OZN in OECD. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Državljani Unije in udeleženci civilne družbe so opozorili na vprašanje neodgovornosti družb, ki delujejo v pristojnosti Unije, v zvezi z njihovo potencialno povezavo z nezakonitim pridobivanjem mineralov iz konfliktnih regij in trgovino z njimi. Taki minerali, ki so potencialno prisotni v potrošniških izdelkih, potrošnike posledično povezujejo s konflikti zunaj Unije. Zato državljani predvsem s peticijami zahtevajo, da se Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga zakonodaja, ki vključuje odgovornost družb v skladu s smernicami, kakor sta določili OZN in OECD.

| (8) | Državljani Unije in udeleženci civilne družbe so opozorili na vprašanje neodgovornosti družb, ki delujejo v pristojnosti Unije, v zvezi z njihovo potencialno povezavo z nezakonitim pridobivanjem mineralov iz konfliktnih regij in trgovino z njimi. Taki minerali, ki so potencialno prisotni v potrošniških izdelkih, potrošnike posledično povezujejo s konflikti zunaj Unije.
  Potrošniki so tako posredno povezani s konflikti, ki močno vplivajo na človekove pravice, predvsem pravice žensk, saj oborožene skupine pogosto uporabljajo množična posilstva kot namerno strategijo za zastrahovanje lokalnega prebivalstva in nadzor nad njimi, s čimer ščitijo svoje interese.
  Zato državljani predvsem s peticijami zahtevajo, da se Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga zakonodaja, ki vključuje odgovornost družb v skladu s smernicami, kakor sta določili OZN in OECD. |
| --- | --- |

(8)

Državljani Unije in udeleženci civilne družbe so opozorili na vprašanje neodgovornosti družb, ki delujejo v pristojnosti Unije, v zvezi z njihovo potencialno povezavo z nezakonitim pridobivanjem mineralov iz konfliktnih regij in trgovino z njimi. Taki minerali, ki so potencialno prisotni v potrošniških izdelkih, potrošnike posledično povezujejo s konflikti zunaj Unije.
  Potrošniki so tako posredno povezani s konflikti, ki močno vplivajo na človekove pravice, predvsem pravice žensk, saj oborožene skupine pogosto uporabljajo množična posilstva kot namerno strategijo za zastrahovanje lokalnega prebivalstva in nadzor nad njimi, s čimer ščitijo svoje interese.
  Zato državljani predvsem s peticijami zahtevajo, da se Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga zakonodaja, ki vključuje odgovornost družb v skladu s smernicami, kakor sta določili OZN in OECD.

Spremembe 71, 91 in 112

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Uredba odraža potrebo po potrebni skrbnosti vzdolž celotne oskrbovalne verige od mesta pridobivanja do končnega proizvoda, tako da od vseh podjetij, ki kot prva dajejo zajete vire, vključno s proizvodi, ki te vire vsebujejo, na trg Unije, zahteva, da izvajajo potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi in o tem javno poročajo. V skladu z naravo potrebne skrbnosti bi morale posamezne obveznosti potrebne skrbnosti, ki jih vsebuje ta uredba, odražati napredno in prožno naravo procesov potrebne skrbnosti in potrebo po obveznostih, ki so ustrezno prilagojene razmeram v posameznih podjetjih. Obveznosti bi morale biti prilagojene velikosti, vplivu in položaju podjetja v njegovi oskrbovalni verigi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Uredba odraža potrebo po potrebni skrbnosti vzdolž celotne oskrbovalne verige od mesta pridobivanja do končnega proizvoda, tako da od vseh podjetij, ki kot prva dajejo zajete vire, vključno s proizvodi, ki te vire vsebujejo, na trg Unije, zahteva, da izvajajo potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi in o tem javno poročajo. V skladu z naravo potrebne skrbnosti bi morale posamezne obveznosti potrebne skrbnosti, ki jih vsebuje ta uredba, odražati napredno in prožno naravo procesov potrebne skrbnosti in potrebo po obveznostih, ki so ustrezno prilagojene razmeram v posameznih podjetjih. Obveznosti bi morale biti prilagojene velikosti, vplivu in položaju podjetja v njegovi oskrbovalni verigi.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1bis)

  od podjetij z več kot 500 zaposlenimi zahteva razkritje informacij o številnih njihovih politikah, vključno s politiko na področju človekovih pravic, protikorupcijsko politiko in politiko potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi. Direktiva nalaga Komisiji, da pripravi smernice za lažje razkrivanje teh informacij. Komisija bi morala razmisliti o tem, da v te smernice vključi kazalnike uspešnosti za odgovorno pridobivanje konfliktnih mineralov in kovin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1bis)

  od podjetij z več kot 500 zaposlenimi zahteva razkritje informacij o številnih njihovih politikah, vključno s politiko na področju človekovih pravic, protikorupcijsko politiko in politiko potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi. Direktiva nalaga Komisiji, da pripravi smernice za lažje razkrivanje teh informacij. Komisija bi morala razmisliti o tem, da v te smernice vključi kazalnike uspešnosti za odgovorno pridobivanje konfliktnih mineralov in kovin.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11b) | Številni obstoječi sistemi potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi bi lahko prispevali k uresničevanju ciljev te uredbe. Sektorske sheme, katerih cilj je prekiniti povezavo med konflikti in pridobivanjem kositra, tantala, volframa in zlata, že obstajajo. Te sheme z revizijami neodvisnih tretjih strani potrjujejo talilnice in rafinerije, ki so uvedle sisteme za zagotavljanje le odgovornega pridobivanja mineralov. Te sisteme bi bilo lahko priznali v sistemu Unije. Vendar bi bilo treba pojasniti merila in postopke za priznavanje njihove skladnosti z zahtevami iz te uredbe, da se tako omogoči spoštovanje visokih standardov in izogibanje dvojnim revizijam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11b)

Številni obstoječi sistemi potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi bi lahko prispevali k uresničevanju ciljev te uredbe. Sektorske sheme, katerih cilj je prekiniti povezavo med konflikti in pridobivanjem kositra, tantala, volframa in zlata, že obstajajo. Te sheme z revizijami neodvisnih tretjih strani potrjujejo talilnice in rafinerije, ki so uvedle sisteme za zagotavljanje le odgovornega pridobivanja mineralov. Te sisteme bi bilo lahko priznali v sistemu Unije. Vendar bi bilo treba pojasniti merila in postopke za priznavanje njihove skladnosti z zahtevami iz te uredbe, da se tako omogoči spoštovanje visokih standardov in izogibanje dvojnim revizijam.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Družbe iz Unije so prek javnega posvetovanja izrazile interes za odgovorno pridobivanje mineralov in poročale o sedanjih industrijskih shemah, katerih namen so doseganje zastavljenih ciljev družbene odgovornosti gospodarskih družb ter sledenje zahtevam strank in varnosti oskrbe. Družbe iz Unije pa so poročale tudi o neštetih težavah pri izvajanju potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, saj dolge in kompleksne globalne oskrbovalne verige vključujejo veliko število gospodarskih subjektov, katerih ozaveščenost pogosto ni dovolj dobra ali pa so etično neobremenjeni. Komisija bi morala spremljati stroške odgovornega pridobivanja in njihov potencialni učinek na konkurenčnost, predvsem na MSP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Družbe iz Unije so prek javnega posvetovanja izrazile interes za odgovorno pridobivanje mineralov in poročale o sedanjih industrijskih shemah, katerih namen so doseganje zastavljenih ciljev družbene odgovornosti gospodarskih družb ter sledenje zahtevam strank in varnosti oskrbe. Družbe iz Unije pa so poročale tudi o neštetih težavah pri izvajanju potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, saj dolge in kompleksne globalne oskrbovalne verige vključujejo veliko število gospodarskih subjektov, katerih ozaveščenost pogosto ni dovolj dobra ali pa so etično neobremenjeni. Komisija bi morala spremljati stroške odgovornega pridobivanja in njihov potencialni učinek na konkurenčnost, predvsem na MSP.

| (12) | Družbe iz Unije so prek javnega posvetovanja izrazile interes za odgovorno pridobivanje mineralov in poročale o sedanjih industrijskih shemah, katerih namen so doseganje zastavljenih ciljev družbene odgovornosti gospodarskih družb ter sledenje zahtevam strank in varnosti oskrbe. Družbe iz Unije pa so poročale tudi o neštetih težavah
  in praktičnih izzivih
  pri izvajanju potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, saj dolge in kompleksne globalne oskrbovalne verige vključujejo veliko število gospodarskih subjektov, katerih ozaveščenost pogosto ni dovolj dobra ali pa so etično neobremenjeni. Komisija bi morala
  tesno
  spremljati stroške odgovornega pridobivanja
  , revizije tretjih strani, njihove upravne posledice
  in njihov potencialni učinek na konkurenčnost, predvsem na MSP
  , rezultate pa sporočati
  .
  Komisija bi morala mikropodjetjem ter malim in srednjim podjetjem zagotoviti tehnično in finančno pomoč in olajšati izmenjavo informacij za izvajanje te uredbe. Mala in srednja podjetja s sedežem v Uniji, ki uvažajo minerale in kovine in ki uporabljajo sisteme potrebne skrbnosti, bi morala od Komisije prejeti finančno pomoč iz programa COSME. |
| --- | --- |

(12)

Družbe iz Unije so prek javnega posvetovanja izrazile interes za odgovorno pridobivanje mineralov in poročale o sedanjih industrijskih shemah, katerih namen so doseganje zastavljenih ciljev družbene odgovornosti gospodarskih družb ter sledenje zahtevam strank in varnosti oskrbe. Družbe iz Unije pa so poročale tudi o neštetih težavah
  in praktičnih izzivih
  pri izvajanju potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, saj dolge in kompleksne globalne oskrbovalne verige vključujejo veliko število gospodarskih subjektov, katerih ozaveščenost pogosto ni dovolj dobra ali pa so etično neobremenjeni. Komisija bi morala
  tesno
  spremljati stroške odgovornega pridobivanja
  , revizije tretjih strani, njihove upravne posledice
  in njihov potencialni učinek na konkurenčnost, predvsem na MSP
  , rezultate pa sporočati
  .
  Komisija bi morala mikropodjetjem ter malim in srednjim podjetjem zagotoviti tehnično in finančno pomoč in olajšati izmenjavo informacij za izvajanje te uredbe. Mala in srednja podjetja s sedežem v Uniji, ki uvažajo minerale in kovine in ki uporabljajo sisteme potrebne skrbnosti, bi morala od Komisije prejeti finančno pomoč iz programa COSME.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Družbe s sedežem v Uniji, ki delujejo v spodnjem delu oskrbovalne verige in prostovoljno vzpostavijo sistem odgovornega pridobivanja mineralov in kovin, bi morali pristojni organi držav članic certificirati z označbo. Komisija bi se morala pri opredelitvi meril za podelitev certifikata zanašati na smernice OECD o potrebni skrbnosti, pri čemer se lahko posvetuje s sekretariatom OECD. Pogoji za podelitev „evropskega certifikata odgovornosti“ bi morali biti enako strogi kot tisti, ki jih zahteva sistem za certifikacijo OECD. Družbe, ki so prejele evropski certifikat odgovornosti, se spodbuja, da ga objavijo na spletnem mestu in vključujejo v informacije, ki jih posredujejo evropskim potrošnikom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Družbe s sedežem v Uniji, ki delujejo v spodnjem delu oskrbovalne verige in prostovoljno vzpostavijo sistem odgovornega pridobivanja mineralov in kovin, bi morali pristojni organi držav članic certificirati z označbo. Komisija bi se morala pri opredelitvi meril za podelitev certifikata zanašati na smernice OECD o potrebni skrbnosti, pri čemer se lahko posvetuje s sekretariatom OECD. Pogoji za podelitev „evropskega certifikata odgovornosti“ bi morali biti enako strogi kot tisti, ki jih zahteva sistem za certifikacijo OECD. Družbe, ki so prejele evropski certifikat odgovornosti, se spodbuja, da ga objavijo na spletnem mestu in vključujejo v informacije, ki jih posredujejo evropskim potrošnikom.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Talilnice in rafinerije so pomembna točka v globalnih verigah oskrbovanja z minerali, saj so običajno zadnji, pri katerih se lahko učinkovito zagotovi potrebna skrbnost z zbiranjem, razkrivanjem in preverjanjem informacij o poreklu minerala in nadzorni verigi. Po tej fazi predelave naj običajno ne bi bilo več mogoče izslediti porekla mineralov. Seznam odgovornih talilnic in rafinerij, ki ga izda Unija, bi tako lahko zagotovil preglednost in zanesljivost družb iz spodnjega dela oskrbovalne verige v zvezi s praksami potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Talilnice in rafinerije so pomembna točka v globalnih verigah oskrbovanja z minerali, saj so običajno zadnji, pri katerih se lahko učinkovito zagotovi potrebna skrbnost z zbiranjem, razkrivanjem in preverjanjem informacij o poreklu minerala in nadzorni verigi. Po tej fazi predelave naj običajno ne bi bilo več mogoče izslediti porekla mineralov. Seznam odgovornih talilnic in rafinerij, ki ga izda Unija, bi tako lahko zagotovil preglednost in zanesljivost družb iz spodnjega dela oskrbovalne verige v zvezi s praksami potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi.

| (13) | Talilnice in rafinerije so pomembna točka v globalnih verigah oskrbovanja z minerali, saj so običajno zadnji, pri katerih se lahko učinkovito zagotovi potrebna skrbnost z zbiranjem, razkrivanjem in preverjanjem informacij o poreklu minerala in nadzorni verigi. Po tej fazi predelave naj običajno ne bi bilo več mogoče izslediti porekla mineralov.
  Enako velja za reciklirane kovine, pri katerih je postopek predelave še daljši.
  Seznam odgovornih talilnic in rafinerij, ki ga izda Unija, bi tako lahko zagotovil preglednost in zanesljivost družb iz spodnjega dela oskrbovalne verige v zvezi s praksami potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi.
  V skladu s smernicami OECD o potrebni skrbnosti neodvisni tretji revizijski organ opravi revizijo potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi za podjetja iz zgornjega dela oskrbovalne verige, kot so talilnice in rafinerije, da bi se jih prav tako dodalo na seznam odgovornih podjetij. |
| --- | --- |

(13)

Talilnice in rafinerije so pomembna točka v globalnih verigah oskrbovanja z minerali, saj so običajno zadnji, pri katerih se lahko učinkovito zagotovi potrebna skrbnost z zbiranjem, razkrivanjem in preverjanjem informacij o poreklu minerala in nadzorni verigi. Po tej fazi predelave naj običajno ne bi bilo več mogoče izslediti porekla mineralov.
  Enako velja za reciklirane kovine, pri katerih je postopek predelave še daljši.
  Seznam odgovornih talilnic in rafinerij, ki ga izda Unija, bi tako lahko zagotovil preglednost in zanesljivost družb iz spodnjega dela oskrbovalne verige v zvezi s praksami potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi.
  V skladu s smernicami OECD o potrebni skrbnosti neodvisni tretji revizijski organ opravi revizijo potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi za podjetja iz zgornjega dela oskrbovalne verige, kot so talilnice in rafinerije, da bi se jih prav tako dodalo na seznam odgovornih podjetij.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Talilnice in rafinerije, ki predelujejo in uvažajo minerale in njihove koncentrate, bi morale biti zavezane k uporabi sistema Unije za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Talilnice in rafinerije, ki predelujejo in uvažajo minerale in njihove koncentrate, bi morale biti zavezane k uporabi sistema Unije za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13b) | Vsi minerali in kovine v sklopu te uredbe bi se morali uporabljati v skladu z v njej opredeljenimi zahtevami. Bistveno je, da uvozniki upoštevajo določbe te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13b)

Vsi minerali in kovine v sklopu te uredbe bi se morali uporabljati v skladu z v njej opredeljenimi zahtevami. Bistveno je, da uvozniki upoštevajo določbe te uredbe.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Za zagotavljanje učinkovitega izvajanja te uredbe bi bilo treba določiti dvoletno prehodno obdobje, da se Komisiji omogoči, da vzpostavi sistem revizij, ki bi jih izvajale tretje strani, odgovorni uvozniki pa bi se seznanili z obveznostmi iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Za zagotavljanje učinkovitega izvajanja te uredbe bi bilo treba določiti dvoletno prehodno obdobje, da se Komisiji omogoči, da vzpostavi sistem revizij, ki bi jih izvajale tretje strani, odgovorni uvozniki pa bi se seznanili z obveznostmi iz te uredbe.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15b) | Komisija bi morala redno pregledovati finančno pomoč in politične obveznosti v zvezi z območji, prizadetimi zaradi konfliktov, in območji z visokim tveganjem, v katerih se rudarijo kositer, tantal, volfram in zlato, zlasti na območju Velikih jezer, da bi zagotovila skladnost politik ter spodbujala in krepila spoštovanje dobrega upravljanja, načel pravne države, predvsem pa etičnega rudarjenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15b)

Komisija bi morala redno pregledovati finančno pomoč in politične obveznosti v zvezi z območji, prizadetimi zaradi konfliktov, in območji z visokim tveganjem, v katerih se rudarijo kositer, tantal, volfram in zlato, zlasti na območju Velikih jezer, da bi zagotovila skladnost politik ter spodbujala in krepila spoštovanje dobrega upravljanja, načel pravne države, predvsem pa etičnega rudarjenja.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Komisija bi morala
  Svetu
  in
  Evropskemu parlamentu
  redno poročati o učinkih sheme.
  Najpozneje tri leta
  po začetku
  veljavnosti
  in potem
  vsakih šest let
  bi morala Komisija pregledati delovanje in učinkovitost te uredbe,
  vključno s spodbujanjem
  odgovornega pridobivanja mineralov iz njenega področja uporabe z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem. Poročilom se po potrebi lahko priložijo ustrezni zakonodajni predlogi, ki lahko vključujejo obvezne ukrepe – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Komisija bi morala
  Svetu
  in
  Evropskemu parlamentu
  redno poročati o učinkih sheme.
  Najpozneje tri leta
  po začetku
  veljavnosti
  in potem
  vsakih šest let
  bi morala Komisija pregledati delovanje in učinkovitost te uredbe,
  vključno s spodbujanjem
  odgovornega pridobivanja mineralov iz njenega področja uporabe z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem. Poročilom se po potrebi lahko priložijo ustrezni zakonodajni predlogi, ki lahko vključujejo obvezne ukrepe –

| (16) | Komisija bi morala
  Evropskemu parlamentu
  in
  Svetu
  redno poročati o učinkih sheme.
  Dve leti
  po začetku
  uporabe te uredbe
  in potem
  vsaka tri leta
  bi morala Komisija pregledati delovanje in učinkovitost te uredbe
  , pa tudi najnovejše posledice za shemo na kraju samem, ko gre za spodbujanje
  odgovornega pridobivanja mineralov iz njenega področja uporabe z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem
  , rezultate pa sporočati Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Poročilom se po potrebi lahko priložijo ustrezni zakonodajni predlogi, ki lahko vključujejo
  dodatne
  obvezne ukrepe. |
| --- | --- |

(16)

Komisija bi morala
  Evropskemu parlamentu
  in
  Svetu
  redno poročati o učinkih sheme.
  Dve leti
  po začetku
  uporabe te uredbe
  in potem
  vsaka tri leta
  bi morala Komisija pregledati delovanje in učinkovitost te uredbe
  , pa tudi najnovejše posledice za shemo na kraju samem, ko gre za spodbujanje
  odgovornega pridobivanja mineralov iz njenega področja uporabe z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem
  , rezultate pa sporočati Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Poročilom se po potrebi lahko priložijo ustrezni zakonodajni predlogi, ki lahko vključujejo
  dodatne
  obvezne ukrepe.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Komisija in podpredsednica Komisije/visoka predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sta se v skupnem sporočilu z dne 5. marca 2014 zavezali izvajanju spremljevalnih ukrepov, ki bi zagotovili celovit pristop EU k odgovornemu pridobivanju v skladu s to uredbo, cilj pa ne bi bil zgolj doseči visoko stopnjo udeleženosti družb v sistemu Unije, ki ga zagotavlja ta uredba, pač pa zagotoviti tudi globalen, skladen in celovit pristop k spodbujanju odgovornega pridobivanja z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Komisija in podpredsednica Komisije/visoka predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sta se v skupnem sporočilu z dne 5. marca 2014 zavezali izvajanju spremljevalnih ukrepov, ki bi zagotovili celovit pristop EU k odgovornemu pridobivanju v skladu s to uredbo, cilj pa ne bi bil zgolj doseči visoko stopnjo udeleženosti družb v sistemu Unije, ki ga zagotavlja ta uredba, pač pa zagotoviti tudi globalen, skladen in celovit pristop k spodbujanju odgovornega pridobivanja z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba vzpostavlja sistem Unije za
  samopotrjevanje
  potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, katerega cilj je omejiti možnosti za trgovanje oboroženih skupin in varnostnih sil (12) s kositrom, tantalom in volframom, njihovimi rudami ter zlatom. Oblikovana je tako, da zagotavlja preglednost in zanesljivost praks oskrbe, ki jo izvajajo uvozniki, talilnice in rafinerije, ki pridobivajo na območjih, prizadetih zaradi konfliktov, in območjih z visokim tveganjem. | 1.   Ta uredba vzpostavlja sistem Unije za
  potrjevanje
  potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, katerega cilj je omejiti možnosti za trgovanje oboroženih skupin in varnostnih sil (12) s kositrom, tantalom in volframom, njihovimi rudami ter zlatom. Oblikovana je tako, da zagotavlja preglednost in zanesljivost praks oskrbe, ki jo izvajajo uvozniki, talilnice in rafinerije, ki pridobivajo na območjih, prizadetih zaradi konfliktov, in območjih z visokim tveganjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta uredba vzpostavlja sistem Unije za
  samopotrjevanje
  potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, katerega cilj je omejiti možnosti za trgovanje oboroženih skupin in varnostnih sil (12) s kositrom, tantalom in volframom, njihovimi rudami ter zlatom. Oblikovana je tako, da zagotavlja preglednost in zanesljivost praks oskrbe, ki jo izvajajo uvozniki, talilnice in rafinerije, ki pridobivajo na območjih, prizadetih zaradi konfliktov, in območjih z visokim tveganjem.

1.   Ta uredba vzpostavlja sistem Unije za
  potrjevanje
  potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, katerega cilj je omejiti možnosti za trgovanje oboroženih skupin in varnostnih sil (12) s kositrom, tantalom in volframom, njihovimi rudami ter zlatom. Oblikovana je tako, da zagotavlja preglednost in zanesljivost praks oskrbe, ki jo izvajajo uvozniki, talilnice in rafinerije, ki pridobivajo na območjih, prizadetih zaradi konfliktov, in območjih z visokim tveganjem.

Sprememba 154

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Ta uredba določa obveznosti potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi za uvoznike Unije, ki
  se odločijo, da se bodo samopotrdili kot odgovorni uvozniki mineralov ali kovin, ki vsebujejo kositer, tantal, volfram in zlato ali so zgrajeni iz njih, kot je določeno v Prilogi I. | 2.   Ta uredba določa obveznosti potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi za
  vse
  uvoznike Unije, ki
  v skladu s smernicami OECD pridobivajo minerale in kovine, ki jih ureja ta uredba; namen teh smernic je zagotoviti preglednost in sledljivost v zvezi s pridobivanjem v območjih, prizadetih zaradi konfliktov, in območjih z visokim tveganjem, zmanjšati ali preprečiti nasilne konflikte in kršitve človekovih pravic z omejevanjem možnosti za oborožene skupine in varnostne sile, kakor je opredeljeno v prilogi II smernic OECD o potrebni skrbnosti pri trgovanju s temi minerali in kovinami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Ta uredba določa obveznosti potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi za uvoznike Unije, ki
  se odločijo, da se bodo samopotrdili kot odgovorni uvozniki mineralov ali kovin, ki vsebujejo kositer, tantal, volfram in zlato ali so zgrajeni iz njih, kot je določeno v Prilogi I.

2.   Ta uredba določa obveznosti potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi za
  vse
  uvoznike Unije, ki
  v skladu s smernicami OECD pridobivajo minerale in kovine, ki jih ureja ta uredba; namen teh smernic je zagotoviti preglednost in sledljivost v zvezi s pridobivanjem v območjih, prizadetih zaradi konfliktov, in območjih z visokim tveganjem, zmanjšati ali preprečiti nasilne konflikte in kršitve človekovih pravic z omejevanjem možnosti za oborožene skupine in varnostne sile, kakor je opredeljeno v prilogi II smernic OECD o potrebni skrbnosti pri trgovanju s temi minerali in kovinami;

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kovine, za katere je mogoče upravičeno domnevati, da so reciklirane, so izključene s področja uporabe te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Kovine, za katere je mogoče upravičeno domnevati, da so reciklirane, so izključene s področja uporabe te uredbe.

Spremembe 76, 97, 117 in 135

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Da se prepreči nenamerno izkrivljanje trga, se v tej uredbi ločuje med vlogami podjetij iz zgornjega dela in tistimi iz spodnjega dela oskrbovalne verige. Izvajanje potrebne skrbnosti mora biti prilagojeno dejavnostim teh podjetij ter njihovi velikosti in njihovemu položaju v oskrbovalni verigi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2b.
     
  Da se prepreči nenamerno izkrivljanje trga, se v tej uredbi ločuje med vlogami podjetij iz zgornjega dela in tistimi iz spodnjega dela oskrbovalne verige. Izvajanje potrebne skrbnosti mora biti prilagojeno dejavnostim teh podjetij ter njihovi velikosti in njihovemu položaju v oskrbovalni verigi.

Spremembe 77, 98, 118 in 136

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Komisija lahko v skladu s sektorskimi shemami in smernicami OECD zagotovi dodatne smernice o obveznostih, ki jih morajo podjetja izpolnjevati glede na svoj položaj v oskrbovalni verigi, da zagotovi, da bo sistem vključeval prožen postopek, ki bo upošteval položaj malih in srednjih podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2c.
     
  Komisija lahko v skladu s sektorskimi shemami in smernicami OECD zagotovi dodatne smernice o obveznostih, ki jih morajo podjetja izpolnjevati glede na svoj položaj v oskrbovalni verigi, da zagotovi, da bo sistem vključeval prožen postopek, ki bo upošteval položaj malih in srednjih podjetij.

Sprememba 155

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2d.
     
  Podjetja v spodnjem delu oskrbovalne verige v okviru te uredbe in v skladu s smernicami OECD sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da bi prepoznala in obravnavala tveganja, povezana z oskrbovalno verigo z minerali in kovinami, ki jih ureja ta uredba. V zvezi s tem so zavezana poročati o praksi potrebne skrbnosti za odgovorno pridobivanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2d.
     
  Podjetja v spodnjem delu oskrbovalne verige v okviru te uredbe in v skladu s smernicami OECD sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da bi prepoznala in obravnavala tveganja, povezana z oskrbovalno verigo z minerali in kovinami, ki jih ureja ta uredba. V zvezi s tem so zavezana poročati o praksi potrebne skrbnosti za odgovorno pridobivanje.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | „reciklirane kovine“ pomenijo predelane končne ali poporabniške proizvode ali predelane odpadne kovine, ki nastanejo pri izdelavi proizvodov; „reciklirane kovine“ vključujejo presežne, zastarele in odpadne kovinske materiale ter kovinske materiale z napako, ki vsebujejo rafinirane ali predelane kovine, primerne za recikliranje v proizvodnji kositra, tantala, volframa in/ali zlata; minerali, ki so delno predelani ali nepredelani ali stranski proizvod druge rude, niso reciklirane kovine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

„reciklirane kovine“ pomenijo predelane končne ali poporabniške proizvode ali predelane odpadne kovine, ki nastanejo pri izdelavi proizvodov; „reciklirane kovine“ vključujejo presežne, zastarele in odpadne kovinske materiale ter kovinske materiale z napako, ki vsebujejo rafinirane ali predelane kovine, primerne za recikliranje v proizvodnji kositra, tantala, volframa in/ali zlata; minerali, ki so delno predelani ali nepredelani ali stranski proizvod druge rude, niso reciklirane kovine;

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | „območja, prizadeta zaradi konfliktov, in območja z visokim tveganjem“ pomeni območja, kjer potekajo oboroženi konflikti, nestabilna pokonfliktna območja ter območja s slabim ali neobstoječim upravljanjem, kot so propadle države,
  ter razširjenimi in sistematičnimi kršitvami mednarodnega prava, vključno s kršitvami človekovih pravic
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

„območja, prizadeta zaradi konfliktov, in območja z visokim tveganjem“ pomeni območja, kjer potekajo oboroženi konflikti, nestabilna pokonfliktna območja ter območja s slabim ali neobstoječim upravljanjem, kot so propadle države,
  ter razširjenimi in sistematičnimi kršitvami mednarodnega prava, vključno s kršitvami človekovih pravic
  ;

| (e) | „območja, prizadeta zaradi konfliktov, in območja z visokim tveganjem“ pomeni območja, kjer potekajo oboroženi konflikti
  z vsesplošnim nasiljem in razpadom civilne infrastrukture
  , nestabilna pokonfliktna območja ter območja s slabim ali neobstoječim upravljanjem, kot so propadle države,
  za katera so značilne razširjene in sistematične kršitve človekovih pravic, kakor jih opredeljuje mednarodno pravo; |
| --- | --- |

(e)

„območja, prizadeta zaradi konfliktov, in območja z visokim tveganjem“ pomeni območja, kjer potekajo oboroženi konflikti
  z vsesplošnim nasiljem in razpadom civilne infrastrukture
  , nestabilna pokonfliktna območja ter območja s slabim ali neobstoječim upravljanjem, kot so propadle države,
  za katera so značilne razširjene in sistematične kršitve človekovih pravic, kakor jih opredeljuje mednarodno pravo;

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 2 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | „uvoznik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki prijavi minerale ali kovine iz področja uporabe te uredbe za sprostitev v prosti promet v 
  smislu člena 79 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/199213

   (13)

  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(g)

„uvoznik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki prijavi minerale ali kovine iz področja uporabe te uredbe za sprostitev v prosti promet v 
  smislu člena 79 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/199213

   (13)

  ;

| (g) | „uvoznik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo
  s sedežem v Uniji
  , ki prijavi minerale ali kovine iz področja uporabe te uredbe za sprostitev v prosti promet v 
  svojem imenu, ali osebo, v imenu katere se opravi taka prijava; predstavnik, ki opravi prijavo v imenu druge osebe, ali predstavnik, ki deluje v svojem imenu in v imenu druge osebe, se za namene te uredbe prav tako obravnava kot uvoznik; |
| --- | --- |

(g)

„uvoznik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo
  s sedežem v Uniji
  , ki prijavi minerale ali kovine iz področja uporabe te uredbe za sprostitev v prosti promet v 
  svojem imenu, ali osebo, v imenu katere se opravi taka prijava; predstavnik, ki opravi prijavo v imenu druge osebe, ali predstavnik, ki deluje v svojem imenu in v imenu druge osebe, se za namene te uredbe prav tako obravnava kot uvoznik;

Sprememba 100

Predlog uredbe

Člen 2 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | „odgovorni uvoznik“ pomeni katerega koli uvoznika, ki se odloči za samopotrditev v skladu s pravili iz te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(h)

„odgovorni uvoznik“ pomeni katerega koli uvoznika, ki se odloči za samopotrditev v skladu s pravili iz te uredbe;

črtano

Sprememba 138

Predlog uredbe

Člen 2 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | „samopotrditev“ pomeni razglasitev upoštevanja obveznosti v zvezi s sistemi upravljanja, obvladovanjem tveganja, revizijami tretje strani in razkritjem, kot so opredeljene v tej uredbi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(i)

„samopotrditev“ pomeni razglasitev upoštevanja obveznosti v zvezi s sistemi upravljanja, obvladovanjem tveganja, revizijami tretje strani in razkritjem, kot so opredeljene v tej uredbi;

črtano

(Ta sprememba velja za celotno besedilo.)

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 2 – točka q a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (qa) | „sektorska shema“ pomeni kombinacijo prostovoljnih postopkov, orodij in mehanizmov potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, ki jo razvijajo in nadzirajo zadevna sektorska združenja, vključno z ocenami skladnosti, ki jih izvedejo tretje strani; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(qa)

„sektorska shema“ pomeni kombinacijo prostovoljnih postopkov, orodij in mehanizmov potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, ki jo razvijajo in nadzirajo zadevna sektorska združenja, vključno z ocenami skladnosti, ki jih izvedejo tretje strani;

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 2 – točka q b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (qb) | „oborožene skupine in varnostne sile“ pomeni skupine iz Priloge II k smernicam OECD o potrebni skrbnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(qb)

„oborožene skupine in varnostne sile“ pomeni skupine iz Priloge II k smernicam OECD o potrebni skrbnosti;

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | sprejme ter dobaviteljem in javnosti jasno
  sporoči
  svojo politiko oskrbovalne verige z minerali in kovinami s potencialnim poreklom z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

sprejme ter dobaviteljem in javnosti jasno
  sporoči
  svojo politiko oskrbovalne verige z minerali in kovinami s potencialnim poreklom z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem;

| (a) | sprejme ter dobaviteljem in javnosti jasno
  in sistematično sporoča
  svojo politiko oskrbovalne verige z minerali in kovinami s potencialnim poreklom z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

(a)

sprejme ter dobaviteljem in javnosti jasno
  in sistematično sporoča
  svojo politiko oskrbovalne verige z minerali in kovinami s potencialnim poreklom z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem;

Spremembe 85, 126 in 145

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Kadar lahko podjetje utemeljeno sklepa, da zajeti proizvodi izvirajo samo iz recikliranih ali odpadnih virov, ob ustreznem upoštevanju poslovne zaupnosti in vprašanja konkurenčnosti: |
| | (a) | javno razkrije svojo ugotovitev in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Kadar lahko podjetje utemeljeno sklepa, da zajeti proizvodi izvirajo samo iz recikliranih ali odpadnih virov, ob ustreznem upoštevanju poslovne zaupnosti in vprašanja konkurenčnosti:

(a)

javno razkrije svojo ugotovitev in

| (b) | razumno podrobno opiše ukrepe potrebne skrbnosti, ki jih je izvedlo, da je prišlo do te ugotovitve. |
| --- | --- |

(b)

razumno podrobno opiše ukrepe potrebne skrbnosti, ki jih je izvedlo, da je prišlo do te ugotovitve.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Potrjeni odgovorni uvozniki taljenih in rafiniranih kovin se izvzamejo iz izvajanja revizij, ki jih v skladu s členom 3(1a) te uredbe izvede neodvisna tretja stran, če predložijo utemeljene dokaze, da vse talilnice in rafinerije v njihovi oskrbovalni verigi izpolnjujejo določbe te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Potrjeni odgovorni uvozniki taljenih in rafiniranih kovin se izvzamejo iz izvajanja revizij, ki jih v skladu s členom 3(1a) te uredbe izvede neodvisna tretja stran, če predložijo utemeljene dokaze, da vse talilnice in rafinerije v njihovi oskrbovalni verigi izpolnjujejo določbe te uredbe.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 7a |
| | Seznam odgovornih uvoznikov |
| | 1.
     
  Na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice v svojih poročilih iz člena 15, Komisija sprejme in javno objavi sklep, v katerem navede imena in naslove odgovornih uvoznikov mineralov s področja uporabe te uredbe. |
| | 2.
     
  Komisija sprejme seznam ob uporabi predloge iz Priloge Ia in v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 13(2). |
| | 3.
     
  Komisija redno posodablja informacije, ki so vključene v seznam, ter jih objavlja, med drugim tudi na spletu. V primeru neustreznih ukrepov za odpravo pomanjkljivosti odgovornih uvoznikov Komisija odstrani s seznama imena uvoznikov, ki jih države članice v skladu s členom 14(3) ne priznavajo več za odgovorne uvoznike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 7a

Seznam odgovornih uvoznikov

1.
     
  Na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice v svojih poročilih iz člena 15, Komisija sprejme in javno objavi sklep, v katerem navede imena in naslove odgovornih uvoznikov mineralov s področja uporabe te uredbe.

2.
     
  Komisija sprejme seznam ob uporabi predloge iz Priloge Ia in v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 13(2).

3.
     
  Komisija redno posodablja informacije, ki so vključene v seznam, ter jih objavlja, med drugim tudi na spletu. V primeru neustreznih ukrepov za odpravo pomanjkljivosti odgovornih uvoznikov Komisija odstrani s seznama imena uvoznikov, ki jih države članice v skladu s členom 14(3) ne priznavajo več za odgovorne uvoznike.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 7b |
| | Obveznosti potrebne skrbnosti, ki se uporabljajo za talilnice in rafinerije |
| | 1.
     
  Talilnice in rafinerije s sedežem v Uniji, ki predelujejo in uvažajo minerale in njihove koncentrate, so zavezane uporabljati sistem Unije za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi ali sistem potrebne skrbnosti, ki ga Komisija priznava kot enakovrednega. |
| | 2.
     
  Pristojni organi držav članic zagotovijo, da talilnice in rafinerije ustrezno uporabljajo evropski sistem potrebne skrbnosti. Če talilnica ali rafinerija ne izpolnjuje teh obveznosti, jo organi obvestijo ter od nje zahtevajo popravne ukrepe, s katerimi bi ponovno izpolnjevala zahteve evropskega sistema potrebne skrbnosti. Če talilnica ali rafinerija tudi zatem stalno krši obveznosti, pristojni organi držav članic izrečejo kazen zaradi kršitve te uredbe. Te kazni se prenehajo izvajati, ko talilnica ali rafinerija ponovno izpolnjuje določbe te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 7b

Obveznosti potrebne skrbnosti, ki se uporabljajo za talilnice in rafinerije

1.
     
  Talilnice in rafinerije s sedežem v Uniji, ki predelujejo in uvažajo minerale in njihove koncentrate, so zavezane uporabljati sistem Unije za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi ali sistem potrebne skrbnosti, ki ga Komisija priznava kot enakovrednega.

2.
     
  Pristojni organi držav članic zagotovijo, da talilnice in rafinerije ustrezno uporabljajo evropski sistem potrebne skrbnosti. Če talilnica ali rafinerija ne izpolnjuje teh obveznosti, jo organi obvestijo ter od nje zahtevajo popravne ukrepe, s katerimi bi ponovno izpolnjevala zahteve evropskega sistema potrebne skrbnosti. Če talilnica ali rafinerija tudi zatem stalno krši obveznosti, pristojni organi držav članic izrečejo kazen zaradi kršitve te uredbe. Te kazni se prenehajo izvajati, ko talilnica ali rafinerija ponovno izpolnjuje določbe te uredbe.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Na podlagi informacij, ki jih države članice predložijo v svojih poročilih, kot je določeno v členu 15, Komisija sprejme in javno objavi sklep, v katerem navede imena in naslove odgovornih talilnic in rafinerij
  mineralov iz področja uporabe te uredbe. | 1.   Na podlagi informacij, ki jih države članice predložijo v svojih poročilih, kot je določeno v členu 15, Komisija sprejme in javno objavi sklep, v katerem navede imena in naslove odgovornih talilnic in rafinerij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Na podlagi informacij, ki jih države članice predložijo v svojih poročilih, kot je določeno v členu 15, Komisija sprejme in javno objavi sklep, v katerem navede imena in naslove odgovornih talilnic in rafinerij
  mineralov iz področja uporabe te uredbe.

1.   Na podlagi informacij, ki jih države članice predložijo v svojih poročilih, kot je določeno v členu 15, Komisija sprejme in javno objavi sklep, v katerem navede imena in naslove odgovornih talilnic in rafinerij.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija na seznamu iz odstavka 1 opredeli odgovorne talilnice in rafinerije, ki vsaj delno pridobivajo z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem. | 2.   Komisija na seznamu iz odstavka 1 opredeli odgovorne talilnice in rafinerije, ki vsaj delno pridobivajo z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem.
  Ta seznam se pripravi ob upoštevanju že veljavne enakovredne sektorske, vladne ali druge sheme potrebne skrbnosti, ki zajema minerale in kovine iz področja uporabe te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Komisija na seznamu iz odstavka 1 opredeli odgovorne talilnice in rafinerije, ki vsaj delno pridobivajo z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem.

2.   Komisija na seznamu iz odstavka 1 opredeli odgovorne talilnice in rafinerije, ki vsaj delno pridobivajo z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem.
  Ta seznam se pripravi ob upoštevanju že veljavne enakovredne sektorske, vladne ali druge sheme potrebne skrbnosti, ki zajema minerale in kovine iz področja uporabe te uredbe.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija sprejme seznam
  v skladu s predlogo
  iz Priloge II in
  regulativnim
  postopkom iz člena 13(2). Pri tem se posvetuje s sekretariatom OECD. | 3.   Komisija sprejme seznam
  ob uporabi predloge
  iz Priloge II in
  v skladu s svetovalnim
  postopkom iz člena 13(2). Pri tem se posvetuje s sekretariatom OECD. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Komisija sprejme seznam
  v skladu s predlogo
  iz Priloge II in
  regulativnim
  postopkom iz člena 13(2). Pri tem se posvetuje s sekretariatom OECD.

3.   Komisija sprejme seznam
  ob uporabi predloge
  iz Priloge II in
  v skladu s svetovalnim
  postopkom iz člena 13(2). Pri tem se posvetuje s sekretariatom OECD.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija redno posodablja informacije, ki so vključene v seznam. Komisija s seznama odstrani imena talilnic in rafinerij, ki jih države članice v skladu s členom 14(3) ne priznavajo več kot odgovorne uvoznike, ali imena talilnic in rafinerij v oskrbovalni verigi uvoznikov, ki niso več priznane kot odgovorni uvozniki. | 4.   Komisija redno posodablja informacije, ki so vključene v seznam
  , ter jih objavlja, med drugim tudi na spletu
  . Komisija s seznama odstrani imena talilnic in rafinerij, ki jih države članice v skladu s členom 14(3) ne priznavajo več kot odgovorne uvoznike, ali imena talilnic in rafinerij v oskrbovalni verigi uvoznikov, ki niso več priznane kot odgovorni uvozniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Komisija redno posodablja informacije, ki so vključene v seznam. Komisija s seznama odstrani imena talilnic in rafinerij, ki jih države članice v skladu s členom 14(3) ne priznavajo več kot odgovorne uvoznike, ali imena talilnic in rafinerij v oskrbovalni verigi uvoznikov, ki niso več priznane kot odgovorni uvozniki.

4.   Komisija redno posodablja informacije, ki so vključene v seznam
  , ter jih objavlja, med drugim tudi na spletu
  . Komisija s seznama odstrani imena talilnic in rafinerij, ki jih države članice v skladu s členom 14(3) ne priznavajo več kot odgovorne uvoznike, ali imena talilnic in rafinerij v oskrbovalni verigi uvoznikov, ki niso več priznane kot odgovorni uvozniki.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija sklene, da bo objavila, med drugim tudi na spletu, seznam pristojnih organov
  v skladu s predlogo
  iz Priloge II in
  regulativnim
  postopkom iz
  odstavka 2
  člena 13. Komisija seznam redno posodablja. | 2.   Komisija sklene, da bo objavila, med drugim tudi na spletu, seznam pristojnih organov
  ob uporabi predloge
  iz Priloge II in
  v skladu s svetovalnim
  postopkom iz člena 13
  (2)
  . Komisija seznam redno posodablja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Komisija sklene, da bo objavila, med drugim tudi na spletu, seznam pristojnih organov
  v skladu s predlogo
  iz Priloge II in
  regulativnim
  postopkom iz
  odstavka 2
  člena 13. Komisija seznam redno posodablja.

2.   Komisija sklene, da bo objavila, med drugim tudi na spletu, seznam pristojnih organov
  ob uporabi predloge
  iz Priloge II in
  v skladu s svetovalnim
  postopkom iz člena 13
  (2)
  . Komisija seznam redno posodablja.

Sprememba 151

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pristojni organi držav članic izvedejo ustrezne naknadne preglede za zagotovitev, da
  samopotrjeni
  odgovorni uvozniki mineralov in kovin iz področja uporabe te uredbe upoštevajo svoje obveznosti iz členov 4, 5, 6 in 7. | 1.   Pristojni organi držav članic izvedejo ustrezne naknadne preglede za zagotovitev, da odgovorni uvozniki mineralov in kovin iz področja uporabe te uredbe upoštevajo svoje obveznosti iz členov 4, 5, 6 in 7. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Pristojni organi držav članic izvedejo ustrezne naknadne preglede za zagotovitev, da
  samopotrjeni
  odgovorni uvozniki mineralov in kovin iz področja uporabe te uredbe upoštevajo svoje obveznosti iz členov 4, 5, 6 in 7.

1.   Pristojni organi držav članic izvedejo ustrezne naknadne preglede za zagotovitev, da odgovorni uvozniki mineralov in kovin iz področja uporabe te uredbe upoštevajo svoje obveznosti iz členov 4, 5, 6 in 7.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pregledi iz odstavka 1 se izvedejo na podlagi pristopa, ki temelji na tveganju. Poleg tega se pregledi
  lahko
  izvedejo, ko ima pristojni organ na voljo potrebne informacije, vključno s tistimi na podlagi utemeljenih pomislekov tretjih strani, o upoštevanju te uredbe s strani odgovornega uvoznika. | 2.   Pregledi iz odstavka 1 se izvedejo na podlagi pristopa, ki temelji na tveganju. Poleg tega se pregledi izvedejo, ko ima pristojni organ na voljo potrebne informacije, vključno s tistimi na podlagi utemeljenih pomislekov tretjih strani, o upoštevanju te uredbe s strani odgovornega uvoznika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pregledi iz odstavka 1 se izvedejo na podlagi pristopa, ki temelji na tveganju. Poleg tega se pregledi
  lahko
  izvedejo, ko ima pristojni organ na voljo potrebne informacije, vključno s tistimi na podlagi utemeljenih pomislekov tretjih strani, o upoštevanju te uredbe s strani odgovornega uvoznika.

2.   Pregledi iz odstavka 1 se izvedejo na podlagi pristopa, ki temelji na tveganju. Poleg tega se pregledi izvedejo, ko ima pristojni organ na voljo potrebne informacije, vključno s tistimi na podlagi utemeljenih pomislekov tretjih strani, o upoštevanju te uredbe s strani odgovornega uvoznika.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 12a |
| | Da bi zagotovila jasnost, gotovost in skladnost med gospodarskimi subjekti, zlasti MSP, Komisija v posvetovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje in OECD za podjetja pripravi nezavezujoče smernice v obliki priročnika, v njih pa razloži, kako bi bilo najbolje uveljavljati merila za področja, ki bi utegnila spadati v področje uporabe te uredbe. Ta priročnik temelji na opredelitvi območij, prizadetih zaradi konflikta, in območij z visokim tveganjem, kakor so opredeljena v členu 2(e) te uredbe, in upošteva smernice OECD o potrebni skrbnosti na tem področju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 12a

Da bi zagotovila jasnost, gotovost in skladnost med gospodarskimi subjekti, zlasti MSP, Komisija v posvetovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje in OECD za podjetja pripravi nezavezujoče smernice v obliki priročnika, v njih pa razloži, kako bi bilo najbolje uveljavljati merila za področja, ki bi utegnila spadati v področje uporabe te uredbe. Ta priročnik temelji na opredelitvi območij, prizadetih zaradi konflikta, in območij z visokim tveganjem, kakor so opredeljena v členu 2(e) te uredbe, in upošteva smernice OECD o potrebni skrbnosti na tem področju.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.

črtano

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 15a




  Spremljevalni ukrepi




  1.
     
  Komisija v prehodnem obdobju po potrebi predloži zakonodajni predlog, s katerim v skladu s skupnim sporočilom Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Odgovorno pridobivanje mineralov z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem: za celostni pristop EU“ (JOIN(2014)0008) uvede spremljevalne ukrepe, da bi povečala učinkovitost te uredbe.




  Spremljevalni ukrepi za zagotavljanje celostnega pristopa EU do odgovornega pridobivanja zajemajo:










  (a) | podporo družbam, ki izvajajo odgovorno pridobivanje, v obliki spodbud, tehnične pomoči in smernic za podjetja, pri čemer se upoštevajo razmere malih in srednjih podjetij ter njihov položaj v oskrbovalni verigi, da se olajša izpolnjevanje zahtev iz te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 15a

Spremljevalni ukrepi

1.
     
  Komisija v prehodnem obdobju po potrebi predloži zakonodajni predlog, s katerim v skladu s skupnim sporočilom Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Odgovorno pridobivanje mineralov z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem: za celostni pristop EU“ (JOIN(2014)0008) uvede spremljevalne ukrepe, da bi povečala učinkovitost te uredbe.

Spremljevalni ukrepi za zagotavljanje celostnega pristopa EU do odgovornega pridobivanja zajemajo:

(a)

podporo družbam, ki izvajajo odgovorno pridobivanje, v obliki spodbud, tehnične pomoči in smernic za podjetja, pri čemer se upoštevajo razmere malih in srednjih podjetij ter njihov položaj v oskrbovalni verigi, da se olajša izpolnjevanje zahtev iz te uredbe;

| (b) | stalen dialog o politiki s tretjimi državami in drugimi deležniki, vključno z možnostjo harmonizacije z nacionalnimi in regionalnimi sistemi potrjevanja ter sodelovanja z javno-zasebnimi pobudami; |
| --- | --- |

(b)

stalen dialog o politiki s tretjimi državami in drugimi deležniki, vključno z možnostjo harmonizacije z nacionalnimi in regionalnimi sistemi potrjevanja ter sodelovanja z javno-zasebnimi pobudami;

| (c) | stalno, usmerjeno razvojno sodelovanje s tretjimi državami, zlasti pomoč za trženje nekonfliktnih mineralov in izboljšanje položaja lokalnih podjetij, da bi lahko spoštovala to uredbo; |
| --- | --- |

(c)

stalno, usmerjeno razvojno sodelovanje s tretjimi državami, zlasti pomoč za trženje nekonfliktnih mineralov in izboljšanje položaja lokalnih podjetij, da bi lahko spoštovala to uredbo;

| (d) | tesno sodelovanje z državami članicami za predložitev dopolnilnih pobud na področju obveščanja potrošnikov, vlagateljev in strank ter dodatne spodbude za odgovorno poslovno ravnanje in klavzule o uspešnosti v pogodbah o javnih naročilih, ki jih podpišejo nacionalni organi v skladu s pogoji iz Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . |
| --- | --- |

(d)

tesno sodelovanje z državami članicami za predložitev dopolnilnih pobud na področju obveščanja potrošnikov, vlagateljev in strank ter dodatne spodbude za odgovorno poslovno ravnanje in klavzule o uspešnosti v pogodbah o javnih naročilih, ki jih podpišejo nacionalni organi v skladu s pogoji iz Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  .

2.
     
  Komisija predstavi letno poročilo o uspešnosti spremljevalnih ukrepov, ki se izvajajo v skladu z odstavkom 1, ter o njihovem vplivu in učinkovitosti.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Ta uredba se uporablja od ...

   (*) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba se uporablja od ...

   (*)

Sprememba 59

Predlog uredbe

Priloga II – stolpec C a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Stolpec Ca: Vrsta minerala |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Stolpec Ca: Vrsta minerala

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 61(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A8-0141/2015).

(1bis)  
  Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (UL L 330, 15.11.2014, str. 1).

(12)  „Oborožene skupine in varnostne sile“, kot so opredeljene v Prilogi II k smernicam OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne verige oskrbovanja z minerali z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem: druga izdaja, OECD Publishing (OECD (2013)), http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.

(12)  „Oborožene skupine in varnostne sile“, kot so opredeljene v Prilogi II k smernicam OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne verige oskrbovanja z minerali z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem: druga izdaja, OECD Publishing (OECD (2013)), http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.

(13)  
  Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

(1a)  
  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

(*)  
  Dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

---