# Europeiska unionens C 247/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.247.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 247 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången14 september 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.247.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 247

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången14 september 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 247/01 | Eurons växelkurs | 1 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2010/C 247/02 | Sammanfattande information från medlemsstaterna om statliga stöd som beviljas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 736/2008 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av fiskeriprodukter (
  1
  ) | 2 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 247/01

Eurons växelkurs

1

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2010/C 247/02

Sammanfattande information från medlemsstaterna om statliga stöd som beviljas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 736/2008 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av fiskeriprodukter (
  1
  )

1

2

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 247/03 | Ansökningsomgång för 2011 års arbetsprogram inom sjunde ramprogrammet för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration | 4 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 247/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5973 – CVC/Charden International) (
  1
  ) | 5 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 247/05 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 6 |
| 2010/C 247/06 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 12 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2010/C 247/03

Ansökningsomgång för 2011 års arbetsprogram inom sjunde ramprogrammet för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration

4

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 247/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5973 – CVC/Charden International) (
  1
  )

1

5

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2010/C 247/05

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

6

2010/C 247/06

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

12

| | |
| --- | --- |
| 2010/C 247/07 | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

2010/C 247/07

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 14.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 247/1

---

Eurons växelkurs (1)

13 september 2010

2010/C 247/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2801 |
| JPY | japansk yen | 107,69 |
| DKK | dansk krona | 7,4466 |
| GBP | pund sterling | 0,83120 |
| SEK | svensk krona | 9,1840 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2991 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,8520 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,672 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 283,76 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7088 |
| PLN | polsk zloty | 3,9383 |
| RON | rumänsk leu | 4,2608 |
| TRY | turkisk lira | 1,9164 |
| AUD | australisk dollar | 1,3732 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3185 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,9432 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7490 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7138 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 486,28 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,1491 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,6558 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2850 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 435,39 |
| MYR | malaysisk ringgit | 3,9709 |
| PHP | filippinsk peso | 56,512 |
| RUB | rysk rubel | 39,3325 |
| THB | thailändsk baht | 39,357 |
| BRL | brasiliansk real | 2,1971 |
| MXN | mexikansk peso | 16,4646 |
| INR | indisk rupie | 59,3950 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2801

JPY

japansk yen

107,69

DKK

dansk krona

7,4466

GBP

pund sterling

0,83120

SEK

svensk krona

9,1840

CHF

schweizisk franc

1,2991

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,8520

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,672

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

283,76

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7088

PLN

polsk zloty

3,9383

RON

rumänsk leu

4,2608

TRY

turkisk lira

1,9164

AUD

australisk dollar

1,3732

CAD

kanadensisk dollar

1,3185

HKD

Hongkongdollar

9,9432

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7490

SGD

singaporiansk dollar

1,7138

KRW

sydkoreansk won

1 486,28

ZAR

sydafrikansk rand

9,1491

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,6558

HRK

kroatisk kuna

7,2850

IDR

indonesisk rupiah

11 435,39

MYR

malaysisk ringgit

3,9709

PHP

filippinsk peso

56,512

RUB

rysk rubel

39,3325

THB

thailändsk baht

39,357

BRL

brasiliansk real

2,1971

MXN

mexikansk peso

16,4646

INR

indisk rupie

59,3950

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 14.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 247/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 247/2

---

Sammanfattande information från medlemsstaterna om statliga stöd som beviljas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 736/2008 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av fiskeriprodukter

(Text av betydelse för EES)

2010/C 247/02

Statligt stöd nr.: XF 5/10

Medlemsstat: Slovakien

Region/myndighet som beviljar stödet: NUTS 1 – všetky regióny v rámci Slovenskej republiky, t. j. Bratislavský kraj, Západné Slovensko, Stredné Slovensko a Východné Slovensko.

Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky

Namnet på stödordningen/namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Schéma štátnej pomoci na zabezpečenie mimoprodukčných funkcií rybníkov a malých vodných nádrží osobitne vhodných na chov rýb.

Rättslig grund:

| — | Artikel 12 i kommissionens förordning (EG) nr 736/2008 av den 22 juli 2008 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeriprodukter (nedan kallad kommissionens förordning). |
| --- | --- |

—

Artikel 12 i kommissionens förordning (EG) nr 736/2008 av den 22 juli 2008 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeriprodukter (nedan kallad kommissionens förordning).

| — | Artikel 11 i kommissionens förordning (EG) nr 498/2007 av den 26 mars 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1198/2006 om Europeiska fiskerifonden. |
| --- | --- |

—

Artikel 11 i kommissionens förordning (EG) nr 498/2007 av den 26 mars 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1198/2006 om Europeiska fiskerifonden.

| — | Artiklarna 28 och 30 i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (EUT L 223, 15.8.2006). |
| --- | --- |

—

Artiklarna 28 och 30 i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (EUT L 223, 15.8.2006).

| — | § 27 nariadenia vlády SR č. 264/2009 Z. z zo 17. júna 2009 o podporných opatreniach v pôdohospodárstve v znení neskorších predpisov (nedan kallad slovakiska regeringens förordning). |
| --- | --- |

—

§ 27 nariadenia vlády SR č. 264/2009 Z. z zo 17. júna 2009 o podporných opatreniach v pôdohospodárstve v znení neskorších predpisov (nedan kallad slovakiska regeringens förordning).

| — | Bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (EUT L 214, 9.8.2008). |
| --- | --- |

—

Bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (EUT L 214, 9.8.2008).

| — | Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov. |
| --- | --- |

—

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov.

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som stöd för särskilda ändamål: Beräknat bidrag under 2010: 200 000 EUR.

Beräknat årligt anslag för bidraget fr.o.m. 2010: 200 000 EUR.

Beräknat totalt anslag för bidraget under perioden 2010–2013: 800 000 EUR.

Högsta stödnivå:

| H.1. | För beräkningen används bidragssatser upp till






  a) | 500 EUR/ha, |
| --- | --- | --- |

H.1.

För beräkningen används bidragssatser upp till

a)

500 EUR/ha,

| b) | 2 100 EUR/ha, eller |
| --- | --- |

b)

2 100 EUR/ha, eller

| c) | 2 500 EUR/ha. |
| --- | --- |

c)

2 500 EUR/ha.

Stödet beräknas som produkten av odlingsanläggningens areal enligt godkännandet och satsen som anges i artikel H.1 i stödordningen, varvid arealen ska vara minst 1 ha.

| H.2. | Under fem år i följd kan odlaren få stöd under respektive kalenderår. |
| --- | --- |

H.2.

Under fem år i följd kan odlaren få stöd under respektive kalenderår.

| H.3. | Bidraget beräknas av utbetalningsstället för jordbruk i enlighet med artikel 31.10 i slovakiska regeringens förordning. |
| --- | --- |

H.3.

Bidraget beräknas av utbetalningsstället för jordbruk i enlighet med artikel 31.10 i slovakiska regeringens förordning.

Datum för genomförande: Februari 2010

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: T.o.m. den 31 december 2013

Stödets syfte: Att kompensera för användning av vattenbruksmetoder som bidrar till att skydda och förbättra miljön och bevara naturen.

Ange vilken/vilka av artiklarna 8–24 som åberopas: Artikel 12 i kommissionens förordning.

Berörd(a) sektor(er): Produktion, bearbetning och saluföring av fiskeriprodukter.

Avdelning A – Jordbruk, skogsbruk och fiske (i enlighet med Nace rev. 2).

Sektor

03 – Fiske och vattenbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress: Stöd beviljas av:

Ministerstvo pôdohospodárstva SR

Dobrovičova ul. 12

812 66 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Tfn +421 259266111

Webbplats där hela texten till stödordningen återfinns eller de kriterier och villkor enligt vilka stöd för särskilda ändamål beviljas vid sidan av en befintlig stödordning: http://www.land.gov.sk/sk/index.php?navID=161&id=2059

Motivering: I det operativa slovakiska fiskeriprogrammet 2007–2013 (Operačný program „Rybné hospodárstvo SR 2007 – 2013”) ingår en åtgärd för att genom slamrensning förbättra odlingsförhållandena och miljön. Stödordningens bidrag är ett kompletterande stöd för att uppnå det angivna målet genom miljöåtgärder inom vattenbruket (tömning och slamrensning – delkompensation för inkomstbortfall, ökade utgifter).

Det operativa slovakiska fiskeriprogrammet 2007–2013 omfattar inte aktiviteter eller åtgärder för vilka bidrag ges enligt stödordningen och dubbla bidrag från två olika håll är inte tillåtet. Den sökande ska dessutom försäkra att denne inte får bidrag för samma åtgärd från unionens utvecklingsprogram eller från andra offentliga källor. Om det konstateras att stödmottagaren brutit mot denna bestämmelse, riskerar detta att betraktas som bidragsbrott enligt § 225 i lag 300/2005 (strafflagen), i gällande lydelse.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 14.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 247/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 247/4

---

Ansökningsomgång för 2011 års arbetsprogram inom sjunde ramprogrammet för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration

2010/C 247/03

Härmed utlyses en ansökningsomgång för 2011 avseende arbetsprogrammet Samarbete i sjunde ramprogrammet för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013).

Förslag som rör nedanstående ansökningsomgång kan lämnas in. Tidsfrist och budget anges i informationen om ansökningsomgången. Denna offentliggörs på relevant webbplats inom Europeiska kommissionen.

Det särskilda programmet Samarbete:

| 7. | Transport |
| --- | --- |

7.

Transport

FP7-SST-CIVITAS-2011-MOVE

Ansökningsomgången avser det arbetsprogram som antagits genom kommissionens beslut K(2010) 4900 av den 19 juli 2010.

Information angående bestämmelser om ansökningsomgången, arbetsprogrammet och vägledning för inlämning av förslag finns på relevant webbplats inom Europeiska kommissionen.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 14.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 247/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 247/5

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5973 – CVC/Charden International)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 247/04

| 1. | Kommissionen mottog den 7 september 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (CVC, Luxemburg), genom CVC Fund V och CVC Tandem Fund, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar fullständig kontroll över företaget Charden International B.V. (Charden, Nederländerna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 7 september 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (CVC, Luxemburg), genom CVC Fund V och CVC Tandem Fund, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar fullständig kontroll över företaget Charden International B.V. (Charden, Nederländerna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | CVC: Den huvudsakliga delen av verksamheten är rådgivning och förvaltning av investeringsfonder som deltar i och finansierar andra företag, huvudsakligen i Europa, Nordamerika och Asien, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

CVC: Den huvudsakliga delen av verksamheten är rådgivning och förvaltning av investeringsfonder som deltar i och finansierar andra företag, huvudsakligen i Europa, Nordamerika och Asien,

| — | Charden: Moderbolag till Autobar Group som huvudsakligen är verksamt i Europa inom tillhandahållande, leverans och drift av varu- och dryckesautomater samt tillhandahållande av varor till dessa. |
| --- | --- |

—

Charden: Moderbolag till Autobar Group som huvudsakligen är verksamt i Europa inom tillhandahållande, leverans och drift av varu- och dryckesautomater samt tillhandahållande av varor till dessa.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5973 – CVC/Charden International, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5973 – CVC/Charden International, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 14.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 247/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 247/6

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2010/C 247/05

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”GÖNCI KAJSZIBARACK”

EG-nr: HU-PGI-0005-0388-21.10.2004

SUB ( ) SGB ( X )

Denna sammanfattning har upprättats endast i informationssyfte. För fullständig information, särskilt till producenter av de produkter som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen eller den skyddade geografiska beteckningen i fråga, se den fullständiga versionen av produktspecifikationen, som kan erhållas antingen hos nationella myndigheter eller hos Europeiska kommissionen.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten:

| Namn: | Avdelningen för analys av livsmedelskedjan vid ministeriet för jordbruk och landsbygdsutveckling (FVM Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály) |
| --- | --- |
| Adress: | Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Namn:

Avdelningen för analys av livsmedelskedjan vid ministeriet för jordbruk och landsbygdsutveckling (FVM Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály)

Adress:

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tfn

+36 13014419

Fax

+36 13014808

E-post:

Eniko.Zobor@fvm.gov.hu

2.   Grupp:

| Namn: | Abaúj – Gönc Gyümölcstermelők Beszerző és Értékesítő Szövetkezet (Fruktproducenternas inköps- och saluföringskooperativ i Abaúj – Gönc) |
| --- | --- |
| Adress: | Gönc |
| Károlyi Gáspár út 31/A |
| 3895 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Namn:

Abaúj – Gönc Gyümölcstermelők Beszerző és Értékesítő Szövetkezet (Fruktproducenternas inköps- och saluföringskooperativ i Abaúj – Gönc)

Adress:

Gönc

Károlyi Gáspár út 31/A

3895

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tfn

+36 46388610

Fax

+36 46388702

E-post:

mzg.hollar@primposta.hu

Sammansättning:

Producenter/bearbetningsföretag ( X ) Annan ( )

3.   Produkttyp:

| Klass 1.6 | Frukt, grönsaker och spannmål |
| --- | --- |

Klass 1.6

Frukt, grönsaker och spannmål

4.   Produktspecifikation:

(sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1   Beteckning:

”Gönci kajszibarack”

4.2   Beskrivning:

Den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ”Gönci kajszibarack” får användas för följande sorter av arten Prunus armeniaca L.: Gönci magyar kajszi, Magyar kajszi C 235, Mandulakajszi, Bergeron, Ceglédi Piroska, Ceglédi bíborkajszi, Ceglédi arany, Ceglédi óriás, Pannónia.

Göncaprikosens unika karaktär och dess landsomfattande och internationella rykte har sitt ursprung i en kombination av gynnsamma klimatförhållanden, trädgårds- och fruktodlingstraditioner och strikt tillämpning av teknik för produktion, skörd, lagring och transport.

Den skyddade geografiska beteckningen ”Gönci kajszibarack” får endast användas för aprikossorter som uppfyller följande kriterier och har de yttre och inre egenskaper som anges nedan för varje enskild sort.

GÖNCI MAGYAR KAJSZI

| form | : | sfärisk |
| --- | --- | --- |
| storlek | : | medelstor–stor, minsta diameter 40 mm |
| skalets färg | : | klarorange; klarrött på solsidan |
| fruktköttets färg och kvalitet | : | guldgult, fintrådigt, saftigt och mjukt när frukten är mogen |
| smak, syrahalt | : | söt och syrlig, aromatisk |

form

:

sfärisk

storlek

:

medelstor–stor, minsta diameter 40 mm

skalets färg

:

klarorange; klarrött på solsidan

fruktköttets färg och kvalitet

:

guldgult, fintrådigt, saftigt och mjukt när frukten är mogen

smak, syrahalt

:

söt och syrlig, aromatisk

MAGYAR KAJSZI C.235

| form | : | sfärisk |
| --- | --- | --- |
| storlek | : | medelstor–stor, minsta diameter 40 mm |
| skalets färg | : | klarorange |
| fruktköttets färg och kvalitet | : | gult, trådigt, medelhårt |
| smak, syrahalt | : | söt och syrlig, aromatisk |

form

:

sfärisk

storlek

:

medelstor–stor, minsta diameter 40 mm

skalets färg

:

klarorange

fruktköttets färg och kvalitet

:

gult, trådigt, medelhårt

smak, syrahalt

:

söt och syrlig, aromatisk

MANDULAKAJSZI

| form | : | äggformig, mandelformad, tydligt tillplattad från sidan |
| --- | --- | --- |
| storlek | : | stor, minsta diameter 50 mm |
| skalets färg | : | ljusorange; karminrött på solsidan |
| fruktköttets färg och kvalitet | : | ljusorange, medelhårt–hårt, kompakt, saftigt |
| smak, syrahalt | : | söt och syrlig, kryddig arom |

form

:

äggformig, mandelformad, tydligt tillplattad från sidan

storlek

:

stor, minsta diameter 50 mm

skalets färg

:

ljusorange; karminrött på solsidan

fruktköttets färg och kvalitet

:

ljusorange, medelhårt–hårt, kompakt, saftigt

smak, syrahalt

:

söt och syrlig, kryddig arom

BERGERON

| form | : | något avlång, konisk sfär, äggformig |
| --- | --- | --- |
| storlek | : | medelstor–stor, minsta diameter 40 mm |
| skalets färg | : | orange; karminrött på solsidan |
| fruktköttets färg och kvalitet | : | glänsande orange, trådigt, hårt |
| smak, syrahalt | : | syrahalt högre än genomsnittet (1,4 %) |

form

:

något avlång, konisk sfär, äggformig

storlek

:

medelstor–stor, minsta diameter 40 mm

skalets färg

:

orange; karminrött på solsidan

fruktköttets färg och kvalitet

:

glänsande orange, trådigt, hårt

smak, syrahalt

:

syrahalt högre än genomsnittet (1,4 %)

PANNÓNIA

| form | : | jämn eller något äggformig sfär |
| --- | --- | --- |
| storlek | : | medelstor–stor, minsta diameter 40 mm |
| skalets färg | : | ljusorange; rosaaktigt på solsidan |
| fruktköttets färg och kvalitet | : | ljusorange, trådigt, hårt |
| smak, syrahalt | : | syrlig, aromatisk |

form

:

jämn eller något äggformig sfär

storlek

:

medelstor–stor, minsta diameter 40 mm

skalets färg

:

ljusorange; rosaaktigt på solsidan

fruktköttets färg och kvalitet

:

ljusorange, trådigt, hårt

smak, syrahalt

:

syrlig, aromatisk

CEGLÉDI PIROSKA

| form | : | sfärisk |
| --- | --- | --- |
| storlek | : | medelstor–stor, minsta diameter 40 mm |
| skalets färg | : | orange; klarrött på solsidan |
| fruktköttets färg och kvalitet | : | orange, hårt |
| smak, syrahalt | : | söt och syrlig |

form

:

sfärisk

storlek

:

medelstor–stor, minsta diameter 40 mm

skalets färg

:

orange; klarrött på solsidan

fruktköttets färg och kvalitet

:

orange, hårt

smak, syrahalt

:

söt och syrlig

CEGLÉDI BÍBORKAJSZI

| form | : | bred, konisk, äggformig; något tillplattad från sidan |
| --- | --- | --- |
| storlek | : | medelstor–stor, minsta diameter 40 mm |
| skalets färg | : | mörkorange; mörkt karmosinrött på solsidan |
| fruktköttets färg och kvalitet | : | mörkorange, saftigt |
| smak, syrahalt | : | söt, aromatisk |

form

:

bred, konisk, äggformig; något tillplattad från sidan

storlek

:

medelstor–stor, minsta diameter 40 mm

skalets färg

:

mörkorange; mörkt karmosinrött på solsidan

fruktköttets färg och kvalitet

:

mörkorange, saftigt

smak, syrahalt

:

söt, aromatisk

CEGLÉDI ARANY

| form | : | sfärisk |
| --- | --- | --- |
| storlek | : | stor, minsta diameter 50 mm |
| skalets färg | : | guldgult; karminrött på solsidan |
| fruktköttets färg och kvalitet | : | orange, hårt, saftigt |
| smak, syrahalt | : | söt och syrlig |

form

:

sfärisk

storlek

:

stor, minsta diameter 50 mm

skalets färg

:

guldgult; karminrött på solsidan

fruktköttets färg och kvalitet

:

orange, hårt, saftigt

smak, syrahalt

:

söt och syrlig

CEGLÉDI ÓRIÁS

| form | : | något avlång, äggformig; något tillplattad från sidan |
| --- | --- | --- |
| storlek | : | stor, minsta diameter 50 mm |
| skalets färg | : | ljusorange; klarrött på solsidan |
| fruktköttets färg och kvalitet | : | orange, måttligt saftigt, mjukt |
| smak, syrahalt | : | söt och syrlig, aromatisk |

form

:

något avlång, äggformig; något tillplattad från sidan

storlek

:

stor, minsta diameter 50 mm

skalets färg

:

ljusorange; klarrött på solsidan

fruktköttets färg och kvalitet

:

orange, måttligt saftigt, mjukt

smak, syrahalt

:

söt och syrlig, aromatisk

4.3   Geografiskt område:

Den geografiska ursprungsbeteckningen får endast användas för aprikoser med ursprung i (odlade i) det administrativa område som utgörs av de orter som ingår i fyra angivna delregioner i provinsen Borsod-Abaúj-Zemplén:

| | Delregionen Abaúj-Hegyköz: Abaújszántó, Abaújvár, Arka, Boldogkőváralja, Gönc, Göncruszka, Hejce, Hernádcéce, Hidasnémeti, Korlát, Tornyosnémeti, Vizsoly, Zsujta. |
| --- | --- |

Delregionen Abaúj-Hegyköz: Abaújszántó, Abaújvár, Arka, Boldogkőváralja, Gönc, Göncruszka, Hejce, Hernádcéce, Hidasnémeti, Korlát, Tornyosnémeti, Vizsoly, Zsujta.

| | Delregionen Encs: Abaújkér, Alsógagy, Baktakék, Beret, Detek, Encs, Fancsal, Forró, Fulókércs, Garadna, Ináncs. |
| --- | --- |

Delregionen Encs: Abaújkér, Alsógagy, Baktakék, Beret, Detek, Encs, Fancsal, Forró, Fulókércs, Garadna, Ináncs.

| | Delregionen Szerencs: Bekecs, Golop, Legyesbénye, Megyaszó, Monok, Rátka, Szerencs, Tállya. |
| --- | --- |

Delregionen Szerencs: Bekecs, Golop, Legyesbénye, Megyaszó, Monok, Rátka, Szerencs, Tállya.

| | Delregionen Szikszó: Alsóvadász, Felsővadász, Hernádkércs, Homrogd, Léh, Nagykinizs, Selyeb, Szentistvánbaksa, Szikszó. |
| --- | --- |

Delregionen Szikszó: Alsóvadász, Felsővadász, Hernádkércs, Homrogd, Léh, Nagykinizs, Selyeb, Szentistvánbaksa, Szikszó.

4.4   Bevis på ursprung:

Kvalitetskontrollsystemet för hela odlings- och hanteringsprocessens garanterar identifiering och spårbarhet samt slutlig kontroll och produktsäkerhet. Producenterna placerar den handplockade frukten i plast- eller trälådor på vilka fruktens ursprung specifikt anges (med namn) på en etikett. Dessutom anges ett identifieringsnummer på lådornas botten.

Producenterna är skyldiga att föra ett ursprungsskyddsregister för att dokumentera produktionen i enlighet med gällande bestämmelser. Registret ska innehålla följande uppgifter:

| — | Producentens namn och identifiering. |
| --- | --- |

—

Producentens namn och identifiering.

| — | Produktionsplats, fastighetsbeteckning, identifieringskod för sorten/fältet, antalet träd som redan bär frukt och antalet träd som ännu inte är produktiva. |
| --- | --- |

—

Produktionsplats, fastighetsbeteckning, identifieringskod för sorten/fältet, antalet träd som redan bär frukt och antalet träd som ännu inte är produktiva.

| — | Sortens namn och ursprung (styrkt av ett ursprungsintyg för det unga trädet). |
| --- | --- |

—

Sortens namn och ursprung (styrkt av ett ursprungsintyg för det unga trädet).

| — | Besprutningsdagbokens identifieringsnummer. |
| --- | --- |

—

Besprutningsdagbokens identifieringsnummer.

| — | Skördedagbokens identifieringsnummer, skördedatum, den sammanlagda mängden frukt det givna året per sort/fält. |
| --- | --- |

—

Skördedagbokens identifieringsnummer, skördedatum, den sammanlagda mängden frukt det givna året per sort/fält.

Besprutningsdagboken är ett lagstadgat register där följande uppgifter förs in:

| — | Kemikalier som används vid odlingen. |
| --- | --- |

—

Kemikalier som används vid odlingen.

| — | Mängden kemikalier som används/appliceras (fördelat efter applikationsdatum). |
| --- | --- |

—

Mängden kemikalier som används/appliceras (fördelat efter applikationsdatum).

| — | Namn på de växtskyddsmetoder etc. som använts samt datum. |
| --- | --- |

—

Namn på de växtskyddsmetoder etc. som använts samt datum.

Skördedagboken är ett register som förs under skörden och innehåller uppgifter om antalet produktiva träd per sort/fält, skördedag och skördade kvantiteter per dag.

4.5   Framställningsmetod:

Kriterier och krav för odling (och skötsel)

Fruktträdsodlingarna i det avgränsade produktionsområdet ska vara belägna på soliga fält på högre höjd (150–300 m), på jord av god kvalitet som enligt jordanalyser har lämplig kalkhalt och lämpligt innehåll av näringsämnen.

Skörd

Skörden inleds i mitten av juni och avslutas i slutet av augusti. Med hänsyn till kraven i fråga om transport och lagring (hållbarhet) är det viktigt att skörden sker i etapper, vilket åstadkoms bl.a. genom en omsorgsfull planering av odlingarnas belägenhet. Med tanke på olikheterna i fråga om mognadstider för sorter och fält skördas varje fält skördas i genomsnittligen tre etapper för att frukten ska kunna skördas vid rätt mognadsgrad (förskörd, huvudskörd, efterskörd). Frukten plockas för hand, vilket möjliggörs genom noggrann formning av de unga träden och trädtopparna.

Lagring

När lagringslokalen fyllts med de levererade lådorna kyls frukten inom några timmar till en (lagrings)temperatur på omkring 4 °C. Snabbkylningen följs av hantering, dvs. sortering av frukten efter storlek och färg, vanligen manuellt och mer sällan mekaniskt. Efter sortering och slutlig förpackning placeras fruktlådorna i en kyllagringsenhet med en temperatur på 4–6 °C i upp till 30 dagar, beroende på leveranserna.

Klassificering och förpackning

Storleksklassificeringen görs med hjälp av en manuell klassificeringsbricka. Fruktens storlek anges som den största diametern mätt längs den längsgående axeln i enlighet med förordning (EG) nr 851/2000/EG och ändrade versioner av den. Förpackningen och presentationen följer samma bestämmelser.

Göncaprikosen är känslig för mekanisk skada. Om den transporteras oförpackad kommer därför dess organoleptiska, fysiska och kemiska egenskaper att påverkas i så hög grad att den eventuellt inte kan förpackas senare. För att garantera produktkvaliteten och – eftersom det inte rör sig om en bearbetad jordbruksprodukt – säkra ursprungsplats, spårbarhet och kontroll, ska förpackningen ske inom det avgränsade geografiska området.

4.6   Samband:

Göncaprikosen är typisk för Ungerns nordligaste fruktodlingsområden. Den produceras på bergssluttningar, terrasser och slätter i regionen Hegyalja längs floden Hernád, i den kuperade regionen Szerencs och i Cserehát, på 150–300 meters höjd över havet.

Den ungerska sortgrupp (sorttyp) som måste ha börjat utvecklas för omkring 300–350 år sedan har producerats och produceras fortfarande nästan uteslutande i denna region.

Det som särskilt karakteriserar produkten och dess odling i Göncregionen kan sammanfattas enligt följande:

| — | Aprikoser som produceras här mognar senare (i genomsnitt 6–10 dagar) än aprikoser av samma sort som odlas i regionen Kecskemét, vilket möjliggör en längre inhemsk konsumtions- och bearbetningssäsong. |
| --- | --- |

—

Aprikoser som produceras här mognar senare (i genomsnitt 6–10 dagar) än aprikoser av samma sort som odlas i regionen Kecskemét, vilket möjliggör en längre inhemsk konsumtions- och bearbetningssäsong.

| — | Det svalare mesoklimatet – som är orsaken till den senare mognaden – har gynnsam inverkan på aprikosernas konsumtionskvalitet: de friska syrorna och smakämnena bryts ned långsammare under loppet av mognaden och ”förbrukas” inte. ”De aprikoser som produceras kring Gönc är av utmärkt kvalitet. De mognar senare här ... och mognadsperioden förlängs ytterligare genom sluttningarnas olika exponering.” (Brózik, Jenser et al., 1970). |
| --- | --- |

—

Det svalare mesoklimatet – som är orsaken till den senare mognaden – har gynnsam inverkan på aprikosernas konsumtionskvalitet: de friska syrorna och smakämnena bryts ned långsammare under loppet av mognaden och ”förbrukas” inte. ”De aprikoser som produceras kring Gönc är av utmärkt kvalitet. De mognar senare här ... och mognadsperioden förlängs ytterligare genom sluttningarnas olika exponering.” (Brózik, Jenser et al., 1970).

| — | Denna region har de mest jämnkalla vintrarna i Ungern och är det område lämpat för aprikosodling dit våren kommer senast. De främsta riskerna i samband med aprikosproduktion, nämligen frostskador på knoppar som öppnat sig till följd av milda perioder under senvintern och vårfrostskador på knoppar, blommor eller frukt i det första utvecklingsskedet, är därför som minst här. |
| --- | --- |

—

Denna region har de mest jämnkalla vintrarna i Ungern och är det område lämpat för aprikosodling dit våren kommer senast. De främsta riskerna i samband med aprikosproduktion, nämligen frostskador på knoppar som öppnat sig till följd av milda perioder under senvintern och vårfrostskador på knoppar, blommor eller frukt i det första utvecklingsskedet, är därför som minst här.

Beteckningen ”kajszi Baraczk” (”aprikos”) förekom första gången 1667 i en bok av János Lippay (Posoni kert (Trädgård i Pozsony), vol. 3, ”Gyümölcsös kert”(Fruktträdgård), Wien 1667), men det var först sedan ett vinlusangrepp ödelagt vingårdar på 1880-talet som fruktproduktionen i de kuperade områdena fick ett uppsving. De förstörda vingårdarna ersattes på många håll, bl.a. i Göncregionen, av fruktträd.

Under 1800-talets andra hälft inrättades en rad samhällsorganisationer för att främja fruktproduktion. Deras samarbete bidrog i hög grad till att frukten från provinsen Zemplén vann en guldmedalj vid 1867 års världsutställning i Paris. Enligt olika nationella beskrivningar och statistiska uppgifter hade regionen Gönc fram till 1850-talet varit känd främst för sina körsbär. János Korponay nämnde för första gången 1871 att Gönc och dess omgivningar var känt för sina aprikoser, som då producerades i ”relativt stor mängd”. Det verkliga uppsvinget för aprikosproduktionen inleddes dock först på 1880- och 1890-talen.

4.7   Kontrollorgan:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (jordbrukets förvaltningsmyndighet), det organ som utsetts för kontroll av frukt och grönsaker.

| Namn: | Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság (jordbrukets förvaltningsmyndighet för provinsen Borsod-Abaúj-Zemplén, direktoratet för växt- och markskydd) |
| --- | --- |
| Adress: | Miskolc |
| Blaskovits út 24. |
| 3526 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Namn:

Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság (jordbrukets förvaltningsmyndighet för provinsen Borsod-Abaúj-Zemplén, direktoratet för växt- och markskydd)

Adress:

Miskolc

Blaskovits út 24.

3526

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tfn

+36 46503402

Fax

+36 46503404

E-post:

Balogh.Zoltan@borsod.ontsz.hu, fvmh-borsod@fki.gov.hu

4.8   Märkning:

Utöver de lagstadgade uppgifterna ska märkningen innehålla följande:

| — | Beteckningen ”Gönci kajszibarack” (Göncaprikos). |
| --- | --- |

—

Beteckningen ”Gönci kajszibarack” (Göncaprikos).

| — | Angivelsen ”skyddad geografisk beteckning” (SGB) och gemenskapslogotypen för detta (efter gemenskapsregistrering). |
| --- | --- |

—

Angivelsen ”skyddad geografisk beteckning” (SGB) och gemenskapslogotypen för detta (efter gemenskapsregistrering).

Denna märkning ska finnas på varje förpackningsenhet. Namnet på den kommun där produkten faktiskt producerats kan anges som frivillig uppgift.

Exempel:

”Gönci kajszibarack” (Göncaprikos)

Skyddad geografisk beteckning (SGB)

Sort: Gönci magyar kajszi

Producerad i: Abaújvár

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 14.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 247/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 247/12

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2010/C 247/06

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”SAUCISSON DE L’ARDÈCHE”

EG nr: FR-PGI-0005-0596-10.04.2007

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning:

”saucisson de l’Ardèche”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.2 | Köttprodukter (värmebehandlade, salta, rökta etc.) |
| --- | --- |

Klass 1.2

Köttprodukter (värmebehandlade, salta, rökta etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

Allmän beskrivning

”saucisson de l’Ardèche” framställs av hackat färskt griskött och fast grisfett som stoppas i naturfjälster av gris. Korven ångkokas och torkas sedan enligt ett särskilt traditionellt recept som innehåller mognadslagrat kött och kött från slaktgris.

”saucisson de l’Ardèche” förekommer i flera olika varianter (saucisse sèche, chaudin, rosette och jésus) som tillverkas utifrån samma recept där man använder samtliga typer av fjälster från gristarmar (tunntarm, magsäck, uppåtstigande tjocktarm, nedåtgående tjocktarm och ändtarm). Dessa ger ofta namn åt en viss typ av produkt.

Dessa produkter varierar ofta (i form och storlek) beroende på naturfjälstrets typ och storlek, köttets grynstorlek och minsta torkningstid. Torkningstiden beror på produktens vikt och diametern på fjälstret, vars karaktär varierar enligt motsvarande vikt.

Varianter av ”saucisson de l’Ardèche”

”saucisson de l’Ardèche” finns i flera olika varianter med olika form, vikt och grovlek beroende på det naturfjälster som används och som ofta ger produkten dess namn.

Saucisse sèche

Torrvikten för denna korv är minst 200 gram. Längden påverkas av korvens snittyta, som är relativt liten. Det fjälster som används är en tunntarm av gris med en diameter på minst 30 mm. Längden varierar beroende på om korven är rak eller böjd eller vriden flera varv (upphängd eller lindade i spiraler). Korven omsluts av ett naturligt hölje.

Le petit chaudin

Denna korv väger 200–600 g och har en mager köttmassa. Köttmassan stoppas i avhårade och avfettade grisfjälster (nedåtgående tjocktarm eller uppåtstigande tjocktarm) som försluts med ett snöre i båda ändar. Det naturliga ytterhöljet kan bindas för hand. Smaken på fjälstret bidrar till slutproduktens smak.

Le chaudin

Denna korv väger 600 g–2 kg. Den är lång, kan vara smal eller mer eller mindre grov beroende på fjälstrets diameter. Den har en något högre sälta. Det naturliga ytterhöljet fästs med snöre och kan knytas för hand eller täckas med nät.

Le gros chaudin

Denna korv väger över 2 kg. Oavsett om köttmassan har formats i förväg eller ej stoppas den i nedåtgående tjocktarm från vilken man på naturlig väg avlägsnat fett, hår och eventuella nerver. Strängar av nedåtgående tjocktarm kan användas. Korven torkas upphängd eller liggande, vilket påverkar utseendet på korven. Korven har den lätt syrliga smak som kännetecknar en lång lagringstid.

La rosette

Detta är en grov torkad korv som väger över 1 kg och är minst 40 cm lång. Korvens snittyta är större och buktande i änden.

Korven har uppkallats efter den tarm den stoppas i, som har formen av en stympad kon, och vars ände utgörs av anus (la rosette). Korvens tjocklek gör att torkningen går långsamt, och de olika stadierna i lagringen ger den en karaktäristisk smak. Köttmassan stoppas i naturlig ändtarm.

Le jésus

Enligt traditionen är ”Jésus” den grova torkade korv som är ”inlindad” och ”bevakad” som ett barn, och som dök upp på matbordet under tiden för Jesusbarnets födelse. Det är en bukig korv som är äggformad precis som sitt fjälster, som utgörs av magsäcken eller blindtarmen. Storleken varierar, men vikten är minst 400 g. Korven tillverkas enligt lokal lantlig charkuteritradition. Köttmassan stoppas i magsäcken eller blindtarmen. Smaken är något mer syrlig och typisk för en lång lagringstid, eftersom fjälstrets storlek gör att lagringen tar längre tid.

Varje tillverkare kan lägga till sitt eget namn till de varianter man tillverkar.

Torkning och förädling

Produktförädlingen består i att man förvarar produkten i noggrant kontrollerade och konstanta temperatur- och fuktförhållanden med en luftomsättning som gör att produkten kan lagras och torkas.

Regleringen varierar beroende på de olika företagens anläggningar, det kunnande som finns och det resultat som eftersträvas. Torkningen går snabbare den första veckan, med en relativ luftfuktighet på cirka 75 procent. Sedan går torkningen långsammare, med en luftfuktighet på cirka 80–85 procent.

Den naturliga ytan, som bildas naturligt eller genom blötläggning, utvecklas under detta skede och bidrar till att sakta ned eller reglera torkningen eftersom den behåller en lätt fuktighet på ytan av fjälstret. Den begränsar därmed risken för skorpbildning och gör det lättare att kontrollera torrheten.

Den minsta tillåtna torkningstiden bestäms utifrån produktens vikt, och i synnerhet fjälstrets diameter och karaktär, som påverkar torktiden för motsvarande vikt.

Den stabiliserade produkten kan borstas (för att avlägsna ytskiktet), pudras och förpackas.

Sammanfattande tabell

Varje produkts egenskaper finns angivna i nedanstående tabell:

| Produktens namn | Fjälster | Hackning: minsta grynstorlek
  (mm) | Den torkade korvens vikt
  (g) | Fjälstrets diameter
  (mm) | Fjälstrets längd
  (cm) | Minsta koktid
  (timmar) | Minsta torktid
  (dagar) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saucisse sèche | Tunntarm | 6 | 200–500 | 30–45 | — | 36 | 17 |
| > 500 | > 45 | — | 36 | 21 |
| Petit chaudin | Nedåtgående tjocktarm | 6 | 200–350 | 45–55 | 25–35 | 36 | 18 |
| 350–600 | 55–70 | 30–40 | 36 | 21 |
| Chaudin | 6 | 600–2 000 | 70–90 | > 40 | 36 | 30 |
| Gros chaudin | 8 | > 2 000 | > 75 | > 40 | 60 | 40 |
| Jésus | Magsäck | 8 | 400–1 500 | — | 20–35 | 36 | 32 |
| > 1 500 | — | > 35 | 60 | 63 |
| Rosette | Ändtarm | 8 | > 1 000 | — | > 40 | 60 | 56 |

Produktens namn

Fjälster

Hackning: minsta grynstorlek

(mm)

Den torkade korvens vikt

(g)

Fjälstrets diameter

(mm)

Fjälstrets längd

(cm)

Minsta koktid

(timmar)

Minsta torktid

(dagar)

Saucisse sèche

Tunntarm

6

200–500

30–45

—

36

17

> 500

> 45

—

36

21

Petit chaudin

Nedåtgående tjocktarm

6

200–350

45–55

25–35

36

18

350–600

55–70

30–40

36

21

Chaudin

6

600–2 000

70–90

> 40

36

30

Gros chaudin

8

> 2 000

> 75

> 40

60

40

Jésus

Magsäck

8

400–1 500

—

20–35

36

32

> 1 500

—

> 35

60

63

Rosette

Ändtarm

8

> 1 000

—

> 40

60

56

Presentation av produkten

De olika produktvarianterna kan antingen säljas hela (som de är eller försedda med ringar eller nät eller i påse) med ett naturligt eller pudrat ytskikt, eller skivade för bitar över 1,2 kg.

Organoleptiska egenskaper

Korven har en rödaktig, något mörk snittyta där det vita fettet och vissa kryddor kan vara synliga. Separationen av fett och magert kött är särskilt tydlig på grund av den grova hackningen.

Blandningens lätt salta och kryddiga smaker blandas med en tydlig köttsmak som har en viss syrlighet om fjälstret är tjockt, eftersom detta förlänger lagringstiden.

Dessa smaker påverkas av saltningen av köttet som gör att det magra köttet och fettet binds samman perfekt, och som ger produkten en skarp snittyta och en lättuggad konsistens som känns behaglig i munnen.

Fysiska och kemiska egenskaper

Den försäljningsfärdiga produkten ska överensstämma med de föreskrivna värdena för torra korvar av hög kvalitet.

Produktens Aw får inte heller överstiga 0,91.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

Råvaran (magert kött och fett) i receptet till ”saucisson de l’Ardèche” kommer uteslutande från gris (slaktsvin eller tunga slaktkroppar av gris) och kött från sugga.

Det mognadslagrade köttet kommer från tunga slaktkroppar av gris och/eller kött från sugga, och får uppgå till högst 60 procent av det totala innehållet. Även kött från slaktsvin får uppgå till högst 60 procent av det totala innehållet.

Allt kött är färskt och kommer från EU (djuren ska vara födda, uppfödda och slaktade i EU).

a)   Griskött

Köttet ska minst uppfylla följande kriterier:

| — | För slaktsvin: |
| --- | --- |

—

För slaktsvin:

| — | slaktvikt före kylning på 72–89 kg |
| --- | --- |

—

slaktvikt före kylning på 72–89 kg

| — | lägsta slaktålder 172 dagar |
| --- | --- |

—

lägsta slaktålder 172 dagar

| — | andel muskelmassa 53–63 procent |
| --- | --- |

—

andel muskelmassa 53–63 procent

| — | För tunga slaktkroppar av gris: |
| --- | --- |

—

För tunga slaktkroppar av gris:

| — | slaktvikt före kylning på minst 90 kg |
| --- | --- |

—

slaktvikt före kylning på minst 90 kg

| — | genomsnittlig slaktålder 182 dagar |
| --- | --- |

—

genomsnittlig slaktålder 182 dagar

| — | andel muskelmassa 53–63 procent |
| --- | --- |

—

andel muskelmassa 53–63 procent

Allt griskött (slaktsvin och tunga slaktkroppar av gris) ska dessutom uppfylla vissa krav:

| — | Genetiska krav: |
| --- | --- |

—

Genetiska krav:

| — | Grisköttet ska komma från svin som är avkomma till djur från svinavelsorganisationer eller godkända stationer för artificiell insemination. |
| --- | --- |

—

Grisköttet ska komma från svin som är avkomma till djur från svinavelsorganisationer eller godkända stationer för artificiell insemination.

| — | Övriga krav: Andelen slaktsvin som är känsliga för halotan måste vara mindre än tre procent och djuren ska vara fria från allelen Rn- (nollfrekvens). |
| --- | --- |

—

Övriga krav: Andelen slaktsvin som är känsliga för halotan måste vara mindre än tre procent och djuren ska vara fria från allelen Rn- (nollfrekvens).

Köttbitar med synliga brister (bölder, mjukt och oljigt fett, vått kött, främmande ämnen, frakturer, bristfällig avhåring, sönderrivna eller brända svålar, blodfläckar eller petekier, hematom eller ekkymoser etc.) ska avlägsnas. Högst fem procent av köttbitarna får ha en eller flera synliga brister.

b)   Kött från sugga

Köttet ska vara fast, mognadslagrat och ha en stark färg. Dessa egenskaper kommer från kravet på att använda särskilt fina bitar: skinka, bogblad, njurstek, späck och bog.

Vått kött eller kött med en tydlig röd färg, och fett som inte är vitt och fast ska avlägsnas.

Köttbitar med synliga brister (bölder, mjukt och oljigt fett, vått kött, främmande ämnen, frakturer, bristfällig avhåring, sönderrivna eller brända svålar, blodfläckar eller petekier, hematom eller ekkymoser etc.) ska avlägsnas. Högst fem procent av köttbitarna får ha en eller flera synliga brister.

Grisarna ska lastas senast två veckor efter det att avvänjningen avslutats.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

För samtliga djur (slaktsvin och tunga slaktkroppar av gris) gäller också följande villkor för utfodringen:

| — | Svinen ska ha fötts upp på minst 60 procent spannmål och biprodukter från spannmål. |
| --- | --- |

—

Svinen ska ha fötts upp på minst 60 procent spannmål och biprodukter från spannmål.

| — | Utnyttjande av tillväxtfrämjande fodertillsatser är förbjudet under hela djurets livstid. |
| --- | --- |

—

Utnyttjande av tillväxtfrämjande fodertillsatser är förbjudet under hela djurets livstid.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Alla tillverkningssteg från saltning av köttet till förädling av köttbitarna (saltning, vila, hackning, stoppning, kokning och förädling) ska ske i det geografiska området för den skyddade geografiska beteckningen, eftersom de är avgörande för produktens särart.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

Ej tillämpligt

3.7   Särskilda regler för märkning:

Handelsnamn: ”saucisson de l’Ardèche”, i förekommande fall kompletterat med motsvarande variant: saucisse sèche, petit chaudin, chaudin, chaudin large, rosette, jésus, till vilket varje tillverkare kan lägga till sitt eget namn.

Den skyddade geografiska beteckningens logotyp

Uppgiften ”Indication géographique protégée”

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Det geografiska området ligger i sydöstra Frankrike. Det omfattar 326 kommuner i departementet Ardèche i regionen Rhône-Alpes.

Det geografiska området innefattar hela departementet med undantag för följande kommuner: Orgnac l’aven, Labastide de Virac, Vagnas, Salavas, Sampzon, Grospierres, Bessas, Beaulieu, Saint-André-de-Cruzières, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Berrias et Casteljau, Banne och Saint Paul le jeune.

Det geografiska området har avgränsats utifrån de kommuner som har en gammal och fortlevande tradition av korvtillverkning. Det motsvarar det tidigare området Vivarais, som 1790 blev departementet Ardèche. Departementet har sedan dess fått sina gränser flyttade flera gånger. De kommuner i Ardèche som inte ingår i det geografiska området var också de som först senare anslöt sig till Ardèche. De ligger närmare departementet Garde, både i fråga om klimat och kultur, och har inte Ardèches tradition av korvtillverkning.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Människorna

Det geografiska området motsvarar det tidigare Vivarais, som senare blev departementet Ardèche. Här föddes de traditioner, seder och den kunskap som senare gått i arv till Ardèche. Detta område var länge isolerat och svårtillgängligt, och det var denna isolering som gjorde att alla traditioner med anknytning till grisen (”det lyckobringande djuret”), t.ex. böndernas slaktgillen i början av vintern, byteshandeln och marknaderna, matlagningen, måltiderna och festerna, kunde bli så djupt förankrade i kulturen och leva vidare.

De tekniker för att torka och konservera korv som uppstod bland bönderna vid slaktgillena har senare anammats av salterierna. Än i dag kännetecknas det geografiska området av sina många små och medelstora salterier, som ofta är över hundra år gamla och som under flera sekler och generationer har fört sin historia och kunskap vidare i ett visst område eller under vissa geografiska och klimatmässiga förhållanden som har varit gynnsamma för dem.

Naturen

Det geografiska området är sammansatt av två landskapstyper. Dels finns bergsområdet med en medelhöjd som varierar mellan 500 och 1 700 meter och ett strängt klimat. Kraftiga snöfall kan förekomma ända fram till slutet av april i den nordliga delen, men klimatet blir mer tempererat längre söderut. Hela bergsområdet ansätts av kalla vindar. På högslätten, kullarna och slättlandet varierar höjden från 400 meter ned till slättlandet. Klimatet är tempererat och i de sydligaste delarna råder Medelhavsklimat.

Trots skillnaderna i höjd och klimat mellan dessa två landskapstyper uppstod här genom slaktgillena i början av vintern tidsbegränsade metoder för att torka korv som var nödvändiga för att korven skulle uppnå sin fulla mognad.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

Det som gör ”saucisson de l’Ardèche” till en unik produkt är dels produktens urgamla anseende och de många salterierna i Ardèche, dels det specifika kunnande som garanterar att produktens aromatiska och smakmässiga särprägel kommer till sin rätt.

Yrkeskunnande som utnyttjas för tillverkningen av ”saucisson de l’Ardèche”

De olika varianterna av ”saucisson de l’Ardèche” kommer alla från samma recept.

Produktens kvalitet, form och storlek beror på de olika fjälster från gristarmar som används, och som ofta ger namn åt den produkt som framställs. Grynstorleken beror på korvens grovlek.

Den kortaste möjliga torktiden varierar beroende på produktens diameter och vikt, och på fjälstrets karaktär.

Samtliga kvalitetskriterier finns angivna under punkt 3.2 och i tabellen på s. 2.

Förutom ovannämnda element har följande faktorer på ett tydligt sätt påverkat receptet:

| — | Valet av uteslutande färskt kött med i enlighet med de kriterier som finns angivna i produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

Valet av uteslutande färskt kött med i enlighet med de kriterier som finns angivna i produktspecifikationen.

| — | Saltning av köttet: en urgammal metod som fortfarande används i Ardèche, och som gör att proteinet löser sig perfekt och grynen binds samman på ett bra sätt. |
| --- | --- |

—

Saltning av köttet: en urgammal metod som fortfarande används i Ardèche, och som gör att proteinet löser sig perfekt och grynen binds samman på ett bra sätt.

| — | Användningen av samtliga typer av fjälster av gris, som ända från början har varit förknippade med tillverkningen av denna korv och dess olika varianter. |
| --- | --- |

—

Användningen av samtliga typer av fjälster av gris, som ända från början har varit förknippade med tillverkningen av denna korv och dess olika varianter.

| — | Den förädling som efter vinterns intåg utfördes i de två olika landskapstyperna (berg och högslätt, kullar och slättland) och som pågår än i dag. |
| --- | --- |

—

Den förädling som efter vinterns intåg utfördes i de två olika landskapstyperna (berg och högslätt, kullar och slättland) och som pågår än i dag.

Alla dessa faktorer bidrar till att ge ”saucisson de l’Ardèche” dess aromatiska och smakmässiga prägel.

Produktens organoleptiska egenskaper

Blandningens lätt salta och kryddiga smaker blandas med en tydlig smak av kött. Om fjälstret är tjockt och fett blir lagringstiden längre och produkten får en syrlig smak.

Smakerna påverkas av att köttet saltas, vilket ger en mjuk, lättuggad konsistens som känns behaglig i munnen, samtidigt som produkten får en skarp snittyta.

Produktens anseende

I Ardèche, som kallats ”gourmeternas paradis” av Curnonsky (han utsåg även den lilla byn Saint-Agrève till ”charkuteriets Mecka”), råder en verklig grisköttskultur, som är förankrad i en tradition som sträcker sig ända tillbaka till 1500-talet. Den uråldriga kunskapen om korvtillverkning (och saltning i allmänhet) har förts vidare och bevarats.

I början av 1500-talet beskrev Olivier de Serre från Vivarais, det franska jordbrukets fader, riterna vid grisoffer. Dessa riter har inte ändrats mycket sedan dess, och de är ”beviset på Ardèches utmärkta mattradition”.

Från och med 1500-talet har man använt och behärskat tekniker för att konservera kött genom saltning och torkning. Michel Carlat skriver att ”slaktgillet är en fest, ingen tycker synd om det ansatta djuret [...] Invånarna i Vivarais, som är vana vid hårt arbete, utför denna uppgift med ett visst nöje: man drar sig inte för att tömma och rengöra fjälstren i iskallt vatten.[...] I köket hänger man upp skinkor och korvar under spiselkransen. Torkningen och rökningen pågår under flera veckor”. Pierre Charrie, beskriver julaftonskvällen: ” ... man festade på Jésus, den grova korv som tillreddes under slaktgillet och sparades för detta tillfälle”. När det gäller Jésus tillägger Nicole Pellet och Vincent Balaÿ: ”Den anses ändå ha samma smak som andra korvar tillverkade av samma kött.”

Enligt Charles Forot började man bedriva byteshandel på 1600-talet. Marknaderna utvecklades sedan mellan 1900 och 1939, och enligt Guy Dürrenmatt bidrog de till att göra ”saucisson de l’Ardèche” berömd.

Från och med 1900-talet och utvecklingen av gastronomisk turism har ”saucisson de l’Ardèche” vunnit erkännande som lokal produkt, och den omnämns i 1995 års upplaga av ”L’inventaire du patrimoine culinaire de la France” (kartläggning över det franska kulinariska arvet).

I boken ”Le Génie de l’Ardèche” (oktober 2007) hyllar Jean-Marc Gardès och Annie Sorrel kreativiteten i Ardèche med bland annat ”en väl ansedd charkuterikultur” som framför allt symboliseras av ”saucisson de l’Ardèche”.

”saucisson de l’Ardèche” är än i dag känd och uppskattad i hela Frankrike (artikel i Gault Millau 1986, och flera medaljer i den allmänna jordbrukstävlingen i Paris 2008 och 2009) samt i Europa (medaljer i DLG – en tysk jordbrukstävling).

Boken ”Voyage gourmand en Rhône-Alpes” (Glénat – 2006) ägnar ett helt kapitel åt Ardèche, dess ”högslätt med charkuterier” och dess ”utmärkta charkuterivaror”, bland annat la rosette, la saucisse och le chaudin.

Den ekonomiska månadstidskriften l’Expansion döpte 1988 sitt julinummer till ”saucisson de l’Ardèche på modet”.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

”saucisson de l’Ardèche” har en kvalitet och ett anseende som är starkt knutet till området. I detta svårtillgängliga område som till största delen utgörs av berg med stränga klimatförhållanden utvecklades den traditionella tillverkningen av ”saucisson de l’Ardèche” som var ett sätt att konservera griskött. I detta område var grisen ända fram till början av 1900-talet den enda källa till kött som familjerna i Ardèche hade tillgång till. Enligt traditionen slaktade man grisen till jul, och köttet och de saltade produkterna gjorde det möjligt att klara de hårda vintrarna i Ardèche.

Det urgamla kunnandet återfinns i dag i salterierna i Ardèche, som månar om att bevara och föra dem vidare till kommande generationer. Det handlar om valet av och kvaliteten på köttet för framställningen av ”saucisson de l’Ardèche”, användningen av samtliga naturfjälster från gris som blir till olika typer av torra korvar, användningen av salpeter som enda tillsatsmedel, saltning av det magra köttet på tillverkningsplatsen, kok- och torkförhållanden som är anpassade till de olika varianterna av torra korvar etc.

Mitt i detta område, bland dessa berg så fulla av historia, traditioner och kunskap, har ”saucisson de l’Ardèche” fått sitt rykte som spridits ända sedan 1500-talet av Olivier de Serres från Vivarais, det franska jordbrukets fader, av den kända poeten Charles Forot, som också kom från Ardèche, av Curnonsky, som kallade Ardèche för ”gourmeternas paradis” och den lilla byn Saint-Agrève för ”charkuteriets Mecka”, samt av Charles Albin Mazon, som 1890 lovordade korven och dess ursprung i sitt verk ”Voyage fantaisiste et sérieux à travers l'Ardèche” och som förundrade sig över ”taken täckta med fläsk, skinkor, grisfötter och radband av korvar”.

Än i dag kvarstår korvens rykte som en traditionell produkt av hög kvalitet. Författarna till ”Le Génie de l’Ardèche” ger följande beskrivning: ”På Ardèches högslätt där det blåser en vind som lämpar sig utmärkt för salteriernas torkning finns en mängd charkuterister som för den gamla traditionen vidare med sina lokala produkter av hög kvalitet”.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(Artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006.)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCIGP/CDCSaucissonDeLArdeche.pdf

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

14.9.2010

| 14.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 247/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 247/s3

---

MEDDELANDE

Den 14 september 2010 utkommer i Europeiska unionens officiella tidning C 247 A”Gemensamma sortlistan över arter av köksväxter – femte tillägget till 28:e fullständiga utgåvan”.

Prenumeranter på EUT kan utan extra kostnad erhålla detta nummer i samma antal och språkversioner som man prenumererar på. De som önskar erhålla denna tidning ombeds att returnera nedanstående beställningssedel vederbörligen ifylld inklusive prenumerationskod (står till vänster på adressetiketterna och börjar med O/...). Detta nummer av EUT kommer att levereras utan extra kostnad i upp till ett år från utgivningsdatumet.

Den som inte är prenumerant kan beställa och betala denna EUT hos någon av våra kommersiella distributörer (se http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).

Detta nummer av EUT – liksom alla EUT (L, C, CA och CE) – kan läsas gratis på Internet (http://eur-lex.europa.eu)

Image

---