# Eiropas Savienības C 346/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 346 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 21. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 346

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 21. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2015.–2016. GADA SESIJA2015. gada 27.–30. aprīļa sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 206, 9.6.2016 .

  2015. gada 29. aprīļa pieņemtie teksti par 2013. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti
  OV L 255, 30.9.2015 .PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2015.–2016. GADA SESIJA2015. gada 27.–30. aprīļa sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 206, 9.6.2016 .

  2015. gada 29. aprīļa pieņemtie teksti par 2013. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti
  OV L 255, 30.9.2015 .PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 206, 9.6.2016 .

2015. gada 29. aprīļa pieņemtie teksti par 2013. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti

OV L 255, 30.9.2015

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2015. gada 28. aprīļa |
| 2016/C 346/01 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Boloņas procesa īstenošanu (2015/2039(INI)) | 2 |
| 2016/C 346/02 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa rezolūcija par Eiropas kino digitālajā laikmetā (2014/2148(INI)) | 10 |
| 2016/C 346/03 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa rezolūcija par jaunu ES meža stratēģiju mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai (2014/2223(INI)) | 17 |
| | Trešdiena, 2015. gada 29. aprīļa |
| 2016/C 346/04 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Prokuratūras izveidi (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP)) | 27 |
| 2016/C 346/05 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par stratēģiju alkohola jomā (2015/2543(RSP)) | 32 |
| 2016/C 346/06 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par Rana Plaza ēkas sabrukšanas otro gadadienu un pašreizējo stāvokli ilgtspējas pakta īstenošanā (2015/2589(RSP)) | 39 |
| 2016/C 346/07 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par pēdējā laikā notikušajām traģēdijām Vidusjūrā un ES migrācijas un patvēruma politikas nostādnēm (2015/2660(RSP)) | 47 |
| | Ceturtdiena, 2015. gada 30. aprīļa |
| 2016/C 346/08 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par kristiešu vajāšanu visā pasaulē, saistībā ar teroristu grupējuma Al-Shabaab izdarītajām studentu slepkavībām Kenijā (2015/2661(RSP)) | 51 |
| 2016/C 346/09 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par ISIS/Da'esh veikto kultūras pieminekļu iznīcināšanu (2015/2649(RSP)) | 55 |
| 2016/C 346/10 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par stāvokli Maldīvijā (2015/2662(RSP)) | 60 |
| 2016/C 346/11 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par Albānijas 2014. gada progresa ziņojumu (2014/2951(RSP)) | 63 |
| 2016/C 346/12 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par Bosnijas un Hercegovinas 2014. gada progresa ziņojumu (2014/2952(RSP)) | 69 |
| 2016/C 346/13 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par Eiropas Investīciju banku — 2013. gada pārskats (2014/2156(INI)) | 77 |
| 2016/C 346/14 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par Expo Milano 2015: Paēdināt planētu: enerģija dzīvei (2015/2574(RSP)) | 88 |
| 2016/C 346/15 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par stāvokli Nigērijā (2015/2520(RSP)) | 95 |
| 2016/C 346/16 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par Nadjas Savčenko lietu (2015/2663(RSP)) | 101 |
| 2016/C 346/17 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par stāvokli Jarmukas bēgļu nometnē Sīrijā (2015/2664(RSP)) | 103 |
| 2016/C 346/18 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par cilvēktiesību un strādnieku tiesību aktīvistu ieslodzīšanu Alžīrijā (2015/2665(RSP)) | 106 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2015. gada 28. aprīļa

2016/C 346/01

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Boloņas procesa īstenošanu (2015/2039(INI))

2

2016/C 346/02

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa rezolūcija par Eiropas kino digitālajā laikmetā (2014/2148(INI))

10

2016/C 346/03

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa rezolūcija par jaunu ES meža stratēģiju mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai (2014/2223(INI))

17

Trešdiena, 2015. gada 29. aprīļa

2016/C 346/04

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Prokuratūras izveidi (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

27

2016/C 346/05

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par stratēģiju alkohola jomā (2015/2543(RSP))

32

2016/C 346/06

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par Rana Plaza ēkas sabrukšanas otro gadadienu un pašreizējo stāvokli ilgtspējas pakta īstenošanā (2015/2589(RSP))

39

2016/C 346/07

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par pēdējā laikā notikušajām traģēdijām Vidusjūrā un ES migrācijas un patvēruma politikas nostādnēm (2015/2660(RSP))

47

Ceturtdiena, 2015. gada 30. aprīļa

2016/C 346/08

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par kristiešu vajāšanu visā pasaulē, saistībā ar teroristu grupējuma Al-Shabaab izdarītajām studentu slepkavībām Kenijā (2015/2661(RSP))

Al-Shabaab

51

2016/C 346/09

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par ISIS/Da'esh veikto kultūras pieminekļu iznīcināšanu (2015/2649(RSP))

ISIS/Da'esh

55

2016/C 346/10

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par stāvokli Maldīvijā (2015/2662(RSP))

60

2016/C 346/11

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par Albānijas 2014. gada progresa ziņojumu (2014/2951(RSP))

63

2016/C 346/12

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par Bosnijas un Hercegovinas 2014. gada progresa ziņojumu (2014/2952(RSP))

69

2016/C 346/13

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par Eiropas Investīciju banku — 2013. gada pārskats (2014/2156(INI))

77

2016/C 346/14

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par Expo Milano 2015: Paēdināt planētu: enerģija dzīvei (2015/2574(RSP))

Expo Milano

88

2016/C 346/15

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par stāvokli Nigērijā (2015/2520(RSP))

95

2016/C 346/16

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par Nadjas Savčenko lietu (2015/2663(RSP))

101

2016/C 346/17

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par stāvokli Jarmukas bēgļu nometnē Sīrijā (2015/2664(RSP))

103

2016/C 346/18

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par cilvēktiesību un strādnieku tiesību aktīvistu ieslodzīšanu Alžīrijā (2015/2665(RSP))

106

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2015. gada 28. aprīļa |
| 2016/C 346/19 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa lēmums par komisāra amata kandidātu finansiālo interešu deklarāciju pārbaudi (Reglamenta XVI pielikuma 1. panta a) apakšpunkta interpretācija) (2015/2047(REG)) | 110 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2015. gada 28. aprīļa

2016/C 346/19

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa lēmums par komisāra amata kandidātu finansiālo interešu deklarāciju pārbaudi (Reglamenta XVI pielikuma 1. panta a) apakšpunkta interpretācija) (2015/2047(REG))

110

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2015. gada 28. aprīļa |
| 2016/C 346/20 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstis pilnvaro Eiropas Savienības interesēs kļūt par pusēm Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Starptautiskajā konvencijā par zvejas kuģu apkalpes sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE)) | 111 |
| 2016/C 346/21 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektu, III iedaļa — Komisija (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD)) | 112 |
| 2016/C 346/22 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma 112 bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD)) | 114 |
| 2016/C 346/23 | P8_TA(2015)0100Degvielas kvalitātes direktīva un Atjaunojamo energoresursu direktīva ***IIEiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti, un Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2015. gada 28. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/..., ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti, un Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu | 115 |
| 2016/C 346/24 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu ar ko groza Direktīvu 94/62/EK attiecībā uz vieglās plastmasas iepirkumu maisiņu patēriņa samazināšanu (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD)) | 116 |
| 2016/C 346/25 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, paziņošanu un verifikāciju un par grozījumiem Direktīvā 2009/16/EK (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD)) | 118 |
| 2016/C 346/26 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD)) | 119 |
| 2016/C 346/27 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīlī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD)) | 120 |
| 2016/C 346/28 | P8_TA(2015)0105Izkraušanas pienākums ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2187/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 2347/2002 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1434/98 attiecībā uz izkraušanas pienākumu (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 28. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2187/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 2347/2002 un (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1379/2013 un (ES) Nr. 1380/2013 attiecībā uz izkraušanas pienākumu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98 | 142 |
| 2016/C 346/29 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE)) | 143 |
| | Trešdiena, 2015. gada 29. aprīļa |
| 2016/C 346/30 | P8_TA(2015)0110Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstīto darbības programmu priekšfinansēšana ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu groza attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstītajām darbības programmām izmaksātās sākotnējā priekšfinansējuma summas palielināšanu (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1304/2013 attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstītajām darbības programmām izmaksāto papildu sākotnējo priekšfinansējuma summu | 144 |
| 2016/C 346/31 | P8_TA(2015)0111Regulas (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm atcelšana ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm | 145 |
| 2016/C 346/32 | P8_TA(2015)0112Nolīgumā ar Norvēģiju paredzētie aizsardzības pasākumi ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes nolīgumā (kodificēta redakcija) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes nolīgumā (kodificēta redakcija) | 146 |
| 2016/C 346/33 | P8_TA(2015)0113Stabilizācijas un asociācijas nolīgums ar Albāniju ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (kodificēta redakcija) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (kodificēta redakcija) | 147 |
| 2016/C 346/34 | P8_TA(2015)0114Ar Bosniju un Hercegovinu noslēgtā Stabilizācijas un asociācijas nolīguma un Pagaidu nolīguma par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem piemērošana ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dažām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, kā arī lai piemērotu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (kodificēta redakcija) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par dažām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, kā arī lai piemērotu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (kodificēta redakcija) | 148 |
| 2016/C 346/35 | P8_TA(2015)0115Stabilizācijas un asociācijas nolīgums ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Eiropas Kopienu un to dalībvalstu, no vienas puses, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, no otras puses, Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (kodificēta redakcija) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses (kodificēta redakcija) | 149 |
| 2016/C 346/36 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (kodificēta redakcija) (COM(2014)0377 – C8–0139/2014 – 2014/0192(NLE)) | 150 |
| 2016/C 346/37 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (kodificēta redakcija) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE)) | 151 |
| 2016/C 346/38 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīlī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par naudas tirgus fondiem (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)) | 152 |
| 2016/C 346/39 | P8_TA(2015)0171Tekstilizstrādājumu imports no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas īpaši noteikumi par importu Savienībā ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā (pārstrādāta redakcija) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā (pārstrādāta redakcija) | 186 |
| 2016/C 346/40 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par Parlamenta 2016. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2015/2012(BUD)) | 188 |
| | Ceturtdiena, 2015. gada 30. aprīļa |
| 2016/C 346/41 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīlī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu, un aptur tās piemērošanu attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD)) | 194 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2015. gada 28. aprīļa

2016/C 346/20

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstis pilnvaro Eiropas Savienības interesēs kļūt par pusēm Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Starptautiskajā konvencijā par zvejas kuģu apkalpes sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE))

111

2016/C 346/21

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektu, III iedaļa — Komisija (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD))

112

2016/C 346/22

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma 112 bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD))

114

2016/C 346/23

P8_TA(2015)0100Degvielas kvalitātes direktīva un Atjaunojamo energoresursu direktīva ***IIEiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti, un Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2015. gada 28. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/..., ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti, un Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu

115

2016/C 346/24

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu ar ko groza Direktīvu 94/62/EK attiecībā uz vieglās plastmasas iepirkumu maisiņu patēriņa samazināšanu (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

116

2016/C 346/25

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, paziņošanu un verifikāciju un par grozījumiem Direktīvā 2009/16/EK (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD))

118

2016/C 346/26

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD))

119

2016/C 346/27

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīlī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD))

120

2016/C 346/28

P8_TA(2015)0105Izkraušanas pienākums ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2187/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 2347/2002 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1434/98 attiecībā uz izkraušanas pienākumu (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 28. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2187/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 2347/2002 un (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1379/2013 un (ES) Nr. 1380/2013 attiecībā uz izkraušanas pienākumu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98

142

2016/C 346/29

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE))

143

Trešdiena, 2015. gada 29. aprīļa

2016/C 346/30

P8_TA(2015)0110Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstīto darbības programmu priekšfinansēšana ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu groza attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstītajām darbības programmām izmaksātās sākotnējā priekšfinansējuma summas palielināšanu (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1304/2013 attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstītajām darbības programmām izmaksāto papildu sākotnējo priekšfinansējuma summu

144

2016/C 346/31

P8_TA(2015)0111Regulas (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm atcelšana ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm

145

2016/C 346/32

P8_TA(2015)0112Nolīgumā ar Norvēģiju paredzētie aizsardzības pasākumi ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes nolīgumā (kodificēta redakcija) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes nolīgumā (kodificēta redakcija)

146

2016/C 346/33

P8_TA(2015)0113Stabilizācijas un asociācijas nolīgums ar Albāniju ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (kodificēta redakcija) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (kodificēta redakcija)

147

2016/C 346/34

P8_TA(2015)0114Ar Bosniju un Hercegovinu noslēgtā Stabilizācijas un asociācijas nolīguma un Pagaidu nolīguma par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem piemērošana ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dažām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, kā arī lai piemērotu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (kodificēta redakcija) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par dažām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, kā arī lai piemērotu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (kodificēta redakcija)

148

2016/C 346/35

P8_TA(2015)0115Stabilizācijas un asociācijas nolīgums ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Eiropas Kopienu un to dalībvalstu, no vienas puses, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, no otras puses, Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (kodificēta redakcija) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses (kodificēta redakcija)

149

2016/C 346/36

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (kodificēta redakcija) (COM(2014)0377 – C8–0139/2014 – 2014/0192(NLE))

150

2016/C 346/37

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (kodificēta redakcija) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE))

151

2016/C 346/38

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīlī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par naudas tirgus fondiem (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD))

152

2016/C 346/39

P8_TA(2015)0171Tekstilizstrādājumu imports no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas īpaši noteikumi par importu Savienībā ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā (pārstrādāta redakcija) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā (pārstrādāta redakcija)

186

2016/C 346/40

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par Parlamenta 2016. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2015/2012(BUD))

188

Ceturtdiena, 2015. gada 30. aprīļa

2016/C 346/41

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīlī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu, un aptur tās piemērošanu attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))

194

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

21.9.2016

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2015.–2016. GADA SESIJA

2015. gada 27.–30. aprīļa sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 206, 9.6.2016.

2015. gada 29. aprīļa pieņemtie teksti par 2013. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti

  OV L 255, 30.9.2015
  .

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2015. gada 28. aprīļa

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/2

---

P8_TA(2015)0107

Turpmākie pasākumi saistībā ar Boloņas procesa īstenošanu

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Boloņas procesa īstenošanu (2015/2039(INI))

(2016/C 346/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. pantu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 26. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 14. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 14. pantu,

| — | ņemot vērā Sorbonas kopīgo deklarāciju par Eiropas augstākās izglītības sistēmas arhitektūras saskaņošanu, ko 1998. gada 25. maijā Parīzē parakstīja četri atbildīgie Francijas, Vācijas, Itālijas un Apvienotās Karalistes ministri (turpmāk — Sorbonas deklarācija) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sorbonas kopīgo deklarāciju par Eiropas augstākās izglītības sistēmas arhitektūras saskaņošanu, ko 1998. gada 25. maijā Parīzē parakstīja četri atbildīgie Francijas, Vācijas, Itālijas un Apvienotās Karalistes ministri (turpmāk — Sorbonas deklarācija) (1),

| — | ņemot vērā kopīgo deklarāciju, ko 1999. gada 19. jūnijā Boloņā parakstīja 29 Eiropas valstu izglītības ministri (turpmāk — Boloņas deklarācija) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo deklarāciju, ko 1999. gada 19. jūnijā Boloņā parakstīja 29 Eiropas valstu izglītības ministri (turpmāk — Boloņas deklarācija) (2),

| — | ņemot vērā Ministru konferencē, kurā tikās par augstākās izglītības jomu atbildīgie Eiropas ministri un kura norisinājās Lēvenē un Luvenlanēvā 2009. gada 28. un 29. aprīlī, pieņemto oficiālo paziņojumu (komunikē) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ministru konferencē, kurā tikās par augstākās izglītības jomu atbildīgie Eiropas ministri un kura norisinājās Lēvenē un Luvenlanēvā 2009. gada 28. un 29. aprīlī, pieņemto oficiālo paziņojumu (komunikē) (3),

| — | ņemot vērā 2010. gada 12. marta Budapeštas-Vīnes deklarāciju, kuru pieņēma 47 valstu izglītības ministri un ar kuru oficiāli tika uzsākta Eiropas augstākās izglītības telpas (EHEA) darbība (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 12. marta Budapeštas-Vīnes deklarāciju, kuru pieņēma 47 valstu izglītības ministri un ar kuru oficiāli tika uzsākta Eiropas augstākās izglītības telpas (EHEA) darbība (4),

| — | ņemot vērā Bukarestē 2012. gada 26. un 27. aprīlī notikušajā Ministru konferencē un Trešajā Boloņas politikas forumā pieņemto oficiālo paziņojumu (komunikē) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bukarestē 2012. gada 26. un 27. aprīlī notikušajā Ministru konferencē un Trešajā Boloņas politikas forumā pieņemto oficiālo paziņojumu (komunikē) (5),

| — | ņemot vērā Eiropas augstākās izglītības telpas (EHEA) Ministru konferencē Bukarestē 2012. gada 26. un 27. aprīlī pieņemto EHEA mobilitātes stratēģiju 2020. gada perspektīvā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas augstākās izglītības telpas (EHEA) Ministru konferencē Bukarestē 2012. gada 26. un 27. aprīlī pieņemto EHEA mobilitātes stratēģiju 2020. gada perspektīvā (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Direktīvu 2013/55/ES, ar ko groza Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI regula”) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Direktīvu 2013/55/ES, ar ko groza Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI regula”) (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra ieteikumu, lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra ieteikumu, lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra ieteikumu par turpmāko Eiropas sadarbību augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra ieteikumu par turpmāko Eiropas sadarbību augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (11),

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2009. gada 26. novembra secinājumus par izglītības nozīmes palielināšanu labi funkcionējošā zināšanu trijstūrī (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2009. gada 26. novembra secinājumus par izglītības nozīmes palielināšanu labi funkcionējošā zināšanu trijstūrī (12),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija secinājumus par augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršanu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija secinājumus par augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršanu (13),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. jūnija ieteikumu par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. jūnija ieteikumu par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu (14),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. jūnija ieteikumu “Jaunatne kustībā — jauniešu mācību mobilitātes veicināšana” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. jūnija ieteikumu “Jaunatne kustībā — jauniešu mācību mobilitātes veicināšana” (15),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 10. maija paziņojumu “Īstenojot universitāšu modernizācijas programmu: izglītība, pētniecība un jauninājumi” (COM(2006)0208), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 10. maija paziņojumu “Īstenojot universitāšu modernizācijas programmu: izglītība, pētniecība un jauninājumi” (COM(2006)0208),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu “Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu “Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu “Atbalsts izaugsmei un darbavietām — Eiropas augstākās izglītības sistēmu modernizācijas programma” (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu “Atbalsts izaugsmei un darbavietām — Eiropas augstākās izglītības sistēmu modernizācijas programma” (COM(2011)0567),

| — | ņemot vērā ziņojumu “Augstākā izglītība Eiropā 2009: Boloņas procesa virzība” (Eurydice, Eiropas Komisija, 2009) (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu “Augstākā izglītība Eiropā 2009: Boloņas procesa virzība” (Eurydice, Eiropas Komisija, 2009) (16),

| — | ņemot vērā ziņojumu “Tiešskats uz augstāko izglītību Eiropā 2010. gadā — Boloņas procesa ietekme” (Eurydice, Eiropas Komisija, 2010) (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu “Tiešskats uz augstāko izglītību Eiropā 2010. gadā — Boloņas procesa ietekme” (Eurydice, Eiropas Komisija, 2010) (17),

| — | ņemot vērā ziņojumu “Eiropas augstākās izglītības telpa 2012. gadā — ziņojums par Boloņas procesa īstenošanu” (Eurydice, Eiropas Komisija, 2012) (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu “Eiropas augstākās izglītības telpa 2012. gadā — ziņojums par Boloņas procesa īstenošanu” (Eurydice, Eiropas Komisija, 2012) (18),

| — | ņemot vērā Eirobarometra 2007. gadā veikto mācībspēku aptauju par augstākās izglītības reformu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra 2007. gadā veikto mācībspēku aptauju par augstākās izglītības reformu (19),

| — | ņemot vērā Eirobarometra 2009. gadā veikto studentu aptauju par augstākās izglītības reformu (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra 2009. gadā veikto studentu aptauju par augstākās izglītības reformu (20),

| — | ņemot vērā Eirostata 2009. gada 16. aprīļa publikāciju “Boloņas process Eiropas augstākajā izglītībā — svarīgākie sociālās dimensijas un mobilitātes rādītāji” (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirostata 2009. gada 16. aprīļa publikāciju “Boloņas process Eiropas augstākajā izglītībā — svarīgākie sociālās dimensijas un mobilitātes rādītāji” (21),

| — | ņemot vērā Erevānā, Armēnijā 2011. gada 8. un 9. septembrī notikušās starptautiskās konferences par augstākās izglītības finansēšanu noslēguma ziņojumu (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Erevānā, Armēnijā 2011. gada 8. un 9. septembrī notikušās starptautiskās konferences par augstākās izglītības finansēšanu noslēguma ziņojumu (22),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju par Boloņas procesu un studentu mobilitāti (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju par Boloņas procesu un studentu mobilitāti (23),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialogu — jauna partnerība Eiropas universitāšu modernizācijai (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialogu — jauna partnerība Eiropas universitāšu modernizācijai (24),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūciju par Eiropas iestāžu ieguldījumu Boloņas procesa konsolidācijā un progresā (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 13. marta rezolūciju par Eiropas iestāžu ieguldījumu Boloņas procesa konsolidācijā un progresā (25),

| — | ņemot vērā Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) (26),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A8-0121/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A8-0121/2015),

| A. | tā kā pašreizējā ekonomiskajā situācijā Boloņas procesa svarīgajai nozīmei vajadzētu izpausties kā centieniem sasniegt visaugstākā iespējamā zināšanu un inovāciju līmeņa mērķus, nodrošinot iedzīvotājiem plašas iespējas iegūt izglītību un pastāvīgi papildināt zināšanas, un tā kā tam vajadzētu atspoguļoties stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanā, kā arī Ž. K. Junkera investīciju plāna Eiropai īstenošanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreizējā ekonomiskajā situācijā Boloņas procesa svarīgajai nozīmei vajadzētu izpausties kā centieniem sasniegt visaugstākā iespējamā zināšanu un inovāciju līmeņa mērķus, nodrošinot iedzīvotājiem plašas iespējas iegūt izglītību un pastāvīgi papildināt zināšanas, un tā kā tam vajadzētu atspoguļoties stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanā, kā arī Ž. K. Junkera investīciju plāna Eiropai īstenošanā;

| B. | tā kā pētījumi rāda, ka gandrīz katram trešajam darba devējam Eiropā ir problēmas atrast darbiniekus ar atbilstošām prasmēm; tā kā attiecībā uz mērķi samazināt prasmju neatbilstību ES (atšķirības starp indivīda darba prasmēm un prasībām darba tirgū) Boloņas reforma līdz šim nav bijusi ļoti veiksmīga; tā kā prasmju neatbilstība ir kļuvusi par galveno problēmu Eiropā, kas ietekmē visas sabiedrības jomas, sākot no uzņēmumu produktivitātes un efektivitātes līdz jauniešu pašreizējai un turpmākajai labklājībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā pētījumi rāda, ka gandrīz katram trešajam darba devējam Eiropā ir problēmas atrast darbiniekus ar atbilstošām prasmēm; tā kā attiecībā uz mērķi samazināt prasmju neatbilstību ES (atšķirības starp indivīda darba prasmēm un prasībām darba tirgū) Boloņas reforma līdz šim nav bijusi ļoti veiksmīga; tā kā prasmju neatbilstība ir kļuvusi par galveno problēmu Eiropā, kas ietekmē visas sabiedrības jomas, sākot no uzņēmumu produktivitātes un efektivitātes līdz jauniešu pašreizējai un turpmākajai labklājībai;

| C. | tā kā jauniešu bezdarba problēma kopš krīzes sākuma 2008. gadā nav daudz uzlabojusies; tā kā 2014. gada beigās ES bija aptuveni 5 miljoni jaunieši (jaunāki par 25 gadiem), kas ir bezdarbnieki; |
| --- | --- |

C.

tā kā jauniešu bezdarba problēma kopš krīzes sākuma 2008. gadā nav daudz uzlabojusies; tā kā 2014. gada beigās ES bija aptuveni 5 miljoni jaunieši (jaunāki par 25 gadiem), kas ir bezdarbnieki;

| D. | tā kā, citējot kādu filozofu, universitāšu raksturīgai iezīmei ir jābūt “patiesības un skaistuma meklējumiem”, papildus to uzdevumam sagatavot jaunus profesionāļus, zinātniekus, inženierus, skolotājus, ārstus, politiķus, iedzīvotājus; |
| --- | --- |

D.

tā kā, citējot kādu filozofu, universitāšu raksturīgai iezīmei ir jābūt “patiesības un skaistuma meklējumiem”, papildus to uzdevumam sagatavot jaunus profesionāļus, zinātniekus, inženierus, skolotājus, ārstus, politiķus, iedzīvotājus;

| E. | tā kā ir svarīgi aplūkot universitātes kā galvenās reālās Boloņas procesa dalībnieces, kuru darbība sniedzas pāri reģionālo un valsts iestāžu koordinācijas, regulatīvajām un resursu atbalsta funkcijām; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir svarīgi aplūkot universitātes kā galvenās reālās Boloņas procesa dalībnieces, kuru darbība sniedzas pāri reģionālo un valsts iestāžu koordinācijas, regulatīvajām un resursu atbalsta funkcijām;

| F. | tā kā šajā starpvalstu iniciatīvā sadarbībā ar akadēmiskajām aprindām ir paveikts darbs, lai sniegtu vienotu Eiropas atbildi uz nopietnām problēmām, ar ko saskaras daudzas valstis, bet tas ir bijis nepietiekams; |
| --- | --- |

F.

tā kā šajā starpvalstu iniciatīvā sadarbībā ar akadēmiskajām aprindām ir paveikts darbs, lai sniegtu vienotu Eiropas atbildi uz nopietnām problēmām, ar ko saskaras daudzas valstis, bet tas ir bijis nepietiekams;

| G. | tā kā Boloņas procesa faktiskais mērķis ir nodrošināt standartu un kvalitātes saderīgumu un salīdzināmību dažādās augstākās izglītības sistēmās, vienlaikus respektējot augstskolu autonomiju un tādējādi veicinot patiesi demokrātiskas Eiropas telpas radīšanu un piedāvājot iedzīvotājiem vienlīdzīgas iespējas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Boloņas procesa faktiskais mērķis ir nodrošināt standartu un kvalitātes saderīgumu un salīdzināmību dažādās augstākās izglītības sistēmās, vienlaikus respektējot augstskolu autonomiju un tādējādi veicinot patiesi demokrātiskas Eiropas telpas radīšanu un piedāvājot iedzīvotājiem vienlīdzīgas iespējas;

| H. | tā kā ir nepieciešams novērtējums par aizvadīto piecpadsmit gadu laikā gūtajiem panākumiem, šajā novērtējumā ņemot vērā gan reģionālās sadarbības “veiksmes stāstu”, gan pastāvīgās problēmas, ar ko ir nācies saskarties, gan arī to, ka izvirzītie mērķi nav sasniegti vienādā mērā; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir nepieciešams novērtējums par aizvadīto piecpadsmit gadu laikā gūtajiem panākumiem, šajā novērtējumā ņemot vērā gan reģionālās sadarbības “veiksmes stāstu”, gan pastāvīgās problēmas, ar ko ir nācies saskarties, gan arī to, ka izvirzītie mērķi nav sasniegti vienādā mērā;

| I. | tā kā Boloņas process, neraugoties uz to, ka lielākajā daļā valstu tas ir virzījis un motivējis izglītības reformas, dažās valstīs var tikt uzskatīts par birokrātisku šķērsli neveiksmīgas komunikācijas un izpratnes trūkuma dēļ par to, kāda ir Boloņas procesa patiesā vīzija; |
| --- | --- |

I.

tā kā Boloņas process, neraugoties uz to, ka lielākajā daļā valstu tas ir virzījis un motivējis izglītības reformas, dažās valstīs var tikt uzskatīts par birokrātisku šķērsli neveiksmīgas komunikācijas un izpratnes trūkuma dēļ par to, kāda ir Boloņas procesa patiesā vīzija;

| J. | tā kā ir svarīgi atzīt, ka Boloņas process savā būtībā ir visas Eiropas mēroga process, kā arī atzīt visus tajā iesaistītos dalībniekus, tostarp studentus, mācībspēkus, pētniekus un darbiniekus, kas nav mācībspēki; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir svarīgi atzīt, ka Boloņas process savā būtībā ir visas Eiropas mēroga process, kā arī atzīt visus tajā iesaistītos dalībniekus, tostarp studentus, mācībspēkus, pētniekus un darbiniekus, kas nav mācībspēki;

| K. | tā kā izšķirīga nozīme ir tam, lai izglītībai un apmācībai, tostarp profesionālajai apmācībai, tiktu pastāvīgi sniegts finansiāls atbalsts un lai šis atbalsts tiktu palielināts, jo īpaši šajā ekonomikas krīzes laikā; |
| --- | --- |

K.

tā kā izšķirīga nozīme ir tam, lai izglītībai un apmācībai, tostarp profesionālajai apmācībai, tiktu pastāvīgi sniegts finansiāls atbalsts un lai šis atbalsts tiktu palielināts, jo īpaši šajā ekonomikas krīzes laikā;

| L. | tā kā šajā pastāvīgi mainīgajā situācijā ir nepieciešams atkārtoti apliecināt valstu valdību un visu citu attiecīgo ieinteresēto pušu politiskās saistības, kas ir Boloņas procesa pamatā, un iesaistīšanos Eiropas iestāžu procesa īstenošanā; |
| --- | --- |

L.

tā kā šajā pastāvīgi mainīgajā situācijā ir nepieciešams atkārtoti apliecināt valstu valdību un visu citu attiecīgo ieinteresēto pušu politiskās saistības, kas ir Boloņas procesa pamatā, un iesaistīšanos Eiropas iestāžu procesa īstenošanā;

Boloņas procesa nozīme

| 1. | norāda, ka prasmju pilnveidošanas, izaugsmes un darbvietu izveides sekmēšanas perspektīvā izglītība ir viens no galvenajiem mūsu sabiedrības balstiem; uzsver, ka lielākam ieguldījumam izglītībā ir izšķiroša nozīme, lai varētu efektīvi pārvarēt nabadzību, sociālo nevienlīdzību un bezdarbu, jo īpaši jauniešu bezdarbu, un veicināt sociālo iekļautību; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka prasmju pilnveidošanas, izaugsmes un darbvietu izveides sekmēšanas perspektīvā izglītība ir viens no galvenajiem mūsu sabiedrības balstiem; uzsver, ka lielākam ieguldījumam izglītībā ir izšķiroša nozīme, lai varētu efektīvi pārvarēt nabadzību, sociālo nevienlīdzību un bezdarbu, jo īpaši jauniešu bezdarbu, un veicināt sociālo iekļautību;

| 2. | norāda, ka Boloņas process varētu palīdzēt atrisināt prasmju neatbilstības jautājumu ES, ja tas nodrošinātu studentiem iespēju iegūt un attīstīt darba tirgū nepieciešamās kompetences, un ka ar šādu rīcību tas varētu sasniegt svarīgo mērķi — uzlabot absolventu nodarbinātību; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Boloņas process varētu palīdzēt atrisināt prasmju neatbilstības jautājumu ES, ja tas nodrošinātu studentiem iespēju iegūt un attīstīt darba tirgū nepieciešamās kompetences, un ka ar šādu rīcību tas varētu sasniegt svarīgo mērķi — uzlabot absolventu nodarbinātību;

| 3. | apzinās Boloņas procesa nozīmi t. s. zināšanu Eiropas izveidē; uzsver, ka zināšanu izplatīšana, izglītība un pētniecība ir stratēģijas “Eiropa 2020” izšķirošs elements un sniedz ieguldījumu Eiropas pilsoniskuma veicināšanā; tomēr uzsver arī, ka ir nepieciešams konsultēties ar augstākās izglītības aprindām (mācībspēkiem, studentiem un darbiniekiem, kas nav mācībspēki), lai izprastu iebildumus pret reformām, kuras saistītas ar Boloņas procesu, kā arī nepieciešamību nodrošināt bezmaksas un visiem pieejamu valsts izglītību, kas apmierina sabiedrības vajadzības; |
| --- | --- |

3.

apzinās Boloņas procesa nozīmi t. s. zināšanu Eiropas izveidē; uzsver, ka zināšanu izplatīšana, izglītība un pētniecība ir stratēģijas “Eiropa 2020” izšķirošs elements un sniedz ieguldījumu Eiropas pilsoniskuma veicināšanā; tomēr uzsver arī, ka ir nepieciešams konsultēties ar augstākās izglītības aprindām (mācībspēkiem, studentiem un darbiniekiem, kas nav mācībspēki), lai izprastu iebildumus pret reformām, kuras saistītas ar Boloņas procesu, kā arī nepieciešamību nodrošināt bezmaksas un visiem pieejamu valsts izglītību, kas apmierina sabiedrības vajadzības;

| 4. | norāda, ka Boloņas reformu rezultātā tika izveidota Eiropas augstākās izglītības telpa (European Higher Education Area — EHEA) un ka aizvadīto piecpadsmit gadu laikā šīs reformas ļāvušas gūt ievērojamus panākumus, proti, padarot augstākās izglītības struktūras salīdzināmākas, palielinot mobilitāti, izveidojot kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, kā arī diplomu atzīšanā, uzlabojot izglītības sistēmu kvalitāti, kā arī Eiropā iegūtas augstākās izglītības pievilcīgumu; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka Boloņas reformu rezultātā tika izveidota Eiropas augstākās izglītības telpa (European Higher Education Area — EHEA) un ka aizvadīto piecpadsmit gadu laikā šīs reformas ļāvušas gūt ievērojamus panākumus, proti, padarot augstākās izglītības struktūras salīdzināmākas, palielinot mobilitāti, izveidojot kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, kā arī diplomu atzīšanā, uzlabojot izglītības sistēmu kvalitāti, kā arī Eiropā iegūtas augstākās izglītības pievilcīgumu;

| 5. | norāda, ka Boloņas procesā joprojām ir jāpaveic liels darbs attiecībā uz izglītības sistēmas pielāgošanu darba tirgus vajadzībām un vispārējās piemērotības darba tirgum un konkurētspējas, kā arī Eiropas augstākās izglītības pievilcīguma uzlabošanu; norāda, ka Eiropas augstākās izglītības iestādēm ir jāspēj ātri reaģēt uz ekonomikas, kultūras, zinātnes un tehnoloģijas izmaiņām modernajā sabiedrībā, lai pilnībā izmantotu savu potenciālu izaugsmes, piemērotības darba tirgum un sociālās kohēzijas veicināšanai; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka Boloņas procesā joprojām ir jāpaveic liels darbs attiecībā uz izglītības sistēmas pielāgošanu darba tirgus vajadzībām un vispārējās piemērotības darba tirgum un konkurētspējas, kā arī Eiropas augstākās izglītības pievilcīguma uzlabošanu; norāda, ka Eiropas augstākās izglītības iestādēm ir jāspēj ātri reaģēt uz ekonomikas, kultūras, zinātnes un tehnoloģijas izmaiņām modernajā sabiedrībā, lai pilnībā izmantotu savu potenciālu izaugsmes, piemērotības darba tirgum un sociālās kohēzijas veicināšanai;

| 6. | norāda uz Bukarestē 2012. gadā notikušajā EHEA ministru konferencē ieskicētajiem tuvāko gadu mērķiem un valstu prioritātēm attiecībā uz darbībām, kas īstenojamas līdz 2015. gadam, kā arī uz šajā konferencē pieņemtajiem ieteikumiem attiecībā uz EHEA mobilitātes stratēģiju 2020. gada perspektīvā, un iesaka izveidot jaunas observatorijas, jaunas pieejas dažādajām Eiropas augstskolu aprindām, kā arī izveidot jaunu integrācijas sistēmu augstskolu kopienu locekļiem, lai tos integrētu šā plāna reformu procesā; |
| --- | --- |

6.

norāda uz Bukarestē 2012. gadā notikušajā EHEA ministru konferencē ieskicētajiem tuvāko gadu mērķiem un valstu prioritātēm attiecībā uz darbībām, kas īstenojamas līdz 2015. gadam, kā arī uz šajā konferencē pieņemtajiem ieteikumiem attiecībā uz EHEA mobilitātes stratēģiju 2020. gada perspektīvā, un iesaka izveidot jaunas observatorijas, jaunas pieejas dažādajām Eiropas augstskolu aprindām, kā arī izveidot jaunu integrācijas sistēmu augstskolu kopienu locekļiem, lai tos integrētu šā plāna reformu procesā;

Prioritātes un uzdevumi

| 7. | aicina EHEA valstis īstenot kopīgās, saskaņotās reformas, lai paātrinātu Boloņas procesa mērķu sasniegšanu un stiprinātu EHEA uzticamību; mudina atbalstīt valstis, kuras saskaras ar grūtībām šo reformu īstenošanā; šajā sakarībā atbalsta plaša apmēra starpvalstu un attiecīgo ieinteresēto pušu partnerību izveidi; |
| --- | --- |

7.

aicina EHEA valstis īstenot kopīgās, saskaņotās reformas, lai paātrinātu Boloņas procesa mērķu sasniegšanu un stiprinātu EHEA uzticamību; mudina atbalstīt valstis, kuras saskaras ar grūtībām šo reformu īstenošanā; šajā sakarībā atbalsta plaša apmēra starpvalstu un attiecīgo ieinteresēto pušu partnerību izveidi;

| 8. | aicina dalībvalstis turpināt uzlabot un atjaunināt augstākās izglītības iestāžu novērtējumu saskaņā ar standartiem, kurus iepriekš starptautiskā līmenī noteica izglītības sistēmas, atzinīgi novērtējot izcilību ar mērķi attīstīt zināšanas, pētniecību un zinātni; |
| --- | --- |

8.

aicina dalībvalstis turpināt uzlabot un atjaunināt augstākās izglītības iestāžu novērtējumu saskaņā ar standartiem, kurus iepriekš starptautiskā līmenī noteica izglītības sistēmas, atzinīgi novērtējot izcilību ar mērķi attīstīt zināšanas, pētniecību un zinātni;

| 9. | uzsver mācību metožu dažādības, tostarp valodu dažādības, saglabāšanas nozīmi; mudina dalībvalstis palielināt studentu stipendijas un nodrošināt, ka tās ir viegli pieejamas; |
| --- | --- |

9.

uzsver mācību metožu dažādības, tostarp valodu dažādības, saglabāšanas nozīmi; mudina dalībvalstis palielināt studentu stipendijas un nodrošināt, ka tās ir viegli pieejamas;

| 10. | norāda, ka ir jāturpina centieni pilnveidot EHEA, balstoties uz tās mērķu sasniegšanā panākto progresu, kā arī uz panākumiem, kas gūti koordinācijā ar Eiropas izglītības un apmācības telpu, Eiropas mūžizglītības telpu un Eiropas pētniecības telpu; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka ir jāturpina centieni pilnveidot EHEA, balstoties uz tās mērķu sasniegšanā panākto progresu, kā arī uz panākumiem, kas gūti koordinācijā ar Eiropas izglītības un apmācības telpu, Eiropas mūžizglītības telpu un Eiropas pētniecības telpu;

| 11. | aicina visas ieinteresētās puses, kas ir saistītas ar Boloņas procesa īstenošanu, pastiprināt kvalitātes nodrošināšanu, lai panāktu, ka Eiropas augstākās izglītības joma uzlabo savu pievilcīgumu, par piemēru ņemot pasaules akadēmisko izcilību; |
| --- | --- |

11.

aicina visas ieinteresētās puses, kas ir saistītas ar Boloņas procesa īstenošanu, pastiprināt kvalitātes nodrošināšanu, lai panāktu, ka Eiropas augstākās izglītības joma uzlabo savu pievilcīgumu, par piemēru ņemot pasaules akadēmisko izcilību;

| 12. | aicina dalībvalstis, EHEA valstis un visu ES sekmēt sabiedrības izpratni par Boloņas procesu un sabiedrības atbalstu šim procesam, tostarp īstenojot darbības iedzīvotāju līmenī, lai panāktu efektīvāku un dinamiskāku iesaistīšanos tā mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

12.

aicina dalībvalstis, EHEA valstis un visu ES sekmēt sabiedrības izpratni par Boloņas procesu un sabiedrības atbalstu šim procesam, tostarp īstenojot darbības iedzīvotāju līmenī, lai panāktu efektīvāku un dinamiskāku iesaistīšanos tā mērķu sasniegšanā;

| 13. | norāda, ka Komisijai kā Boloņas procesa dalībniecei ir svarīga nozīme, veidojot EHEA, un aicina to saglabāt savu lomu Boloņas procesa intensificēšanā un centienu paātrināšanā, lai sasniegtu izvirzītos mērķus; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka Komisijai kā Boloņas procesa dalībniecei ir svarīga nozīme, veidojot EHEA, un aicina to saglabāt savu lomu Boloņas procesa intensificēšanā un centienu paātrināšanā, lai sasniegtu izvirzītos mērķus;

| 14. | norāda, ka ir nepieciešams izvirzītajos mērķos iekļaut terciārā sektora izglītības un pētniecības kvalitāti; uzskata, ka viens no šo mērķu sasniegšanas rādītājiem varētu būt absolventu piemērotības darba tirgum palielināšana, kas ir arī stratēģijas “Eiropa 2020” mērķis; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka ir nepieciešams izvirzītajos mērķos iekļaut terciārā sektora izglītības un pētniecības kvalitāti; uzskata, ka viens no šo mērķu sasniegšanas rādītājiem varētu būt absolventu piemērotības darba tirgum palielināšana, kas ir arī stratēģijas “Eiropa 2020” mērķis;

| 15. | aicina valdības, augstākās izglītības iestādes un pētniecības institūtus iesaistīties dialogā par to, kā mērķtiecīgi, maksimāli un efektīvāk izmantot pieejamos līdzekļus un raudzīties pēc jauniem un atšķirīgiem finansēšanas modeļiem, lai papildinātu valsts finansējumu; šajā sakarībā uzsver arī programmas “Apvārsnis 2020” nozīmīgumu, vadot sadarbības pētniecības projektus starp Eiropas augstākās izglītības iestādēm, un pauž bažas par nepārtrauktajiem mēģinājumiem samazināt tās finansējumu, lai gan citas budžeta sadaļas netiek apstrīdētas; |
| --- | --- |

15.

aicina valdības, augstākās izglītības iestādes un pētniecības institūtus iesaistīties dialogā par to, kā mērķtiecīgi, maksimāli un efektīvāk izmantot pieejamos līdzekļus un raudzīties pēc jauniem un atšķirīgiem finansēšanas modeļiem, lai papildinātu valsts finansējumu; šajā sakarībā uzsver arī programmas “Apvārsnis 2020” nozīmīgumu, vadot sadarbības pētniecības projektus starp Eiropas augstākās izglītības iestādēm, un pauž bažas par nepārtrauktajiem mēģinājumiem samazināt tās finansējumu, lai gan citas budžeta sadaļas netiek apstrīdētas;

| 16. | aicina valdības uzlabot efektivitāti attiecībā uz valsts finansējuma izlietojumu izglītības jomā un ievērot ES galveno mērķi — līdz 2020. gadam 3 % no Savienības IKP ieguldīt pētniecībā un izstrādē; uzsver, ka ir nepieciešams vērienīgs finansējums izglītības un pētniecības jomā, jo tas ir viens no galvenajiem instrumentiem, lai nodrošinātu kvalitatīvas izglītības pieejamību visiem, kā arī cīnītos ar ekonomikas krīzi un bezdarbu; |
| --- | --- |

16.

aicina valdības uzlabot efektivitāti attiecībā uz valsts finansējuma izlietojumu izglītības jomā un ievērot ES galveno mērķi — līdz 2020. gadam 3 % no Savienības IKP ieguldīt pētniecībā un izstrādē; uzsver, ka ir nepieciešams vērienīgs finansējums izglītības un pētniecības jomā, jo tas ir viens no galvenajiem instrumentiem, lai nodrošinātu kvalitatīvas izglītības pieejamību visiem, kā arī cīnītos ar ekonomikas krīzi un bezdarbu;

| 17. | norāda, kādas potenciālās iespējas ESIF būtu jādod augstākajai izglītībai, profesionālajai izglītībai un apmācībai; pauž nopietnas bažas par plānotajiem finansējuma samazinājumiem programmai “Apvārsnis 2020”, kas tiešā veidā saistīts ar pētniecību un izglītību, par labu ESIF; |
| --- | --- |

17.

norāda, kādas potenciālās iespējas ESIF būtu jādod augstākajai izglītībai, profesionālajai izglītībai un apmācībai; pauž nopietnas bažas par plānotajiem finansējuma samazinājumiem programmai “Apvārsnis 2020”, kas tiešā veidā saistīts ar pētniecību un izglītību, par labu ESIF;

| 18. | brīdina, ka “Apvārsnis 2020” līdzekļu samazinājumi neapšaubāmi ietekmētu Boloņas procesa pilnīgu īstenošanu, un mudina Komisiju atsaukt jebkuru šādu priekšlikumu; |
| --- | --- |

18.

brīdina, ka “Apvārsnis 2020” līdzekļu samazinājumi neapšaubāmi ietekmētu Boloņas procesa pilnīgu īstenošanu, un mudina Komisiju atsaukt jebkuru šādu priekšlikumu;

| 19. | rosina izmantot gan augšupēju, gan lejupēju pieeju, iesaistot visu akadēmisko kopienu un sociālos partnerus, un prasa EHEA ministriem uzņemties politiskas saistības un iesaistīties sadarbībā, izstrādājot kopēju stratēģiju Boloņas reformu īstenošanai; |
| --- | --- |

19.

rosina izmantot gan augšupēju, gan lejupēju pieeju, iesaistot visu akadēmisko kopienu un sociālos partnerus, un prasa EHEA ministriem uzņemties politiskas saistības un iesaistīties sadarbībā, izstrādājot kopēju stratēģiju Boloņas reformu īstenošanai;

| 20. | prasa turpināt studiju programmu pilnveidošanu, nosakot skaidrus mērķus un tiecoties panākt, lai tās sniegtu nepieciešamās zināšanas apvienojumā ar dažādām prasmēm, gan vispārējām, gan profesionālām, kas nepieciešamas ne tikai, lai absolventus sagatavotu darba tirgus prasībām un attīstītu viņu spējas iesaistīties mūžizglītībā, bet arī lai kalpotu kā būtisks iedzīvotāju integrācijas faktors; atbalsta Eiropas profesionālo kvalifikāciju sertifikācijas sistēmas pilnīgu ieviešanu; |
| --- | --- |

20.

prasa turpināt studiju programmu pilnveidošanu, nosakot skaidrus mērķus un tiecoties panākt, lai tās sniegtu nepieciešamās zināšanas apvienojumā ar dažādām prasmēm, gan vispārējām, gan profesionālām, kas nepieciešamas ne tikai, lai absolventus sagatavotu darba tirgus prasībām un attīstītu viņu spējas iesaistīties mūžizglītībā, bet arī lai kalpotu kā būtisks iedzīvotāju integrācijas faktors; atbalsta Eiropas profesionālo kvalifikāciju sertifikācijas sistēmas pilnīgu ieviešanu;

| 21. | uzsver STEM disciplīnu (zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika) lomu un to nozīmīgumu attiecībā uz sabiedrību, ekonomiku un absolventu piemērotību darba tirgum; |
| --- | --- |

21.

uzsver STEM disciplīnu (zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika) lomu un to nozīmīgumu attiecībā uz sabiedrību, ekonomiku un absolventu piemērotību darba tirgum;

| 22. | prasa EHEA pareizi ieviest Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu (ECTS) un diploma pielikumu — galvenos instrumentus, kas saistīti ar studentu akadēmisko slodzi un studiju rezultātiem, — lai sekmētu mobilitāti un palīdzētu studentiem veidot savu akadēmisko un ārpusmācību sasniegumu apkopojumu; |
| --- | --- |

22.

prasa EHEA pareizi ieviest Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu (ECTS) un diploma pielikumu — galvenos instrumentus, kas saistīti ar studentu akadēmisko slodzi un studiju rezultātiem, — lai sekmētu mobilitāti un palīdzētu studentiem veidot savu akadēmisko un ārpusmācību sasniegumu apkopojumu;

| 23. | uzsver, cik svarīgi ir garantēt akadēmisko grādu savstarpēju atzīšanu un savietojamību, lai nostiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu Eiropas līmenī un visās valstīs, kas pievienojušās EHEA, atbilstoši pārskatītajiem Eiropas kvalitātes nodrošināšanas standartiem un pamatnostādnēm (ESG) Eiropas augstākās izglītības jomā; aicina visas EHEA valstis un to attiecīgās kvalitātes nodrošināšanas aģentūras pievienoties Eiropas kvalitātes nodrošināšanas tīkliem (Eiropas asociācija kvalitātes nodrošināšanai augstākajā izglītībā — ENQA un Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistrs — EQAR); |
| --- | --- |

23.

uzsver, cik svarīgi ir garantēt akadēmisko grādu savstarpēju atzīšanu un savietojamību, lai nostiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu Eiropas līmenī un visās valstīs, kas pievienojušās EHEA, atbilstoši pārskatītajiem Eiropas kvalitātes nodrošināšanas standartiem un pamatnostādnēm (ESG) Eiropas augstākās izglītības jomā; aicina visas EHEA valstis un to attiecīgās kvalitātes nodrošināšanas aģentūras pievienoties Eiropas kvalitātes nodrošināšanas tīkliem (Eiropas asociācija kvalitātes nodrošināšanai augstākajā izglītībā — ENQA un Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistrs — EQAR);

| 24. | mudina Boloņas procesa partnerus un jo īpaši Komisiju regulāri izvērtēt kompetenču un prasmju neatbilstību brīdī, kad absolventi nokļūst darba vidē; |
| --- | --- |

24.

mudina Boloņas procesa partnerus un jo īpaši Komisiju regulāri izvērtēt kompetenču un prasmju neatbilstību brīdī, kad absolventi nokļūst darba vidē;

| 25. | uzsver, cik būtisks ir stratēģijas “Eiropa 2020” mērķis, lai 40 % no 30–34 gadus veciem cilvēkiem būtu ar pabeigtu augstāko izglītību un iegūtu attiecīgas prasmes un kompetences, kas viņiem ļauj atrast atbilstošu darbu; |
| --- | --- |

25.

uzsver, cik būtisks ir stratēģijas “Eiropa 2020” mērķis, lai 40 % no 30–34 gadus veciem cilvēkiem būtu ar pabeigtu augstāko izglītību un iegūtu attiecīgas prasmes un kompetences, kas viņiem ļauj atrast atbilstošu darbu;

| 26. | uzsver kvalifikāciju ietvarstruktūru nozīmi pārredzamības uzlabošanā un aicina visas Boloņas procesā iesaistītās valstis nodrošināt valsts kvalifikāciju ietvarstruktūru saderīgumu ar EHEA un Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūrām; |
| --- | --- |

26.

uzsver kvalifikāciju ietvarstruktūru nozīmi pārredzamības uzlabošanā un aicina visas Boloņas procesā iesaistītās valstis nodrošināt valsts kvalifikāciju ietvarstruktūru saderīgumu ar EHEA un Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūrām;

| 27. | uzsver, ka valsts kvalifikāciju sistēmas (NQF) daudzās dalībvalstīs joprojām ir nepieciešams pielāgot Eiropas kvalifikāciju sistēmai (EQF), kā arī Eiropas kvalitātes nodrošināšanas standartiem un pamatnostādnēm (ESG); norāda, ka daudzas NQF joprojām nav reģistrētas Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistrā (EQAR); |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka valsts kvalifikāciju sistēmas (NQF) daudzās dalībvalstīs joprojām ir nepieciešams pielāgot Eiropas kvalifikāciju sistēmai (EQF), kā arī Eiropas kvalitātes nodrošināšanas standartiem un pamatnostādnēm (ESG); norāda, ka daudzas NQF joprojām nav reģistrētas Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistrā (EQAR);

| 28. | norāda, ka studentu, mācībspēku, pētnieku un darbinieku, kas nav mācībspēki, mobilitāte ir viena no galvenajām Boloņas procesa prioritātēm; aicina dalībvalstis palielināt mobilitātes iespējas un kvalitāti un uzsver nepieciešamību pastiprināt “EHEA mobilitātes stratēģijas 2020” īstenošanu un līdz 2020. gadam sasniegt arī studentu mobilitātes kvantitatīvo mērķi — 20 %; šajā saistībā uzsver programmu “Erasmus+” un “Apvārsnis 2020” būtisko nozīmi un to, cik svarīgi ir nodrošināt to raitu un efektīvu īstenošanu un veicināšanu; uzsver, ka studiju stipendijas, kas attiecas uz programmu “Erasmus+”, būtu jāatbrīvo no nodokļiem un sociālajām nodevām; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka studentu, mācībspēku, pētnieku un darbinieku, kas nav mācībspēki, mobilitāte ir viena no galvenajām Boloņas procesa prioritātēm; aicina dalībvalstis palielināt mobilitātes iespējas un kvalitāti un uzsver nepieciešamību pastiprināt “EHEA mobilitātes stratēģijas 2020” īstenošanu un līdz 2020. gadam sasniegt arī studentu mobilitātes kvantitatīvo mērķi — 20 %; šajā saistībā uzsver programmu “Erasmus+” un “Apvārsnis 2020” būtisko nozīmi un to, cik svarīgi ir nodrošināt to raitu un efektīvu īstenošanu un veicināšanu; uzsver, ka studiju stipendijas, kas attiecas uz programmu “Erasmus+”, būtu jāatbrīvo no nodokļiem un sociālajām nodevām;

| 29. | aicina pakāpeniski iekļaut studentu mobilitāti universitāšu oficiālajā mācību programmā; |
| --- | --- |

29.

aicina pakāpeniski iekļaut studentu mobilitāti universitāšu oficiālajā mācību programmā;

| 30. | uzsver nepieciešamību ES mobilitātes programmās iesaistīt pienācīgā daudzumā mākslas un mūzikas studentus un pasniedzējus; |
| --- | --- |

30.

uzsver nepieciešamību ES mobilitātes programmās iesaistīt pienācīgā daudzumā mākslas un mūzikas studentus un pasniedzējus;

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis universitāšu un tālākizglītības iestāžu klasificēšanas kritērijos iekļaut Eiropas un starptautisko partnerattiecību un mobilitātes līmeni, ko tās veicina; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju un dalībvalstis universitāšu un tālākizglītības iestāžu klasificēšanas kritērijos iekļaut Eiropas un starptautisko partnerattiecību un mobilitātes līmeni, ko tās veicina;

| 32. | atzīmē augstākās izglītības iestāžu noteicošo lomu mobilitātes veicināšanā un absolventu un pētnieku zināšanu un prasmju attīstīšanā, kas viņiem ļauj gūt panākumus ar nodarbinātību globālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

32.

atzīmē augstākās izglītības iestāžu noteicošo lomu mobilitātes veicināšanā un absolventu un pētnieku zināšanu un prasmju attīstīšanā, kas viņiem ļauj gūt panākumus ar nodarbinātību globālajā ekonomikā;

| 33. | aicina dalībvalstis, Eiropas Savienību un EHEA nostiprināt mobilitāti, veicinot valodu apguvi, likvidējot administratīvos šķēršļus, paredzot piemērotu finansiālā atbalsta mehānismu un garantējot stipendiju, dotāciju un kredītpunktu pārnesamību; atzīmē, ka mobilitāte joprojām ir grūtāk pieejama studentiem, kas pieder pie mazāk pārtikuša sabiedrības slāņa; |
| --- | --- |

33.

aicina dalībvalstis, Eiropas Savienību un EHEA nostiprināt mobilitāti, veicinot valodu apguvi, likvidējot administratīvos šķēršļus, paredzot piemērotu finansiālā atbalsta mehānismu un garantējot stipendiju, dotāciju un kredītpunktu pārnesamību; atzīmē, ka mobilitāte joprojām ir grūtāk pieejama studentiem, kas pieder pie mazāk pārtikuša sabiedrības slāņa;

| 34. | uzsver izglītības paradigmas maiņu gan programmu izstrādē, gan īstenošanā, ko raksturo tas, ka izglītība kļūst vairāk orientēta uz studentiem, šai pieejai ietverot studentu personības pilnveidošanu; uzsver, cik būtiska ir studentu līdzdalība augstākās izglītības pārvaldībā; |
| --- | --- |

34.

uzsver izglītības paradigmas maiņu gan programmu izstrādē, gan īstenošanā, ko raksturo tas, ka izglītība kļūst vairāk orientēta uz studentiem, šai pieejai ietverot studentu personības pilnveidošanu; uzsver, cik būtiska ir studentu līdzdalība augstākās izglītības pārvaldībā;

| 35. | uzsver, ka studiju programmām vajadzētu būt vērstām uz ilgtermiņa tirgus prasībām; uzsver arī to, ka piemērotība darba tirgum nozīmē to, ka studentiem vajadzētu būt daudzām dažādām kompetencēm, kas sagatavo viņus darba tirgum un sniedz viņiem mūžizglītības iespējas; šajā saistībā aicina uz aktīvu dialogu un valsts līmeņa un pārrobežu sadarbību attiecībā uz programmām un stažēšanos universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju starpā, kas palīdzētu pārvarēt ekonomikas krīzi, stimulētu ekonomisko izaugsmi, sekmētu uz zināšanām balstītas sabiedrības veidošanu un tādējādi pavērtu iespējas plašākā sociālā nozīmē; rosina augstākās izglītības iestādes būt atvērtām attiecībā uz starpnozaru studijām, universitātes pētniecības institūtu izveidi un sadarbību ar atšķirīgiem partneriem; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka studiju programmām vajadzētu būt vērstām uz ilgtermiņa tirgus prasībām; uzsver arī to, ka piemērotība darba tirgum nozīmē to, ka studentiem vajadzētu būt daudzām dažādām kompetencēm, kas sagatavo viņus darba tirgum un sniedz viņiem mūžizglītības iespējas; šajā saistībā aicina uz aktīvu dialogu un valsts līmeņa un pārrobežu sadarbību attiecībā uz programmām un stažēšanos universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju starpā, kas palīdzētu pārvarēt ekonomikas krīzi, stimulētu ekonomisko izaugsmi, sekmētu uz zināšanām balstītas sabiedrības veidošanu un tādējādi pavērtu iespējas plašākā sociālā nozīmē; rosina augstākās izglītības iestādes būt atvērtām attiecībā uz starpnozaru studijām, universitātes pētniecības institūtu izveidi un sadarbību ar atšķirīgiem partneriem;

| 36. | uzsver nepieciešamību piedāvāt plašas iespējas dalībai mūžizglītībā, kā arī citos izglītības ieguves veidos, piemēram, neformālajā un ikdienējā izglītībā, kas ir būtiskas sociālo prasmju pilnveidošanai; |
| --- | --- |

36.

uzsver nepieciešamību piedāvāt plašas iespējas dalībai mūžizglītībā, kā arī citos izglītības ieguves veidos, piemēram, neformālajā un ikdienējā izglītībā, kas ir būtiskas sociālo prasmju pilnveidošanai;

| 37. | prasa centienus pastiprināt saikni starp augstāko izglītību, pētniecību un inovāciju, tostarp veicinot uz pētniecību balstītu izglītību, un uzsver, ka programma “Apvārsnis 2020” ir galvenais finansēšanas mehānisms pētniecības atbalstam; prasa labāk sinhronizēt Boloņas procesa atbalstam īstenotos pasākumus, piemēram, programmas “Apvārsnis 2020” un “Erasmus+”; |
| --- | --- |

37.

prasa centienus pastiprināt saikni starp augstāko izglītību, pētniecību un inovāciju, tostarp veicinot uz pētniecību balstītu izglītību, un uzsver, ka programma “Apvārsnis 2020” ir galvenais finansēšanas mehānisms pētniecības atbalstam; prasa labāk sinhronizēt Boloņas procesa atbalstam īstenotos pasākumus, piemēram, programmas “Apvārsnis 2020” un “Erasmus+”;

| 38. | prasa elastīgākus izglītības ieguves veidus, kuros ietilpst kopīga grāda ieguves programmas un starpdisciplināras studijas un kuri atbalsta inovāciju, radošu pieeju, profesionālo izglītību un apmācību, duālo izglītību un uzņēmējdarbības elementus augstākajā izglītībā, un aicina izpētīt jauno tehnoloģiju, digitalizācijas un IKT sniegto potenciālu, lai bagātinātu mācības un mācīšanu, kā arī tālāk attīstītu plaša spektra prasmes un jaunus mācību, mācīšanas un novērtēšanas modeļus; |
| --- | --- |

38.

prasa elastīgākus izglītības ieguves veidus, kuros ietilpst kopīga grāda ieguves programmas un starpdisciplināras studijas un kuri atbalsta inovāciju, radošu pieeju, profesionālo izglītību un apmācību, duālo izglītību un uzņēmējdarbības elementus augstākajā izglītībā, un aicina izpētīt jauno tehnoloģiju, digitalizācijas un IKT sniegto potenciālu, lai bagātinātu mācības un mācīšanu, kā arī tālāk attīstītu plaša spektra prasmes un jaunus mācību, mācīšanas un novērtēšanas modeļus;

| 39. | aicina augstākās izglītības iestādes, valsts pārvaldes iestādes, sociālos partnerus un uzņēmumus iesaistīties pastāvīgā dialogā par nodarbināmības sekmēšanu un uzlabošanu; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību pievērsties diskusijai par augstākās izglītības neizmantoto potenciālu attiecībā uz izaugsmes un nodarbinātības stimulēšanu; aicina EHEA valstis un augstākās izglītības iestādes palielināt sadarbību, lai nodrošinātu kvalitatīvas apmācības un mācekļu prakses, un šajā saistībā pastiprināt mobilitāti; uzsver, ka ieinteresētajām pusēm ir efektīvāk jāsadarbojas, lai paaugstinātu pamatkvalifikācijas un atjaunotu kvalificētu darbaspēku, kā arī uzlabotu profesionālās orientācijas un nodarbinātības konsultāciju sniegšanu, pieejamību un kvalitāti; turklāt uzskata, ka ir plašāk jāatbalsta studiju programmās ietvertā stažēšanās un citas apmācības darba vietā; |
| --- | --- |

39.

aicina augstākās izglītības iestādes, valsts pārvaldes iestādes, sociālos partnerus un uzņēmumus iesaistīties pastāvīgā dialogā par nodarbināmības sekmēšanu un uzlabošanu; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību pievērsties diskusijai par augstākās izglītības neizmantoto potenciālu attiecībā uz izaugsmes un nodarbinātības stimulēšanu; aicina EHEA valstis un augstākās izglītības iestādes palielināt sadarbību, lai nodrošinātu kvalitatīvas apmācības un mācekļu prakses, un šajā saistībā pastiprināt mobilitāti; uzsver, ka ieinteresētajām pusēm ir efektīvāk jāsadarbojas, lai paaugstinātu pamatkvalifikācijas un atjaunotu kvalificētu darbaspēku, kā arī uzlabotu profesionālās orientācijas un nodarbinātības konsultāciju sniegšanu, pieejamību un kvalitāti; turklāt uzskata, ka ir plašāk jāatbalsta studiju programmās ietvertā stažēšanās un citas apmācības darba vietā;

| 40. | uzsver, ka ir nepieciešams atļaut atzītu bēgļu piekļuvi visām iestādēm, kuras apvienojušās EHEA, kas var palīdzēt viņiem ar izglītību veidot neatkarīgu dzīvi; turklāt uzsver, ka ir nepieciešams padarīt liberālākas uzturēšanās atļaujas absolventiem, kas vēlas veikt kvalificētu profesionālo darbību; uzsver, ka būtu jāpastiprina centieni attiecībā uz atzītu bēgļu sasvstarpēju atzīšanu, jo īpaši šādu studentu mobilitātes aspektā; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka ir nepieciešams atļaut atzītu bēgļu piekļuvi visām iestādēm, kuras apvienojušās EHEA, kas var palīdzēt viņiem ar izglītību veidot neatkarīgu dzīvi; turklāt uzsver, ka ir nepieciešams padarīt liberālākas uzturēšanās atļaujas absolventiem, kas vēlas veikt kvalificētu profesionālo darbību; uzsver, ka būtu jāpastiprina centieni attiecībā uz atzītu bēgļu sasvstarpēju atzīšanu, jo īpaši šādu studentu mobilitātes aspektā;

| 41. | uzsver, ka dalībvalstis un visas augstākās izglītības iestādes, kas pievienojušās EHEA, ir atbildīgas par kvalitatīvas izglītības nodrošināšanu, kas apmierinātu sociālās un ekonomiskās vajadzības pastāvošo problēmjautājumu kontekstā, un uzsver, ka ir nepieciešama cieša to sadarbība, lai sasniegtu Boloņas procesā noteiktos mērķus; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka dalībvalstis un visas augstākās izglītības iestādes, kas pievienojušās EHEA, ir atbildīgas par kvalitatīvas izglītības nodrošināšanu, kas apmierinātu sociālās un ekonomiskās vajadzības pastāvošo problēmjautājumu kontekstā, un uzsver, ka ir nepieciešama cieša to sadarbība, lai sasniegtu Boloņas procesā noteiktos mērķus;

| 42. | atzīmē, ka tikai dažas dalībvalstis ir izveidojušas visaptverošu stratēģiju, lai augstākajā izglītībā iekļautu studentus no zemāka sociāli ekonomiskā slāņa, tādējādi risinot t. s. sociālā filtra problēmu; |
| --- | --- |

42.

atzīmē, ka tikai dažas dalībvalstis ir izveidojušas visaptverošu stratēģiju, lai augstākajā izglītībā iekļautu studentus no zemāka sociāli ekonomiskā slāņa, tādējādi risinot t. s. sociālā filtra problēmu;

| 43. | aicina Boloņas procesā vairāk iesaistīt vidusskolu skolotājus saistībā ar skolotāju apmācības kvalitātes un profesionālās mobilitātes veicināšanu, lai apmierinātu uz zināšanām balstītas sabiedrības jaunās prasības izglītības un apmācības jomā un sekmētu studentu snieguma uzlabošanos; |
| --- | --- |

43.

aicina Boloņas procesā vairāk iesaistīt vidusskolu skolotājus saistībā ar skolotāju apmācības kvalitātes un profesionālās mobilitātes veicināšanu, lai apmierinātu uz zināšanām balstītas sabiedrības jaunās prasības izglītības un apmācības jomā un sekmētu studentu snieguma uzlabošanos;

| 44. | uzsver izglītības, tās kvalitātes un skolotāju misijas lomu nākamo paaudžu veidošanā, veicinot plašāku sociālo un ekonomisko kohēziju, kā arī darbvietu radīšanu, augstāku konkurētspējas un izaugsmes potenciālu; šajā sakarībā aicina panākt skolotāju profesijas labāku atzīšanu; |
| --- | --- |

44.

uzsver izglītības, tās kvalitātes un skolotāju misijas lomu nākamo paaudžu veidošanā, veicinot plašāku sociālo un ekonomisko kohēziju, kā arī darbvietu radīšanu, augstāku konkurētspējas un izaugsmes potenciālu; šajā sakarībā aicina panākt skolotāju profesijas labāku atzīšanu;

| 45. | prasa īstenot ekonomiskus un sociālus centienus uzlabot sociālo iekļautību, nodrošinot visām personām taisnīgu un atklātu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai, sekmējot akadēmisko un profesionālo kvalifikāciju, kā arī ārvalstīs pavadītu studiju periodu un iepriekšējās izglītības, sociālo prasmju programmu un neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanu un sniedzot attiecīgu izglītību dažādām izglītojamo cilvēku grupām ar mūžizglītības starpniecību; |
| --- | --- |

45.

prasa īstenot ekonomiskus un sociālus centienus uzlabot sociālo iekļautību, nodrošinot visām personām taisnīgu un atklātu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai, sekmējot akadēmisko un profesionālo kvalifikāciju, kā arī ārvalstīs pavadītu studiju periodu un iepriekšējās izglītības, sociālo prasmju programmu un neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanu un sniedzot attiecīgu izglītību dažādām izglītojamo cilvēku grupām ar mūžizglītības starpniecību;

| 46. | uzsver Boloņas procesa sociālo dimensiju; aicina rīkoties ar mērķi pievērsties jautājumam par to, lai palielinātu nepietiekami pārstāvētu un mazāk aizsargātu grupu piedalīšanos, arī ar starptautisku mobilitātes programmu palīdzību; |
| --- | --- |

46.

uzsver Boloņas procesa sociālo dimensiju; aicina rīkoties ar mērķi pievērsties jautājumam par to, lai palielinātu nepietiekami pārstāvētu un mazāk aizsargātu grupu piedalīšanos, arī ar starptautisku mobilitātes programmu palīdzību;

| 47. | uzsver izglītības mobilitātes lomu starpkultūru mācību procesā un to, ka Boloņas procesā ir jāveic aktīvi pasākumi, veicinot studentu starpkultūru zināšanas un cieņu; |
| --- | --- |

47.

uzsver izglītības mobilitātes lomu starpkultūru mācību procesā un to, ka Boloņas procesā ir jāveic aktīvi pasākumi, veicinot studentu starpkultūru zināšanas un cieņu;

| 48. | prasa īstenot centienus izstrādāt EHEA ārējās dimensijas stratēģiju, sadarbojoties ar citiem pasaules reģioniem, lai palielinātu EHEA konkurētspēju un pievilcīgumu globālā mērogā, uzlabotu informācijas nodrošināšanu par EHEA, stiprinātu partnerībā balstītu sadarbību, pastiprinātu politisko dialogu un lielākā mērā atzītu kvalifikācijas; |
| --- | --- |

48.

prasa īstenot centienus izstrādāt EHEA ārējās dimensijas stratēģiju, sadarbojoties ar citiem pasaules reģioniem, lai palielinātu EHEA konkurētspēju un pievilcīgumu globālā mērogā, uzlabotu informācijas nodrošināšanu par EHEA, stiprinātu partnerībā balstītu sadarbību, pastiprinātu politisko dialogu un lielākā mērā atzītu kvalifikācijas;

| 49. | uzsver nepieciešamību pilnveidot datu ieguvi EHEA valstīs, lai efektīvāk noteiktu un novērstu problēmas Boloņas procesā; |
| --- | --- |

49.

uzsver nepieciešamību pilnveidot datu ieguvi EHEA valstīs, lai efektīvāk noteiktu un novērstu problēmas Boloņas procesā;

| 50. | uzsver nākamās EHEA ministru konferences, kas 2015. gada maijā norisināsies Erevānā, nozīmi saistībā ar objektīvu un kritisku izvērtēšanu attiecībā uz panākumiem un trūkumiem 2012.–2015. gadam noteikto prioritāšu sasniegšanā, lai virzītu EHEA un turpinātu tās konsolidāciju ar pilnīgu Savienības atbalstu; |
| --- | --- |

50.

uzsver nākamās EHEA ministru konferences, kas 2015. gada maijā norisināsies Erevānā, nozīmi saistībā ar objektīvu un kritisku izvērtēšanu attiecībā uz panākumiem un trūkumiem 2012.–2015. gadam noteikto prioritāšu sasniegšanā, lai virzītu EHEA un turpinātu tās konsolidāciju ar pilnīgu Savienības atbalstu;

o

o o

| 51. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

51.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/SORBONNE_DECLARATION1.pdf

(2)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/BOLOGNA_DECLARATION1.pdf

(3)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqu%C3%A9_April_2009.pdf

(4)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Budapest-Vienna_Declaration.pdf

(5)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bucharest%20Communique%202012(1).pdf

(6)  http://www.ehea.info/Uploads/%281%29/2012%20EHEA%20Mobility%20Strategy.pdf

(7)  OV L 354, 28.12.2013., 132. lpp.

(8)  OV L 289, 3.11.2005., 23. lpp.

(9)  OV L 64, 4.3.2006., 60. lpp.

(10)  OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp.

(11)  OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp.

(12)  OV C 302, 12.12.2009., 3. lpp.

(13)  OV C 135, 26.5.2010., 12. lpp.

(14)  OV C 191, 1.7.2011., 1. lpp.

(15)  OV C 199, 7.7.2011., 1. lpp.

(16)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/099EN.pdf

(17)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/122EN.pdf

(18)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bologna%20Process%20Implementation%20Report.pdf

(19)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl198_en.pdf

(20)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_260_en.pdf (tikai angļu valodā).

(21)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5713011/KS-78-09-653-EN.PDF/3eb9f4ec-dc39-4e51-a18b-b61eb7c2518b?version=1.0

(22)  http://www.ehea.info/news-details.aspx?ArticleId=253

(23)  OV C 8 E, 14.1.2010., 18. lpp.

(24)  OV C 161 E, 31.5.2011., 95. lpp.

(25)  OV C 251 E, 31.8.2013., 24. lpp.

(26)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 (COM(2015)0010).

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/10

---

P8_TA(2015)0108

Eiropas kino digitālajā laikmetā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa rezolūcija par Eiropas kino digitālajā laikmetā (2014/2148(INI))

(2016/C 346/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) 2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) 2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīvu 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīvu 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 25. novembra secinājumus par Eiropas audiovizuālās jomas politiku digitālajā laikmetā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 25. novembra secinājumus par Eiropas audiovizuālās jomas politiku digitālajā laikmetā (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu “Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu “Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 4. maija pirmo ziņojumu par Direktīvas 2010/13/ES (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas) piemērošanu “Audiovizuālo mediju pakalpojumi un internetam pieslēdzamas ierīces: līdzšinējie sasniegumi un turpmākās perspektīvas” (COM(2012)0203), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 4. maija pirmo ziņojumu par Direktīvas 2010/13/ES (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas) piemērošanu “Audiovizuālo mediju pakalpojumi un internetam pieslēdzamas ierīces: līdzšinējie sasniegumi un turpmākās perspektīvas” (COM(2012)0203),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 24. septembra pirmo ziņojumu par Direktīvas 2010/13/ES 13., 16. un 17. panta piemērošanu 2009.–2010. gadā “Eiropas darbu veicināšana ES audiovizuālo mediju plānoto pakalpojumu un pieprasījumpakalpojumu jomā” (COM(2012)0522), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 24. septembra pirmo ziņojumu par Direktīvas 2010/13/ES 13., 16. un 17. panta piemērošanu 2009.–2010. gadā “Eiropas darbu veicināšana ES audiovizuālo mediju plānoto pakalpojumu un pieprasījumpakalpojumu jomā” (COM(2012)0522),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 7. decembra trešo ziņojumu “On the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era” (SWD(2012)0431), kas attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 16. novembra Ieteikuma 2005/865/EK par filmu mantojumu un ar to saistīto industriālo darbību konkurētspēju īstenošanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 7. decembra trešo ziņojumu “On the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era” (SWD(2012)0431), kas attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 16. novembra Ieteikuma 2005/865/EK par filmu mantojumu un ar to saistīto industriālo darbību konkurētspēju īstenošanu;

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. decembra paziņojumu par saturu digitālajā vienotajā tirgū (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. decembra paziņojumu par saturu digitālajā vienotajā tirgū (COM(2012)0789),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 24. aprīļa zaļo grāmatu “Gatavojoties pilnīgi konverģētai audiovizuālajai pasaulei. Izaugsme, radīšana un vērtības”(COM(2013)0231), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 24. aprīļa zaļo grāmatu “Gatavojoties pilnīgi konverģētai audiovizuālajai pasaulei. Izaugsme, radīšana un vērtības”(COM(2013)0231),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 15. novembra paziņojumu par valsts atbalstu filmām un citiem audiovizuālajiem darbiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 15. novembra paziņojumu par valsts atbalstu filmām un citiem audiovizuālajiem darbiem (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 15. maija paziņojumu “Eiropas kino digitālajā laikmetā. Kultūru daudzveidības un konkurētspējas sasaiste” (COM(2014)0272), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 15. maija paziņojumu “Eiropas kino digitālajā laikmetā. Kultūru daudzveidības un konkurētspējas sasaiste” (COM(2014)0272),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 4. decembra atzinumu “Eiropas kino digitālajā laikmetā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 4. decembra atzinumu “Eiropas kino digitālajā laikmetā”,

| — | ņemot vērā 2011. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas kino digitālajā laikmetā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas kino digitālajā laikmetā (6),

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. septembra rezolūciju par audiovizuālo darbu izplatīšanu tiešsaistē Eiropas Savienībā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. septembra rezolūciju par audiovizuālo darbu izplatīšanu tiešsaistē Eiropas Savienībā (7),

| — | ņemot vērā 2013. gada 22. maija rezolūciju par Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas īstenošanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 22. maija rezolūciju par Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas īstenošanu (8),

| — | ņemot vērā 2014. gada 12. marta rezolūciju par gatavošanos pilnīgi konverģētai audiovizuālajai pasaulei (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 12. marta rezolūciju par gatavošanos pilnīgi konverģētai audiovizuālajai pasaulei (9),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A8-0123/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A8-0123/2015),

| A. | tā kā filmas ir gan komerciālas, gan kultūras preces, kas dod lielu ieguldījumu Eiropas ekonomikā izaugsmes un nodarbinātības ziņā un vienlaikus palīdz veidot Eiropas identitāti, atspoguļojot kultūru un valodu daudzveidību, popularizējot Eiropas valstu kultūru citās valstīs un veicinot kultūras apmaiņu un iedzīvotāju savstarpējo sapratni, kā arī palīdzot veidoties un attīstīties kritiskajai domāšanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā filmas ir gan komerciālas, gan kultūras preces, kas dod lielu ieguldījumu Eiropas ekonomikā izaugsmes un nodarbinātības ziņā un vienlaikus palīdz veidot Eiropas identitāti, atspoguļojot kultūru un valodu daudzveidību, popularizējot Eiropas valstu kultūru citās valstīs un veicinot kultūras apmaiņu un iedzīvotāju savstarpējo sapratni, kā arī palīdzot veidoties un attīstīties kritiskajai domāšanai;

| B. | tā kā Eiropas kultūras un radošo nozaru, jo īpaši Eiropas kinematogrāfijas nozares, potenciāls joprojām netiek pilnībā izmantots Eiropas kultūru daudzveidības un kultūras mantojuma popularizēšanā un ilgtspējīgas izaugsmes un darbvietu radīšanā, kas savukārt varētu labvēlīgi ietekmēt arī citas tautsaimniecības nozares, nodrošinot Eiropai konkurences priekšrocības pasaules mērogā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas kultūras un radošo nozaru, jo īpaši Eiropas kinematogrāfijas nozares, potenciāls joprojām netiek pilnībā izmantots Eiropas kultūru daudzveidības un kultūras mantojuma popularizēšanā un ilgtspējīgas izaugsmes un darbvietu radīšanā, kas savukārt varētu labvēlīgi ietekmēt arī citas tautsaimniecības nozares, nodrošinot Eiropai konkurences priekšrocības pasaules mērogā;

| C. | tā kā Eiropas kinematogrāfijas nozare, kas 2014. gadā izlaida 1 500 kinofilmas, ir viena no lielākajām kinofilmu ražotājām pasaulē, taču nozares struktūra ir neviendabīga gan finansējuma, gan produkcijas veidu ziņā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas kinematogrāfijas nozare, kas 2014. gadā izlaida 1 500 kinofilmas, ir viena no lielākajām kinofilmu ražotājām pasaulē, taču nozares struktūra ir neviendabīga gan finansējuma, gan produkcijas veidu ziņā;

| D. | tā kā Eiropas filmām ir raksturīga kvalitāte, oriģinalitāte un daudzveidība, bet to reklāma un izplatīšana Savienībā ir ierobežota, kas izpaužas kā salīdzinoši zemi apmeklētības rādītāji sīvas starptautiskās konkurences apstākļos, un šīs filmas ir grūti izplatīt gan Eiropā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas filmām ir raksturīga kvalitāte, oriģinalitāte un daudzveidība, bet to reklāma un izplatīšana Savienībā ir ierobežota, kas izpaužas kā salīdzinoši zemi apmeklētības rādītāji sīvas starptautiskās konkurences apstākļos, un šīs filmas ir grūti izplatīt gan Eiropā, gan ārpus tās;

| E. | tā kā Eiropas Savienības dalībvalstīs producēto filmu aprite citās dalībvalstīs joprojām ir neliela, neraugoties uz to, ka katru gadu uzņem daudz filmu, savukārt ārpus Eiropas uzņemtās filmas Savienībā tiek izplatītas visnotaļ plaši; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Savienības dalībvalstīs producēto filmu aprite citās dalībvalstīs joprojām ir neliela, neraugoties uz to, ka katru gadu uzņem daudz filmu, savukārt ārpus Eiropas uzņemtās filmas Savienībā tiek izplatītas visnotaļ plaši;

| F. | tā kā Eiropas filmu daudzveidība, kas atspoguļo Eiropas kultūras un valodu daudzveidības bagātību un spēku, nozīmē, ka sadrumstalotība ir Eiropas kinofilmu tirgum raksturīga parādība; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas filmu daudzveidība, kas atspoguļo Eiropas kultūras un valodu daudzveidības bagātību un spēku, nozīmē, ka sadrumstalotība ir Eiropas kinofilmu tirgum raksturīga parādība;

| G. | tā kā atbalsts kvalitatīvu filmu uzņemšanai ir īpaši svarīgs nelielām dalībvalstīm, kuru valodās runā mazs iedzīvotāju skaits; |
| --- | --- |

G.

tā kā atbalsts kvalitatīvu filmu uzņemšanai ir īpaši svarīgs nelielām dalībvalstīm, kuru valodās runā mazs iedzīvotāju skaits;

| H. | tā kā programmas “Radošā Eiropa” apakšprogramma “MEDIA” (turpmāk “MEDIA”) piedāvā jaunus finansējuma avotus un iespējas citu Eiropas Savienības dalībvalstu kinofilmu izplatīšanai un apritei, auditorijas veidošanai un informācijas līdzekļu lietotprasmes atbalstam; |
| --- | --- |

H.

tā kā programmas “Radošā Eiropa” apakšprogramma “MEDIA” (turpmāk “MEDIA”) piedāvā jaunus finansējuma avotus un iespējas citu Eiropas Savienības dalībvalstu kinofilmu izplatīšanai un apritei, auditorijas veidošanai un informācijas līdzekļu lietotprasmes atbalstam;

| I. | tā kā vienam no vienotā digitālā tirgus pamatmērķiem vajadzētu būt radīt paļāvību un uzticēšanos internetam un paplašināt legāla audiovizuālā materiāla pieejamību, tādējādi sekmējot ieguldījumus Eiropas kino nozarē; |
| --- | --- |

I.

tā kā vienam no vienotā digitālā tirgus pamatmērķiem vajadzētu būt radīt paļāvību un uzticēšanos internetam un paplašināt legāla audiovizuālā materiāla pieejamību, tādējādi sekmējot ieguldījumus Eiropas kino nozarē;

| J. | tā kā kinofilmu demonstrēšana kinoteātros pirmajā izlaides logā joprojām veido lielu daļu kinofilmu gūto ieņēmumu, un tāpēc ir būtiski svarīga Eiropas kinofilmu uzņemšanas un izplatīšanas finansēšanai un ievērojami ietekmē attiecīgo kinofilmu panākumus turpmākos izlaides logos; |
| --- | --- |

J.

tā kā kinofilmu demonstrēšana kinoteātros pirmajā izlaides logā joprojām veido lielu daļu kinofilmu gūto ieņēmumu, un tāpēc ir būtiski svarīga Eiropas kinofilmu uzņemšanas un izplatīšanas finansēšanai un ievērojami ietekmē attiecīgo kinofilmu panākumus turpmākos izlaides logos;

| K. | tā kā arvien lielākam skaitam Eiropas filmu, kurām ir pieticīgs ražošanas un reklāmas budžets, tomēr nāktu par labu elastīgākas izlaides stratēģijas un drīzāka pieejamība pieprasījumvideo režīmā; |
| --- | --- |

K.

tā kā arvien lielākam skaitam Eiropas filmu, kurām ir pieticīgs ražošanas un reklāmas budžets, tomēr nāktu par labu elastīgākas izlaides stratēģijas un drīzāka pieejamība pieprasījumvideo režīmā;

| L. | tā kā, labāk organizējot izlaides logus, būtu iespējams maksimāli palielināt iespējamo auditoriju, vienlaikus mazinot filmu nelegāla patēriņa pievilcīgumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā, labāk organizējot izlaides logus, būtu iespējams maksimāli palielināt iespējamo auditoriju, vienlaikus mazinot filmu nelegāla patēriņa pievilcīgumu;

| M. | tā kā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (AVMPD) 13. panta 1. punkts paredz dalībvalstīm pienākumu nodrošināt, ka pieprasījumpakalpojumu sniedzēji veicina Eiropas darbus; tā kā šī prasība ir tikusi īstenota atšķirīgi un ar dažāda līmeņa juridiskām prasībām, un rezultātā pakalpojumu sniedzēji savu darbību reģistrē tajās dalībvalstīs, kur prasības ir visvieglāk izpildāmas; |
| --- | --- |

M.

tā kā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (AVMPD) 13. panta 1. punkts paredz dalībvalstīm pienākumu nodrošināt, ka pieprasījumpakalpojumu sniedzēji veicina Eiropas darbus; tā kā šī prasība ir tikusi īstenota atšķirīgi un ar dažāda līmeņa juridiskām prasībām, un rezultātā pakalpojumu sniedzēji savu darbību reģistrē tajās dalībvalstīs, kur prasības ir visvieglāk izpildāmas;

| N. | tā kā lielākā daļa Eiropas kinematogrāfijas nozarei paredzētā publiskā (gan valstu, gan Eiropas Savienības) finansējuma tiek atvēlēta kinofilmu uzņemšanai; |
| --- | --- |

N.

tā kā lielākā daļa Eiropas kinematogrāfijas nozarei paredzētā publiskā (gan valstu, gan Eiropas Savienības) finansējuma tiek atvēlēta kinofilmu uzņemšanai;

| O. | tā kā Regulas (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa”, 14. pantā ir noteikts, ka Komisija izveido “Garantiju fondu, kas paredzēts kultūras un radošajām nozarēm”, lai atvieglotu kultūras un radošajās nozarēs darbojošos MVU piekļuvi finansējumam un uzlabotu iesaistīto finanšu starpnieku kapacitāti novērtēt riskus saistībā ar MVU projektiem nepieciešamajiem aizdevumiem un finansējumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā Regulas (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa”, 14. pantā ir noteikts, ka Komisija izveido “Garantiju fondu, kas paredzēts kultūras un radošajām nozarēm”, lai atvieglotu kultūras un radošajās nozarēs darbojošos MVU piekļuvi finansējumam un uzlabotu iesaistīto finanšu starpnieku kapacitāti novērtēt riskus saistībā ar MVU projektiem nepieciešamajiem aizdevumiem un finansējumu;

| P. | tā kā Komisija 2012. gada 7. decembra trešajā ziņojumā “On the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era” norādīja, ka digitalizēti ir tikai 1,5 % no Eiropas kino mantojuma; tā kā šis procentuālais rādītājs nav mainījies līdz šai dienai, neraugoties uz vairākkārt paustajām bažām par to, ka liela daļa šā mantojuma varētu tikt neatgriezeniski zaudēta un nenonāktu līdz nākamajām paaudzēm, par ko liecina, piemēram, tas, ka no mēmajām filmām ir saglabājušies tikai 10 %; |
| --- | --- |

P.

tā kā Komisija 2012. gada 7. decembra trešajā ziņojumā “On the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era” norādīja, ka digitalizēti ir tikai 1,5 % no Eiropas kino mantojuma; tā kā šis procentuālais rādītājs nav mainījies līdz šai dienai, neraugoties uz vairākkārt paustajām bažām par to, ka liela daļa šā mantojuma varētu tikt neatgriezeniski zaudēta un nenonāktu līdz nākamajām paaudzēm, par ko liecina, piemēram, tas, ka no mēmajām filmām ir saglabājušies tikai 10 %;

| Q. | tā kā digitalizācija un mediju konverģence rada jaunas iespējas Eiropas kinofilmu pārrobežu izplatīšanai un popularizēšanai, kā arī veicina novatorismu un elastīgumu, vienlaikus ievērojami mainot skatītāju paradumus un vēlmes; |
| --- | --- |

Q.

tā kā digitalizācija un mediju konverģence rada jaunas iespējas Eiropas kinofilmu pārrobežu izplatīšanai un popularizēšanai, kā arī veicina novatorismu un elastīgumu, vienlaikus ievērojami mainot skatītāju paradumus un vēlmes;

| R. | tā kā ir ārkārtīgi svarīgi garantēt finansējumu kino mantojuma un ar to saistīta materiāla digitalizācijai, saglabāšanai un tiešsaistes pieejamībai, kā arī izveidot Eiropas standartus filmu saglabāšanai digitālā formātā; |
| --- | --- |

R.

tā kā ir ārkārtīgi svarīgi garantēt finansējumu kino mantojuma un ar to saistīta materiāla digitalizācijai, saglabāšanai un tiešsaistes pieejamībai, kā arī izveidot Eiropas standartus filmu saglabāšanai digitālā formātā;

| S. | tā kā informācijas līdzekļu lietotprasme, jo īpaši kinomākslas izpratne, var palīdzēt iedzīvotājiem attīstīt savu kritisko domāšanu un izpratni un stimulēt iedzīvotāju radošo potenciālu un izpausmes spējas; |
| --- | --- |

S.

tā kā informācijas līdzekļu lietotprasme, jo īpaši kinomākslas izpratne, var palīdzēt iedzīvotājiem attīstīt savu kritisko domāšanu un izpratni un stimulēt iedzīvotāju radošo potenciālu un izpausmes spējas;

| T. | tā kā autortiesībām digitālajā laikmetā būtu jāturpina veicināt ieguldījumus kinofilmu uzņemšanā un radīšanā un nodrošināt pienācīgu atlīdzību tiesību subjektiem, vienlaikus veicinot jaunu pakalpojumu attīstību un kinofilmu pārrobežu pieejamību iedzīvotājiem un ļaujot kultūras un radošajām nozarēm arī turpmāk piedalīties izaugsmes sekmēšanā un darbvietu radīšanā; |
| --- | --- |

T.

tā kā autortiesībām digitālajā laikmetā būtu jāturpina veicināt ieguldījumus kinofilmu uzņemšanā un radīšanā un nodrošināt pienācīgu atlīdzību tiesību subjektiem, vienlaikus veicinot jaunu pakalpojumu attīstību un kinofilmu pārrobežu pieejamību iedzīvotājiem un ļaujot kultūras un radošajām nozarēm arī turpmāk piedalīties izaugsmes sekmēšanā un darbvietu radīšanā;

| U. | tā kā ir svarīgi nodrošināt Direktīvas 2012/28/ES par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanas veidiem efektīvu īstenošanu un nenosakāmu autortiesību subjektu darbu definīcijā ietvertās filmas darīt publiski pieejamas, |
| --- | --- |

U.

tā kā ir svarīgi nodrošināt Direktīvas 2012/28/ES par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanas veidiem efektīvu īstenošanu un nenosakāmu autortiesību subjektu darbu definīcijā ietvertās filmas darīt publiski pieejamas,

Popularizēšana, pārrobežu izplatīšana un pieejamība

| 1. | mudina Eiropas kinematogrāfijas nozari censties izstrādāt novatoriskus pakalpojumus, jaunus darbības modeļus un izplatīšanas kanālus, lai uzlabotu Eiropas kinofilmu pārrobežu pieejamību Savienībā, turklāt nodrošinot, lai skatītājiem visā Savienībā arvien vairāk veidos būtu pieejams arvien lielāks kinofilmu klāsts; šajā sakarībā ierosina Eiropas kinematogrāfijas nozarei mācīties no komerciālās paraugprakses ārpus ES; |
| --- | --- |

1.

mudina Eiropas kinematogrāfijas nozari censties izstrādāt novatoriskus pakalpojumus, jaunus darbības modeļus un izplatīšanas kanālus, lai uzlabotu Eiropas kinofilmu pārrobežu pieejamību Savienībā, turklāt nodrošinot, lai skatītājiem visā Savienībā arvien vairāk veidos būtu pieejams arvien lielāks kinofilmu klāsts; šajā sakarībā ierosina Eiropas kinematogrāfijas nozarei mācīties no komerciālās paraugprakses ārpus ES;

| 2. | atzīst radošo darbu neatļautas lietošanas ietekmi uz radošo ciklu un filmu veidotāju tiesībām; uzsver kvalitatīva, likumīga satura klāsta paplašināšanas un jauniešu informētības palielināšanas vajadzību; |
| --- | --- |

2.

atzīst radošo darbu neatļautas lietošanas ietekmi uz radošo ciklu un filmu veidotāju tiesībām; uzsver kvalitatīva, likumīga satura klāsta paplašināšanas un jauniešu informētības palielināšanas vajadzību;

| 3. | ņemot vērā pieprasījuma video un tiešsaistē veiktu darījumu izplatības straujo pieaugumu Eiropas Savienībā, ierosina turpmāk izskatīt audiovizuālo pakalpojumu pārrobežu pārvietojamības iespējas, jo tas sniegtu lietotājiem iespējas piekļūt filmām neatkarīgi no lietotāju atrašanās vietas; |
| --- | --- |

3.

ņemot vērā pieprasījuma video un tiešsaistē veiktu darījumu izplatības straujo pieaugumu Eiropas Savienībā, ierosina turpmāk izskatīt audiovizuālo pakalpojumu pārrobežu pārvietojamības iespējas, jo tas sniegtu lietotājiem iespējas piekļūt filmām neatkarīgi no lietotāju atrašanās vietas;

| 4. | uzsver, cik svarīgi ir tādi mērķtiecīgi tirgvedības pasākumi visā Eiropas Savienībā, kuros ņemtas vērā Eiropas auditoriju kultūras īpatnības, lai nodrošinātu Eiropas kinofilmu labāku un iedarbīgāku popularizēšanu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, cik svarīgi ir tādi mērķtiecīgi tirgvedības pasākumi visā Eiropas Savienībā, kuros ņemtas vērā Eiropas auditoriju kultūras īpatnības, lai nodrošinātu Eiropas kinofilmu labāku un iedarbīgāku popularizēšanu;

| 5. | līdz ar to mudina palielināt titrētu filmu pieejamību, lai veicinātu Eiropas filmu pārrobežu apriti, palielinātu skatītāju informētību par Eiropas kultūru un valodu daudzveidību un uzlabotu savstarpējo sapratni; |
| --- | --- |

5.

līdz ar to mudina palielināt titrētu filmu pieejamību, lai veicinātu Eiropas filmu pārrobežu apriti, palielinātu skatītāju informētību par Eiropas kultūru un valodu daudzveidību un uzlabotu savstarpējo sapratni;

| 6. | jo īpaši norāda uz apakšprogrammas “MEDIA” nozīmi filmu titrēšanas un dublāžas atbalstā, jo tādējādi tiek palielināta Eiropas filmu pieejamība, jo īpaši oriģinālversijā ar subtitriem, tā sekmējot filmu apriti un uzlabojot zināšanas un izpratni par Eiropas kultūrām un valodām; |
| --- | --- |

6.

jo īpaši norāda uz apakšprogrammas “MEDIA” nozīmi filmu titrēšanas un dublāžas atbalstā, jo tādējādi tiek palielināta Eiropas filmu pieejamība, jo īpaši oriģinālversijā ar subtitriem, tā sekmējot filmu apriti un uzlabojot zināšanas un izpratni par Eiropas kultūrām un valodām;

| 7. | uzsver nesen pieņemtās sagatavošanas darbības “Subtitrēšanas kolektīvā finansēšana Eiropas darbu aprites paplašināšanas nolūkā” nozīmi un Komisijas turpmāk veicamā darba nozīmi šīs darbības īstenošanā; |
| --- | --- |

7.

uzsver nesen pieņemtās sagatavošanas darbības “Subtitrēšanas kolektīvā finansēšana Eiropas darbu aprites paplašināšanas nolūkā” nozīmi un Komisijas turpmāk veicamā darba nozīmi šīs darbības īstenošanā;

| 8. | arī atbalsta tādas iniciatīvas kā Komisijas izmēģinājuma projekts “Eiropas integrācijas veicināšana ar kultūras palīdzību”, kuru mērķis ir veicināt titrētu Eiropas filmu izplatību, nodrošinot īpaši izvēlētu TV programmu jaunas titrētas versijas visā Eiropā; |
| --- | --- |

8.

arī atbalsta tādas iniciatīvas kā Komisijas izmēģinājuma projekts “Eiropas integrācijas veicināšana ar kultūras palīdzību”, kuru mērķis ir veicināt titrētu Eiropas filmu izplatību, nodrošinot īpaši izvēlētu TV programmu jaunas titrētas versijas visā Eiropā;

| 9. | atgādina, cik būtiski svarīgi ir turpināt uzlabot filmu pieejamību personām ar invaliditāti, jo īpaši izmantojot vārdisku aprakstu un titrus; |
| --- | --- |

9.

atgādina, cik būtiski svarīgi ir turpināt uzlabot filmu pieejamību personām ar invaliditāti, jo īpaši izmantojot vārdisku aprakstu un titrus;

| 10. | uzsver Eiropas privātās un sabiedriskās televīzijas raidstaciju īpašo nozīmi filmu ražošanā, gan attiecībā uz televīzijas filmu ražošanu, gan kino kopražojumiem, un uzsver, ka tām var būt izšķirīga loma, lai Eiropas Savienībā nodrošinātu daudzu filmu ražošanas uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, turpmāku pastāvēšanu; |
| --- | --- |

10.

uzsver Eiropas privātās un sabiedriskās televīzijas raidstaciju īpašo nozīmi filmu ražošanā, gan attiecībā uz televīzijas filmu ražošanu, gan kino kopražojumiem, un uzsver, ka tām var būt izšķirīga loma, lai Eiropas Savienībā nodrošinātu daudzu filmu ražošanas uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, turpmāku pastāvēšanu;

| 11. | atgādina par gadu gaitā arvien lielāku atzinību guvušās Eiropas Parlamenta LUX balvas nozīmi Eiropas filmu popularizēšanā; šīs balvas ieguvēja filma tiek titrēta visās 24 ES oficiālajās valodās, tādējādi panākot Eiropas filmu lielāku atpazīstamību un pieejamību un uzlabojot auditorijas informētību par tām; aicina dalībvalstu parlamentus sadarbībā ar Eiropas Parlamenta informācijas birojiem turpināt LUX balvas popularizēšanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

11.

atgādina par gadu gaitā arvien lielāku atzinību guvušās Eiropas Parlamenta LUX balvas nozīmi Eiropas filmu popularizēšanā; šīs balvas ieguvēja filma tiek titrēta visās 24 ES oficiālajās valodās, tādējādi panākot Eiropas filmu lielāku atpazīstamību un pieejamību un uzlabojot auditorijas informētību par tām; aicina dalībvalstu parlamentus sadarbībā ar Eiropas Parlamenta informācijas birojiem turpināt LUX balvas popularizēšanu dalībvalstīs;

| 12. | norāda uz nepieciešamību veicināt un atbalstīt Eiropas kopražojumus, jo, pieaugot šādu kopražojumu skaitam, būtu iespējams panākt Eiropas filmu plašāku izplatīšanu visā Eiropā; |
| --- | --- |

12.

norāda uz nepieciešamību veicināt un atbalstīt Eiropas kopražojumus, jo, pieaugot šādu kopražojumu skaitam, būtu iespējams panākt Eiropas filmu plašāku izplatīšanu visā Eiropā;

| 13. | turklāt vērš uzmanību uz kvalitatīvu Eiropā tapušu televīzijas seriālu augošajiem panākumiem un uzsver, ka ir stratēģiski svarīgi arī turpmāk veicināt šādu seriālu uzņemšanu, izplatīšanu un reklamēšanu Eiropas un pasaules tirgos; |
| --- | --- |

13.

turklāt vērš uzmanību uz kvalitatīvu Eiropā tapušu televīzijas seriālu augošajiem panākumiem un uzsver, ka ir stratēģiski svarīgi arī turpmāk veicināt šādu seriālu uzņemšanu, izplatīšanu un reklamēšanu Eiropas un pasaules tirgos;

| 14. | aicina dalībvalstis atbalstīt un popularizēt īpašus pasākumus, piemēram, kinofestivālus un ceļojošā kino iniciatīvas, nolūkā veicināt un atbalstīt Eiropas filmu izplatīšanu un apriti to teritorijā; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis atbalstīt un popularizēt īpašus pasākumus, piemēram, kinofestivālus un ceļojošā kino iniciatīvas, nolūkā veicināt un atbalstīt Eiropas filmu izplatīšanu un apriti to teritorijā;

| 15. | ierosina nostiprināt jau pastāvošos pasākumus, kas paredzēti labākai kinobiļešu cenu optimizēšanai, attīstīt novatoriskus īpašos piedāvājumus, kā arī abonementu piedāvājumus, kas palīdzētu nodrošināt kinoteātru pievilcīgumu un pieejamību visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

15.

ierosina nostiprināt jau pastāvošos pasākumus, kas paredzēti labākai kinobiļešu cenu optimizēšanai, attīstīt novatoriskus īpašos piedāvājumus, kā arī abonementu piedāvājumus, kas palīdzētu nodrošināt kinoteātru pievilcīgumu un pieejamību visiem iedzīvotājiem;

Auditorijas piesaistīšana

| 16. | mudina izplatītājus un kino demonstrētājus palielināt citu Eiropas valstu filmu atpazīstamību un pieejamību, lai šīs filmas sasniegtu plašāku auditoriju; |
| --- | --- |

16.

mudina izplatītājus un kino demonstrētājus palielināt citu Eiropas valstu filmu atpazīstamību un pieejamību, lai šīs filmas sasniegtu plašāku auditoriju;

| 17. | atzīst, ka kinoteātri joprojām ir vissvarīgākās vietas filmu rādīšanai un popularizēšanai, kā arī vietas, kam ir būtiska sociālā dimensija un kurās cilvēki satiekas un apmainās ar viedokļiem; uzsver, ka mazo un neatkarīgo kinoteātru izzušana, jo īpaši mazpilsētās un mazāk attīstītos reģionos, ierobežo piekļuvi Eiropas kultūras resursiem, mantojumam un dialogam; šajā sakarā aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt atbalstu nolūkā visos šādos kinoteātros uzstādīt digitālos projektorus un skaņu tehniku, lai tos saglabātu; |
| --- | --- |

17.

atzīst, ka kinoteātri joprojām ir vissvarīgākās vietas filmu rādīšanai un popularizēšanai, kā arī vietas, kam ir būtiska sociālā dimensija un kurās cilvēki satiekas un apmainās ar viedokļiem; uzsver, ka mazo un neatkarīgo kinoteātru izzušana, jo īpaši mazpilsētās un mazāk attīstītos reģionos, ierobežo piekļuvi Eiropas kultūras resursiem, mantojumam un dialogam; šajā sakarā aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt atbalstu nolūkā visos šādos kinoteātros uzstādīt digitālos projektorus un skaņu tehniku, lai tos saglabātu;

| 18. | uzsver, cik svarīgi ir popularizēt filmas to uzņemšanas agrīnā posmā, lai uzlabotu šo filmu apriti un to iespējamās auditorijas lielāku informētību visā Eiropā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, cik svarīgi ir popularizēt filmas to uzņemšanas agrīnā posmā, lai uzlabotu šo filmu apriti un to iespējamās auditorijas lielāku informētību visā Eiropā;

| 19. | uzsver apakšprogrammas “MEDIA” nozīmīgumu novatorisku auditorijas piesaistīšanas pieeju pārbaudīšanā, jo īpaši atbalstot kinofestivālus, kinomākslas izpratnes iniciatīvas un auditorijas piesaistīšanas pasākumus; |
| --- | --- |

19.

uzsver apakšprogrammas “MEDIA” nozīmīgumu novatorisku auditorijas piesaistīšanas pieeju pārbaudīšanā, jo īpaši atbalstot kinofestivālus, kinomākslas izpratnes iniciatīvas un auditorijas piesaistīšanas pasākumus;

Vienlīdzīgi konkurences apstākļi

| 20. | atgādina, ka Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (AVMPD) 13. panta 1. punkts paredz dalībvalstīm pienākumu nodrošināt, ka pieprasījumpakalpojumu sniedzēji veicina Eiropas darbus; uzsver, ka šī prasība ir īstenota nevienmērīgi un ar dažāda līmeņa juridiskām prasībām un ka tā rezultātā pakalpojumu sniedzēji varētu reģistrēt savu darbību dalībvalstīs, kurās prasības ir visvieglāk izpildāmas; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (AVMPD) 13. panta 1. punkts paredz dalībvalstīm pienākumu nodrošināt, ka pieprasījumpakalpojumu sniedzēji veicina Eiropas darbus; uzsver, ka šī prasība ir īstenota nevienmērīgi un ar dažāda līmeņa juridiskām prasībām un ka tā rezultātā pakalpojumu sniedzēji varētu reģistrēt savu darbību dalībvalstīs, kurās prasības ir visvieglāk izpildāmas;

| 21. | uzskata, ka Eiropas kinodarbu tapšanā būtu finansiāli jāiesaistās visām personām, kas gūst tiešu vai pat tikai netiešu saimniecisku labumu no Eiropas kino — no tiešā piedāvājuma, tirgvedības vai filmu izplatīšanas, tostarp arī no saites ievietošanas vai pieejamības nodrošināšanas pieprasījumvideo režīmā; aicina Komisiju izmantot šo pieeju kā pamatprincipu, tostarp arī tad, kad tā pārbauda dalībvalstu kino finansēšanas sistēmas no konkurences viedokļa; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka Eiropas kinodarbu tapšanā būtu finansiāli jāiesaistās visām personām, kas gūst tiešu vai pat tikai netiešu saimniecisku labumu no Eiropas kino — no tiešā piedāvājuma, tirgvedības vai filmu izplatīšanas, tostarp arī no saites ievietošanas vai pieejamības nodrošināšanas pieprasījumvideo režīmā; aicina Komisiju izmantot šo pieeju kā pamatprincipu, tostarp arī tad, kad tā pārbauda dalībvalstu kino finansēšanas sistēmas no konkurences viedokļa;

| 22. | aicina Komisiju iepriekš minētos apsvērumus ņemt vērā, kad tā ierosinās pārskatīt pašreizējo tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas audiovizuālajā tirgū, pieņemot taisnīgus un vienlīdzīgus nosacījumus visiem pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju iepriekš minētos apsvērumus ņemt vērā, kad tā ierosinās pārskatīt pašreizējo tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas audiovizuālajā tirgū, pieņemot taisnīgus un vienlīdzīgus nosacījumus visiem pakalpojumu sniedzējiem;

| 23. | aicina VOD un SVOD platformas publiskot datus par katras to katalogā iekļautās filmas patēriņu, lai tādējādi nodrošinātu pienācīgu ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

23.

aicina VOD un SVOD platformas publiskot datus par katras to katalogā iekļautās filmas patēriņu, lai tādējādi nodrošinātu pienācīgu ietekmes novērtējumu;

Finansējums

| 24. | uzskata, ka, lai uzlabotu Eiropas filmu apriti gan Eiropas, gan starptautiskajā tirgū, filmu producēšanai un izplatīšanai paredzētajam publiskajam finansējumam ir jābūt līdzsvarotākam nolūkā palielināt atbalstu attīstībai, popularizēšanai un starptautiskai izplatīšanai; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka, lai uzlabotu Eiropas filmu apriti gan Eiropas, gan starptautiskajā tirgū, filmu producēšanai un izplatīšanai paredzētajam publiskajam finansējumam ir jābūt līdzsvarotākam nolūkā palielināt atbalstu attīstībai, popularizēšanai un starptautiskai izplatīšanai;

| 25. | uzskata, ka ir nepieciešams faktiskā izteiksmē palielināt finansējumu filmu izplatīšanas, reklamēšanas un tirgvedības pasākumiem, vienlaikus nepieļaujot, ka tādēļ samazinātos finansējums filmu uzņemšanai; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ir nepieciešams faktiskā izteiksmē palielināt finansējumu filmu izplatīšanas, reklamēšanas un tirgvedības pasākumiem, vienlaikus nepieļaujot, ka tādēļ samazinātos finansējums filmu uzņemšanai;

| 26. | īpaši aicina dalībvalstis palielināt publisko finansējumu, lai agrīnā posmā atbalstītu savā valstī tapušu filmu izplatīšanu un reklamēšanu citās dalībvalstīs, kā arī citā dalībvalstī tapušu filmu izplatīšanu un reklamēšanu savā valstī; |
| --- | --- |

26.

īpaši aicina dalībvalstis palielināt publisko finansējumu, lai agrīnā posmā atbalstītu savā valstī tapušu filmu izplatīšanu un reklamēšanu citās dalībvalstīs, kā arī citā dalībvalstī tapušu filmu izplatīšanu un reklamēšanu savā valstī;

| 27. | aicina dalībvalstis atbalstīt stimulus, kas veicinātu Eiropas filmu uzņemšanu, izplatīšanu, pieejamību un pievilcīgumu; uzskata, ka samazinātu PVN likmju piemērošana kultūras un audiovizuālajiem darbiem neatkarīgi no tā, vai tos pārdod tiešsaistē vai bezsaistē, veicina jaunu pakalpojumu un platformu attīstību; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis atbalstīt stimulus, kas veicinātu Eiropas filmu uzņemšanu, izplatīšanu, pieejamību un pievilcīgumu; uzskata, ka samazinātu PVN likmju piemērošana kultūras un audiovizuālajiem darbiem neatkarīgi no tā, vai tos pārdod tiešsaistē vai bezsaistē, veicina jaunu pakalpojumu un platformu attīstību;

| 28. | uzsver programmas “Radošā Eiropa” kultūras un radošās nozares garantiju mehānisma lomu — tas veicinās finansējuma pieejamību kultūras un radošo nozaru MVU un finanšu starpnieku ieguldījumu pieauguma sekmēšanu, tādējādi uzlabojot kinematogrāfijas nozares finansējuma piesaistes iespējas; |
| --- | --- |

28.

uzsver programmas “Radošā Eiropa” kultūras un radošās nozares garantiju mehānisma lomu — tas veicinās finansējuma pieejamību kultūras un radošo nozaru MVU un finanšu starpnieku ieguldījumu pieauguma sekmēšanu, tādējādi uzlabojot kinematogrāfijas nozares finansējuma piesaistes iespējas;

| 29. | mudina novērtēt Eiropas un valstu kino finansēšanas sistēmu iedarbīgumu un efektivitāti, īpašu uzmanību pievēršot finansēto filmu kvalitātei un sniegumam un vienlaikus aplūkojot arī tirgvedībai un auditorijas piesaistīšanai paredzēto finansēšanas instrumentu pieejamību un efektivitāti; aicina Komisiju informēt citas dalībvalstis par paraugprakses piemēriem, kas izriet no šā novērtējuma rezultātiem; |
| --- | --- |

29.

mudina novērtēt Eiropas un valstu kino finansēšanas sistēmu iedarbīgumu un efektivitāti, īpašu uzmanību pievēršot finansēto filmu kvalitātei un sniegumam un vienlaikus aplūkojot arī tirgvedībai un auditorijas piesaistīšanai paredzēto finansēšanas instrumentu pieejamību un efektivitāti; aicina Komisiju informēt citas dalībvalstis par paraugprakses piemēriem, kas izriet no šā novērtējuma rezultātiem;

| 30. | atgādina, ka filmu ražošanai un kopražošanai ir vajadzīgi būtiski finansiāli ieguldījumi un ka pašreizējais tiesiskais regulējums neliedz daudzteritoriālu licencēšanu, tādēļ uzsver, ka arī turpmāk jāsaglabā ražošanas un izplatīšanas sistēmu daudzveidība, lai sekmētu ieguldījumus Eiropas kino, reaģētu uz valodu un kultūru ziņā daudzveidīgo Eiropas tirgu un aizsargātu un sekmētu kultūru daudzveidību; |
| --- | --- |

30.

atgādina, ka filmu ražošanai un kopražošanai ir vajadzīgi būtiski finansiāli ieguldījumi un ka pašreizējais tiesiskais regulējums neliedz daudzteritoriālu licencēšanu, tādēļ uzsver, ka arī turpmāk jāsaglabā ražošanas un izplatīšanas sistēmu daudzveidība, lai sekmētu ieguldījumus Eiropas kino, reaģētu uz valodu un kultūru ziņā daudzveidīgo Eiropas tirgu un aizsargātu un sekmētu kultūru daudzveidību;

| 31. | uzsver, ka finansējums Eiropas filmām tiek piešķirts no daudziem Eiropas, valstu un reģionāliem publisko līdzekļu fondiem un būtu jāsekmē lielāka savstarpējā papildināmība šo fondu izmantošanā, lai palielinātu to efektivitāti; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka finansējums Eiropas filmām tiek piešķirts no daudziem Eiropas, valstu un reģionāliem publisko līdzekļu fondiem un būtu jāsekmē lielāka savstarpējā papildināmība šo fondu izmantošanā, lai palielinātu to efektivitāti;

Eiropas Kino forums

| 32. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Eiropas Kino forumu, lai veicinātu strukturētu dialogu ar visām audiovizuālajā nozarē iesaistītajām personām par grūtībām, ar kurām nozare saskaras pašreizējā digitālajā laikmetā, un tādējādi uzlabotu sadarbību, informācijas apkopošanu un apmaiņu ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Eiropas Kino forumu, lai veicinātu strukturētu dialogu ar visām audiovizuālajā nozarē iesaistītajām personām par grūtībām, ar kurām nozare saskaras pašreizējā digitālajā laikmetā, un tādējādi uzlabotu sadarbību, informācijas apkopošanu un apmaiņu ar paraugpraksi;

| 33. | šajā sakarībā prasa plašu iesaistīšanos un visu attiecīgo iestāžu sadarbību, it īpaši — ar Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

33.

šajā sakarībā prasa plašu iesaistīšanos un visu attiecīgo iestāžu sadarbību, it īpaši — ar Eiropas Parlamentu;

Informācijas līdzekļu lietotprasme

| 34. | aicina dalībvalstis pastiprināt centienus uzlabot informācijas līdzekļu lietotprasmi, jo īpaši kinomākslas izpratni, skolu mācību programmās un kultūrizglītības iestādēs un izstrādāt iniciatīvas valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, aptverot visus formālās, neformālās un ikdienējās izglītības un apmācības līmeņus; |
| --- | --- |

34.

aicina dalībvalstis pastiprināt centienus uzlabot informācijas līdzekļu lietotprasmi, jo īpaši kinomākslas izpratni, skolu mācību programmās un kultūrizglītības iestādēs un izstrādāt iniciatīvas valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, aptverot visus formālās, neformālās un ikdienējās izglītības un apmācības līmeņus;

| 35. | apzinās, ka kinoteātriem kā vietai, kur tiekas dažādas paaudzes, ir īpaša nozīme kinomākslas izpratnes un informācijas līdzekļu lietotprasmes apguvē, un atzinīgi vērtē pasākumus, kas mērķtiecīgi sekmē šo kinoteātra funkciju; |
| --- | --- |

35.

apzinās, ka kinoteātriem kā vietai, kur tiekas dažādas paaudzes, ir īpaša nozīme kinomākslas izpratnes un informācijas līdzekļu lietotprasmes apguvē, un atzinīgi vērtē pasākumus, kas mērķtiecīgi sekmē šo kinoteātra funkciju;

| 36. | vērš uzmanību uz jauniešiem paredzētu izglītojošu filmu popularizēšanu un atbalsta konkursus, kuros viņi tiktu mudināti radīt audiovizuālos darbus; turklāt uzsver iespējas, ko piedāvā apakšprogrammas “MEDIA” atbalsts kinomākslas izpratnes veicināšanas projektiem; |
| --- | --- |

36.

vērš uzmanību uz jauniešiem paredzētu izglītojošu filmu popularizēšanu un atbalsta konkursus, kuros viņi tiktu mudināti radīt audiovizuālos darbus; turklāt uzsver iespējas, ko piedāvā apakšprogrammas “MEDIA” atbalsts kinomākslas izpratnes veicināšanas projektiem;

Inovācija

| 37. | atbalsta novatoriskus projektus un praksi, piemēram, Komisijas sagatavošanas darbību attiecībā uz Eiropas filmu apriti digitālajā laikmetā, kuras nolūks ir pārbaudīt filmu elastīgāku izdošanu dažādos formātos vairākās dalībvalstīs, un atzinīgi vērtē šīs darbības iekļaušanu programmā “Radošā Eiropa”; |
| --- | --- |

37.

atbalsta novatoriskus projektus un praksi, piemēram, Komisijas sagatavošanas darbību attiecībā uz Eiropas filmu apriti digitālajā laikmetā, kuras nolūks ir pārbaudīt filmu elastīgāku izdošanu dažādos formātos vairākās dalībvalstīs, un atzinīgi vērtē šīs darbības iekļaušanu programmā “Radošā Eiropa”;

| 38. | uzskata, ka šādas izlaides logu elastību veicinošas iniciatīvas varētu dot labumu dažiem Eiropas filmu veidiem, uzlabojot to atpazīstamību, piesaistot auditoriju, palielinot ieņēmumus un ietaupot izmaksas, un mudina Komisiju un dalībvalstis veltīt šīm iniciatīvām turpmāku uzmanību; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka šādas izlaides logu elastību veicinošas iniciatīvas varētu dot labumu dažiem Eiropas filmu veidiem, uzlabojot to atpazīstamību, piesaistot auditoriju, palielinot ieņēmumus un ietaupot izmaksas, un mudina Komisiju un dalībvalstis veltīt šīm iniciatīvām turpmāku uzmanību;

Digitalizācija un arhivēšana

| 39. | aicina dalībvalstis nodrošināt kinematogrāfisko darbu digitalizāciju un izveidot obligātus glabāšanas mehānismus digitāla formāta darbiem vai pielāgot šādiem formātiem jau pastāvošos mehānismus, pieprasot nodot glabāšanā digitālās filmas starptautiski standartizētās digitālās oriģinālmatricās; |
| --- | --- |

39.

aicina dalībvalstis nodrošināt kinematogrāfisko darbu digitalizāciju un izveidot obligātus glabāšanas mehānismus digitāla formāta darbiem vai pielāgot šādiem formātiem jau pastāvošos mehānismus, pieprasot nodot glabāšanā digitālās filmas starptautiski standartizētās digitālās oriģinālmatricās;

| 40. | uzsver audiovizuālo arhīvu, īpaši kino mantojuma un sabiedriskās apraides organizāciju arhīvu, nozīmi un mudina dalībvalstis garantēt pienācīgu finansējuma līmeni un tiesību ieguves sistēmas nolūkā sekmēt minēto organizāciju misijas īstenošanu sabiedrības interesēs, tostarp kino mantojuma saglabāšanu, digitalizāciju un publiskas pieejamības nodrošināšanu; |
| --- | --- |

40.

uzsver audiovizuālo arhīvu, īpaši kino mantojuma un sabiedriskās apraides organizāciju arhīvu, nozīmi un mudina dalībvalstis garantēt pienācīgu finansējuma līmeni un tiesību ieguves sistēmas nolūkā sekmēt minēto organizāciju misijas īstenošanu sabiedrības interesēs, tostarp kino mantojuma saglabāšanu, digitalizāciju un publiskas pieejamības nodrošināšanu;

| 41. | uzsver Eiropas digitālās bibliotēkas “Europeana” kā Eiropas audiovizuālā mantojuma (gan kino, gan televīzijas) digitālās bibliotēkas svarīgo nozīmi; |
| --- | --- |

41.

uzsver Eiropas digitālās bibliotēkas “Europeana” kā Eiropas audiovizuālā mantojuma (gan kino, gan televīzijas) digitālās bibliotēkas svarīgo nozīmi;

o

o o

| 42. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

42.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

(2)  OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp.

(4)  OV C 433, 3.12.2014., 2. lpp.

(5)  OV C 332, 15.11.2013., 1. lpp.

(6)  OV C 153 E, 31.5.2013., 102. lpp.

(7)  OV C 353 E, 3.12.2013., 64. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0215.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0232.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/17

---

P8_TA(2015)0109

Jauna ES meža stratēģija mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa rezolūcija par jaunu ES meža stratēģiju mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai (2014/2223(INI))

(2016/C 346/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Jauna ES meža stratēģija mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai (COM(2013)0659), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Jauna ES meža stratēģija mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai (COM(2013)0659),

| — | ņemot vērā minētajam paziņojumam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus (SWD(2013)0342 final un SWD(2013)0343 final), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā minētajam paziņojumam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus (SWD(2013)0342 final un SWD(2013)0343 final),

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes 2014. gada 19. maija secinājumus par jauno ES meža stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes 2014. gada 19. maija secinājumus par jauno ES meža stratēģiju,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 30. janvāra atzinumu “Jauna ES meža stratēģija mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai”. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 30. janvāra atzinumu “Jauna ES meža stratēģija mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai”.

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. jūlija atzinumu par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna ES meža stratēģija mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai”. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. jūlija atzinumu par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna ES meža stratēģija mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai”.

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības mežu stratēģijas īstenošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības mežu stratēģijas īstenošanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmumu Nr. 1386/2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmumu Nr. 1386/2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem”;

| — | ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020”, tostarp Inovācijas Savienības un Resursu ziņā efektīvas Eiropas iniciatīvas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020”, tostarp Inovācijas Savienības un Resursu ziņā efektīvas Eiropas iniciatīvas,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija” (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija” (COM(2013)0216),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mūsu dzīvības garantija, mūsu dabas kapitāls — ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mūsu dzīvības garantija, mūsu dabas kapitāls — ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam” (COM(2011)0244),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A8-0126/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A8-0126/2015),

| A. | tā kā Eiropas Savienībai nav kompetences saistībā ar kopējās mežsaimniecības politikas izstrādi, bet dažām Savienības politikas nostādnēm var būt ietekme uz dalībvalstu mežsaimniecības politiku, un tā kā dalībvalstis pašas pieņem lēmumus par attiecīgajām nostādnēm mežsaimniecības un mežu jomā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienībai nav kompetences saistībā ar kopējās mežsaimniecības politikas izstrādi, bet dažām Savienības politikas nostādnēm var būt ietekme uz dalībvalstu mežsaimniecības politiku, un tā kā dalībvalstis pašas pieņem lēmumus par attiecīgajām nostādnēm mežsaimniecības un mežu jomā;

| B. | tā kā — neraugoties uz dalībvalstu viennozīmīgo atbildību šajā jomā — mežsaimniecības uzņēmumi potenciāli varētu gūt labumu no koordinācijas uzlabošanas un pastiprināšanas, kā arī no šīs svarīgās ekonomikas nozares, kas garantē darbvietas, jo īpaši lauku teritorijās, pozicionēšanas Eiropas līmenī, vienlaikus aizsargājot ekosistēmas un piedāvājot ekoloģiskas priekšrocības visiem, neskarot dalībvalstu kompetenci; |
| --- | --- |

B.

tā kā — neraugoties uz dalībvalstu viennozīmīgo atbildību šajā jomā — mežsaimniecības uzņēmumi potenciāli varētu gūt labumu no koordinācijas uzlabošanas un pastiprināšanas, kā arī no šīs svarīgās ekonomikas nozares, kas garantē darbvietas, jo īpaši lauku teritorijās, pozicionēšanas Eiropas līmenī, vienlaikus aizsargājot ekosistēmas un piedāvājot ekoloģiskas priekšrocības visiem, neskarot dalībvalstu kompetenci;

| C. | tā kā koksne ir atjaunojams resurss, kas bieži vien Eiropā netiek pienācīgi izmantots, un ir jāgarantē saprātīga un ilgtspējīga šīs izejvielas izmantošana, tostarp paplašinot zināšanas un zinātības apmaiņu šajā jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā koksne ir atjaunojams resurss, kas bieži vien Eiropā netiek pienācīgi izmantots, un ir jāgarantē saprātīga un ilgtspējīga šīs izejvielas izmantošana, tostarp paplašinot zināšanas un zinātības apmaiņu šajā jomā;

| D. | tā kā meži ir unikālas floras, faunas un sēņu avots; |
| --- | --- |

D.

tā kā meži ir unikālas floras, faunas un sēņu avots;

| E. | tā kā mežu izmērs un īpašības stipri atšķiras un dažās dalībvalstīs vairāk nekā pusi no to teritorijas klāj meži; tā kā ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem ir ārkārtīgi svarīga nozīme pievienotās vērtības radīšanā vietējā, reģionālā, Eiropas un starptautiskā līmenī, darbvietu nodrošināšanā lauku teritorijās, kā arī uz bioekonomiku balstītas sabiedrības veicināšanā, labvēlīgi ietekmējot cilvēku veselību, it sevišķi strukturāli mazattīstītos reģionos, un tie vienlaicīgi sniedz svarīgu ieguldījumu vides, klimata un bioloģiskās daudzveidības aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā mežu izmērs un īpašības stipri atšķiras un dažās dalībvalstīs vairāk nekā pusi no to teritorijas klāj meži; tā kā ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem ir ārkārtīgi svarīga nozīme pievienotās vērtības radīšanā vietējā, reģionālā, Eiropas un starptautiskā līmenī, darbvietu nodrošināšanā lauku teritorijās, kā arī uz bioekonomiku balstītas sabiedrības veicināšanā, labvēlīgi ietekmējot cilvēku veselību, it sevišķi strukturāli mazattīstītos reģionos, un tie vienlaicīgi sniedz svarīgu ieguldījumu vides, klimata un bioloģiskās daudzveidības aizsardzības jomā;

| F. | tā kā meža biomasa ir ļoti svarīgs atjaunojamais energoresurss; tā kā Eiropas meži pašlaik uztver un uzglabā aptuveni 10 % no ES oglekļa dioksīda emisiju, tādējādi ievērojami palīdzot mazināt klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

F.

tā kā meža biomasa ir ļoti svarīgs atjaunojamais energoresurss; tā kā Eiropas meži pašlaik uztver un uzglabā aptuveni 10 % no ES oglekļa dioksīda emisiju, tādējādi ievērojami palīdzot mazināt klimata pārmaiņas;

| G. | tā kā mūsu sabiedrības urbanizācijas ietekmē Savienības iedzīvotajiem ir vājinājusies saikne ar mežiem un viņiem ir niecīgas zināšanas par mežsaimniecību un tās ietekmi uz labklājību, nodarbinātību, klimatu, vidi, cilvēku veselību un vērtību ķēdi kopumā, kā arī saikni ar plašākām ekosistēmām; |
| --- | --- |

G.

tā kā mūsu sabiedrības urbanizācijas ietekmē Savienības iedzīvotajiem ir vājinājusies saikne ar mežiem un viņiem ir niecīgas zināšanas par mežsaimniecību un tās ietekmi uz labklājību, nodarbinātību, klimatu, vidi, cilvēku veselību un vērtību ķēdi kopumā, kā arī saikni ar plašākām ekosistēmām;

| H. | tā kā pieaugošs skaits ES politikas nostādņu veicina aizvien lielāku pieprasījumu saistībā ar mežiem; tā kā šis pieprasījums ir rūpīgi jālīdzsvaro, un pieprasījums pēc jauniem koksnes izmantojumiem bioekonomikā un bioenerģētikā ir jāapvieno ar resursu efektivitāti, jaunu tehnoloģiju izmantošanu un ilgtspējīgai apgādei pastāvošo ierobežojumu ievērošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā pieaugošs skaits ES politikas nostādņu veicina aizvien lielāku pieprasījumu saistībā ar mežiem; tā kā šis pieprasījums ir rūpīgi jālīdzsvaro, un pieprasījums pēc jauniem koksnes izmantojumiem bioekonomikā un bioenerģētikā ir jāapvieno ar resursu efektivitāti, jaunu tehnoloģiju izmantošanu un ilgtspējīgai apgādei pastāvošo ierobežojumu ievērošanu;

| I. | tā kā Eiropas mežsaimniecības pamatā ir ilgtspējīga apsaimniekošana un ilgtermiņa plānošana un tā kā ilgtspējas princips būtu vēl vairāk jāstiprina visos līmeņos, sākot no vietējā līdz pat globālajam, lai radītu darbvietas, aizsargātu bioloģisko daudzveidību, mazinātu klimata pārmaiņas un novērstu pārtuksnešošanos; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas mežsaimniecības pamatā ir ilgtspējīga apsaimniekošana un ilgtermiņa plānošana un tā kā ilgtspējas princips būtu vēl vairāk jāstiprina visos līmeņos, sākot no vietējā līdz pat globālajam, lai radītu darbvietas, aizsargātu bioloģisko daudzveidību, mazinātu klimata pārmaiņas un novērstu pārtuksnešošanos;

| J. | tā kā ir jāuzsver mežu ekonomiskā, sociālā un vides nozīme, tostarp saistībā ar kultūras un dabas mantojuma aizsardzību un reklāmu, kā arī ilgtspējīga (eko)tūrisma veicināšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir jāuzsver mežu ekonomiskā, sociālā un vides nozīme, tostarp saistībā ar kultūras un dabas mantojuma aizsardzību un reklāmu, kā arī ilgtspējīga (eko)tūrisma veicināšanu;

| K. | tā kā saistībā ar iedzīvotāju skaita pieaugumu pasaulē palielinās pieprasījums pēc enerģijas, tādēļ mežiem vajadzētu būt lielākai nozīmei ES nākotnes energoresursu struktūrā; |
| --- | --- |

K.

tā kā saistībā ar iedzīvotāju skaita pieaugumu pasaulē palielinās pieprasījums pēc enerģijas, tādēļ mežiem vajadzētu būt lielākai nozīmei ES nākotnes energoresursu struktūrā;

Vispārīgas piezīmes –– meža, mežsaimniecības un uz koksnes resursiem balstītas rūpniecības nozīme ekonomikai un sabiedrībai

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par jaunu ES meža stratēģiju un tam klāt pievienotos darba dokumentus un uzsver, ka ES meža stratēģijā uzsvars ir jāliek uz mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un mežu daudzfunkcionālo nozīmi gan ekonomikas, gan sociālajā, gan vides kontekstā un ka labāk ir jākoordinē un jāpopularizē tie Kopienas politikas virzieni, kam ir tieša vai netieša saikne ar mežsaimniecību; šajā sakarībā norāda, ka arvien lielākā skaitā Eiropas politikas iniciatīvu, kas ir tādās jomās kā ekonomika un nodarbinātības politika, energoapgāde, vides un klimata politika, ir nepieciešams spēcīgāks mežsaimniecības nozares ieguldījums; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par jaunu ES meža stratēģiju un tam klāt pievienotos darba dokumentus un uzsver, ka ES meža stratēģijā uzsvars ir jāliek uz mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un mežu daudzfunkcionālo nozīmi gan ekonomikas, gan sociālajā, gan vides kontekstā un ka labāk ir jākoordinē un jāpopularizē tie Kopienas politikas virzieni, kam ir tieša vai netieša saikne ar mežsaimniecību; šajā sakarībā norāda, ka arvien lielākā skaitā Eiropas politikas iniciatīvu, kas ir tādās jomās kā ekonomika un nodarbinātības politika, energoapgāde, vides un klimata politika, ir nepieciešams spēcīgāks mežsaimniecības nozares ieguldījums;

| 2. | uzsver, ka ir sistemātiskāk jānosaka meža ekosistēmu pakalpojumu vērtība un jāņem tā vērā, pieņemot lēmumus gan publiskajā, gan privātajā sektorā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ir sistemātiskāk jānosaka meža ekosistēmu pakalpojumu vērtība un jāņem tā vērā, pieņemot lēmumus gan publiskajā, gan privātajā sektorā;

| 3. | norāda, ka tikai veseli un stabili kalnu meži var pilnā apmērā veikt savas aizsargfunkcijas, pasargājot cilvēkus un dabu no dubļu lavīnām un nogruvumiem un nodrošinot dabīgu aizsardzību pret plūdiem; uzsver, ka šajā saistībā jo īpaši ir nepieciešama pārrobežu komunikācija; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka tikai veseli un stabili kalnu meži var pilnā apmērā veikt savas aizsargfunkcijas, pasargājot cilvēkus un dabu no dubļu lavīnām un nogruvumiem un nodrošinot dabīgu aizsardzību pret plūdiem; uzsver, ka šajā saistībā jo īpaši ir nepieciešama pārrobežu komunikācija;

| 4. | šajā sakarībā uzsver, ka būtu jāaptur jebkādi mēģinājumi pakļaut šo nozari Savienības kopējam regulējumam un būtu jāņem vērā nozares vietējais un reģionālais raksturs un dalībvalstīm piešķirtās kompetences šajā jomā, vienlaikus cenšoties saskaņot ES un dalībvalstu attiecīgās kompetences; |
| --- | --- |

4.

šajā sakarībā uzsver, ka būtu jāaptur jebkādi mēģinājumi pakļaut šo nozari Savienības kopējam regulējumam un būtu jāņem vērā nozares vietējais un reģionālais raksturs un dalībvalstīm piešķirtās kompetences šajā jomā, vienlaikus cenšoties saskaņot ES un dalībvalstu attiecīgās kompetences;

| 5. | uzsver, ka ES mežiem ir raksturīga liela daudzveidība, tostarp būtiski atšķiras mežu īpašuma veids, izmērs, tips un saistībā ar tiem risināmās problēmas; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ES mežiem ir raksturīga liela daudzveidība, tostarp būtiski atšķiras mežu īpašuma veids, izmērs, tips un saistībā ar tiem risināmās problēmas;

| 6. | uzsver, ka ES mežsaimniecības stratēģijai ir jāņem vērā fakts, ka dažās dalībvalstīs vairāk nekā pusi no to teritorijas klāj meži un ka ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem ir ļoti svarīga nozīme, jo tie rada pievienoto vērtību vietējā un reģionu līmenī un nodrošina darbvietas lauku teritorijās, un ka tie vienlaicīgi dod svarīgu ieguldījumu videi; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ES mežsaimniecības stratēģijai ir jāņem vērā fakts, ka dažās dalībvalstīs vairāk nekā pusi no to teritorijas klāj meži un ka ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem ir ļoti svarīga nozīme, jo tie rada pievienoto vērtību vietējā un reģionu līmenī un nodrošina darbvietas lauku teritorijās, un ka tie vienlaicīgi dod svarīgu ieguldījumu videi;

| 7. | jo īpaši uzsver vērtību, kas piemīt stabiliem jaukta tipa mežiem, kuros aug attiecīgajai teritorijai raksturīgās vietējās koku šķirnes, un to, cik nozīmīgi šie meži ir ekosistēmām un kādu ieguldījumu tie dod bioloģiskajā daudzveidībā; |
| --- | --- |

7.

jo īpaši uzsver vērtību, kas piemīt stabiliem jaukta tipa mežiem, kuros aug attiecīgajai teritorijai raksturīgās vietējās koku šķirnes, un to, cik nozīmīgi šie meži ir ekosistēmām un kādu ieguldījumu tie dod bioloģiskajā daudzveidībā;

| 8. | aicina dalībvalstis atbalstīt mežu īpašnieku centienus saglabāt, kā arī veidot attiecīgajai vietai raksturīgus vietējos jaukta tipa mežus; |
| --- | --- |

8.

aicina dalībvalstis atbalstīt mežu īpašnieku centienus saglabāt, kā arī veidot attiecīgajai vietai raksturīgus vietējos jaukta tipa mežus;

| 9. | pauž nožēlu par to, ka mežstrādnieku darba apstākļi nav iekļauti kā atsauces punkts ierosinātajā stratēģijā, un lūdz Komisiju ņemt vērā saprātīgu darba organizāciju, augstus tehnoloģiju standartus un kvalitatīvas darbvietas; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu par to, ka mežstrādnieku darba apstākļi nav iekļauti kā atsauces punkts ierosinātajā stratēģijā, un lūdz Komisiju ņemt vērā saprātīgu darba organizāciju, augstus tehnoloģiju standartus un kvalitatīvas darbvietas;

| 10. | norāda, ka mežsaimniecības nozarē patlaban ir nodarbināti vairāk nekā 3 miljoni Eiropas iedzīvotāju, un uzsver, ka mežsaimniecības ilgtermiņa konkurētspēju varēs panākt tikai ar kvalificēta darbaspēka palīdzību; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka mežsaimniecības nozarē patlaban ir nodarbināti vairāk nekā 3 miljoni Eiropas iedzīvotāju, un uzsver, ka mežsaimniecības ilgtermiņa konkurētspēju varēs panākt tikai ar kvalificēta darbaspēka palīdzību;

| 11. | uzskata, ka ES meža stratēģijā ir jāiekļauj nosacījumi, kas nodrošina, ka ES ir attiecīgas apmācības iespējas un darbaspēks, kurš ne vien pilnībā apzinās mežsaimniecības nozarei aktuālās problēmas un apdraudējumu, bet arī pārzina mežu apsaimniekošanai raksturīgos drošības noteikumus; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka ES meža stratēģijā ir jāiekļauj nosacījumi, kas nodrošina, ka ES ir attiecīgas apmācības iespējas un darbaspēks, kurš ne vien pilnībā apzinās mežsaimniecības nozarei aktuālās problēmas un apdraudējumu, bet arī pārzina mežu apsaimniekošanai raksturīgos drošības noteikumus;

| 12. | uzsver, ka ir nepieciešama visaptveroša un saskaņota kopējā stratēģija, un atzinīgi vērtē to, ka tiek atzīta mežsaimniecības un ar mežu saistīto nozaru nozīme un ieguldījums ekonomikā, sociālajā dzīvē un vides aizsardzībā ES; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir nepieciešama visaptveroša un saskaņota kopējā stratēģija, un atzinīgi vērtē to, ka tiek atzīta mežsaimniecības un ar mežu saistīto nozaru nozīme un ieguldījums ekonomikā, sociālajā dzīvē un vides aizsardzībā ES;

| 13. | uzskata, ka šī atzīšana nodrošina stingru pamatu mežsaimniecības nozares atbalstam ES, tostarp novēršot un pārvaldot mežu katastrofas, uzlabojot resursu efektivitāti, palielinot konkurētspēju, veicinot nodarbinātību, attīstot uz koksnes resursiem balstītas rūpniecības nozares un saglabājot ekoloģiskās funkcijas; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka šī atzīšana nodrošina stingru pamatu mežsaimniecības nozares atbalstam ES, tostarp novēršot un pārvaldot mežu katastrofas, uzlabojot resursu efektivitāti, palielinot konkurētspēju, veicinot nodarbinātību, attīstot uz koksnes resursiem balstītas rūpniecības nozares un saglabājot ekoloģiskās funkcijas;

| 14. | uzsver, ka bioekonomika ir ļoti svarīga Komisijas jauno prioritāšu sasniegšanai izaugsmes, nodarbinātības un ieguldījumu jomā; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka bioekonomika ir ļoti svarīga Komisijas jauno prioritāšu sasniegšanai izaugsmes, nodarbinātības un ieguldījumu jomā;

| 15. | atzīst, ka ES ir jārīkojas, lai atbalstītu dalībvalstu politiku, kuras mērķis ir panākt aktīvu, daudzfunkcionālu un ilgtspējīgu meža apsaimniekošanu, tostarp dažādu meža veidu apsaimniekošanu, un lai veidotu ciešāku sadarbību, reaģējot uz pārrobežu apdraudējumiem, piemēram, meža ugunsgrēkiem, klimata pārmaiņām un dabas katastrofām vai invazīvām svešzemju sugām; |
| --- | --- |

15.

atzīst, ka ES ir jārīkojas, lai atbalstītu dalībvalstu politiku, kuras mērķis ir panākt aktīvu, daudzfunkcionālu un ilgtspējīgu meža apsaimniekošanu, tostarp dažādu meža veidu apsaimniekošanu, un lai veidotu ciešāku sadarbību, reaģējot uz pārrobežu apdraudējumiem, piemēram, meža ugunsgrēkiem, klimata pārmaiņām un dabas katastrofām vai invazīvām svešzemju sugām;

| 16. | uzskata, ka stratēģijā vairāk ir jāņem vērā problēmas saistībā ar tādām koku slimībām kā ozolu novīšana, kas izposta korķozolu plantācijas Portugālē, Francijā un Spānijā, kā arī skar īpašas aizsargājamās teritorijas un biosfēras rezervātus; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka stratēģijā vairāk ir jāņem vērā problēmas saistībā ar tādām koku slimībām kā ozolu novīšana, kas izposta korķozolu plantācijas Portugālē, Francijā un Spānijā, kā arī skar īpašas aizsargājamās teritorijas un biosfēras rezervātus;

| 17. | uzsver, ka prognozētais pieprasījuma pēc kokmateriāliem pieaugums mežiem un visām ar mežu saistītajām nozarēm ir gan izdevīgs, gan problemātisks, jo īpaši rēķinoties ar prognozēm, ka klimata pārmaiņu rezultātā meži biežāk un smagāk cietīs no sausuma, ugunsgrēku, vētru un kaitēkļu nodarītā kaitējuma; šajā sakarībā atgādina, ka ir nepieciešams aizsargāt mežus no šiem pieaugošajiem draudiem un saskaņot to produktīvās un aizsardzības funkcijas; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka prognozētais pieprasījuma pēc kokmateriāliem pieaugums mežiem un visām ar mežu saistītajām nozarēm ir gan izdevīgs, gan problemātisks, jo īpaši rēķinoties ar prognozēm, ka klimata pārmaiņu rezultātā meži biežāk un smagāk cietīs no sausuma, ugunsgrēku, vētru un kaitēkļu nodarītā kaitējuma; šajā sakarībā atgādina, ka ir nepieciešams aizsargāt mežus no šiem pieaugošajiem draudiem un saskaņot to produktīvās un aizsardzības funkcijas;

| 18. | atzinīgi vērtē darbības, lai palielinātu mežu platības, jo sevišķi ar vietējām koku sugām teritorijās, kas nav piemērotas pārtikas audzēšanai, un jo sevišķi pilsētas teritoriju tuvumā, lai mazinātu augstas gaisa temperatūras negatīvo ietekmi, samazinātu piesārņojumu un uzlabotu saikni starp cilvēkiem un mežu; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē darbības, lai palielinātu mežu platības, jo sevišķi ar vietējām koku sugām teritorijās, kas nav piemērotas pārtikas audzēšanai, un jo sevišķi pilsētas teritoriju tuvumā, lai mazinātu augstas gaisa temperatūras negatīvo ietekmi, samazinātu piesārņojumu un uzlabotu saikni starp cilvēkiem un mežu;

| 19. | pilnībā atbalsta Komisijas centienus Eiropā ilgtspējīgi veicināt nodarbinātību mežsaimniecības nozarē un nodrošināt labklājību; |
| --- | --- |

19.

pilnībā atbalsta Komisijas centienus Eiropā ilgtspējīgi veicināt nodarbinātību mežsaimniecības nozarē un nodrošināt labklājību;

| 20. | uzsver koksnes un citu materiālu (piemēram, korķa), kā arī koksnes atvasinājumu, tostarp tekstilšķiedru, ilgtspējīgas ražošanas un izmantošanas nozīmīgo lomu ilgtspējīgu ekonomisko modeļu izstrādē un zaļo darbvietu radīšanā; |
| --- | --- |

20.

uzsver koksnes un citu materiālu (piemēram, korķa), kā arī koksnes atvasinājumu, tostarp tekstilšķiedru, ilgtspējīgas ražošanas un izmantošanas nozīmīgo lomu ilgtspējīgu ekonomisko modeļu izstrādē un zaļo darbvietu radīšanā;

| 21. | aicina Komisiju analizēt, kādas ir grūtības nodrošināt piegādes ķēdes darbību, kuras saistītas ar pieprasījuma, īpaši pieprasījuma pēc apaļkokiem, pieaugumu trešās valstīs, un atbalstīt šo nozari; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju analizēt, kādas ir grūtības nodrošināt piegādes ķēdes darbību, kuras saistītas ar pieprasījuma, īpaši pieprasījuma pēc apaļkokiem, pieaugumu trešās valstīs, un atbalstīt šo nozari;

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stimulus, lai aizvien pieaugošā mežu īpašnieku-sieviešu grupa saņemtu īpašas konsultācijas un atbalstu aktīvā un ilgtspējīgā mežu apsaimniekošanā; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stimulus, lai aizvien pieaugošā mežu īpašnieku-sieviešu grupa saņemtu īpašas konsultācijas un atbalstu aktīvā un ilgtspējīgā mežu apsaimniekošanā;

| 23. | uzsver, ka aptuveni 60 % ES mežu ir privāti un pieder apmēram16 miljoniem mežu īpašnieku, un šajā saistībā uzsver īpašuma un īpašumtiesību nozīmi un atbalsta visus pasākumus, kas ļauj ieinteresēto pušu grupām piedalīties dialogā par ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas nostādņu pastiprināšanu un īstenošanu un uzlabot informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka aptuveni 60 % ES mežu ir privāti un pieder apmēram16 miljoniem mežu īpašnieku, un šajā saistībā uzsver īpašuma un īpašumtiesību nozīmi un atbalsta visus pasākumus, kas ļauj ieinteresēto pušu grupām piedalīties dialogā par ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas nostādņu pastiprināšanu un īstenošanu un uzlabot informācijas apmaiņu;

| 24. | norāda, ka mežu īpašniekiem ir būtiska nozīme lauku teritorijās, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē mežsaimniecības un agromežsaimniecības nozīmes atzīšanu lauku attīstības programmās, kas iekļautas KLP 2014.–2020. gadam; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka mežu īpašniekiem ir būtiska nozīme lauku teritorijās, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē mežsaimniecības un agromežsaimniecības nozīmes atzīšanu lauku attīstības programmās, kas iekļautas KLP 2014.–2020. gadam;

| 25. | uzskata, ka ES meža stratēģija tiktu labāk īstenota, ja tā būtu pienācīgi saskaņota ar pieejamo ES finansējumu, tostarp Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA); |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ES meža stratēģija tiktu labāk īstenota, ja tā būtu pienācīgi saskaņota ar pieejamo ES finansējumu, tostarp Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA);

| 26. | norāda uz iespēju dalībvalstīm un reģioniem izmantot to attiecīgajās lauku attīstības programmās pieejamo finansējumu, lai atbalstītu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un veicinātu agromežsaimniecību, kā arī nodrošinātu sabiedrisko labumu vides jomā, piemēram ražojot skābekli, samazinot oglekļa dioksīda daudzumu un aizsargājot kultūraugus no klimatisko apstākļu ietekmes, kā arī sekmējot vietējās tautsaimniecības nozares un radot videi draudzīgas darbvietas; |
| --- | --- |

26.

norāda uz iespēju dalībvalstīm un reģioniem izmantot to attiecīgajās lauku attīstības programmās pieejamo finansējumu, lai atbalstītu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un veicinātu agromežsaimniecību, kā arī nodrošinātu sabiedrisko labumu vides jomā, piemēram ražojot skābekli, samazinot oglekļa dioksīda daudzumu un aizsargājot kultūraugus no klimatisko apstākļu ietekmes, kā arī sekmējot vietējās tautsaimniecības nozares un radot videi draudzīgas darbvietas;

| 27. | atzīst nepieciešamību uzlabot transportēšanu un loģistiku mežu apsaimniekošanas un kokmateriālu ieguves jomā; tādēļ aicina dalībvalstis izstrādāt ilgtspējīgas loģistikas un mežistrādes sistēmas, kas nodara mazāku kaitējumu klimatam, tostarp ar ilgtspējīgu biodegvielu darbināmu kravas automobiļu un kuģu izmantošanu, kā arī plašāku dzelzceļa izmantošanu; mudina šajā nolūkā izmantot ES struktūrfondus un lauku attīstības programmas; |
| --- | --- |

27.

atzīst nepieciešamību uzlabot transportēšanu un loģistiku mežu apsaimniekošanas un kokmateriālu ieguves jomā; tādēļ aicina dalībvalstis izstrādāt ilgtspējīgas loģistikas un mežistrādes sistēmas, kas nodara mazāku kaitējumu klimatam, tostarp ar ilgtspējīgu biodegvielu darbināmu kravas automobiļu un kuģu izmantošanu, kā arī plašāku dzelzceļa izmantošanu; mudina šajā nolūkā izmantot ES struktūrfondus un lauku attīstības programmas;

| 28. | atzīst, ka meži ir sabiedrībai svarīgi iedzīvotāju fiziskās un garīgās veselības kontekstā un to, ka mežu nodrošinātais sabiedriskais labums sekmē dzīves kvalitāti un uzlabo gan cilvēku atpūtas iespējas, gan vidi, it sevišķi saistībā ar skābekļa nodrošinājumu, oglekļa piesaistīšanu, gaisa filtrēšanu, ūdens uzglabāšanu un filtrēšanu, erozijas kontroli un aizsardzību pret lavīnām, kā arī to, ka meži ir brīvdabas aktivitāšu vieta; |
| --- | --- |

28.

atzīst, ka meži ir sabiedrībai svarīgi iedzīvotāju fiziskās un garīgās veselības kontekstā un to, ka mežu nodrošinātais sabiedriskais labums sekmē dzīves kvalitāti un uzlabo gan cilvēku atpūtas iespējas, gan vidi, it sevišķi saistībā ar skābekļa nodrošinājumu, oglekļa piesaistīšanu, gaisa filtrēšanu, ūdens uzglabāšanu un filtrēšanu, erozijas kontroli un aizsardzību pret lavīnām, kā arī to, ka meži ir brīvdabas aktivitāšu vieta;

| 29. | mudina uzlabot sabiedriskā transporta savienojumus starp pilsētu teritorijām un mežiem, lai atvieglotu piekļuvi mežiem un meža masīviem; |
| --- | --- |

29.

mudina uzlabot sabiedriskā transporta savienojumus starp pilsētu teritorijām un mežiem, lai atvieglotu piekļuvi mežiem un meža masīviem;

| 30. | uzsver, cik nozīmīgas ir citas ar mežu saistītas darbības, piemēram, tādu ar koksni nesaistītu produktu kā sēnes vai mīkstie augļi, vākšana, kā arī ganīšana un biškopība; |
| --- | --- |

30.

uzsver, cik nozīmīgas ir citas ar mežu saistītas darbības, piemēram, tādu ar koksni nesaistītu produktu kā sēnes vai mīkstie augļi, vākšana, kā arī ganīšana un biškopība;

| 31. | aicina Komisiju veicināt tādas saimnieciskās darbības, kas var nodrošināt izejmateriālus farmācijas, kosmētikas un pārtikas ražošanai un kalpot kā alternatīvs bezdarba un lauku iedzīvotāju skaita sarukuma mazināšanas veids, un popularizēt šādi iegūto produktu labvēlīgo ietekmi uz cilvēku veselību; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju veicināt tādas saimnieciskās darbības, kas var nodrošināt izejmateriālus farmācijas, kosmētikas un pārtikas ražošanai un kalpot kā alternatīvs bezdarba un lauku iedzīvotāju skaita sarukuma mazināšanas veids, un popularizēt šādi iegūto produktu labvēlīgo ietekmi uz cilvēku veselību;

Efektīva resursu izmantošana –– koksne kā ilgtspējīga izejviela (ilgtspējīga mežu apsaimniekošana)

| 32. | uzsver, ka gan koksnes un citu nocirstas koksnes produktu izmantošanai kā atjaunojamai un klimatam nekaitīgai izejvielai, gan ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai ir nozīmīga loma tādu Eiropas Savienības sociālo un politisko mērķu īstenošanā kā enerģijas pāreja, klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām, kā arī stratēģijas “Eiropa 2020” un bioloģiskā daudzveidības mērķu īstenošanā; norāda, ka aktīvas mežu apsaimniekošanas trūkums apgrūtinātu šo mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka gan koksnes un citu nocirstas koksnes produktu izmantošanai kā atjaunojamai un klimatam nekaitīgai izejvielai, gan ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai ir nozīmīga loma tādu Eiropas Savienības sociālo un politisko mērķu īstenošanā kā enerģijas pāreja, klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām, kā arī stratēģijas “Eiropa 2020” un bioloģiskā daudzveidības mērķu īstenošanā; norāda, ka aktīvas mežu apsaimniekošanas trūkums apgrūtinātu šo mērķu īstenošanu;

| 33. | uzsver, ka apsaimniekotiem mežiem ir lielāka CO2 piesaistīšanas spēja nekā neapsaimniekotiem mežiem, un norāda, ka mežu ilgtspējīga apsaimniekošana ir svarīga, lai maksimāli palielinātu ES mežu oglekļa dioksīda piesaistes potenciālu; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka apsaimniekotiem mežiem ir lielāka CO2 piesaistīšanas spēja nekā neapsaimniekotiem mežiem, un norāda, ka mežu ilgtspējīga apsaimniekošana ir svarīga, lai maksimāli palielinātu ES mežu oglekļa dioksīda piesaistes potenciālu;

| 34. | ir pārliecināts, ka mežus nevajadzētu uzskatīt tikai un vienīgi par oglekļa dioksīda piesaistītājiem; |
| --- | --- |

34.

ir pārliecināts, ka mežus nevajadzētu uzskatīt tikai un vienīgi par oglekļa dioksīda piesaistītājiem;

| 35. | uzsver, ka ir jāgūst pārliecība par meža resursu un materiālu efektīvu izmantošanu un otrreizēju izmantošanu nolūkā samazināt Savienības tirdzniecības bilances deficītu, uzlabot ES koksnes resursu pietiekamību un tās meža nozares konkurētspēju, vienlaikus palīdzot novērst neilgtspējīgu meža apsaimniekošanas praksi, aizsargājot vidi un samazinot mežu izciršanu trešās valstīs ārpus ES; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka ir jāgūst pārliecība par meža resursu un materiālu efektīvu izmantošanu un otrreizēju izmantošanu nolūkā samazināt Savienības tirdzniecības bilances deficītu, uzlabot ES koksnes resursu pietiekamību un tās meža nozares konkurētspēju, vienlaikus palīdzot novērst neilgtspējīgu meža apsaimniekošanas praksi, aizsargājot vidi un samazinot mežu izciršanu trešās valstīs ārpus ES;

| 36. | īpaši atbalsta koksnes kā atjaunojamas, daudzpusējas tomēr ierobežota daudzuma izejvielas efektīvu izmantošanu un ir pret likumā noteiktu prioritāti koksnes izmantošanai, jo tas, no vienas puses, ierobežo enerģijas tirgu un jaunu un inovatīvu biomasas lietojumu attīstību, bet, no otras puses, atsevišķās tālākās un lauku teritorijās nav īstenojams pat infrastruktūras iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

36.

īpaši atbalsta koksnes kā atjaunojamas, daudzpusējas tomēr ierobežota daudzuma izejvielas efektīvu izmantošanu un ir pret likumā noteiktu prioritāti koksnes izmantošanai, jo tas, no vienas puses, ierobežo enerģijas tirgu un jaunu un inovatīvu biomasas lietojumu attīstību, bet, no otras puses, atsevišķās tālākās un lauku teritorijās nav īstenojams pat infrastruktūras iemeslu dēļ;

| 37. | atbalsta atvērtu, uz tirgu orientētu pieeju un brīvību visiem tirgus dalībniekiem, priekšroku dodot uz vietas iegūtiem kokmateriāliem, lai pēc iespēja samazinātu starptautiskā transporta radītās oglekļa emisijas un veicinātu ilgtspējīgu vietējo ražošanu; |
| --- | --- |

37.

atbalsta atvērtu, uz tirgu orientētu pieeju un brīvību visiem tirgus dalībniekiem, priekšroku dodot uz vietas iegūtiem kokmateriāliem, lai pēc iespēja samazinātu starptautiskā transporta radītās oglekļa emisijas un veicinātu ilgtspējīgu vietējo ražošanu;

| 38. | tā kā daži no Savienībā lielākajiem biomasas resursiem ir atrodami mazapdzīvotos un attālākajos Savienības reģionos, uzskata, ka, īstenojot stratēģiju, ir obligāti jāņem vērā visas šo mazāk apdzīvoto un attālāko reģionu īpatnības; |
| --- | --- |

38.

tā kā daži no Savienībā lielākajiem biomasas resursiem ir atrodami mazapdzīvotos un attālākajos Savienības reģionos, uzskata, ka, īstenojot stratēģiju, ir obligāti jāņem vērā visas šo mazāk apdzīvoto un attālāko reģionu īpatnības;

| 39. | atzīst koksnes kā energoresursa vērtību, lai apkarotu enerģētisko nabadzību, sekmējot 2030. gada klimata un enerģētikas regulējuma mērķu sasniegšanu atjaunojamo energoresursu jomā un paverot jaunas uzņēmējdarbības iespējas; |
| --- | --- |

39.

atzīst koksnes kā energoresursa vērtību, lai apkarotu enerģētisko nabadzību, sekmējot 2030. gada klimata un enerģētikas regulējuma mērķu sasniegšanu atjaunojamo energoresursu jomā un paverot jaunas uzņēmējdarbības iespējas;

| 40. | uzskata, ka jaunajai meža stratēģijai ir jānodrošina ciešāka sadarbība koksnes nozares strukturēšanā un iesaistīto pušu apvienošanā, lai varētu nodrošināt mežu resursu labāku izmantošanu; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka jaunajai meža stratēģijai ir jānodrošina ciešāka sadarbība koksnes nozares strukturēšanā un iesaistīto pušu apvienošanā, lai varētu nodrošināt mežu resursu labāku izmantošanu;

| 41. | uzskata, ka ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas pamatā jābūt vispārēji atzītiem un pieņemtiem principiem un instrumentiem, piemēram, ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas kritērijiem un rādītājiem, kuri jāattiecina uz visu nozari, neatkarīgi no koksnes galalietojuma; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas pamatā jābūt vispārēji atzītiem un pieņemtiem principiem un instrumentiem, piemēram, ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas kritērijiem un rādītājiem, kuri jāattiecina uz visu nozari, neatkarīgi no koksnes galalietojuma;

| 42. | atbalsta Komisijas nodomu kopā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām izstrādāt vērienīgu, objektīvu un pierādāmu kritēriju un rādītāju kopumu mežu ilgtspējīgai apsaimniekošanai, uzsverot, ka šie kritēriji būtu jāsaskaņo ar Ministru konferences par mežu aizsardzību Eiropā (Forest Europe) (2) prasībām, kas veido pamatu vienotai ziņošanai par ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu, kā arī pamatu ilgtspējas sertifikācijas sistēmām visas Eiropas līmenī, ņemot vērā mežu daudzveidību visā Eiropā; |
| --- | --- |

42.

atbalsta Komisijas nodomu kopā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām izstrādāt vērienīgu, objektīvu un pierādāmu kritēriju un rādītāju kopumu mežu ilgtspējīgai apsaimniekošanai, uzsverot, ka šie kritēriji būtu jāsaskaņo ar Ministru konferences par mežu aizsardzību Eiropā (Forest Europe) (2) prasībām, kas veido pamatu vienotai ziņošanai par ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu, kā arī pamatu ilgtspējas sertifikācijas sistēmām visas Eiropas līmenī, ņemot vērā mežu daudzveidību visā Eiropā;

| 43. | atzīst, ka palielinās pieprasījums pēc mežsaimniecības produktiem, galvenokārt tādēļ, ka pieaug to atjaunojamo energoresursu skaits, kas tiek iegūti no biomasas, un tādēļ ir nepieciešami jauni pasākumi, lai palielinātu koksnes pieejamību un nodrošinātu ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

43.

atzīst, ka palielinās pieprasījums pēc mežsaimniecības produktiem, galvenokārt tādēļ, ka pieaug to atjaunojamo energoresursu skaits, kas tiek iegūti no biomasas, un tādēļ ir nepieciešami jauni pasākumi, lai palielinātu koksnes pieejamību un nodrošinātu ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu;

| 44. | norāda, ka sarunas Forest Europe ietvaros par Eiropas meža konvenciju (3) kā saistošu sistēmu ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai un uzlabota interešu līdzsvara nodrošināšanai meža politikas jomā ir sekmīgi progresējušas, un aicina dalībvalstis un Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atsāktu un veiksmīgi pabeigtu šīs sarunas; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka sarunas Forest Europe ietvaros par Eiropas meža konvenciju (3) kā saistošu sistēmu ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai un uzlabota interešu līdzsvara nodrošināšanai meža politikas jomā ir sekmīgi progresējušas, un aicina dalībvalstis un Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atsāktu un veiksmīgi pabeigtu šīs sarunas;

| 45. | uzskata, ka mežu apsaimniekošanas plāni vai līdzvērtīgi instrumenti var būt svarīgs stratēģisks instruments konkrētu pasākumu veikšanai individuālu uzņēmumu līmenī, lai veiktu ilgtermiņa plānošanu un īstenotu ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu Eiropas mežos; tomēr uzsver, ka uz šajos plānos iekļauto konkrētu pasākumu īstenošanu meža valdījuma līmenī joprojām ir jāattiecina valsts tiesību akti; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka mežu apsaimniekošanas plāni vai līdzvērtīgi instrumenti var būt svarīgs stratēģisks instruments konkrētu pasākumu veikšanai individuālu uzņēmumu līmenī, lai veiktu ilgtermiņa plānošanu un īstenotu ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu Eiropas mežos; tomēr uzsver, ka uz šajos plānos iekļauto konkrētu pasākumu īstenošanu meža valdījuma līmenī joprojām ir jāattiecina valsts tiesību akti;

| 46. | aicina dalībvalstis, ņemot vērā proporcionalitātes un subsidiaritātes principus, uzraudzīt un veicināt meža apsaimniekošanas plānu īstenošanu, neradot lieku administratīvo slogu; |
| --- | --- |

46.

aicina dalībvalstis, ņemot vērā proporcionalitātes un subsidiaritātes principus, uzraudzīt un veicināt meža apsaimniekošanas plānu īstenošanu, neradot lieku administratīvo slogu;

| 47. | atzinīgi vērtē to, ka skaidri tiek nodalīti mežu apsaimniekošanas plāni un apsaimniekošanas plāni saistībā ar “Natura 2000” tīklu; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē to, ka skaidri tiek nodalīti mežu apsaimniekošanas plāni un apsaimniekošanas plāni saistībā ar “Natura 2000” tīklu;

| 48. | norāda, ka šie mežu apsaimniekošanas plāni ir tikai nosacījums, lai ES lauku attīstības līdzekļus iegūtu atbalsta saņēmēji virs konkrēta saimniecības lieluma, un ka uz mežiem zem konkrētās robežvērtības šī prasība neattiecas; turklāt norāda, ka var apstiprināt arī līdzvērtīgus instrumentus; |
| --- | --- |

48.

norāda, ka šie mežu apsaimniekošanas plāni ir tikai nosacījums, lai ES lauku attīstības līdzekļus iegūtu atbalsta saņēmēji virs konkrēta saimniecības lieluma, un ka uz mežiem zem konkrētās robežvērtības šī prasība neattiecas; turklāt norāda, ka var apstiprināt arī līdzvērtīgus instrumentus;

| 49. | aicina dalībvalstis pilnībā izmantot šo pieejamo elastību, īstenojot tiesību aktus, jo īpaši mazāku tirgus dalībnieku interesēs; |
| --- | --- |

49.

aicina dalībvalstis pilnībā izmantot šo pieejamo elastību, īstenojot tiesību aktus, jo īpaši mazāku tirgus dalībnieku interesēs;

| 50. | prasa Komisijai un dalībvalstīm veidot stimulus un atbalstīt jaunus uzņēmējdarbības modeļus, piemēram, ražošanas struktūras, kas mudinātu mazos privāto mežu īpašniekus savu mežu apsaimniekot aktīvi un ilgtspējīgi; |
| --- | --- |

50.

prasa Komisijai un dalībvalstīm veidot stimulus un atbalstīt jaunus uzņēmējdarbības modeļus, piemēram, ražošanas struktūras, kas mudinātu mazos privāto mežu īpašniekus savu mežu apsaimniekot aktīvi un ilgtspējīgi;

| 51. | uzstāj –– lai īstenotu šo stratēģiju pienācīgā veidā, ir svarīgi izstrādāt specifisku ilgtermiņa rīcības plānu, uzsverot, cik svarīga ir meža koksnes apzināta un ilgtspējīga izmantošana, lai radītu pievienoto vērtību un darbvietas, vienlaikus nodrošinot līdzekļus privāto mežsaimniecības uzņēmumu stiprināšanai un organizētu meža īpašnieku grupu atbalstam; |
| --- | --- |

51.

uzstāj –– lai īstenotu šo stratēģiju pienācīgā veidā, ir svarīgi izstrādāt specifisku ilgtermiņa rīcības plānu, uzsverot, cik svarīga ir meža koksnes apzināta un ilgtspējīga izmantošana, lai radītu pievienoto vērtību un darbvietas, vienlaikus nodrošinot līdzekļus privāto mežsaimniecības uzņēmumu stiprināšanai un organizētu meža īpašnieku grupu atbalstam;

| 52. | uzsver, ka efektīvas resursu pārvaldības ietvaros būtu jāīsteno atbalsta programmas lauksaimniecībai nepiemērotu teritoriju apmežošanai, kā arī aizsargjoslu izveidei; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka efektīvas resursu pārvaldības ietvaros būtu jāīsteno atbalsta programmas lauksaimniecībai nepiemērotu teritoriju apmežošanai, kā arī aizsargjoslu izveidei;

Pētniecība un izstrāde –– izglītība un apmācība

| 53. | uzskata, ka par prioritāti ir jāuzskata pētniecības praktiska izmantošana, jo no jaunām idejām labumu var gūt visa nozare, un ka uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai ir liels izaugsmes potenciāls; vēl uzskata, ka papildu ieguldījumi nozares inovācijā var radīt jaunas produktu nišas un efektīvākus ražošanas procesus, kas nodrošinātu pieejamo resursu racionālāku izmantošanu un varētu līdz minimumam samazināt negatīvo ietekmi uz mežu resursiem; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka par prioritāti ir jāuzskata pētniecības praktiska izmantošana, jo no jaunām idejām labumu var gūt visa nozare, un ka uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai ir liels izaugsmes potenciāls; vēl uzskata, ka papildu ieguldījumi nozares inovācijā var radīt jaunas produktu nišas un efektīvākus ražošanas procesus, kas nodrošinātu pieejamo resursu racionālāku izmantošanu un varētu līdz minimumam samazināt negatīvo ietekmi uz mežu resursiem;

| 54. | aicina Komisiju izvērtēt Eiropas programmu pētniecības un izstrādes jomā (“Apvārsnis 2020”) un Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmas (COSME) atbilstību mežsaimniecības un koksnes apstrādes nozares prioritātēm un attiecīgā gadījumā uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai izstrādāt jaunus instrumentus, kā arī sekmēt mērķtiecīgus pētījumus par izmaksu ziņā efektīviem risinājumiem attiecībā uz jauniem, novatoriskiem koka izstrādājumiem, lai atbalstītu ilgtspējīgas uz koksni balstītas bioekonomikas izstrādi; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju izvērtēt Eiropas programmu pētniecības un izstrādes jomā (“Apvārsnis 2020”) un Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmas (COSME) atbilstību mežsaimniecības un koksnes apstrādes nozares prioritātēm un attiecīgā gadījumā uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai izstrādāt jaunus instrumentus, kā arī sekmēt mērķtiecīgus pētījumus par izmaksu ziņā efektīviem risinājumiem attiecībā uz jauniem, novatoriskiem koka izstrādājumiem, lai atbalstītu ilgtspējīgas uz koksni balstītas bioekonomikas izstrādi;

| 55. | atzinīgi vērtēto, ka dalībvalstis apmainās ar datiem, labāko praksi un zināšanām, kas ir iegūtas par mežiem, un aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt zināšanu un labas prakses apmaiņu starp nozares, zinātnes un ražošanas pārstāvjiem; |
| --- | --- |

55.

atzinīgi vērtēto, ka dalībvalstis apmainās ar datiem, labāko praksi un zināšanām, kas ir iegūtas par mežiem, un aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt zināšanu un labas prakses apmaiņu starp nozares, zinātnes un ražošanas pārstāvjiem;

| 56. | uzsver, ka ar ES pētniecības, izstrādes un jauninājumu pamatprogrammu atbalstu var veicināt gudru un ilgtspējīgu izaugsmi, iegūt lielākas pievienotās vērtības produktus, tīrāku tehnoloģiju un augstu tehnoloģijas pakāpi, sevišķi saistībā ar rafinētas biodegvielas un rūpniecības ēku koka konstrukcijām, arī automobiļu ražošanas un tekstilrūpniecības nozarēs; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka ar ES pētniecības, izstrādes un jauninājumu pamatprogrammu atbalstu var veicināt gudru un ilgtspējīgu izaugsmi, iegūt lielākas pievienotās vērtības produktus, tīrāku tehnoloģiju un augstu tehnoloģijas pakāpi, sevišķi saistībā ar rafinētas biodegvielas un rūpniecības ēku koka konstrukcijām, arī automobiļu ražošanas un tekstilrūpniecības nozarēs;

| 57. | atgādina, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju bioekonomikas tirgus daļa 2009. gadā bija vairāk nekā EUR 2 triljonus vērta un nodrošināja 20 miljonus darbvietu jeb 9 % no visa ES nodarbināto skaita; |
| --- | --- |

57.

atgādina, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju bioekonomikas tirgus daļa 2009. gadā bija vairāk nekā EUR 2 triljonus vērta un nodrošināja 20 miljonus darbvietu jeb 9 % no visa ES nodarbināto skaita;

| 58. | norāda, ka katrs eiro, kas ieguldīts ar bioekonomiku saistītā pētniecībā un inovācijā, izmantojot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, radīs aptuveni EUR 10 lielu pievienoto vērtību; uzsver, ka pašlaik meži ir bioekonomikai izšķirošas nozīmes faktors un ka tāds tas būs arī turpmāk; |
| --- | --- |

58.

norāda, ka katrs eiro, kas ieguldīts ar bioekonomiku saistītā pētniecībā un inovācijā, izmantojot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, radīs aptuveni EUR 10 lielu pievienoto vērtību; uzsver, ka pašlaik meži ir bioekonomikai izšķirošas nozīmes faktors un ka tāds tas būs arī turpmāk;

| 59. | uzskata, ka, ņemot vērā sasniegumus pētniecībā un tehnoloģiju izstrādē, ir jāveicina no naftas iegūtu vai siltumietilpīgu izejvielu aizstāšana ar kokmateriāliem un nocirstas koksnes produktiem un ka tas var palīdzēt vēl sekmīgāk mazināt klimata pārmaiņas un radīt jaunas darbvietas; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka, ņemot vērā sasniegumus pētniecībā un tehnoloģiju izstrādē, ir jāveicina no naftas iegūtu vai siltumietilpīgu izejvielu aizstāšana ar kokmateriāliem un nocirstas koksnes produktiem un ka tas var palīdzēt vēl sekmīgāk mazināt klimata pārmaiņas un radīt jaunas darbvietas;

| 60. | uzsver, ka ir jāizvērtē visu to ES tiesību aktu izmaksas, kuri ietekmē uz koksnes resursiem balstītu rūpniecības nozaru vērtības ķēdes, jo ir jāsamazina jebkāda birokrātija, kas ir lieka un apgrūtinoša, un ir jāpanāk noturīgāka nozares spēja konkurēt ilgtermiņā, un ka ir arī jāatbalsta princips, saskaņā ar kuru būtu jāveic rūpīgs ikviena jauna likumdošanas priekšlikuma ietekmes novērtējums, ja šāds priekšlikums skar mežsaimniecības nozari un uz koksnes resursiem balstītu rūpniecības nozaru vērtības ķēdes; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka ir jāizvērtē visu to ES tiesību aktu izmaksas, kuri ietekmē uz koksnes resursiem balstītu rūpniecības nozaru vērtības ķēdes, jo ir jāsamazina jebkāda birokrātija, kas ir lieka un apgrūtinoša, un ir jāpanāk noturīgāka nozares spēja konkurēt ilgtermiņā, un ka ir arī jāatbalsta princips, saskaņā ar kuru būtu jāveic rūpīgs ikviena jauna likumdošanas priekšlikuma ietekmes novērtējums, ja šāds priekšlikums skar mežsaimniecības nozari un uz koksnes resursiem balstītu rūpniecības nozaru vērtības ķēdes;

| 61. | uzskata, ka ar mežu saistīto zināšanu bāzes paplašināšana ir ļoti svarīga pētniecībai un ka meža stratēģijas īstenošana nav iespējama bez uzticamas informācijas; |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka ar mežu saistīto zināšanu bāzes paplašināšana ir ļoti svarīga pētniecībai un ka meža stratēģijas īstenošana nav iespējama bez uzticamas informācijas;

| 62. | norāda, ka ir pieejama informācija un uzraudzības resursi saistībā ar programmu Copernicus un citām Eiropas mēroga iniciatīvām kosmosa jomā, un iesaka vairāk izmantot šos resursus un instrumentus; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka ir pieejama informācija un uzraudzības resursi saistībā ar programmu Copernicus un citām Eiropas mēroga iniciatīvām kosmosa jomā, un iesaka vairāk izmantot šos resursus un instrumentus;

| 63. | norāda, ka valstu īstenotā meža inventarizācija nodrošina mežu uzskaites visaptverošu uzraudzību un tā tiek nodrošināts reģionālais aspekts un ievērota prasība par mazāku birokrātiju un izmaksām; |
| --- | --- |

63.

norāda, ka valstu īstenotā meža inventarizācija nodrošina mežu uzskaites visaptverošu uzraudzību un tā tiek nodrošināts reģionālais aspekts un ievērota prasība par mazāku birokrātiju un izmaksām;

| 64. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus izveidot Eiropas Mežu informācijas sistēmu, kuras pamatā ir valstu dati, un iniciatīvas, kas uzlabos jauno un jau pieejamo datu salīdzināmību, un šajā sakarībā cer, ka tiks pastiprināta tādu datu analīze, kas attiecas uz ekonomiku un nodarbinātību mežsaimniecības un koksnes apstrādes nozarēs; |
| --- | --- |

64.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus izveidot Eiropas Mežu informācijas sistēmu, kuras pamatā ir valstu dati, un iniciatīvas, kas uzlabos jauno un jau pieejamo datu salīdzināmību, un šajā sakarībā cer, ka tiks pastiprināta tādu datu analīze, kas attiecas uz ekonomiku un nodarbinātību mežsaimniecības un koksnes apstrādes nozarēs;

| 65. | jo īpaši iesaka, ka nepieciešams lielāks daudzums ilgtermiņa datu kopumu, lai palīdzētu izprast tendences mežsaimniecības nozarē un tās pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

65.

jo īpaši iesaka, ka nepieciešams lielāks daudzums ilgtermiņa datu kopumu, lai palīdzētu izprast tendences mežsaimniecības nozarē un tās pielāgošanos klimata pārmaiņām;

| 66. | uzskata, ka kvalificēts un labi apmācīts darbaspēks ir būtisks mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas sekmīgai īstenošanai, un aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt pasākumus un, ja iespējams, izmantot tādus pieejamos Eiropas instrumentus kā Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF) un sistēma Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET2020), lai meža nozarē atbalstītu paaudžu maiņu un kompensētu trūkstošo kvalificēto darbaspēku; |
| --- | --- |

66.

uzskata, ka kvalificēts un labi apmācīts darbaspēks ir būtisks mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas sekmīgai īstenošanai, un aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt pasākumus un, ja iespējams, izmantot tādus pieejamos Eiropas instrumentus kā Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF) un sistēma Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET2020), lai meža nozarē atbalstītu paaudžu maiņu un kompensētu trūkstošo kvalificēto darbaspēku;

| 67. | aicina Komisiju atbalstīt nozares informācijas kampaņu sagatavošanu, lai palielinātu informētību par tās piedāvātajām iespējām bezdarba un iedzīvotāju skaita sarukuma mazināšanai, kā arī padarītu to pievilcīgāku jauniešiem; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju atbalstīt nozares informācijas kampaņu sagatavošanu, lai palielinātu informētību par tās piedāvātajām iespējām bezdarba un iedzīvotāju skaita sarukuma mazināšanai, kā arī padarītu to pievilcīgāku jauniešiem;

| 68. | uzskata, ka ir jāizstrādā apmācības programmas, jo īpaši nozares jaunajiem darbiniekiem un jaunajiem mežsaimniekiem, kā arī esošajiem būvniecības nozares darbiniekiem, lai palielinātu viņu informētību par iespējām, ko rada kokmateriālu izmantošana, lai mežu apsaimniekošanas jomā un ar to saistītajās rūpniecības nozarēs tiktu nodrošināta zināšanu nodošana; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka ir jāizstrādā apmācības programmas, jo īpaši nozares jaunajiem darbiniekiem un jaunajiem mežsaimniekiem, kā arī esošajiem būvniecības nozares darbiniekiem, lai palielinātu viņu informētību par iespējām, ko rada kokmateriālu izmantošana, lai mežu apsaimniekošanas jomā un ar to saistītajās rūpniecības nozarēs tiktu nodrošināta zināšanu nodošana;

| 69. | atzīst, ka ilgtspējīga apsaimniekošana visā meža produktu dzīves ciklā var sniegt nozīmīgu ieguldījumu videi draudzīgas ekonomikas mērķu sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz tiem mērķiem, kas saistīti ar klimata pārmaiņu mazināšanas politikas nostādnēm un resursu efektīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

69.

atzīst, ka ilgtspējīga apsaimniekošana visā meža produktu dzīves ciklā var sniegt nozīmīgu ieguldījumu videi draudzīgas ekonomikas mērķu sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz tiem mērķiem, kas saistīti ar klimata pārmaiņu mazināšanas politikas nostādnēm un resursu efektīvu izmantošanu;

| 70. | uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāveicina ilgtspējīga kokmateriālu izmantošana mājokļu nozarē, tostarp lai būvētu mājokļus par pieņemamākām cenām no ilgtspējīgā veidā iegūtām izejvielām; |
| --- | --- |

70.

uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāveicina ilgtspējīga kokmateriālu izmantošana mājokļu nozarē, tostarp lai būvētu mājokļus par pieņemamākām cenām no ilgtspējīgā veidā iegūtām izejvielām;

| 71. | norāda, cik svarīgi ir tradicionāli augstvērtīgie izmantošanas veidi, kuru iespaidīgais potenciāls vēl arvien nav izsmelts, piemēram, koksnes izmantošana būvniecībā un iepakošanā; |
| --- | --- |

71.

norāda, cik svarīgi ir tradicionāli augstvērtīgie izmantošanas veidi, kuru iespaidīgais potenciāls vēl arvien nav izsmelts, piemēram, koksnes izmantošana būvniecībā un iepakošanā;

| 72. | norāda, ka pašreizējie tehnoloģiju uzlabojumi ļauj būvēt ietilpīgas ēkas, galvenokārt izmantojot kokmateriālus un tādējādi būtiski samazinot CO2 emisijas būvniecības nozarē; |
| --- | --- |

72.

norāda, ka pašreizējie tehnoloģiju uzlabojumi ļauj būvēt ietilpīgas ēkas, galvenokārt izmantojot kokmateriālus un tādējādi būtiski samazinot CO2 emisijas būvniecības nozarē;

| 73. | norāda, ka noteikumi par koksnes izmantošanu būvniecības vajadzībām dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi; tādēļ prasa uzņemties saistības pieņemt ES noteikumus, ar kuriem veicina plašāku koksnes izmantošanu ēkās; |
| --- | --- |

73.

norāda, ka noteikumi par koksnes izmantošanu būvniecības vajadzībām dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi; tādēļ prasa uzņemties saistības pieņemt ES noteikumus, ar kuriem veicina plašāku koksnes izmantošanu ēkās;

| 74. | aicina dalībvalstis izstrādāt iniciatīvas, lai atbalstītu zināšanu un tehnoloģiju nodošanu, un pilnībā izmantot pašreizējās ES programmas pētniecības un inovācijas atbalstam mežsaimniecības un mežu nozarē; |
| --- | --- |

74.

aicina dalībvalstis izstrādāt iniciatīvas, lai atbalstītu zināšanu un tehnoloģiju nodošanu, un pilnībā izmantot pašreizējās ES programmas pētniecības un inovācijas atbalstam mežsaimniecības un mežu nozarē;

| 75. | norāda, ka ir būtiski trūkumi zinātniskajā un tehnoloģiskajā izpētē saistībā ar mežsaimniecības pielāgošanu klimata pārmaiņām, tostarp saistībā ar pētījumiem par kaitēkļu un slimību pieaugošo ietekmi, kas rada nopietnu apdraudējumu Eiropas mežiem un ar mežu saistītajām nozarēm; |
| --- | --- |

75.

norāda, ka ir būtiski trūkumi zinātniskajā un tehnoloģiskajā izpētē saistībā ar mežsaimniecības pielāgošanu klimata pārmaiņām, tostarp saistībā ar pētījumiem par kaitēkļu un slimību pieaugošo ietekmi, kas rada nopietnu apdraudējumu Eiropas mežiem un ar mežu saistītajām nozarēm;

| 76. | mudina dalībvalstis un Komisiju īstenot pasākumus, lai veidotu izpratni par Eiropas mežu un Eiropas mežsaimniecības ekonomisko, ekoloģisko un sociālo nozīmi un to, cik svarīga ir uz koksnes resursiem balstīta bioekonomika un koksne kā viens no ES svarīgākajiem atjaunojamajiem izejmateriāliem; |
| --- | --- |

76.

mudina dalībvalstis un Komisiju īstenot pasākumus, lai veidotu izpratni par Eiropas mežu un Eiropas mežsaimniecības ekonomisko, ekoloģisko un sociālo nozīmi un to, cik svarīga ir uz koksnes resursiem balstīta bioekonomika un koksne kā viens no ES svarīgākajiem atjaunojamajiem izejmateriāliem;

| 77. | uzskata, ka ir svarīgi veicināt zinātniski pētniecisko darbu, kas vērsts uz biomasas racionālu izmantošanu un ātraudzīgu enerģijas kultūru izstrādi, un izveidot modeli, lai radītu ekonomiskus stimulus biomasas atkritumu izmantošanai; |
| --- | --- |

77.

uzskata, ka ir svarīgi veicināt zinātniski pētniecisko darbu, kas vērsts uz biomasas racionālu izmantošanu un ātraudzīgu enerģijas kultūru izstrādi, un izveidot modeli, lai radītu ekonomiskus stimulus biomasas atkritumu izmantošanai;

Globālie uzdevumi –– vides aizsardzība un klimata pārmaiņu novēršana

| 78. | uzsver, ka ilgtspējīga mežu apsaimniekošana var pozitīvi ietekmēt bioloģisko daudzveidību un palēnināt klimata pārmaiņas, kā arī mazināt meža ugunsgrēku, kaitēkļu invāzijas un slimību riskus; |
| --- | --- |

78.

uzsver, ka ilgtspējīga mežu apsaimniekošana var pozitīvi ietekmēt bioloģisko daudzveidību un palēnināt klimata pārmaiņas, kā arī mazināt meža ugunsgrēku, kaitēkļu invāzijas un slimību riskus;

| 79. | uzsver –Savienība ir panākusi vienošanos, ka līdz 2020. gadam ir jāaptur bioloģiskās daudzveidības izzušana un ekosistēmu pakalpojumu, tostarp apputeksnēšanas, degradācija, ir jāsaglabā ekosistēmas un to pakalpojumi un būtu jāatjauno vismaz 15 % degradēto ekosistēmu; norāda, ka vienošanās Savienībā ir panākta arī par to, ka meža apsaimniekošanai ir jābūt ilgtspējīgai, ir jāaizsargā un, ciktāl iespējams, jāuzlabo meži, to bioloģiskā daudzveidība un sniegtie pakalpojumi un ir jāuzlabo mežu noturība pret klimata pārmaiņām, ugunsgrēkiem, vētrām, kaitēkļiem un slimībām; turklāt uzsver nepieciešamību izstrādāt un īstenot atjaunotu Savienības meža stratēģiju, kas pievērstos gan daudzajām meža vajadzībām, gan meža sniegtajam labumam un dotu ieguldījumu stratēģiskākas pieejas izveidē mežu aizsardzībai un uzlabošanai, tostarp īstenojot mežu ilgtspējīgu apsaimniekošana (4); |
| --- | --- |

79.

uzsver –Savienība ir panākusi vienošanos, ka līdz 2020. gadam ir jāaptur bioloģiskās daudzveidības izzušana un ekosistēmu pakalpojumu, tostarp apputeksnēšanas, degradācija, ir jāsaglabā ekosistēmas un to pakalpojumi un būtu jāatjauno vismaz 15 % degradēto ekosistēmu; norāda, ka vienošanās Savienībā ir panākta arī par to, ka meža apsaimniekošanai ir jābūt ilgtspējīgai, ir jāaizsargā un, ciktāl iespējams, jāuzlabo meži, to bioloģiskā daudzveidība un sniegtie pakalpojumi un ir jāuzlabo mežu noturība pret klimata pārmaiņām, ugunsgrēkiem, vētrām, kaitēkļiem un slimībām; turklāt uzsver nepieciešamību izstrādāt un īstenot atjaunotu Savienības meža stratēģiju, kas pievērstos gan daudzajām meža vajadzībām, gan meža sniegtajam labumam un dotu ieguldījumu stratēģiskākas pieejas izveidē mežu aizsardzībai un uzlabošanai, tostarp īstenojot mežu ilgtspējīgu apsaimniekošana (4);

| 80. | norāda, ka ir jāpievērš lielāka uzmanība citiem jautājumiem, īpaši zālēdāju pārmērīgas savairošanās problēmai, mežu veselībai, koksnes ilgtspējīgas ražošanas veicināšanai, meža ģenētiskajiem resursiem (MĢR), pasākumiem mežu aizsardzībai pret ugunsgrēkiem un šādu ugunsgrēku dzēšanai, augsnes erozijas novēršanai un augu segas atjaunošanai; |
| --- | --- |

80.

norāda, ka ir jāpievērš lielāka uzmanība citiem jautājumiem, īpaši zālēdāju pārmērīgas savairošanās problēmai, mežu veselībai, koksnes ilgtspējīgas ražošanas veicināšanai, meža ģenētiskajiem resursiem (MĢR), pasākumiem mežu aizsardzībai pret ugunsgrēkiem un šādu ugunsgrēku dzēšanai, augsnes erozijas novēršanai un augu segas atjaunošanai;

| 81. | atzīst, ka īscirtmeta atvasāja plantācijas varētu nodrošināt ilgtspējīgu koka biomasu, vienlaikus nodrošinot nepieciešamo teritoriju uzturēšanu, tādējādi samazinot augsnes erozijas un zemes nogruvumu risku atmatā atstātā vai pamestā zemē; |
| --- | --- |

81.

atzīst, ka īscirtmeta atvasāja plantācijas varētu nodrošināt ilgtspējīgu koka biomasu, vienlaikus nodrošinot nepieciešamo teritoriju uzturēšanu, tādējādi samazinot augsnes erozijas un zemes nogruvumu risku atmatā atstātā vai pamestā zemē;

| 82. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt konkrētus pasākumus, lai sasniegtu Aiči 5. mērķi, kas paredz līdz 2020. gadam vismaz uz pusi samazināt un, ja iespējams, gandrīz pilnībā novērst visu dabisko biotopu, tostarp mežu, zudumu, kā arī būtiski samazināt degradāciju un sadrumstalotību; |
| --- | --- |

82.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt konkrētus pasākumus, lai sasniegtu Aiči 5. mērķi, kas paredz līdz 2020. gadam vismaz uz pusi samazināt un, ja iespējams, gandrīz pilnībā novērst visu dabisko biotopu, tostarp mežu, zudumu, kā arī būtiski samazināt degradāciju un sadrumstalotību;

| 83. | mudina dalībvalstis izstrādāt savas mežsaimniecības politikas nostādnes, pilnībā ņemot vērā mežu nozīmi bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanā, zemes erozijas novēršanā, oglekļa piesaistīšanā un gaisa attīrīšanā, kā arī ūdens cikla uzturēšanā; |
| --- | --- |

83.

mudina dalībvalstis izstrādāt savas mežsaimniecības politikas nostādnes, pilnībā ņemot vērā mežu nozīmi bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanā, zemes erozijas novēršanā, oglekļa piesaistīšanā un gaisa attīrīšanā, kā arī ūdens cikla uzturēšanā;

| 84. | norāda, ka bioekonomika ir nepieciešama kā viens no Eiropas viedas un zaļas izaugsmes pamatelementiem, lai sasniegtu programmas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu “Inovācijas Savienība” un “Resursu ziņā efektīva Eiropa” mērķus, un ka koksnes izejmateriāliem ir svarīga loma, lai panāktu progresu bioekonomikā; |
| --- | --- |

84.

norāda, ka bioekonomika ir nepieciešama kā viens no Eiropas viedas un zaļas izaugsmes pamatelementiem, lai sasniegtu programmas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu “Inovācijas Savienība” un “Resursu ziņā efektīva Eiropa” mērķus, un ka koksnes izejmateriāliem ir svarīga loma, lai panāktu progresu bioekonomikā;

| 85. | uzsver, ka steidzami ir jāprecizē siltumnīcefekta ietekme uz enerģijai izmantotās meža biomasas dažādiem pielietojuma veidiem un jāidentificē pielietojumi, kas politiskas nostādnēs paredzētajos termiņos var šo ietekmi samazināt visvairāk; |
| --- | --- |

85.

uzsver, ka steidzami ir jāprecizē siltumnīcefekta ietekme uz enerģijai izmantotās meža biomasas dažādiem pielietojuma veidiem un jāidentificē pielietojumi, kas politiskas nostādnēs paredzētajos termiņos var šo ietekmi samazināt visvairāk;

| 86. | uzskata, ka ir svarīgi veicināt bioekonomikas koncepcijas īstenošanu, vienlaikus ievērojot apgādes ar izejvielām ilgtspējas robežas, lai sekmētu meža vērtību ķēdes ekonomisko dzīvotspēju ar inovāciju un tehnoloģiju nodošanu; |
| --- | --- |

86.

uzskata, ka ir svarīgi veicināt bioekonomikas koncepcijas īstenošanu, vienlaikus ievērojot apgādes ar izejvielām ilgtspējas robežas, lai sekmētu meža vērtību ķēdes ekonomisko dzīvotspēju ar inovāciju un tehnoloģiju nodošanu;

| 87. | aicina sniegt lielāku atbalstu dažādiem meža produktiem, nodrošinot, ka atšķirīgais pieprasījums pēc meža produktiem tiek līdzsvarots un saskaņots ar ilgtspējīgas apgādes iespējām, citām ekosistēmas funkcijām un mežu sniegtajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

87.

aicina sniegt lielāku atbalstu dažādiem meža produktiem, nodrošinot, ka atšķirīgais pieprasījums pēc meža produktiem tiek līdzsvarots un saskaņots ar ilgtspējīgas apgādes iespējām, citām ekosistēmas funkcijām un mežu sniegtajiem pakalpojumiem;

| 88. | pauž nopietnas bažas par atmežošanas tempu pasaulē, jo īpaši jaunattīstības valstīs, bieži vien veicot nelikumīgu mežizstrādi; |
| --- | --- |

88.

pauž nopietnas bažas par atmežošanas tempu pasaulē, jo īpaši jaunattīstības valstīs, bieži vien veicot nelikumīgu mežizstrādi;

| 89. | atbalsta mehānismus, ar kuriem sekmē mežsaimniecības vispārējo attīstību ilgtspējīgas izmantošanas virzienā, un šajā sakarībā īpaši norāda uz ES kokmateriālu un koka izstrādājumu regulu (5), kuras mērķis ir cīnīties pret nelikumīgu mežizstrādi un nelegālu kokmateriālu iepludināšanu Eiropas tirgū, izmantojot trešo valstu importu, kā arī uz licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (FLEGT) (6) un attiecīgajiem brīvprātīgajiem partnerattiecību nolīgumiem; |
| --- | --- |

89.

atbalsta mehānismus, ar kuriem sekmē mežsaimniecības vispārējo attīstību ilgtspējīgas izmantošanas virzienā, un šajā sakarībā īpaši norāda uz ES kokmateriālu un koka izstrādājumu regulu (5), kuras mērķis ir cīnīties pret nelikumīgu mežizstrādi un nelegālu kokmateriālu iepludināšanu Eiropas tirgū, izmantojot trešo valstu importu, kā arī uz licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (FLEGT) (6) un attiecīgajiem brīvprātīgajiem partnerattiecību nolīgumiem;

| 90. | aicina Komisiju publicēt sen gaidīto pārskatu par ES kokmateriālu un koka izstrādājumu regulas darbību un efektivitāti un uzsver, ka jaunajai regulas vajadzētu būt proporcionālai un tajā vajadzētu aplūkot iespējas samazināt nevajadzīgas izmaksas un prasības saistībā ar informācijas sniegšanu, kas attiecas uz Eiropas meža zemju īpašniekiem un mežsaimniekiem, neapdraudot šīs regulas mērķi; |
| --- | --- |

90.

aicina Komisiju publicēt sen gaidīto pārskatu par ES kokmateriālu un koka izstrādājumu regulas darbību un efektivitāti un uzsver, ka jaunajai regulas vajadzētu būt proporcionālai un tajā vajadzētu aplūkot iespējas samazināt nevajadzīgas izmaksas un prasības saistībā ar informācijas sniegšanu, kas attiecas uz Eiropas meža zemju īpašniekiem un mežsaimniekiem, neapdraudot šīs regulas mērķi;

| 91. | uzskata, ņemot vērā problēmas, ko rada globālā sasilšana un klimata pārmaiņas, ka ekosistēmām un sugu populācijām jābūt veselām, bioloģiski daudzveidīgām un stabilām, lai tās būtu izturīgas; |
| --- | --- |

91.

uzskata, ņemot vērā problēmas, ko rada globālā sasilšana un klimata pārmaiņas, ka ekosistēmām un sugu populācijām jābūt veselām, bioloģiski daudzveidīgām un stabilām, lai tās būtu izturīgas;

| 92. | norāda uz iespējām, ko rada Natura 2000 teritorijas, kuru neparastie dabas resursi vienmēr sniedz iespēju ražot vides un kultūras ziņā augstvērtīgus uz koksnes resursiem balstītus produktus un pakalpojumus; |
| --- | --- |

92.

norāda uz iespējām, ko rada Natura 2000 teritorijas, kuru neparastie dabas resursi vienmēr sniedz iespēju ražot vides un kultūras ziņā augstvērtīgus uz koksnes resursiem balstītus produktus un pakalpojumus;

| 93. | uzsver, cik svarīgas ir veselīgas mežu ekosistēmas, lai nodrošinātu dzīvotni dzīvniekiem un augiem, taču uzsver, ka labi iecerēti tiesību akti, piemēram, ES Dzīvotņu direktīva ietekmē zemes apsaimniekošanas lēmumus un tā ir jāīsteno proporcionāli; |
| --- | --- |

93.

uzsver, cik svarīgas ir veselīgas mežu ekosistēmas, lai nodrošinātu dzīvotni dzīvniekiem un augiem, taču uzsver, ka labi iecerēti tiesību akti, piemēram, ES Dzīvotņu direktīva ietekmē zemes apsaimniekošanas lēmumus un tā ir jāīsteno proporcionāli;

| 94. | atzīst, ka meži ietekmē saistīto nozaru attīstību un šajā saistībā uzstāj, ka ir svarīgi atbalstīt nektāra koku audzētājus, tādējādi veicinot apputeksnēšanas procesu; |
| --- | --- |

94.

atzīst, ka meži ietekmē saistīto nozaru attīstību un šajā saistībā uzstāj, ka ir svarīgi atbalstīt nektāra koku audzētājus, tādējādi veicinot apputeksnēšanas procesu;

| 95. | uzskata, ka meža nozarē ir novērojamas vairākas globāla mēroga problēmas, jo īpaši nelikumīga izciršana, tāpēc aicina Komisiju palielināt atbalstu meža nozarei attiecīgās starptautiskās iestādēs; |
| --- | --- |

95.

uzskata, ka meža nozarē ir novērojamas vairākas globāla mēroga problēmas, jo īpaši nelikumīga izciršana, tāpēc aicina Komisiju palielināt atbalstu meža nozarei attiecīgās starptautiskās iestādēs;

| 96. | norāda, ka pieprasījums pēc biomasas arvien palielinās, un tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu centienus atbalstīt jaunattīstības valstis, kuras veic pasākumus mežsaimniecības politikas un meža tiesību normu uzlabošanai, jo īpaši saistībā ar REDD+ (7) (tādu emisiju samazināšana, kuru iemesls ir atmežošana un mežu degradācija); |
| --- | --- |

96.

norāda, ka pieprasījums pēc biomasas arvien palielinās, un tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu centienus atbalstīt jaunattīstības valstis, kuras veic pasākumus mežsaimniecības politikas un meža tiesību normu uzlabošanai, jo īpaši saistībā ar REDD+ (7) (tādu emisiju samazināšana, kuru iemesls ir atmežošana un mežu degradācija);

| 97. | mudina Komisiju izstrādāt rīcības plānu atmežošanas un mežu degradācijas jomā, lai panāktu mērķus, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā par atmežošanu atbilstoši Septītajā vides rīcības programmas mērķiem; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt ne tikai esošo mežu saglabāšanu un apsaimniekošanu, bet arī mežu atjaunošanu atmežotajās teritorijās; |
| --- | --- |

97.

mudina Komisiju izstrādāt rīcības plānu atmežošanas un mežu degradācijas jomā, lai panāktu mērķus, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā par atmežošanu atbilstoši Septītajā vides rīcības programmas mērķiem; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt ne tikai esošo mežu saglabāšanu un apsaimniekošanu, bet arī mežu atjaunošanu atmežotajās teritorijās;

| 98. | uzskata, ka īpaši ir jāatsaucas arī uz nepieciešamību atjaunot mežus plašās teritorijās, kas regulāri cieš no meža ugunsgrēkiem; |
| --- | --- |

98.

uzskata, ka īpaši ir jāatsaucas arī uz nepieciešamību atjaunot mežus plašās teritorijās, kas regulāri cieš no meža ugunsgrēkiem;

Īstenošana un ziņošana

| 99. | uzsver, ka ES mežsaimniecības stratēģijas īstenošanai vajadzētu būt saskaņotam procesam vairāku gadu garumā, kurā būtu jāņem vērā Parlamenta viedoklis, un ka stratēģija būtu jāīsteno efektīvā un saskaņotā veidā ar minimālu birokrātisko slogu; |
| --- | --- |

99.

uzsver, ka ES mežsaimniecības stratēģijas īstenošanai vajadzētu būt saskaņotam procesam vairāku gadu garumā, kurā būtu jāņem vērā Parlamenta viedoklis, un ka stratēģija būtu jāīsteno efektīvā un saskaņotā veidā ar minimālu birokrātisko slogu;

| 100. | pauž nožēlu, ka īstenošanas process ir jau daļēji sācies, pirms Parlaments ir pieņēmis savu nostāju, un uzskata, ka tas neatbilst mērķim labāk koordinēt ar mežiem saistīto politiku, kā Komisija norādījusi savā stratēģijas dokumentā; |
| --- | --- |

100.

pauž nožēlu, ka īstenošanas process ir jau daļēji sācies, pirms Parlaments ir pieņēmis savu nostāju, un uzskata, ka tas neatbilst mērķim labāk koordinēt ar mežiem saistīto politiku, kā Komisija norādījusi savā stratēģijas dokumentā;

| 101. | uzskata, ka jaunajai stratēģijai ir jānodrošina saikne starp ES un dalībvalstu stratēģijām un finanšu plāniem un jāstiprina kohēzija pārnozaru aktivitāšu plānošanas, finansēšanas un īstenošanas līmenī; |
| --- | --- |

101.

uzskata, ka jaunajai stratēģijai ir jānodrošina saikne starp ES un dalībvalstu stratēģijām un finanšu plāniem un jāstiprina kohēzija pārnozaru aktivitāšu plānošanas, finansēšanas un īstenošanas līmenī;

| 102. | aicina iekļaujoši, labi strukturēti un līdzsvaroti īstenot šo stratēģiju; |
| --- | --- |

102.

aicina iekļaujoši, labi strukturēti un līdzsvaroti īstenot šo stratēģiju;

| 103. | tādēļ uzskata, ka būtu jāstiprina Mežsaimniecības pastāvīgās komitejas pilnvaras un resursi, lai ļautu Komisijai pilnībā izmantot dalībvalstu zināšanas, vienlaikus īstenojot jauno ES meža stratēģiju ES līmenī; aicina Komisiju savlaicīgi konsultēties ar Mežsaimniecības pastāvīgo komiteju, pirms iesniegt kādu iniciatīvu vai projektu, kas ietekmēs mežu apsaimniekošanu un mežrūpniecību; |
| --- | --- |

103.

tādēļ uzskata, ka būtu jāstiprina Mežsaimniecības pastāvīgās komitejas pilnvaras un resursi, lai ļautu Komisijai pilnībā izmantot dalībvalstu zināšanas, vienlaikus īstenojot jauno ES meža stratēģiju ES līmenī; aicina Komisiju savlaicīgi konsultēties ar Mežsaimniecības pastāvīgo komiteju, pirms iesniegt kādu iniciatīvu vai projektu, kas ietekmēs mežu apsaimniekošanu un mežrūpniecību;

| 104. | uzsver Pilsoniskā dialoga grupas mežsaimniecības un korķa izstrādājumu jautājumos un citu ieinteresēto personu svarīgo nozīmi un aicina tos pienācīgi iesaistīties stratēģijas īstenošanā; |
| --- | --- |

104.

uzsver Pilsoniskā dialoga grupas mežsaimniecības un korķa izstrādājumu jautājumos un citu ieinteresēto personu svarīgo nozīmi un aicina tos pienācīgi iesaistīties stratēģijas īstenošanā;

| 105. | uzskata, ka, apsverot pasākumus, kas var ietekmēt ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas un ar to saistīto nozaru īpašās iezīmes, un mežu problemātikas horizontālā rakstura dēļ starp dažādiem Komisijas dienestiem ir jānodrošina iekšēja sadarbība; tādēļ aicina Vides ĢD, Klimata pārmaiņu ierobežošanas ĢD, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Enerģētikas ĢD un Pētniecības un inovācijas ĢD un citus attiecīgos ĢD stratēģiski sadarboties, lai nodrošinātu šīs stratēģijas īstenošanu, uzlabojot koordinēšanu un komunikāciju; |
| --- | --- |

105.

uzskata, ka, apsverot pasākumus, kas var ietekmēt ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas un ar to saistīto nozaru īpašās iezīmes, un mežu problemātikas horizontālā rakstura dēļ starp dažādiem Komisijas dienestiem ir jānodrošina iekšēja sadarbība; tādēļ aicina Vides ĢD, Klimata pārmaiņu ierobežošanas ĢD, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Enerģētikas ĢD un Pētniecības un inovācijas ĢD un citus attiecīgos ĢD stratēģiski sadarboties, lai nodrošinātu šīs stratēģijas īstenošanu, uzlabojot koordinēšanu un komunikāciju;

| 106. | uzskata, ka saistībā ar Komisijas noteiktajām prioritātēm izaugsmes, nodarbinātības un ieguldījumu jomā arī jaunās ES meža stratēģijas īstenošanā par prioritāriem būtu jānosaka meža nozares konkurētspējas un ilgtspējas veicināšana, atbalsts lauku un pilsētas teritorijām, zināšanu bāzes paplašināšana, mežu aizsardzība un to ekosistēmu koordinēšanas un komunikācijas veicināšana un kokmateriālu un mežsaimniecības produktu, kas nav izgatavoti no koksnes, plašāka izmantošana; |
| --- | --- |

106.

uzskata, ka saistībā ar Komisijas noteiktajām prioritātēm izaugsmes, nodarbinātības un ieguldījumu jomā arī jaunās ES meža stratēģijas īstenošanā par prioritāriem būtu jānosaka meža nozares konkurētspējas un ilgtspējas veicināšana, atbalsts lauku un pilsētas teritorijām, zināšanu bāzes paplašināšana, mežu aizsardzība un to ekosistēmu koordinēšanas un komunikācijas veicināšana un kokmateriālu un mežsaimniecības produktu, kas nav izgatavoti no koksnes, plašāka izmantošana;

| 107. | aicina Komisiju papildināt stratēģiju ar stabilu rīcības plānu, kurā būtu minēti konkrēti pasākumi, un sniegt Parlamentam ikgadēju ziņojumu par progresu, kas panākts, īstenojot šīs stratēģijas konkrētās darbības; |
| --- | --- |

107.

aicina Komisiju papildināt stratēģiju ar stabilu rīcības plānu, kurā būtu minēti konkrēti pasākumi, un sniegt Parlamentam ikgadēju ziņojumu par progresu, kas panākts, īstenojot šīs stratēģijas konkrētās darbības;

| 108. | iestājas par paplašinātas AGRI – ENVI – ITRE komitejas sasaukšanu, lai varētu rīkot līdzsvarotas diskusijas par ES meža stratēģijas īstenošanas gaitu; |
| --- | --- |

108.

iestājas par paplašinātas AGRI – ENVI – ITRE komitejas sasaukšanu, lai varētu rīkot līdzsvarotas diskusijas par ES meža stratēģijas īstenošanas gaitu;

o

o o

| 109. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

109.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 290 E, 29.11.2006., 413. lpp.

(2)  Forest Europe –– ministru konference par mežu aizsardzību Eiropā, starpvaldību sarunu komiteja, lai noslēgtu juridiski saistošu nolīgumu par mežiem Eiropā: http://www.foresteurope.org/

(3)  Skat: http://www.forestnegotiations.org/

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmums Nr. 1386/2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem”

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regula (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus.

(6)  Padomes 2005. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (FLEGT –– meža tiesību aktu ieviešana, pārvaldība un tirdzniecība).

(7)  Programma tādu emisiju samazināšanai, kuru iemesls ir atmežošana un mežu degradācija: http://unfccc.int/methods/redd/items/7377.php

---

Trešdiena, 2015. gada 29. aprīļa

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/27

---

P8_TA(2015)0173

Eiropas Prokuratūra

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Prokuratūras izveidi (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

(2016/C 346/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Prokuratūras izveidi (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Prokuratūras izveidi (COM(2013)0534),

| — | ņemot vērā 2014. gada 12. marta rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Prokuratūras izveidi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 12. marta rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Prokuratūras izveidi (1),

| — | ņemot vērā priekšlikumu direktīvai par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu direktīvai par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (COM(2012)0363),

| — | ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu — ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu — ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (2),

| — | ņemot vērā priekšlikumu regulai par Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu regulai par Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) (COM(2013)0535),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Līguma par Eiropas Savienību 2., 6. un 7. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Līguma par Eiropas Savienību 2., 6. un 7. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra rezolūciju par ceļvedi aizdomās turētu vai apsūdzētu personu procesuālo tiesību stiprināšanai kriminālprocesā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra rezolūciju par ceļvedi aizdomās turētu vai apsūdzētu personu procesuālo tiesību stiprināšanai kriminālprocesā,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 86., 218., 263., 265., 267., 268. un 340. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 86., 218., 263., 265., 267., 268. un 340. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas starpposma ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0055/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas starpposma ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0055/2015),

| A. | tā kā Komisijas savāktie un analizētie dati ir ļāvuši atklāt iespējamu krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses un aptver aptuveni EUR 500 miljonus gadā, lai gan pastāv pamatoti iemesli uzskatīt, ka krāpšana varētu apdraudēt līdz pat EUR 3 miljardiem gadā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas savāktie un analizētie dati ir ļāvuši atklāt iespējamu krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses un aptver aptuveni EUR 500 miljonus gadā, lai gan pastāv pamatoti iemesli uzskatīt, ka krāpšana varētu apdraudēt līdz pat EUR 3 miljardiem gadā;

| B. | tā kā apsūdzības uzrādīšanas līmenis ir zems — aptuveni 31 % astoņos gados, proti, no 2006. līdz 2013. gadam, — salīdzinājumā ar to ar tieslietām saistīto ieteikumu skaitu, kurus dalībvalstīm nosūtījis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF); tā kā viens no Eiropas Prokuratūras (EPPO) mērķiem ir samazināt šo atšķirību; |
| --- | --- |

B.

tā kā apsūdzības uzrādīšanas līmenis ir zems — aptuveni 31 % astoņos gados, proti, no 2006. līdz 2013. gadam, — salīdzinājumā ar to ar tieslietām saistīto ieteikumu skaitu, kurus dalībvalstīm nosūtījis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF); tā kā viens no Eiropas Prokuratūras (EPPO) mērķiem ir samazināt šo atšķirību;

| C. | tā kā vairākās dalībvalstīs krāpšanas, kas skar ES finanšu intereses, atklāšana un saukšana pie atbildības par to varētu būt mazāk efektīva, tādējādi nodarot kaitējumu visu dalībvalstu nodokļu maksātājiem, kas sniedz ieguldījumu Savienības budžetā; |
| --- | --- |

C.

tā kā vairākās dalībvalstīs krāpšanas, kas skar ES finanšu intereses, atklāšana un saukšana pie atbildības par to varētu būt mazāk efektīva, tādējādi nodarot kaitējumu visu dalībvalstu nodokļu maksātājiem, kas sniedz ieguldījumu Savienības budžetā;

| D. | tā kā 2014. gada 12. marta rezolūcijā Parlaments lūdza Padomi plaši iesaistīties likumdošanas darbā, pastāvīgi nodrošinot informācijas plūsmu un piedaloties notiekošajās apspriedēs; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2014. gada 12. marta rezolūcijā Parlaments lūdza Padomi plaši iesaistīties likumdošanas darbā, pastāvīgi nodrošinot informācijas plūsmu un piedaloties notiekošajās apspriedēs;

| E. | tā kā atšķirīgām dalībvalstīs pastāvošām jurisdikcijām, tiesiskajām tradīcijām un tiesībaizsardzības un tiesu sistēmām nevajadzētu likt šķēršļus vai kaitēt krāpšanas un noziegumu, kas skar Savienības finanšu intereses, apkarošanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā atšķirīgām dalībvalstīs pastāvošām jurisdikcijām, tiesiskajām tradīcijām un tiesībaizsardzības un tiesu sistēmām nevajadzētu likt šķēršļus vai kaitēt krāpšanas un noziegumu, kas skar Savienības finanšu intereses, apkarošanai;

| F. | tā kā terorismu finansē arī organizētās noziedzības pārstāvji, kriminālām grupām iegūstot līdzekļus krāpšanas ceļā; |
| --- | --- |

F.

tā kā terorismu finansē arī organizētās noziedzības pārstāvji, kriminālām grupām iegūstot līdzekļus krāpšanas ceļā;

| G. | tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 86. pants atļauj paplašināt EPPO pilnvaras, attiecinot tās arī uz nopietniem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju; tā kā Padome varētu ņemt vērā šo iespēju, tiklīdz EPPO tiks izveidota un pienācīgi darbosies, |
| --- | --- |

G.

tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 86. pants atļauj paplašināt EPPO pilnvaras, attiecinot tās arī uz nopietniem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju; tā kā Padome varētu ņemt vērā šo iespēju, tiklīdz EPPO tiks izveidota un pienācīgi darbosies,

| 1. | atkārtoti pauž stingru apņēmību risināt prioritāros jautājumus — dibināt EPPO un noteikt principus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem Parlaments var sniegt piekrišanu; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž stingru apņēmību risināt prioritāros jautājumus — dibināt EPPO un noteikt principus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem Parlaments var sniegt piekrišanu;

| 2. | vēlreiz atgādina par iepriekšējā starpposma ziņojuma, kas pieņemts ar 2014. gada 12. marta rezolūciju, saturu un pauž ieceri to papildināt un atjaunināt saskaņā ar jaunāko nostāju Padomes debatēs; |
| --- | --- |

2.

vēlreiz atgādina par iepriekšējā starpposma ziņojuma, kas pieņemts ar 2014. gada 12. marta rezolūciju, saturu un pauž ieceri to papildināt un atjaunināt saskaņā ar jaunāko nostāju Padomes debatēs;

| 3. | aicina Padomi nodrošināt pārredzamību un demokrātisko leģitimitāti, pilnībā informējot Parlamentu un ar to pastāvīgi apspriežoties; prasa Padomei pienācīgi ņemt vērā Parlamenta viedokļus kā priekšnoteikumu, lai nodrošinātu piekrišanu EPPO regulas pieņemšanai; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi nodrošināt pārredzamību un demokrātisko leģitimitāti, pilnībā informējot Parlamentu un ar to pastāvīgi apspriežoties; prasa Padomei pienācīgi ņemt vērā Parlamenta viedokļus kā priekšnoteikumu, lai nodrošinātu piekrišanu EPPO regulas pieņemšanai;

| 4. | atgādina, ka EPPO ir jābūt pilnvarotai izmeklēt nodarījumus, kuri ir saistīti ar krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses; šajā sakarībā atgādina, ka attiecīgie kriminālnodarījumi ir jānorāda ierosinātajā direktīvā par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (tā sauktā PIF direktīva). atzīstot abu likumdevēju gūtos panākumus sarunās par PIF direktīvas pieņemšanu, aicina Padomi no jauna pielikt pūles, lai panāktu vienošanos par EPPO dibināšanu; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka EPPO ir jābūt pilnvarotai izmeklēt nodarījumus, kuri ir saistīti ar krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses; šajā sakarībā atgādina, ka attiecīgie kriminālnodarījumi ir jānorāda ierosinātajā direktīvā par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (tā sauktā PIF direktīva). atzīstot abu likumdevēju gūtos panākumus sarunās par PIF direktīvas pieņemšanu, aicina Padomi no jauna pielikt pūles, lai panāktu vienošanos par EPPO dibināšanu;

| 5. | uzskata, ka ir vajadzīga novatoriska pieeja, lai pret tiem, kuri īstenojuši krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, tiktu veikta izmeklēšana, un šīs personas tiktu sauktas pie atbildības un stātos tiesas priekšā nolūkā uzlabot krāpšanas apkarošanas efektivitāti, naudas līdzekļu atgūšanas rādītājus un nodokļu maksātāju uzticēšanos ES iestādēm; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ir vajadzīga novatoriska pieeja, lai pret tiem, kuri īstenojuši krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, tiktu veikta izmeklēšana, un šīs personas tiktu sauktas pie atbildības un stātos tiesas priekšā nolūkā uzlabot krāpšanas apkarošanas efektivitāti, naudas līdzekļu atgūšanas rādītājus un nodokļu maksātāju uzticēšanos ES iestādēm;

| 6. | uzskata, ka ir sevišķi svarīgi nodrošināt, lai tiktu dibināta vienota, spēcīga un neatkarīga EPPO, kura spēj izmeklēt kriminālnodarījumus, kas skar Savienības finanšu intereses, un to veicējus saukt pie atbildības un likt tiem stāties tiesas priekšā, kā arī uzskata, ka jebkurš mazāka mēroga risinājums radītu zaudējumus Savienības budžetā; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ir sevišķi svarīgi nodrošināt, lai tiktu dibināta vienota, spēcīga un neatkarīga EPPO, kura spēj izmeklēt kriminālnodarījumus, kas skar Savienības finanšu intereses, un to veicējus saukt pie atbildības un likt tiem stāties tiesas priekšā, kā arī uzskata, ka jebkurš mazāka mēroga risinājums radītu zaudējumus Savienības budžetā;

Neatkarīga Eiropas Prokuratūra

| 7. | uzsver, ka EPPO struktūrai vajadzētu būt pilnībā neatkarīgai no dalībvalstu valdībām un ES iestādēm un aizsargātai no politiskās ietekmes un spiediena; tādēļ prasa nodrošināt atklātību, objektivitāti un pārredzamību Eiropas ģenerālprokuroru, viņa/viņas vietnieku, Eiropas prokuroru un Eiropas deleģēto prokuroru atlases un iecelšanas procedūrās; uzskata — lai nepieļautu interešu konfliktus, Eiropas prokurora amatam vajadzētu būt pilna laika amatam. |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka EPPO struktūrai vajadzētu būt pilnībā neatkarīgai no dalībvalstu valdībām un ES iestādēm un aizsargātai no politiskās ietekmes un spiediena; tādēļ prasa nodrošināt atklātību, objektivitāti un pārredzamību Eiropas ģenerālprokuroru, viņa/viņas vietnieku, Eiropas prokuroru un Eiropas deleģēto prokuroru atlases un iecelšanas procedūrās; uzskata — lai nepieļautu interešu konfliktus, Eiropas prokurora amatam vajadzētu būt pilna laika amatam.

| 8. | uzsver Parlamenta līdzdalības nozīmi Eiropas prokuroru iecelšanas procedūrās un ierosina nodrošināt atklātu konkurenci kandidātiem, kuri atbilst ir nepieciešamajiem integritātes, profesionalitātes, pieredzes un iemaņu kritērijiem; uzskata, ka Eiropas prokurori būtu jāieceļ saskaņā ar Padomes un Parlamenta kopīgu vienošanos, par pamatu ņemot Komisijas izveidotu sarakstu, pēc tam, kad ir veikusi izvērtējumu neatkarīga ekspertu grupa no tiesnešu, prokuroru un advokātu vidus, kuru kompetence ir atzīta; Eiropas ģenerālprokurors būtu jāieceļ saskaņā ar tādu pašu procedūru pēc uzklausīšanas Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

8.

uzsver Parlamenta līdzdalības nozīmi Eiropas prokuroru iecelšanas procedūrās un ierosina nodrošināt atklātu konkurenci kandidātiem, kuri atbilst ir nepieciešamajiem integritātes, profesionalitātes, pieredzes un iemaņu kritērijiem; uzskata, ka Eiropas prokurori būtu jāieceļ saskaņā ar Padomes un Parlamenta kopīgu vienošanos, par pamatu ņemot Komisijas izveidotu sarakstu, pēc tam, kad ir veikusi izvērtējumu neatkarīga ekspertu grupa no tiesnešu, prokuroru un advokātu vidus, kuru kompetence ir atzīta; Eiropas ģenerālprokurors būtu jāieceļ saskaņā ar tādu pašu procedūru pēc uzklausīšanas Eiropas Parlamentā;

| 9. | kolēģijas locekļi būtu jāatlaiž saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas lēmumu pēc Padomes, Komisijas, Parlamenta un/vai Eiropas ģenerālprokurora pieprasījuma; |
| --- | --- |

9.

kolēģijas locekļi būtu jāatlaiž saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas lēmumu pēc Padomes, Komisijas, Parlamenta un/vai Eiropas ģenerālprokurora pieprasījuma;

| 10. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jāiesaista to neatkarīgās tiesu iestādes Eiropas deleģēto prokuroru iecelšanas procedūrās saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un praksi; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka dalībvalstīm ir jāiesaista to neatkarīgās tiesu iestādes Eiropas deleģēto prokuroru iecelšanas procedūrās saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un praksi;

| 11. | atzinīgi vērtē Padomes tekstā ietverto normu par ikgadējo ziņojumu ES iestādēm, lai garantētu šīs jaunās struktūras veikto darbību nepārtrauktu izvērtēšanu; aicina Padomi nodrošināt, ka ikgadējā ziņojumā cita starpā tiek iekļauta sīka informācija par dalībvalstu iestāžu gatavību sadarboties ar EPPO; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Padomes tekstā ietverto normu par ikgadējo ziņojumu ES iestādēm, lai garantētu šīs jaunās struktūras veikto darbību nepārtrauktu izvērtēšanu; aicina Padomi nodrošināt, ka ikgadējā ziņojumā cita starpā tiek iekļauta sīka informācija par dalībvalstu iestāžu gatavību sadarboties ar EPPO;

Skaidrs EPPO un dalībvalstu iestāžu jurisdikcijas sadalījums

| 12. | uzskata, ka noteikumiem, kas reglamentē jurisdikcijas sadalījumu starp EPPO un dalībvalstu iestādēm, vajadzētu būt skaidri noteiktiem, lai nodrošinātu, ka operatīvajā posmā netiek pieļauta nenoteiktība vai nepareiza interpretācija; EPPO vajadzētu būt pilnvarotai veikt izmeklēšanu par kriminālnodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, un to veicējus saukt pie atbildības saskaņā ar Direktīvu par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības; uzskata, ka, pirms dalībvalstu iestādes sāk savu izmeklēšanu, lai izvairītos no paralēlu izmeklēšanu veikšanas, kas ir neefektīva rīcība, EPPO vajadzētu vispirms lemt par to, vai tā ir attiecīgi kompetenta; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka noteikumiem, kas reglamentē jurisdikcijas sadalījumu starp EPPO un dalībvalstu iestādēm, vajadzētu būt skaidri noteiktiem, lai nodrošinātu, ka operatīvajā posmā netiek pieļauta nenoteiktība vai nepareiza interpretācija; EPPO vajadzētu būt pilnvarotai veikt izmeklēšanu par kriminālnodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, un to veicējus saukt pie atbildības saskaņā ar Direktīvu par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības; uzskata, ka, pirms dalībvalstu iestādes sāk savu izmeklēšanu, lai izvairītos no paralēlu izmeklēšanu veikšanas, kas ir neefektīva rīcība, EPPO vajadzētu vispirms lemt par to, vai tā ir attiecīgi kompetenta;

| 13. | prasa, lai dalībvalstu iestādēm, izmeklējot nodarījumus, kas var būt EPPO kompetencē, būtu pienākums informēt Eiropas Prokuratūru par šādu izmeklēšanu; vēlreiz atgādina, ka EPPO ir jābūt tiesībām pārņemt šādas izmeklēšanas, ja tā uzskata, ka šāda rīcība ir pamatota, lai nodrošinātu tās darbības neatkarību un efektivitāti; |
| --- | --- |

13.

prasa, lai dalībvalstu iestādēm, izmeklējot nodarījumus, kas var būt EPPO kompetencē, būtu pienākums informēt Eiropas Prokuratūru par šādu izmeklēšanu; vēlreiz atgādina, ka EPPO ir jābūt tiesībām pārņemt šādas izmeklēšanas, ja tā uzskata, ka šāda rīcība ir pamatota, lai nodrošinātu tās darbības neatkarību un efektivitāti;

| 14. | vēlreiz uzsver, ka vajadzētu paplašināt Eiropas Prokuratūras pilnvaras rīkoties arī saistībā ar pārkāpumiem, kas neattiecas uz Savienības finanšu interesēm, tikai gadījumos, kad ir spēkā visi turpmāk minētie apstākļi:






  a) | konkrētā rīcība ir noziedzīgs nodarījums, kas vienlaikus ietver Savienības finanšu interešu pārkāpumus un citus nodarījumus, un |
| --- | --- | --- |

14.

vēlreiz uzsver, ka vajadzētu paplašināt Eiropas Prokuratūras pilnvaras rīkoties arī saistībā ar pārkāpumiem, kas neattiecas uz Savienības finanšu interesēm, tikai gadījumos, kad ir spēkā visi turpmāk minētie apstākļi:

a)

konkrētā rīcība ir noziedzīgs nodarījums, kas vienlaikus ietver Savienības finanšu interešu pārkāpumus un citus nodarījumus, un

| b) | nodarījumi, kas saistīti ar Savienības finanšu interesēm, ir dominējoši, un pārējie nodarījumi ir tikai papildinoši, un |
| --- | --- |

b)

nodarījumi, kas saistīti ar Savienības finanšu interesēm, ir dominējoši, un pārējie nodarījumi ir tikai papildinoši, un

| c) | pārējos noziedzīgos nodarījumus nebūtu iespējams izskatīt tiesā un par tiem sodīt, īstenojot kriminālvajāšanu un nosakot spriedumu atsevišķi no pārkāpuma, kas saistīts ar Savienības finanšu interesēm; |
| --- | --- |

c)

pārējos noziedzīgos nodarījumus nebūtu iespējams izskatīt tiesā un par tiem sodīt, īstenojot kriminālvajāšanu un nosakot spriedumu atsevišķi no pārkāpuma, kas saistīts ar Savienības finanšu interesēm;

uzskata — ja starp EPPO un valstu kriminālvajāšanas iestādēm pastāv domstarpības par kompetences īstenošanu, EPPO centrālajā līmenī lemj par to, kas veiks izmeklēšanu un kas — kriminālvajāšanu; turklāt uzskata, ka saskaņā ar minētajiem kritērijiem kompetences noteikšanu vienmēr vajadzētu pārskatīt tiesā;

Efektīva struktūra lietu efektīvai pārvaldībai

| 15. | pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis izskata iespēju izveidot koleģiālu struktūru, nevis hierarhisku struktūru, kā to sākotnēji ierosināja Komisija; šajā sakarībā uzskata, ka lēmumu īstenot kriminālvajāšanu, lēmumu attiecībā uz kompetentās jurisdikcijas izvēli, lēmumu par lietas izbeigšanu vai pārsūtīšanu un lēmumu par vienošanos vajadzētu pieņemt palātām centrālajā līmenī; |
| --- | --- |

15.

pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis izskata iespēju izveidot koleģiālu struktūru, nevis hierarhisku struktūru, kā to sākotnēji ierosināja Komisija; šajā sakarībā uzskata, ka lēmumu īstenot kriminālvajāšanu, lēmumu attiecībā uz kompetentās jurisdikcijas izvēli, lēmumu par lietas izbeigšanu vai pārsūtīšanu un lēmumu par vienošanos vajadzētu pieņemt palātām centrālajā līmenī;

| 16. | uzskata, ka palātām vajadzētu uzņemties vadošo lomu izmeklēšanā un kriminālvajāšanā un neierobežot savu darbību, veicot tikai koordinācijas funkcijas, bet arī uzraudzīt Eiropas deleģēto prokuroru darbu šajā jomā; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka palātām vajadzētu uzņemties vadošo lomu izmeklēšanā un kriminālvajāšanā un neierobežot savu darbību, veicot tikai koordinācijas funkcijas, bet arī uzraudzīt Eiropas deleģēto prokuroru darbu šajā jomā;

| 17. | pauž bažas par to, ka Eiropas prokurors centrālajā birojā varētu tikt automātiski saistīts ar lietu, kas iesniegta viņa vai viņas dalībvalstī, jo tas varētu novest pie skaidri redzamiem trūkumiem attiecībā uz prokuroru neatkarību un pat lietu piešķiršanas sadalījumu; |
| --- | --- |

17.

pauž bažas par to, ka Eiropas prokurors centrālajā birojā varētu tikt automātiski saistīts ar lietu, kas iesniegta viņa vai viņas dalībvalstī, jo tas varētu novest pie skaidri redzamiem trūkumiem attiecībā uz prokuroru neatkarību un pat lietu piešķiršanas sadalījumu;

| 18. | tādēļ prasa nodrošināt racionālu biroja darba slodzes sadalījumu centrālajā līmenī; šajā sakarībā norāda, ka lietu piešķiršanas sadalījuma kārtībā starp palātām vajadzētu ņemt vērā iepriekš noteiktus un objektīvus kritērijus; arī ierosina, ka vēlākā posmā varētu paredzēt palātu noteiktu specializāciju; |
| --- | --- |

18.

tādēļ prasa nodrošināt racionālu biroja darba slodzes sadalījumu centrālajā līmenī; šajā sakarībā norāda, ka lietu piešķiršanas sadalījuma kārtībā starp palātām vajadzētu ņemt vērā iepriekš noteiktus un objektīvus kritērijus; arī ierosina, ka vēlākā posmā varētu paredzēt palātu noteiktu specializāciju;

| 19. | ir pārliecināts, ka vajadzīgās zināšanas, pieredze un prasmes, kas ir iegūtas dalībvalstu tiesībaizsardzības sistēmās, nodrošinās arī EPPO darbinieki centrālajā birojā; |
| --- | --- |

19.

ir pārliecināts, ka vajadzīgās zināšanas, pieredze un prasmes, kas ir iegūtas dalībvalstu tiesībaizsardzības sistēmās, nodrošinās arī EPPO darbinieki centrālajā birojā;

Izmeklēšanas pasākumi un pierādījumu pieņemamība

| 20. | aicina likumdevēju nodrošināt, lai EPPO būtu pieejamas standarta procedūras atļaujas iegūšanai veikt izmeklēšanas pasākumus pārrobežu lietās saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem, ja tiek veikts attiecīgais pasākums; atgādina, ka abi likumdevēji vienojās par kritērijiem, saskaņā ar kuriem dalībvalstis pieprasa veikt izmeklēšanas pasākumus, balstoties uz savstarpējās atzīšanas principu, kas paredzēts Direktīvā 2014/41/ES par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās; uzskata, ka tie paši kritēriji būtu jāpiemēro arī izmeklēšanas pasākumiem, par kuriem atļauju sniedz EPPO, jo īpaši attiecībā uz atteikuma pamatojumu; |
| --- | --- |

20.

aicina likumdevēju nodrošināt, lai EPPO būtu pieejamas standarta procedūras atļaujas iegūšanai veikt izmeklēšanas pasākumus pārrobežu lietās saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem, ja tiek veikts attiecīgais pasākums; atgādina, ka abi likumdevēji vienojās par kritērijiem, saskaņā ar kuriem dalībvalstis pieprasa veikt izmeklēšanas pasākumus, balstoties uz savstarpējās atzīšanas principu, kas paredzēts Direktīvā 2014/41/ES par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās; uzskata, ka tie paši kritēriji būtu jāpiemēro arī izmeklēšanas pasākumiem, par kuriem atļauju sniedz EPPO, jo īpaši attiecībā uz atteikuma pamatojumu;

| 21. | aicina Padomi nodrošināt, lai, pilnībā ievērojot attiecīgos Eiropas Savienības un dalībvalstu tiesību aktus, saskaņā ar LES 6. pantu, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju tiktu pieņemti EPPO visā Savienībā savāktie pierādījumi, jo tas ir īpaši būtiski kriminālvajāšanas efektivitātei; |
| --- | --- |

21.

aicina Padomi nodrošināt, lai, pilnībā ievērojot attiecīgos Eiropas Savienības un dalībvalstu tiesību aktus, saskaņā ar LES 6. pantu, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju tiktu pieņemti EPPO visā Savienībā savāktie pierādījumi, jo tas ir īpaši būtiski kriminālvajāšanas efektivitātei;

| 22. | atgādina, ka EPPO ir jācenšas iegūt visus pierādījumus — kā apsūdzošos, tā arī attaisnojošos; turklāt uzsver, ka jebkurā EPPO veiktas izmeklēšanas gadījumā ir jāpiešķir aizdomās turētajām vai apsūdzētajām personām noteiktas tiesības attiecībā uz pierādījumiem, proti:






  (a) | aizdomās turētajai vai apsūdzētajai personai vajadzētu būt tiesībām iesniegt pierādījumus izskatīšanai EPPO; |
| --- | --- | --- |

22.

atgādina, ka EPPO ir jācenšas iegūt visus pierādījumus — kā apsūdzošos, tā arī attaisnojošos; turklāt uzsver, ka jebkurā EPPO veiktas izmeklēšanas gadījumā ir jāpiešķir aizdomās turētajām vai apsūdzētajām personām noteiktas tiesības attiecībā uz pierādījumiem, proti:

(a)

aizdomās turētajai vai apsūdzētajai personai vajadzētu būt tiesībām iesniegt pierādījumus izskatīšanai EPPO;

| (b) | aizdomās turētajai vai apsūdzētajai personai vajadzētu būt tiesībām lūgt EPPO vākt visus pierādījumus, kas attiecas uz izmeklēšanu, tostarp iecelt ekspertus un uzklausīt lieciniekus; |
| --- | --- |

(b)

aizdomās turētajai vai apsūdzētajai personai vajadzētu būt tiesībām lūgt EPPO vākt visus pierādījumus, kas attiecas uz izmeklēšanu, tostarp iecelt ekspertus un uzklausīt lieciniekus;

| 23. | ņemot vērā, ka uz pārrobežu nodarījumiem, kas ir EPPO kompetencē, var attiekties dažādas jurisdikcijas, uzskata par īpaši būtisku nodrošināt, ka Eiropas prokurori, Eiropas deleģētie prokurori un dalībvalstu par kriminālvajāšanu atbildīgās iestādes pilnībā ievēro ne bis in idem principu tādas kriminālvajāšanas gadījumā, kura skar nodarījumus, kas ir EPPO kompetencē; |
| --- | --- |

23.

ņemot vērā, ka uz pārrobežu nodarījumiem, kas ir EPPO kompetencē, var attiekties dažādas jurisdikcijas, uzskata par īpaši būtisku nodrošināt, ka Eiropas prokurori, Eiropas deleģētie prokurori un dalībvalstu par kriminālvajāšanu atbildīgās iestādes pilnībā ievēro ne bis in idem principu tādas kriminālvajāšanas gadījumā, kura skar nodarījumus, kas ir EPPO kompetencē;

Lietas pārskatīšanas iespējas

| 24. | apstiprina, ka EPPO darbībā vienmēr būtu jāievēro tiesības uz lietas atkārtotu izskatīšanu tiesā, un atzīst, ka EPPO vajadzētu darboties efektīvi; tādēļ jebkurš EPPO pieņemtais lēmums būtu jāpārbauda kompetentajā tiesā; uzsver, ka palātu pieņemtie lēmumi, piemēram, noteikt kriminālvajāšanas jurisdikciju, izbeigt vai pārsūtīt lietu vai panākt vienošanos, būtu jāpārbauda Savienības tiesās; |
| --- | --- |

24.

apstiprina, ka EPPO darbībā vienmēr būtu jāievēro tiesības uz lietas atkārtotu izskatīšanu tiesā, un atzīst, ka EPPO vajadzētu darboties efektīvi; tādēļ jebkurš EPPO pieņemtais lēmums būtu jāpārbauda kompetentajā tiesā; uzsver, ka palātu pieņemtie lēmumi, piemēram, noteikt kriminālvajāšanas jurisdikciju, izbeigt vai pārsūtīt lietu vai panākt vienošanos, būtu jāpārbauda Savienības tiesās;

| 25. | uzskata, ka visu izmeklēšanas un citu procesuālo pasākumu nolūkā, kuri ir veikti prokurora pienākumu izpildes ietvaros, dalībvalstu kompetentajās tiesās EPPO būtu jāuzskata par publisku iestādi; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka visu izmeklēšanas un citu procesuālo pasākumu nolūkā, kuri ir veikti prokurora pienākumu izpildes ietvaros, dalībvalstu kompetentajās tiesās EPPO būtu jāuzskata par publisku iestādi;

Aizdomās turētu un apsūdzētu personu saskaņota tiesiskā aizsardzība

| 26. | atgādina, ka jaunajai prokuratūrai savā darbībā vajadzētu pilnībā ievērot aizdomās turēto vai apsūdzēto personu tiesības, kas ir noteiktas LES 6. pantā, LESD 16. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kā arī Savienības līmenī jau pieņemtajos likumdošanas pasākumos attiecībā uz aizdomās turētu un apsūdzētu personu procesuālajām tiesībām kriminālprocesā un personas datu aizsardzību; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka jaunajai prokuratūrai savā darbībā vajadzētu pilnībā ievērot aizdomās turēto vai apsūdzēto personu tiesības, kas ir noteiktas LES 6. pantā, LESD 16. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kā arī Savienības līmenī jau pieņemtajos likumdošanas pasākumos attiecībā uz aizdomās turētu un apsūdzētu personu procesuālajām tiesībām kriminālprocesā un personas datu aizsardzību;

| 27. | apstiprina, ka turpmākā direktīva būtu vienādi jāpiemēro visām aizdomās turētajām un apsūdzētajām personām, kuru darbības izmeklē un pret kurām kriminālvajāšanu īsteno EPPO; tā kā nepastāv ES direktīva, aicina dalībvalstis nodrošināt efektīvu juridisko palīdzību saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

27.

apstiprina, ka turpmākā direktīva būtu vienādi jāpiemēro visām aizdomās turētajām un apsūdzētajām personām, kuru darbības izmeklē un pret kurām kriminālvajāšanu īsteno EPPO; tā kā nepastāv ES direktīva, aicina dalībvalstis nodrošināt efektīvu juridisko palīdzību saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem;

| 28. | uzsver, ka visām aizdomās turētajām un apsūdzētajām personām, kuru darbības izmeklē un pret kurām kriminālvajāšanu īsteno EPPO, vajadzētu būt tiesībām uz viņu personas datu aizsardzību; šajā sakarībā uzsver, ka uz EPPO īstenotu personas datu apstrādi attiecas Regula (EK) Nr. 45/2001; uzsver, ka jebkuriem konkrētiem noteikumiem par datu aizsardzību, kuri ietverti Padomes regulā par EPPO dibināšanu, būtu tikai jāpapildina un turpmāk jāattīsta noteikumi, kas ietverti Regulā (EK) Nr. 45/2001, un vienīgi tiktāl, cik tas ir nepieciešams. |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka visām aizdomās turētajām un apsūdzētajām personām, kuru darbības izmeklē un pret kurām kriminālvajāšanu īsteno EPPO, vajadzētu būt tiesībām uz viņu personas datu aizsardzību; šajā sakarībā uzsver, ka uz EPPO īstenotu personas datu apstrādi attiecas Regula (EK) Nr. 45/2001; uzsver, ka jebkuriem konkrētiem noteikumiem par datu aizsardzību, kuri ietverti Padomes regulā par EPPO dibināšanu, būtu tikai jāpapildina un turpmāk jāattīsta noteikumi, kas ietverti Regulā (EK) Nr. 45/2001, un vienīgi tiktāl, cik tas ir nepieciešams.

| 29. | atkārtoti pauž stingru apņemšanos dibināt EPPO un veikt reformas Eurojust, kā to paredzējusi Komisija abos savos priekšlikumos; prasa Komisijai vēlreiz pielāgot aplēses par koleģiālas struktūras ietekmi uz budžetu; prasa sniegt paskaidrojumus par Eurojust, EPPO un OLAF kompetenci, lai paredzētu to skaidri noteiktu un diferencētu lomu ES finanšu interešu aizsardzībā; aicina Padomi un Komisiju izskatīt iespēju nodrošināt stingrāku iekļaujošu pieeju šīm aģentūrām, lai padarītu izmeklēšanas efektīvākas; |
| --- | --- |

29.

atkārtoti pauž stingru apņemšanos dibināt EPPO un veikt reformas Eurojust, kā to paredzējusi Komisija abos savos priekšlikumos; prasa Komisijai vēlreiz pielāgot aplēses par koleģiālas struktūras ietekmi uz budžetu; prasa sniegt paskaidrojumus par Eurojust, EPPO un OLAF kompetenci, lai paredzētu to skaidri noteiktu un diferencētu lomu ES finanšu interešu aizsardzībā; aicina Padomi un Komisiju izskatīt iespēju nodrošināt stingrāku iekļaujošu pieeju šīm aģentūrām, lai padarītu izmeklēšanas efektīvākas;

o

o o

| 30. | prasa Padomei ievērot šos ieteikumus un uzsver, ka iepriekš minētie nosacījumi ir īpaši būtiski Parlamentam, lai tas sniegtu piekrišanu priekšlikumam Padomes regulai; |
| --- | --- |

30.

prasa Padomei ievērot šos ieteikumus un uzsver, ka iepriekš minētie nosacījumi ir īpaši būtiski Parlamentam, lai tas sniegtu piekrišanu priekšlikumam Padomes regulai;

| 31. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

31.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0234.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0444.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/32

---

P8_TA(2015)0174

Stratēģija alkohola jomā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par stratēģiju alkohola jomā (2015/2543(RSP))

(2016/C 346/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par ES stratēģiju alkohola jomā (O-000008/2015 – B8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par ES stratēģiju alkohola jomā (O-000008/2015 – B8-0108/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 282/2014, ar ko izveido trešo Savienības rīcības programmu veselības jomā (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1350/2007/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 282/2014, ar ko izveido trešo Savienības rīcības programmu veselības jomā (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1350/2007/EK (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā Eiropas Savienībā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā Eiropas Savienībā (2),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantu, kurā noteikts, ka Savienības rīcība vienīgi papildina dalībvalstu rīcību sabiedrības veselības jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantu, kurā noteikts, ka Savienības rīcība vienīgi papildina dalībvalstu rīcību sabiedrības veselības jautājumos,

| — | ņemot vērā 2011. gada ziņojumu par ES rīcības programmu uztura, fiziskās aktivitātes un veselības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada ziņojumu par ES rīcības programmu uztura, fiziskās aktivitātes un veselības jomā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 5. septembra rezolūciju par Eiropas Savienības stratēģiju dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 5. septembra rezolūciju par Eiropas Savienības stratēģiju dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai (3),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju lietu padomes 2011. gada 1. un 2. decembra sanāksmi par nevienlīdzības veselības jomā izskaušanu Eiropas Savienībā, īstenojot saskaņotu rīcību veselīgu dzīvesveida paradumu veicināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju lietu padomes 2011. gada 1. un 2. decembra sanāksmi par nevienlīdzības veselības jomā izskaušanu Eiropas Savienībā, īstenojot saskaņotu rīcību veselīgu dzīvesveida paradumu veicināšanai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā alkohola pārmērīga lietošana ir otrs izplatītākais ar dzīvesveidu saistītais cēlonis, kas izraisa saslimšanas vairākās dalībvalstīs, un alkohola atkarība ir riska faktors saistībā ar vairāk nekā 60 hroniskām slimībām, tajā skaitā alkohola izraisītu aknu saslimšanu (ALD), alkohola izraisītu aizkuņģa dziedzera hronisku saslimšanu un gandrīz visām pārējām gremošanas trakta slimībām, vēzi, diabētu, sirds un asinsvadu slimībām, aptaukošanos, alkohola fetopātijas traucējumiem (FASD) un neiropsihiskiem traucējumiem, piemēram, alkohola atkarību; |
| --- | --- |

A.

tā kā alkohola pārmērīga lietošana ir otrs izplatītākais ar dzīvesveidu saistītais cēlonis, kas izraisa saslimšanas vairākās dalībvalstīs, un alkohola atkarība ir riska faktors saistībā ar vairāk nekā 60 hroniskām slimībām, tajā skaitā alkohola izraisītu aknu saslimšanu (ALD), alkohola izraisītu aizkuņģa dziedzera hronisku saslimšanu un gandrīz visām pārējām gremošanas trakta slimībām, vēzi, diabētu, sirds un asinsvadu slimībām, aptaukošanos, alkohola fetopātijas traucējumiem (FASD) un neiropsihiskiem traucējumiem, piemēram, alkohola atkarību;

| B. | tā kā kompetentās iestādes dalībvalstīs ir vislabāk sagatavotas izmantot individuāli pielāgotus politikas virzienus, lai nepieļautu alkohola pārmērīgu lietošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā kompetentās iestādes dalībvalstīs ir vislabāk sagatavotas izmantot individuāli pielāgotus politikas virzienus, lai nepieļautu alkohola pārmērīgu lietošanu;

| C. | tā kā pastāv cēloņsakarība starp alkohola pārmērīgu lietošanu un dažādiem psihiskiem un uzvedības traucējumiem, citām neinfekcijas slimībām un traumatismu; |
| --- | --- |

C.

tā kā pastāv cēloņsakarība starp alkohola pārmērīgu lietošanu un dažādiem psihiskiem un uzvedības traucējumiem, citām neinfekcijas slimībām un traumatismu;

| D. | tā kā ir aplēsts, ka 2010. gadā ar alkohola pārmērīgu lietošanu saistītās tiešās un netiešās sociālās izmaksas Eiropā bija EUR 155,8 miljardi, no kuriem lielākā daļa (EUR 82,9 miljardi) neattiecās uz veselības aprūpes sistēmu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir aplēsts, ka 2010. gadā ar alkohola pārmērīgu lietošanu saistītās tiešās un netiešās sociālās izmaksas Eiropā bija EUR 155,8 miljardi, no kuriem lielākā daļa (EUR 82,9 miljardi) neattiecās uz veselības aprūpes sistēmu;

| E. | tā kā pasaulē ik gadu no alkohola pārmērīgas lietošanas mirst 3,3 miljoni cilvēku, kas ir 5,9 % no mirušo kopskaita; tā kā vecuma grupā no 20 līdz 39 gadiem gandrīz 25 % no kopējā nāves gadījumu skaita ir saistīti ar alkohola pārmērīgu lietošanu; tā kā šie nāves gadījumi bieži saistīti ar nelaimes gadījumiem, vardarbību vai aknu slimībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā pasaulē ik gadu no alkohola pārmērīgas lietošanas mirst 3,3 miljoni cilvēku, kas ir 5,9 % no mirušo kopskaita; tā kā vecuma grupā no 20 līdz 39 gadiem gandrīz 25 % no kopējā nāves gadījumu skaita ir saistīti ar alkohola pārmērīgu lietošanu; tā kā šie nāves gadījumi bieži saistīti ar nelaimes gadījumiem, vardarbību vai aknu slimībām;

| F. | tā kā apmēram pieci līdz deviņi miljoni bērnu dzīvo ģimenēs, kuras negatīvi ietekmē alkohola lietošana; |
| --- | --- |

F.

tā kā apmēram pieci līdz deviņi miljoni bērnu dzīvo ģimenēs, kuras negatīvi ietekmē alkohola lietošana;

| G. | tā kā alkohola lietošanai var būt dažādas sekas, jo tās ir ļoti atkarīgas no patēriņa modeļa, tostarp tā, kāda veida alkohols tiek lietots un kā tas notiek; tā kā alkohola patēriņa modeļi un tendences ievērojami atšķiras Eiropas Savienības reģionos, un veselībai kaitīgā alkohola lietošanā Savienībā vērojamas arī būtiskas apakšreģionālas atšķirības attiecībā uz patēriņu un ietekmi uz veselību; tā kā sociālās, kultūras, ģeogrāfiskās un ekonomiskās atšķirības ES valstīs liek nošķirt dažādus patēriņa modeļus un tendences; |
| --- | --- |

G.

tā kā alkohola lietošanai var būt dažādas sekas, jo tās ir ļoti atkarīgas no patēriņa modeļa, tostarp tā, kāda veida alkohols tiek lietots un kā tas notiek; tā kā alkohola patēriņa modeļi un tendences ievērojami atšķiras Eiropas Savienības reģionos, un veselībai kaitīgā alkohola lietošanā Savienībā vērojamas arī būtiskas apakšreģionālas atšķirības attiecībā uz patēriņu un ietekmi uz veselību; tā kā sociālās, kultūras, ģeogrāfiskās un ekonomiskās atšķirības ES valstīs liek nošķirt dažādus patēriņa modeļus un tendences;

| H. | tā kā konkrētām vietēja un reģionāla mēroga situācijām pielāgota politika alkohola lietošanas radītā kaitējuma mazināšanai un alkohola atbildīga patēriņa atbalstam ļautu samazināt veselības aprūpes un sociālos izdevumus, kas saistīti ar alkohola radītā kaitējuma tiešo un netiešo ietekmi, piemēram, alkohola atkarībām, hroniskām slimībām, mirstību un vardarbību ģimenē, kā arī ar alkohola lietošanu saistītās izmaksas; tā kā alkohola radītā kaitējuma mazināšanas politikā būtu jāiesaista ne tikai veselības aprūpes nozare, bet arī citas ieinteresētās personas, tostarp atbalsta apvienības cilvēkiem, kuri cieš no alkoholisma, un tai pilnībā būtu jāatbilst subsidiaritātes principam un principam par veselības aizsardzības pasākumu iekļaušanu visās politikas jomās, vienlaikus nodrošinot sabiedrības veselības ievērojamus uzlabojumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā konkrētām vietēja un reģionāla mēroga situācijām pielāgota politika alkohola lietošanas radītā kaitējuma mazināšanai un alkohola atbildīga patēriņa atbalstam ļautu samazināt veselības aprūpes un sociālos izdevumus, kas saistīti ar alkohola radītā kaitējuma tiešo un netiešo ietekmi, piemēram, alkohola atkarībām, hroniskām slimībām, mirstību un vardarbību ģimenē, kā arī ar alkohola lietošanu saistītās izmaksas; tā kā alkohola radītā kaitējuma mazināšanas politikā būtu jāiesaista ne tikai veselības aprūpes nozare, bet arī citas ieinteresētās personas, tostarp atbalsta apvienības cilvēkiem, kuri cieš no alkoholisma, un tai pilnībā būtu jāatbilst subsidiaritātes principam un principam par veselības aizsardzības pasākumu iekļaušanu visās politikas jomās, vienlaikus nodrošinot sabiedrības veselības ievērojamus uzlabojumus;

| I. | tā kā pārmērīga un veselībai kaitīga alkohola lietošana var izraisīt alkohola atkarību, kas ir jārisina, pievēršot tai paaugstinātu uzmanību un sniedzot atbalstu dalībvalstu veselības aprūpes sistēmu ietvaros; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārmērīga un veselībai kaitīga alkohola lietošana var izraisīt alkohola atkarību, kas ir jārisina, pievēršot tai paaugstinātu uzmanību un sniedzot atbalstu dalībvalstu veselības aprūpes sistēmu ietvaros;

| J. | tā kā būtu jāuzsver, ka dažām iedzīvotāju grupām ir lielāka tendence rīkoties nepareizi saistībā ar alkohola lietošanu, tostarp gados jauniem cilvēkiem, jo ar alkoholu saistīti apmēram 25 % no visiem nāves gadījumiem 15 līdz 29 gadu vecu vīriešu grupā un viens no katriem desmit nāves gadījumiem gados jaunu sieviešu vidū; tā kā pārmērīga alkohola lietošana jauniešu vidū dalībvalstīs kļūst arvien populārāka, tostarp izplatās īpašas patēriņa metodes, piemēram, uzdzīves dzeršana; tā kā vairumā gadījumu vīriešu aknas pārstrādā alkoholu vairākas reizes ātrāk nekā sievietēm, un tas nozīmē, ka sievietes var kļūt par hroniskām alkoholiķēm daudz ātrāk un ar mazāku izdzertā alkohola daudzumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā būtu jāuzsver, ka dažām iedzīvotāju grupām ir lielāka tendence rīkoties nepareizi saistībā ar alkohola lietošanu, tostarp gados jauniem cilvēkiem, jo ar alkoholu saistīti apmēram 25 % no visiem nāves gadījumiem 15 līdz 29 gadu vecu vīriešu grupā un viens no katriem desmit nāves gadījumiem gados jaunu sieviešu vidū; tā kā pārmērīga alkohola lietošana jauniešu vidū dalībvalstīs kļūst arvien populārāka, tostarp izplatās īpašas patēriņa metodes, piemēram, uzdzīves dzeršana; tā kā vairumā gadījumu vīriešu aknas pārstrādā alkoholu vairākas reizes ātrāk nekā sievietēm, un tas nozīmē, ka sievietes var kļūt par hroniskām alkoholiķēm daudz ātrāk un ar mazāku izdzertā alkohola daudzumu;

| K. | tā kā alkohola radītais kaitējums mēdz būt saistīts ar dažādiem faktoriem, piemēram, sociālekonomisko līmeni, kultūras līmeni, alkohola lietošanas modeļiem un vecāku un vienaudžu ietekmi, kā arī to, cik lielā apjomā ieviesti un īstenoti attiecīgi šīs jomas politikas virzieni; tā kā dažreiz riska faktoru atšķirības viena sabiedrības slāņa ietvaros ir tikpat lielas, kā starp dažādiem sabiedrības slāņiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā alkohola radītais kaitējums mēdz būt saistīts ar dažādiem faktoriem, piemēram, sociālekonomisko līmeni, kultūras līmeni, alkohola lietošanas modeļiem un vecāku un vienaudžu ietekmi, kā arī to, cik lielā apjomā ieviesti un īstenoti attiecīgi šīs jomas politikas virzieni; tā kā dažreiz riska faktoru atšķirības viena sabiedrības slāņa ietvaros ir tikpat lielas, kā starp dažādiem sabiedrības slāņiem;

| L. | tā kā dažos Eiropas reģionos alkoholisko dzērienu amatnieciska ražošana ir vietējās tūrisma nozares pamatā; |
| --- | --- |

L.

tā kā dažos Eiropas reģionos alkoholisko dzērienu amatnieciska ražošana ir vietējās tūrisma nozares pamatā;

| M. | tā kā reklāmas un tirgzinības līdzekļi ietekmē alkohola patēriņa līmeni, jo īpaši jauniešu vidū; tā kā ir būtiski īstenot Direktīvu 2010/13/ES par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu nolūkā efektīvi aizsargāt bērnu un nepilngadīgo fizisko, garīgo un morālo attīstību; tā kā pastāv saistība starp agrīnu dzeršanas uzsākšanu un iespējamību, ka pieaugušā vecumā varētu rasties ar alkoholu saistītas problēmas; tā kā izglītības, informācijas un profilakses kampaņas ir visefektīvākie līdzekļi, lai novērstu pārmērīgu alkohola lietošanu jauniešu vidū; tā kā šā iemesla dēļ Komisijai nekavējoties vajadzētu sākt izstrādāt jaunu Eiropas stratēģiju alkohola jomā, kas palīdzētu ierobežot pārmērīgu alkohola patēriņu, un sabiedrība izpratnes veidošanas kampaņā būtu jāinformē par alkohola lietošanas nelabvēlīgo ietekmi uz veselību; |
| --- | --- |

M.

tā kā reklāmas un tirgzinības līdzekļi ietekmē alkohola patēriņa līmeni, jo īpaši jauniešu vidū; tā kā ir būtiski īstenot Direktīvu 2010/13/ES par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu nolūkā efektīvi aizsargāt bērnu un nepilngadīgo fizisko, garīgo un morālo attīstību; tā kā pastāv saistība starp agrīnu dzeršanas uzsākšanu un iespējamību, ka pieaugušā vecumā varētu rasties ar alkoholu saistītas problēmas; tā kā izglītības, informācijas un profilakses kampaņas ir visefektīvākie līdzekļi, lai novērstu pārmērīgu alkohola lietošanu jauniešu vidū; tā kā šā iemesla dēļ Komisijai nekavējoties vajadzētu sākt izstrādāt jaunu Eiropas stratēģiju alkohola jomā, kas palīdzētu ierobežot pārmērīgu alkohola patēriņu, un sabiedrība izpratnes veidošanas kampaņā būtu jāinformē par alkohola lietošanas nelabvēlīgo ietekmi uz veselību;

| N. | tā kā Pasaules Veselības organizācija (PVO) uzsver nepieciešamību turpināt izplatīt zināšanas un rīkoties attiecībā uz tādām tēmām kā, piemēram, saistība starp alkohola patēriņu un vēl nedzimuša bērna veselību, alkohols un vecāka gadagājuma cilvēki, tā ietekme uz sociāli mazaizsargātiem cilvēkiem un alkohola atkarības radīta sociālā atstumtība; |
| --- | --- |

N.

tā kā Pasaules Veselības organizācija (PVO) uzsver nepieciešamību turpināt izplatīt zināšanas un rīkoties attiecībā uz tādām tēmām kā, piemēram, saistība starp alkohola patēriņu un vēl nedzimuša bērna veselību, alkohols un vecāka gadagājuma cilvēki, tā ietekme uz sociāli mazaizsargātiem cilvēkiem un alkohola atkarības radīta sociālā atstumtība;

| O. | tā kā dažādie sociālie, kultūras, ģeogrāfiskie un ekonomiskie faktori Eiropas Savienībā veicina alkohola patēriņa paradumus un tendences, kas atšķiras pat vietējā līmenī, radot atšķirīgu attieksmi pret alkohola lietošanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā dažādie sociālie, kultūras, ģeogrāfiskie un ekonomiskie faktori Eiropas Savienībā veicina alkohola patēriņa paradumus un tendences, kas atšķiras pat vietējā līmenī, radot atšķirīgu attieksmi pret alkohola lietošanu;

| P. | tā kā skaidri jānošķir atbildīga alkohola lietošana no pārmērīgas lietošanas; tā kā atbildīga alkohola lietošana ir savienojama ar veselīgu dzīvesveidu; |
| --- | --- |

P.

tā kā skaidri jānošķir atbildīga alkohola lietošana no pārmērīgas lietošanas; tā kā atbildīga alkohola lietošana ir savienojama ar veselīgu dzīvesveidu;

| Q. | tā kā apmēram viens no četriem ceļu satiksmes negadījumiem var būt saistīts ar braukšanu reibumā un ES vismaz 5 200 cilvēku ik gadu iet bojā alkohola lietošanas izraisītos ceļu satiksmes negadījumos; tā kā auto vadīšana reibumā ir otrs biežākais iemesls cilvēku bojāejai uz ES ceļiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā apmēram viens no četriem ceļu satiksmes negadījumiem var būt saistīts ar braukšanu reibumā un ES vismaz 5 200 cilvēku ik gadu iet bojā alkohola lietošanas izraisītos ceļu satiksmes negadījumos; tā kā auto vadīšana reibumā ir otrs biežākais iemesls cilvēku bojāejai uz ES ceļiem;

| R. | tā kā daudzi ES iedzīvotāji, jo īpaši jaunieši, ir nepietiekami informēti par draudiem veselībai, ko rada pārmērīga alkohola lietošana un atkarība, un tā kā profilakse un informētības veicināšana ir būtiska jaunajā Eiropas stratēģijā alkohola jomā; tā kā efektīva ir bijusi cilvēku ar kaitīgiem alkohola lietošanas ieradumiem agrīna apzināšana un konsultēšana; tā kā vēl iespējams ievērojami uzlabot nepilngadīgo aizsardzību no alkohola reklāmas; |
| --- | --- |

R.

tā kā daudzi ES iedzīvotāji, jo īpaši jaunieši, ir nepietiekami informēti par draudiem veselībai, ko rada pārmērīga alkohola lietošana un atkarība, un tā kā profilakse un informētības veicināšana ir būtiska jaunajā Eiropas stratēģijā alkohola jomā; tā kā efektīva ir bijusi cilvēku ar kaitīgiem alkohola lietošanas ieradumiem agrīna apzināšana un konsultēšana; tā kā vēl iespējams ievērojami uzlabot nepilngadīgo aizsardzību no alkohola reklāmas;

| S. | tā kā 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002 (4) secināts, ka pārtikas produkts nav uzskatāms par nekaitīgu, ja tas var kaitēt veselībai; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002 (4) secināts, ka pārtikas produkts nav uzskatāms par nekaitīgu, ja tas var kaitēt veselībai;

| T. | tā kā dažādās vecuma grupās ir dažādi alkohola lietošanas ieradumi, kas līdz šim pienācīgi nav pētīti; |
| --- | --- |

T.

tā kā dažādās vecuma grupās ir dažādi alkohola lietošanas ieradumi, kas līdz šim pienācīgi nav pētīti;

| U. | tā kā 2011. gada 25. oktobrī Regulā (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem (5) noteikts, ka divus šā tiesību akta noteikumus neattiecina uz dzērieniem ar spirta saturu, kas pārsniedz 1,2 % tilpumprocentus, proti, uz tiem neattiecas noteikumi par obligātu sastāvdaļu sarakstu un paziņojumu par uzturvērtību; tā kā ar alkohola lietošanu saistīto risku dēļ tomēr būtu nepieciešama visaptveroša informācija par alkoholiskajiem dzērieniem; |
| --- | --- |

U.

tā kā 2011. gada 25. oktobrī Regulā (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem (5) noteikts, ka divus šā tiesību akta noteikumus neattiecina uz dzērieniem ar spirta saturu, kas pārsniedz 1,2 % tilpumprocentus, proti, uz tiem neattiecas noteikumi par obligātu sastāvdaļu sarakstu un paziņojumu par uzturvērtību; tā kā ar alkohola lietošanu saistīto risku dēļ tomēr būtu nepieciešama visaptveroša informācija par alkoholiskajiem dzērieniem;

| V. | tā kā Regulā (ES) Nr. 1169/2011 Komisijai bija prasīts līdz 2014. gada decembrim sagatavot ziņojumu ar izvērtējumu par to, vai uz alkoholiskajiem dzērieniem nākotnē būtu attiecināma prasība sniegt informāciju par enerģētisko vērtību, un pamatojumu iespējamam atbrīvojumam no šādas prasības, kā arī nepieciešamības gadījumā sagatavot likumdošanas priekšlikumu, kas paredzētu noteikumus par minēto produktu obligātu sastāvdaļu sarakstu vai paziņojumu par uzturvērtību; |
| --- | --- |

V.

tā kā Regulā (ES) Nr. 1169/2011 Komisijai bija prasīts līdz 2014. gada decembrim sagatavot ziņojumu ar izvērtējumu par to, vai uz alkoholiskajiem dzērieniem nākotnē būtu attiecināma prasība sniegt informāciju par enerģētisko vērtību, un pamatojumu iespējamam atbrīvojumam no šādas prasības, kā arī nepieciešamības gadījumā sagatavot likumdošanas priekšlikumu, kas paredzētu noteikumus par minēto produktu obligātu sastāvdaļu sarakstu vai paziņojumu par uzturvērtību;

| W. | tā kā ES stratēģija alkohola jomā ir bijusi veiksmīga, gan atbalstot dalībvalstu darbības alkohola pārmērīgas lietošanas radītā kaitējuma samazināšanai, jo īpaši apmainoties ar labāko praksi tādās jomās kā jauniešu aizsardzība, alkohola lietošanas izraisītu ceļu satiksmes negadījumu skaita samazināšana, izpratni veidojoša izglītošana par alkohola lietošanu un kopīga datu bāze un uzraudzība ES līmenī, gan arī veicinot koordināciju starp Komisiju un dalībvalstīm, kuras rezultātā tika pieņemts Nacionālās alkohola politikas un rīcības komitejas (CNAPA) Rīcības plāns par jauniešu dzeršanu un epizodisku pārmērīgu alkohola lietošanu (2014–2016); |
| --- | --- |

W.

tā kā ES stratēģija alkohola jomā ir bijusi veiksmīga, gan atbalstot dalībvalstu darbības alkohola pārmērīgas lietošanas radītā kaitējuma samazināšanai, jo īpaši apmainoties ar labāko praksi tādās jomās kā jauniešu aizsardzība, alkohola lietošanas izraisītu ceļu satiksmes negadījumu skaita samazināšana, izpratni veidojoša izglītošana par alkohola lietošanu un kopīga datu bāze un uzraudzība ES līmenī, gan arī veicinot koordināciju starp Komisiju un dalībvalstīm, kuras rezultātā tika pieņemts Nacionālās alkohola politikas un rīcības komitejas (CNAPA) Rīcības plāns par jauniešu dzeršanu un epizodisku pārmērīgu alkohola lietošanu (2014–2016);

| X. | tā kā daudzu ieinteresēto personu iesaistīšanās gan Eiropas Alkohola un veselības forumā (EAHF), gan citās iniciatīvās ir sekmējusi konkrētu un izmērāmu pasākumu izstrādi, ar kuriem vietējā līmenī samazināt alkohola nodarīto kaitējumu visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

X.

tā kā daudzu ieinteresēto personu iesaistīšanās gan Eiropas Alkohola un veselības forumā (EAHF), gan citās iniciatīvās ir sekmējusi konkrētu un izmērāmu pasākumu izstrādi, ar kuriem vietējā līmenī samazināt alkohola nodarīto kaitējumu visā Eiropas Savienībā;

| Y. | tā kā trešajā Savienības rīcības programmā veselības jomā (2014.–2020. gads) mudināts pārņemt pārbaudītu labāko praksi attiecībā uz izmaksu ziņā efektīviem profilakses pasākumiem, ar kuriem pievēršas galvenajiem riska faktoriem, tostarp pārmērīgai alkohola lietošanai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā trešajā Savienības rīcības programmā veselības jomā (2014.–2020. gads) mudināts pārņemt pārbaudītu labāko praksi attiecībā uz izmaksu ziņā efektīviem profilakses pasākumiem, ar kuriem pievēršas galvenajiem riska faktoriem, tostarp pārmērīgai alkohola lietošanai;

| Z. | tā kā 2012. gadā veiktajā stratēģijas ārējā novērtējumā tika apstiprināta esošās stratēģijas un tās galveno virzienu nozīme un pieejas lietderība, |
| --- | --- |

Z.

tā kā 2012. gadā veiktajā stratēģijas ārējā novērtējumā tika apstiprināta esošās stratēģijas un tās galveno virzienu nozīme un pieejas lietderība,

| 1. | atzīmē, ka 2013. gada 22. oktobraCNAPA sanāksmē Komisija paziņoja par savu nodomu ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt Eiropas rīcības plānu, lai samazinātu alkohola lietošanas radīto kaitējumu; atzīmē 2014. gada septembrī pieņemto rīcības plānu par jauniešu dzeršanu un epizodisku pārmērīgu alkohola lietošanu (uzdzīves dzeršanu) (2014–2016) un aicina Komisiju uzraudzīt tā īstenošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

1.

atzīmē, ka 2013. gada 22. oktobraCNAPA sanāksmē Komisija paziņoja par savu nodomu ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt Eiropas rīcības plānu, lai samazinātu alkohola lietošanas radīto kaitējumu; atzīmē 2014. gada septembrī pieņemto rīcības plānu par jauniešu dzeršanu un epizodisku pārmērīgu alkohola lietošanu (uzdzīves dzeršanu) (2014–2016) un aicina Komisiju uzraudzīt tā īstenošanu dalībvalstīs;

| 2. | aicina Komisiju sniegt norādes par cīņu pret alkohola radīto kaitējumu un turpināt atbalstīt dalībvalstu kompetentās iestādes, ja tas sniedz pievienoto vērtību, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju sniegt norādes par cīņu pret alkohola radīto kaitējumu un turpināt atbalstīt dalībvalstu kompetentās iestādes, ja tas sniedz pievienoto vērtību, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus;

| 3. | uzsver, ka alkohola lietošanas radīto veselības, drošības un sociālekonomisko problēmu samazināšanai būtu nepieciešama rīcība gan attiecībā uz alkohola patēriņa apjomu, modeļiem un kontekstu, gan arī plašākiem saistītajiem sociālajiem faktoriem, izmantojot tādus līdzekļus kā izglītība un informācijas kampaņu uzsākšana; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka alkohola lietošanas radīto veselības, drošības un sociālekonomisko problēmu samazināšanai būtu nepieciešama rīcība gan attiecībā uz alkohola patēriņa apjomu, modeļiem un kontekstu, gan arī plašākiem saistītajiem sociālajiem faktoriem, izmantojot tādus līdzekļus kā izglītība un informācijas kampaņu uzsākšana;

| 4. | aicina Komisiju nekavējoties sākt darbu pie jaunas ES stratēģijas alkohola jomā (2016–2022), kurā būtu paredzēti tādi pat mērķi, atjaunināt tiesisko regulējumu, lai palīdzētu valstu valdībām mazināt alkohola radīto kaitējumu, atbalstīt novērošanu un uzticamu datu apkopošanu, lai sekmētu profilaksi, veselības veicināšanas pasākumus un izglītošanu, agrīnu diagnostiku, uzlabotu piekļuvi ārstēšanai, turpināt sniegt atbalstu cilvēkiem, kuri nonākuši problēmās saistībā ar alkohola lietošanu viņu ģimenēm, tostarp īstenot konsultāciju programmas, lai samazinātu alkohola lietošanas izraisītu ceļu satiksmes negadījumu skaitu un labāk nošķirtu alkohola lietošanas modeļus, uzvedību un attieksmi pret alkohola lietošanu; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju nekavējoties sākt darbu pie jaunas ES stratēģijas alkohola jomā (2016–2022), kurā būtu paredzēti tādi pat mērķi, atjaunināt tiesisko regulējumu, lai palīdzētu valstu valdībām mazināt alkohola radīto kaitējumu, atbalstīt novērošanu un uzticamu datu apkopošanu, lai sekmētu profilaksi, veselības veicināšanas pasākumus un izglītošanu, agrīnu diagnostiku, uzlabotu piekļuvi ārstēšanai, turpināt sniegt atbalstu cilvēkiem, kuri nonākuši problēmās saistībā ar alkohola lietošanu viņu ģimenēm, tostarp īstenot konsultāciju programmas, lai samazinātu alkohola lietošanas izraisītu ceļu satiksmes negadījumu skaitu un labāk nošķirtu alkohola lietošanas modeļus, uzvedību un attieksmi pret alkohola lietošanu;

| 5. | uzskata, ka pašreizējā ES stratēģija dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai būtu jāatjauno būtībā tādā pašā veidā un ar tādiem pašiem mērķiem, proti, alkohola radīto kaitējumu mazināt dalībvalstu līmenī, orientēt stratēģiju uz rezultātu sasniegšanu un veicināt dažādu ieinteresēto personu līdzdalību; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka pašreizējā ES stratēģija dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai būtu jāatjauno būtībā tādā pašā veidā un ar tādiem pašiem mērķiem, proti, alkohola radīto kaitējumu mazināt dalībvalstu līmenī, orientēt stratēģiju uz rezultātu sasniegšanu un veicināt dažādu ieinteresēto personu līdzdalību;

| 6. | mudina Komisiju nekavējoties izstrādāt ziņojumu, ko Regulā (ES) Nr. 1169/2011 bija prasīts iesniegt līdz 2014. gada decembrim, un izvērtēt to, vai turpmāk uz alkoholiskajiem dzērieniem būtu jāattiecina prasība sniegt informāciju par sastāvdaļām un uzturvērtību, vienlaikus ņemot vērā ietekmi jo īpaši uz MVU un amatniecisko ražošanu; |
| --- | --- |

6.

mudina Komisiju nekavējoties izstrādāt ziņojumu, ko Regulā (ES) Nr. 1169/2011 bija prasīts iesniegt līdz 2014. gada decembrim, un izvērtēt to, vai turpmāk uz alkoholiskajiem dzērieniem būtu jāattiecina prasība sniegt informāciju par sastāvdaļām un uzturvērtību, vienlaikus ņemot vērā ietekmi jo īpaši uz MVU un amatniecisko ražošanu;

| 7. | mudina Komisiju nekavējoties lūgt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) atkārtoti novērtēt acetaldehīda izmantošanu par aromātvielu alkoholiskos un bezalkoholiskos dzērienos; |
| --- | --- |

7.

mudina Komisiju nekavējoties lūgt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) atkārtoti novērtēt acetaldehīda izmantošanu par aromātvielu alkoholiskos un bezalkoholiskos dzērienos;

| 8. | uzsver, ka pēc iespējas drīzāk uz alkoholisko dzērienu etiķetes precīzi jānorāda vismaz kaloriju daudzums, un aicina Komisiju ne vēlāk kā 2016. gadā nākt klajā ar atbilstošu likumdošanas priekšlikumu; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka pēc iespējas drīzāk uz alkoholisko dzērienu etiķetes precīzi jānorāda vismaz kaloriju daudzums, un aicina Komisiju ne vēlāk kā 2016. gadā nākt klajā ar atbilstošu likumdošanas priekšlikumu;

| 9. | aicina Komisiju nekavējoties sākt darbu pie jaunās ES stratēģijas alkohola jomā laika posmam no 2016. līdz 2022. gadam, ņemot vērā CNAPA rīcības plānu un secinājumus, kas izdarīti neatkarīgā novērtējumā par ES stratēģiju alkohola radītā kaitējuma novēršanai, lai nodrošinātu līdz šim gūto rezultātu ilgstošu ietekmi un turpinātu atbalstīt valstu valdības, tām ilgtermiņā risinot alkohola radītā kaitējuma problēmas; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju nekavējoties sākt darbu pie jaunās ES stratēģijas alkohola jomā laika posmam no 2016. līdz 2022. gadam, ņemot vērā CNAPA rīcības plānu un secinājumus, kas izdarīti neatkarīgā novērtējumā par ES stratēģiju alkohola radītā kaitējuma novēršanai, lai nodrošinātu līdz šim gūto rezultātu ilgstošu ietekmi un turpinātu atbalstīt valstu valdības, tām ilgtermiņā risinot alkohola radītā kaitējuma problēmas;

| 10. | uzsver — lai nodrošinātu nepilngadīgo efektīvu aizsardzību, ir nepieciešama savstarpēja papildināmība starp tiesību aktiem un rīcības kodeksu par nepilngadīgo aizsardzību no pārmērīga alkohola patēriņa negatīvajām sekām; aicina dalībvalstis stingri piemērot spēkā esošos tiesību aktus attiecībā uz alkohola lietošanas vecuma ierobežojumiem un izvērtēt nepieciešamību ieviest vēl citas juridiski saistošas prasības, lai nodrošinātu nepilngadīgo efektīvu aizsardzību; |
| --- | --- |

10.

uzsver — lai nodrošinātu nepilngadīgo efektīvu aizsardzību, ir nepieciešama savstarpēja papildināmība starp tiesību aktiem un rīcības kodeksu par nepilngadīgo aizsardzību no pārmērīga alkohola patēriņa negatīvajām sekām; aicina dalībvalstis stingri piemērot spēkā esošos tiesību aktus attiecībā uz alkohola lietošanas vecuma ierobežojumiem un izvērtēt nepieciešamību ieviest vēl citas juridiski saistošas prasības, lai nodrošinātu nepilngadīgo efektīvu aizsardzību;

| 11. | aicina dalībvalstis savās veselības aprūpes sistēmās īstenot tādus politikas un ārstēšanas virzienus, kas samazinātu indivīdu alkohola atkarību; |
| --- | --- |

11.

aicina dalībvalstis savās veselības aprūpes sistēmās īstenot tādus politikas un ārstēšanas virzienus, kas samazinātu indivīdu alkohola atkarību;

| 12. | aicina dalībvalstis aktīvāk rīkoties, lai sabiedrību un jo īpaši nepilngadīgos un grūtnieces izglītotu par alkohola lietošanas kaitīgo ietekmi, un nepieciešamības gadījumā pieņemt attiecīgus tiesību aktus; |
| --- | --- |

12.

aicina dalībvalstis aktīvāk rīkoties, lai sabiedrību un jo īpaši nepilngadīgos un grūtnieces izglītotu par alkohola lietošanas kaitīgo ietekmi, un nepieciešamības gadījumā pieņemt attiecīgus tiesību aktus;

| 13. | atzīst, ka alkohola patēriņa modeļi dalībvalstīs atšķiras un ir dažādi kultūras aspekti, kas nosaka atbildīgu alkohola lietošanu; |
| --- | --- |

13.

atzīst, ka alkohola patēriņa modeļi dalībvalstīs atšķiras un ir dažādi kultūras aspekti, kas nosaka atbildīgu alkohola lietošanu;

| 14. | uzsver nepieciešamību īstenot ES mēroga informācijas kampaņu, brīdinot grūtnieces nelietot alkoholu, un aicina Komisiju izvērtēt to, kāda ietekme būtu šādam marķējumam, kā arī ne vēlāk kā 2016. gadā nākt klajā ar atbilstošu likumdošanas priekšlikumu; |
| --- | --- |

14.

uzsver nepieciešamību īstenot ES mēroga informācijas kampaņu, brīdinot grūtnieces nelietot alkoholu, un aicina Komisiju izvērtēt to, kāda ietekme būtu šādam marķējumam, kā arī ne vēlāk kā 2016. gadā nākt klajā ar atbilstošu likumdošanas priekšlikumu;

| 15. | mudina dalībvalstis kā galvenās atbildīgās šajā jomā izstrādāt, īstenot un novērtēt sabiedrības veselības politikas virzienus, kuru mērķis ir samazināt pārmērīgu alkohola lietošanu un ieviest stingrus noteikumus par alkoholisko dzērienu tirgvedību, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem; |
| --- | --- |

15.

mudina dalībvalstis kā galvenās atbildīgās šajā jomā izstrādāt, īstenot un novērtēt sabiedrības veselības politikas virzienus, kuru mērķis ir samazināt pārmērīgu alkohola lietošanu un ieviest stingrus noteikumus par alkoholisko dzērienu tirgvedību, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem;

| 16. | aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest ES mēroga etiķetes ar brīdinājumu par briesmām, kas saistītas ar transportlīdzekļa vadīšanu alkohola reibumā; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest ES mēroga etiķetes ar brīdinājumu par briesmām, kas saistītas ar transportlīdzekļa vadīšanu alkohola reibumā;

| 17. | aicina Komisiju izvērtēt un, ja nepieciešams, reformēt EAHF lomu un darbību, lai nodrošinātu, ka tajā līdzsvarotā veidā patiešām pārstāvētas visas attiecīgās ieinteresētās personas, nodrošinot pienācīgu uzņēmēju un nevalstisko organizāciju pārstāvniecību, un strādāt, lai veicinātu un atbalstītu viņu dalību šajā forumā un viņu apņēmību attīstīt konkrētus un efektīvus pasākumus, lai samazinātu alkohola lietošanas radīto kaitējumu un atbalstītu mērķtiecīgas darbības, kas ir nozīmīgas valstu, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju izvērtēt un, ja nepieciešams, reformēt EAHF lomu un darbību, lai nodrošinātu, ka tajā līdzsvarotā veidā patiešām pārstāvētas visas attiecīgās ieinteresētās personas, nodrošinot pienācīgu uzņēmēju un nevalstisko organizāciju pārstāvniecību, un strādāt, lai veicinātu un atbalstītu viņu dalību šajā forumā un viņu apņēmību attīstīt konkrētus un efektīvus pasākumus, lai samazinātu alkohola lietošanas radīto kaitējumu un atbalstītu mērķtiecīgas darbības, kas ir nozīmīgas valstu, reģionālā un vietējā līmenī;

| 18. | aicina Komisiju turpināt uzlabot pašreizējās ES stratēģijas īstenošanu, piemēram, paplašināt visu attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvniecību EAHF; ES līmenī uzlabot sadarbību ar CNAPA; veicināt labu praksi attiecībā uz saistību noteikšanu, uzraudzību un novērtēšanu; apkopot labākus rādītājus, kas sniegtu objektīvu, aktuālu un reālistisku priekšstatu par dzeršanas paradumiem un alkohola lietošanas radīto kaitējumu; atbalstīt mērķtiecīgas darbības, kas ir svarīgas vietējā līmenī, taču pilnībā ievērojot ES līguma pamatnoteikumus; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju turpināt uzlabot pašreizējās ES stratēģijas īstenošanu, piemēram, paplašināt visu attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvniecību EAHF; ES līmenī uzlabot sadarbību ar CNAPA; veicināt labu praksi attiecībā uz saistību noteikšanu, uzraudzību un novērtēšanu; apkopot labākus rādītājus, kas sniegtu objektīvu, aktuālu un reālistisku priekšstatu par dzeršanas paradumiem un alkohola lietošanas radīto kaitējumu; atbalstīt mērķtiecīgas darbības, kas ir svarīgas vietējā līmenī, taču pilnībā ievērojot ES līguma pamatnoteikumus;

| 19. | uzsver, ka jaunajai ES stratēģijai alkohola jomā nav jānosaka jauni mērķi, bet drīzāk tajā jāatbalsta tie, par kuriem jau panākta vienošanās un kuri ir daļa no PVO Eiropas rīcības plāna pārmērīgas alkohola lietošanas samazināšanai (2012–2020); |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka jaunajai ES stratēģijai alkohola jomā nav jānosaka jauni mērķi, bet drīzāk tajā jāatbalsta tie, par kuriem jau panākta vienošanās un kuri ir daļa no PVO Eiropas rīcības plāna pārmērīgas alkohola lietošanas samazināšanai (2012–2020);

| 20. | atzīmē, ka jaunā ES stratēģija var būt vērtīga, piedāvājot dalībvalstīm uz pierādījumiem balstītus rīcības variantus, jo tieši valsts, reģionālo un vietējo iestāžu atbildība ir izmantot vispiemērotāko pieeju, lai mazinātu alkohola lietošanas radīto kaitējumu; mudina Komisiju turpināt vērtīgo rīcību, kas paredz pētniecības veicināšanu un iegūto secinājumu nodošanu kopīgai izmantošanai; |
| --- | --- |

20.

atzīmē, ka jaunā ES stratēģija var būt vērtīga, piedāvājot dalībvalstīm uz pierādījumiem balstītus rīcības variantus, jo tieši valsts, reģionālo un vietējo iestāžu atbildība ir izmantot vispiemērotāko pieeju, lai mazinātu alkohola lietošanas radīto kaitējumu; mudina Komisiju turpināt vērtīgo rīcību, kas paredz pētniecības veicināšanu un iegūto secinājumu nodošanu kopīgai izmantošanai;

| 21. | vēlreiz uzsver, cik būtiska ir Komisijas, Padomes un dalībvalstu stingra politiska apņemšanās palielināt centienus novērst alkohola lietošanas nodarīto kaitējumu un atbilstīgi reaģēt, īstenojot ar pierādījumiem pamatotus politikas pasākumus, kas atspoguļotu alkohola lietošanas nodarītā kaitējuma smago un daudzveidīgo ietekmi uz veselību un sociālekonomiskās sekas, kā arī alkohola un citu riska faktoru savstarpējo saistību; |
| --- | --- |

21.

vēlreiz uzsver, cik būtiska ir Komisijas, Padomes un dalībvalstu stingra politiska apņemšanās palielināt centienus novērst alkohola lietošanas nodarīto kaitējumu un atbilstīgi reaģēt, īstenojot ar pierādījumiem pamatotus politikas pasākumus, kas atspoguļotu alkohola lietošanas nodarītā kaitējuma smago un daudzveidīgo ietekmi uz veselību un sociālekonomiskās sekas, kā arī alkohola un citu riska faktoru savstarpējo saistību;

| 22. | atgādina, cik svarīgi ir izmērāmi un stingri politikas mērķi un atbilstīgi daudzgadu mehānismi sasniegtā uzraudzībai, lai efektīvi īstenotu stratēģijas īstenošanu dalībvalstīs; uzsver nepieciešamību uzraudzīt to, kā tiek īstenoti ar alkoholu saistītie valstu tiesību akti; |
| --- | --- |

22.

atgādina, cik svarīgi ir izmērāmi un stingri politikas mērķi un atbilstīgi daudzgadu mehānismi sasniegtā uzraudzībai, lai efektīvi īstenotu stratēģijas īstenošanu dalībvalstīs; uzsver nepieciešamību uzraudzīt to, kā tiek īstenoti ar alkoholu saistītie valstu tiesību akti;

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi atbalstīt rādītāju uzlabošanu, ticamu datu vākšanu, salīdzināmību un savlaicīgu analīzi saistībā ar alkohola patēriņu un tā ietekmi uz veselību un sociālo jomu, piešķirt atbilstošus resursus, lai samazinātu slogu, kas saistīts ar alkohola pārmērīgu lietošanu un tās tiešajām un netiešajām izmaksām sabiedrībai, kā arī veicinātu attiecīgo datu efektīvu iekļaušanu ES un valstu alkohola politikas virzienos, izmantojot vienotu pierādījumu bāzi; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi atbalstīt rādītāju uzlabošanu, ticamu datu vākšanu, salīdzināmību un savlaicīgu analīzi saistībā ar alkohola patēriņu un tā ietekmi uz veselību un sociālo jomu, piešķirt atbilstošus resursus, lai samazinātu slogu, kas saistīts ar alkohola pārmērīgu lietošanu un tās tiešajām un netiešajām izmaksām sabiedrībai, kā arī veicinātu attiecīgo datu efektīvu iekļaušanu ES un valstu alkohola politikas virzienos, izmantojot vienotu pierādījumu bāzi;

| 24. | mudina dalībvalstis aktīvāk rīkoties, lai aizsargātu jauniešus no alkohola radītā kaitējuma, it īpaši stingri ievērojot valsts tiesību aktus par vecuma limitu tā lietošanas uzsākšanai un nodrošinot atbildīgu reklāmu; |
| --- | --- |

24.

mudina dalībvalstis aktīvāk rīkoties, lai aizsargātu jauniešus no alkohola radītā kaitējuma, it īpaši stingri ievērojot valsts tiesību aktus par vecuma limitu tā lietošanas uzsākšanai un nodrošinot atbildīgu reklāmu;

| 25. | aicina Komisiju un dalībvalstis ieguldīt izglītībā, lai uzsvērtu pārmērīgas alkohola lietošanas ietekmi uz veselību un sabiedrību, vienlaikus popularizējot mērenību un atbildību alkoholisko dzērienu lietošanā; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju un dalībvalstis ieguldīt izglītībā, lai uzsvērtu pārmērīgas alkohola lietošanas ietekmi uz veselību un sabiedrību, vienlaikus popularizējot mērenību un atbildību alkoholisko dzērienu lietošanā;

| 26. | uzsver, ka sabiedriskos līdzekļus nedrīkst izmantot, lai veicinātu alkohola lietošanu, izņemot gadījumus, kad tiek īstenoti veicināšanas pasākumi, uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. 1144/2014 un Regula (ES) Nr. 1308/2013; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka sabiedriskos līdzekļus nedrīkst izmantot, lai veicinātu alkohola lietošanu, izņemot gadījumus, kad tiek īstenoti veicināšanas pasākumi, uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. 1144/2014 un Regula (ES) Nr. 1308/2013;

| 27. | uzsver nepieciešamību dalībvalstīm ierobežot alkohola pārdošanu tiem, kuri nav sasnieguši atļauto vecumu alkohola iegādei, veicot regulāras kontroles pasākumus, jo īpaši skolu tuvumā; aicina Komisiju pienācīgi risināt jautājumu par alkohola pārrobežu pārdošanu internetā; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt kampaņas, lai palielinātu informētību par briesmām, ko rada t. s. uzdzīves dzeršana, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem, un veikt turpmākus pasākumus, lai samazinātu alkohola lietošanas izraisītu ceļu satiksmes negadījumu skaitu; |
| --- | --- |

27.

uzsver nepieciešamību dalībvalstīm ierobežot alkohola pārdošanu tiem, kuri nav sasnieguši atļauto vecumu alkohola iegādei, veicot regulāras kontroles pasākumus, jo īpaši skolu tuvumā; aicina Komisiju pienācīgi risināt jautājumu par alkohola pārrobežu pārdošanu internetā; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt kampaņas, lai palielinātu informētību par briesmām, ko rada t. s. uzdzīves dzeršana, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem, un veikt turpmākus pasākumus, lai samazinātu alkohola lietošanas izraisītu ceļu satiksmes negadījumu skaitu;

| 28. | mudina Komisiju rūpīgi uzraudzīt Direktīvas 2010/13/ES par audiovizuālo mediju pakalpojumiem īstenošanu un apsvērt tās pārskatīšanu attiecībā uz alkohola tirgvedību attiecībā uz jauniešiem un alkohola ražotāju veiktu sponsorēšanu, lai samazinātu alkoholisko dzērienu tirgvedības pasākumu ietekmi uz jauniešiem; |
| --- | --- |

28.

mudina Komisiju rūpīgi uzraudzīt Direktīvas 2010/13/ES par audiovizuālo mediju pakalpojumiem īstenošanu un apsvērt tās pārskatīšanu attiecībā uz alkohola tirgvedību attiecībā uz jauniešiem un alkohola ražotāju veiktu sponsorēšanu, lai samazinātu alkoholisko dzērienu tirgvedības pasākumu ietekmi uz jauniešiem;

| 29. | aicina dalībvalstis, Komisiju un visas citas ieinteresētās personas pārskatīt un nostiprināt izpratnes veidošanas kampaņas par pārmērīgu alkoholisko dzērienu lietošanu, jo īpaši alkohola lietošanu grūtniecības laikā un alkohola ietekmi uz vēl nedzimušu bērnu; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis, Komisiju un visas citas ieinteresētās personas pārskatīt un nostiprināt izpratnes veidošanas kampaņas par pārmērīgu alkoholisko dzērienu lietošanu, jo īpaši alkohola lietošanu grūtniecības laikā un alkohola ietekmi uz vēl nedzimušu bērnu;

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt konkrētus pasākumus alkoholisko dzērienu lietošanas ierobežošanai, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem un tiem, kas cieš no nopietnām problēmām, hroniskām slimībām vai smagām atkarībām, kas saistītas ar alkohola lietošanu; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt konkrētus pasākumus alkoholisko dzērienu lietošanas ierobežošanai, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem un tiem, kas cieš no nopietnām problēmām, hroniskām slimībām vai smagām atkarībām, kas saistītas ar alkohola lietošanu;

| 31. | aicina Komisiju savā stratēģijā arī turpmāk paredzēt finansiālu atbalstu efektīviem un zinātniski pamatotiem projektiem, ar kuriem jaunās Veselības programmas un programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros pievēršas pārmērīgas alkohola lietošanas radītā kaitējuma novēršanai un ļauj izprast šādas lietošanas iemeslus; aicina Komisiju nodrošināt, ka tās finansiālais atbalsts tiek sniegts tikai projektiem ar zinātniski pamatotu metodiku un objektīvu īstenotāju; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju savā stratēģijā arī turpmāk paredzēt finansiālu atbalstu efektīviem un zinātniski pamatotiem projektiem, ar kuriem jaunās Veselības programmas un programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros pievēršas pārmērīgas alkohola lietošanas radītā kaitējuma novēršanai un ļauj izprast šādas lietošanas iemeslus; aicina Komisiju nodrošināt, ka tās finansiālais atbalsts tiek sniegts tikai projektiem ar zinātniski pamatotu metodiku un objektīvu īstenotāju;

| 32. | aicina dalībvalstis, Komisiju un citas ieinteresētās personas dažādot savas informācijas kampaņas par alkohola lietošanas bīstamību dažādās vecuma grupās, kā arī par to, kāda ir alkoholisko dzērienu ietekme uz transportlīdzekļa vadīšanu un kādi rezultāti var būt tā vadīšanai reibumā, pielāgot šādas kampaņas dažādām vecuma grupām un īstenot tās aktīvāk; |
| --- | --- |

32.

aicina dalībvalstis, Komisiju un citas ieinteresētās personas dažādot savas informācijas kampaņas par alkohola lietošanas bīstamību dažādās vecuma grupās, kā arī par to, kāda ir alkoholisko dzērienu ietekme uz transportlīdzekļa vadīšanu un kādi rezultāti var būt tā vadīšanai reibumā, pielāgot šādas kampaņas dažādām vecuma grupām un īstenot tās aktīvāk;

| 33. | aicina dalībvalstis kā daļu no savas stratēģijas pārmērīgas alkoholisko dzērienu lietošanas novēršanai īstenot jauniešiem paredzētus informēšanas un izglītošanas pasākumus un izplatīt paraugpraksi; |
| --- | --- |

33.

aicina dalībvalstis kā daļu no savas stratēģijas pārmērīgas alkoholisko dzērienu lietošanas novēršanai īstenot jauniešiem paredzētus informēšanas un izglītošanas pasākumus un izplatīt paraugpraksi;

| 34. | aicina dalībvalstis balstīties uz PVO izstrādāto stratēģiju alkohola jomā un uzlabot pārmērīgas alkohola lietošanas agrīnu diagnostiku primārajā veselības aprūpē, veicinot profilaktiskas pārbaudes un sniedzot pienācīgus atbalsta pakalpojumus, ar kuriem ārstēt alkohola lietošanas izraisītos traucējumus un ar to saistītās hroniskās saslimšanas; |
| --- | --- |

34.

aicina dalībvalstis balstīties uz PVO izstrādāto stratēģiju alkohola jomā un uzlabot pārmērīgas alkohola lietošanas agrīnu diagnostiku primārajā veselības aprūpē, veicinot profilaktiskas pārbaudes un sniedzot pienācīgus atbalsta pakalpojumus, ar kuriem ārstēt alkohola lietošanas izraisītos traucējumus un ar to saistītās hroniskās saslimšanas;

| 35. | uzsver, ka dalībvalstu attiecīgo iestāžu izmantotajiem noteikumiem ir jāveicina informētība par pārmērīgas alkohola lietošanas sekām un jānodrošina, ka tiem, kuri cieš no šādas lietošanas radītiem traucējumiem, ir pieejama ārstēšanās un tā ir par pieņemamu samaksu, kā arī jāievieš profilaktiskas programmas un kārtība, kā veikt īstermiņa iejaukšanos gadījumos, kad notikusi pārmērīga un bīstama alkohola lietošana; aicina dalībvalstis sadarboties, lai rastu risinājumus un palīdzētu tiem, kas cieš no traucējumiem, hroniskām slimībām vai smagas atkarības, kas saistīta ar alkohola lietošanu, un tādējādi palīdzētu viņiem rūpēties par sevi un tikt vaļā no atkarības; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka dalībvalstu attiecīgo iestāžu izmantotajiem noteikumiem ir jāveicina informētība par pārmērīgas alkohola lietošanas sekām un jānodrošina, ka tiem, kuri cieš no šādas lietošanas radītiem traucējumiem, ir pieejama ārstēšanās un tā ir par pieņemamu samaksu, kā arī jāievieš profilaktiskas programmas un kārtība, kā veikt īstermiņa iejaukšanos gadījumos, kad notikusi pārmērīga un bīstama alkohola lietošana; aicina dalībvalstis sadarboties, lai rastu risinājumus un palīdzētu tiem, kas cieš no traucējumiem, hroniskām slimībām vai smagas atkarības, kas saistīta ar alkohola lietošanu, un tādējādi palīdzētu viņiem rūpēties par sevi un tikt vaļā no atkarības;

| 36. | pauž nožēlu, ka vairākās dalībvalstīs samazināts atkarīgajiem sniedzamo pakalpojumu apjoms; |
| --- | --- |

36.

pauž nožēlu, ka vairākās dalībvalstīs samazināts atkarīgajiem sniedzamo pakalpojumu apjoms;

| 37. | aicina dalībvalstis un visas pārējās ieinteresētās personas turpināt pastiprināt un/vai izstrādāt politikas virzienus un darbības veselīgu dzīvesveida paradumu veicināšanai, tostarp attiecībā uz veselīgu uzturu un veselīgiem sporta un atpūtas pasākumiem, vienlaikus atzīstot, ka mērens alkohola patēriņš ir būtisks daudzu dalībvalstu kultūras dzīves elements, kas ir savienojams ar veselīgu dzīvesveidu; |
| --- | --- |

37.

aicina dalībvalstis un visas pārējās ieinteresētās personas turpināt pastiprināt un/vai izstrādāt politikas virzienus un darbības veselīgu dzīvesveida paradumu veicināšanai, tostarp attiecībā uz veselīgu uzturu un veselīgiem sporta un atpūtas pasākumiem, vienlaikus atzīstot, ka mērens alkohola patēriņš ir būtisks daudzu dalībvalstu kultūras dzīves elements, kas ir savienojams ar veselīgu dzīvesveidu;

| 38. | aicina dalībvalstis rūpīgi apsvērt to, cik lietderīgi ir ieviest valsts politiku, kuras mērķis ir novērst ļoti lēta alkohola pārdošanu, ja šādi pasākumi varētu nodrošināt efektīvu veselības aizsardzību un to īstenošanā pienācīgi tiktu ņemts vērā proporcionalitātes un subsidiaritātes princips un gaidāmais Eiropas Savienības Tiesas spriedums par Skotijas valdības minimālās cenas politikas atbilstību ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstis rūpīgi apsvērt to, cik lietderīgi ir ieviest valsts politiku, kuras mērķis ir novērst ļoti lēta alkohola pārdošanu, ja šādi pasākumi varētu nodrošināt efektīvu veselības aizsardzību un to īstenošanā pienācīgi tiktu ņemts vērā proporcionalitātes un subsidiaritātes princips un gaidāmais Eiropas Savienības Tiesas spriedums par Skotijas valdības minimālās cenas politikas atbilstību ES tiesību aktiem;

| 39. | mudina dalībvalstis pārskatīt to spēkā esošos tiesību aktus un iniciatīvas par patērētāju informēšanu un pienācīgu alkohola lietošanas kultūru, lai izglītotu un palielinātu izpratni par pārmērīgas lietošanas sekām un samazinātu alkohola nodarīto kaitējumu; jo īpaši iesaka dalībvalstīm uzraudzīt alkohola reklāmu un tās ietekmi uz jauniešiem, un attiecīgi rīkoties, lai mazinātu viņu pakļaušanu šādai reklāmai; |
| --- | --- |

39.

mudina dalībvalstis pārskatīt to spēkā esošos tiesību aktus un iniciatīvas par patērētāju informēšanu un pienācīgu alkohola lietošanas kultūru, lai izglītotu un palielinātu izpratni par pārmērīgas lietošanas sekām un samazinātu alkohola nodarīto kaitējumu; jo īpaši iesaka dalībvalstīm uzraudzīt alkohola reklāmu un tās ietekmi uz jauniešiem, un attiecīgi rīkoties, lai mazinātu viņu pakļaušanu šādai reklāmai;

| 40. | aicina Komisiju izvērtēt spēkā esošos Eiropas tiesību aktus attiecībā uz nepieciešamību uzlabot patērētāju informēšanu par alkoholu, nodrošinot, ka patērētāji ir informēti par alkohola saturu un kaloriju daudzumu, vienlaikus neradot šķēršļus vienotajam tirgum; uzsver, cik svarīga ir skaidra, lakoniska un efektīva informācija par alkohola patēriņa ietekmi un tā radītajiem riskiem veselībai; aicina Komisiju apsvērt iespēju ES mērogā ieviest etiķetes ar brīdinājumu patērētājiem par briesmām, kas saistītas ar alkoholisko dzērienu pārmērīgu lietošanu grūtniecības laikā un saistībā ar transportlīdzekļa vadīšanu; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju izvērtēt spēkā esošos Eiropas tiesību aktus attiecībā uz nepieciešamību uzlabot patērētāju informēšanu par alkoholu, nodrošinot, ka patērētāji ir informēti par alkohola saturu un kaloriju daudzumu, vienlaikus neradot šķēršļus vienotajam tirgum; uzsver, cik svarīga ir skaidra, lakoniska un efektīva informācija par alkohola patēriņa ietekmi un tā radītajiem riskiem veselībai; aicina Komisiju apsvērt iespēju ES mērogā ieviest etiķetes ar brīdinājumu patērētājiem par briesmām, kas saistītas ar alkoholisko dzērienu pārmērīgu lietošanu grūtniecības laikā un saistībā ar transportlīdzekļa vadīšanu;

| 41. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt atbilstošas stratēģijas un pastiprināt kontroli, lai risinātu alkohola viltošanas problēmu, kā arī tā nelikumīgu tirdzniecību un pārdošanu melnajā tirgū, kas īpaši negatīvi ietekmē nelabvēlīgākā stāvoklī esošo sabiedrības daļu un jauniešus, kā arī lai Savienībā un pasaulē aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, izmantojot starptautiskās tirdzniecības nolīgumus; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt atbilstošas stratēģijas un pastiprināt kontroli, lai risinātu alkohola viltošanas problēmu, kā arī tā nelikumīgu tirdzniecību un pārdošanu melnajā tirgū, kas īpaši negatīvi ietekmē nelabvēlīgākā stāvoklī esošo sabiedrības daļu un jauniešus, kā arī lai Savienībā un pasaulē aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, izmantojot starptautiskās tirdzniecības nolīgumus;

| 42. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai. |
| --- | --- |

42.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai.

---

(1)  OV L 86, 21.3.2014., 1. lpp.

(2)  OV C 199 E, 7.7.2012., 25. lpp.

(3)  OV C 187 E, 24.7.2008., 160. lpp.

(4)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

(5)  OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/39

---

P8_TA(2015)0175

Rana Plaza ēkas sabrukšanas otrā gadadiena un pašreizējais stāvoklis ilgtspējas pakta īstenošanā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par Rana Plaza ēkas sabrukšanas otro gadadienu un pašreizējo stāvokli ilgtspējas pakta īstenošanā (2015/2589(RSP))

(2016/C 346/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bangladešu, jo īpaši tās, kas tika pieņemtas 2014. gada 18. septembrī (1), 2014. gada 16. janvārī (2), 2013. gada 21. novembrī (3) un 2013. gada 14. martā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bangladešu, jo īpaši tās, kas tika pieņemtas 2014. gada 18. septembrī (1), 2014. gada 16. janvārī (2), 2013. gada 21. novembrī (3) un 2013. gada 14. martā (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (5) un par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (5) un par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (6),

| — | ņemot vērā Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bangladešas Tautas Republiku par partnerību un attīstību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bangladešas Tautas Republiku par partnerību un attīstību (7),

| — | ņemot vērā Ilgtspējas paktu par darba tiesību un rūpnīcu drošības uzlabošanu gatavo apģērbu un trikotāžas nozarē Bangladešā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējas paktu par darba tiesību un rūpnīcu drošības uzlabošanu gatavo apģērbu un trikotāžas nozarē Bangladešā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini, tirdzniecības komisāres Cecilia Malmström, par nodarbinātības, sociālo lietu, prasmju un darba ņēmēju mobilitātes jautājumiem atbildīgās komisāres Marianne Thyssen un Starptautiskās sadarbības un attīstības komisāra Neven Mimica kopīgo paziņojumu saistībā ar Rana Plaza traģēdijas otro gadskārtu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini, tirdzniecības komisāres Cecilia Malmström, par nodarbinātības, sociālo lietu, prasmju un darba ņēmēju mobilitātes jautājumiem atbildīgās komisāres Marianne Thyssen un Starptautiskās sadarbības un attīstības komisāra Neven Mimica kopīgo paziņojumu saistībā ar Rana Plaza traģēdijas otro gadskārtu,

| — | ņemot vērā ANO Johannesburgas deklarāciju par ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, lai veicinātu sociālo un ekonomisko attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Johannesburgas deklarāciju par ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, lai veicinātu sociālo un ekonomisko attīstību,

| — | ņemot vērā SDO Konvenciju par stimulējošu pamatu drošībai un veselības aizsardzībai darbā (2006, C-187) un Konvenciju par darba drošību un arodveselību (1981, C-155), kuras Bangladeša vēl nav ratificējusi, kā arī to attiecīgos ieteikumus (R-197); ņemot vērā arī Bangladešas parakstīto Darba inspekcijas konvenciju (1947, C-081), kā arī tās ieteikumus (R-164), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO Konvenciju par stimulējošu pamatu drošībai un veselības aizsardzībai darbā (2006, C-187) un Konvenciju par darba drošību un arodveselību (1981, C-155), kuras Bangladeša vēl nav ratificējusi, kā arī to attiecīgos ieteikumus (R-197); ņemot vērā arī Bangladešas parakstīto Darba inspekcijas konvenciju (1947, C-081), kā arī tās ieteikumus (R-164),

| — | ņemot vērā SDO Bangladešas Darba apstākļu uzlabošanas programmu, kas tika uzsākta 2013. gada oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO Bangladešas Darba apstākļu uzlabošanas programmu, kas tika uzsākta 2013. gada oktobrī,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681) un sabiedriskās apspriešanas rezultātus par Komisijas darbu, pārraugot korporatīvās sociālās atbildības (CSR) politiku laikposmam pēc 2014. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681) un sabiedriskās apspriešanas rezultātus par Komisijas darbu, pārraugot korporatīvās sociālās atbildības (CSR) politiku laikposmam pēc 2014. gada,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 6. februāra rezolūciju “Korporatīvā sociālā atbildība — atbildīga un pārredzama uzņēmējdarbības prakse un noturīga izaugsme” (8) un “Korporatīvā sociālā atbildība — sabiedrības interešu veicināšana un ceļš uz ilgtspējīgu un iekļaujošu atlabšanu” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 6. februāra rezolūciju “Korporatīvā sociālā atbildība — atbildīga un pārredzama uzņēmējdarbības prakse un noturīga izaugsme” (8) un “Korporatīvā sociālā atbildība — sabiedrības interešu veicināšana un ceļš uz ilgtspējīgu un iekļaujošu atlabšanu” (9),

| — | ņemot vērā ANO Pamatprincipus uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā, ar kuriem valdībām un uzņēmumiem tiek noteikts cilvēktiesību aizsardzības un ievērošanas satvars un kurus Cilvēktiesību padome apstiprināja 2011. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pamatprincipus uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā, ar kuriem valdībām un uzņēmumiem tiek noteikts cilvēktiesību aizsardzības un ievērošanas satvars un kurus Cilvēktiesību padome apstiprināja 2011. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) 2014. gada 26. jūnijā pieņemto rezolūciju, ar kuru tiek izveidota starpvaldību darba grupa ar pilnvarām izstrādāt starptautisku juridiski saistošu instrumentu transnacionālu korporāciju darbības reglamentēšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) 2014. gada 26. jūnijā pieņemto rezolūciju, ar kuru tiek izveidota starpvaldību darba grupa ar pilnvarām izstrādāt starptautisku juridiski saistošu instrumentu transnacionālu korporāciju darbības reglamentēšanai,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Deklarāciju par principiem un pamattiesībām darbavietā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Deklarāciju par principiem un pamattiesībām darbavietā,

| — | ņemot vērā ANO Globālo līgumu par cilvēktiesībām, vides aizsardzību un korupcijas apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Globālo līgumu par cilvēktiesībām, vides aizsardzību un korupcijas apkarošanu,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Komisijas regulai, ar ko izveido Savienības sistēmu attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi COM(2014)0111, ar mērķi transponēt tiesību aktos ESAO Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnes attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Komisijas regulai, ar ko izveido Savienības sistēmu attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi COM(2014)0111, ar mērķi transponēt tiesību aktos ESAO Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnes attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām,

| — | ņemot vērā likumprojektu par mātesuzņēmumu un galveno darbuzņēmēju pienācīgu pārbaudi (Nr.o2578), ko Francijas Nacionālā asambleja 2015. gada 30. martā pieņēma pirmajā lasījumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā likumprojektu par mātesuzņēmumu un galveno darbuzņēmēju pienācīgu pārbaudi (Nr.o2578), ko Francijas Nacionālā asambleja 2015. gada 30. martā pieņēma pirmajā lasījumā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2013. gada 24. aprīlī Savārā netālu no Dakas sagruva astoņu stāvu Rana Plaza ēka, kurā bija izvietotas vairākas apģērbu rūpnīcas, nogalinot vairāk nekā 1 100 un ievainojot aptuveni 2 500 cilvēku; tā kā Rana Plaza ēkas sabrukšana ir Bangladešas visu laiku traģiskākā rūpnieciskā katastrofa un bojāgājušo skaits šajā konstrukcijas bojājumu negadījumā ir vislielākais mūsdienu vēsturē; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2013. gada 24. aprīlī Savārā netālu no Dakas sagruva astoņu stāvu Rana Plaza ēka, kurā bija izvietotas vairākas apģērbu rūpnīcas, nogalinot vairāk nekā 1 100 un ievainojot aptuveni 2 500 cilvēku; tā kā Rana Plaza ēkas sabrukšana ir Bangladešas visu laiku traģiskākā rūpnieciskā katastrofa un bojāgājušo skaits šajā konstrukcijas bojājumu negadījumā ir vislielākais mūsdienu vēsturē;

| B. | tā kā 2012. gada 24. novembrī vismaz 112 cilvēku gāja bojā ugunsgrēkā, kas izcēlās Tazreen rūpnīcā Dakas Ašulijas rajonā; tā kā rūpnīcu ugunsgrēki, ēku sabrukšana un citi negadījumi, kas saistīti ar darba drošības un veselības aizsardzības jautājumiem, neaprobežojas tikai un vienīgi ar gatavo apģērbu rūpniecības nozari Bangladešā, bet rada nopietnas bažas arī citās jaunattīstības valstīs un vismazāk attīstītajās valstīs, kurās ir spēcīga uz eksportu orientēta gatavo apģērbu nozare, piemēram, Pakistānā vai Kambodžā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2012. gada 24. novembrī vismaz 112 cilvēku gāja bojā ugunsgrēkā, kas izcēlās Tazreen rūpnīcā Dakas Ašulijas rajonā; tā kā rūpnīcu ugunsgrēki, ēku sabrukšana un citi negadījumi, kas saistīti ar darba drošības un veselības aizsardzības jautājumiem, neaprobežojas tikai un vienīgi ar gatavo apģērbu rūpniecības nozari Bangladešā, bet rada nopietnas bažas arī citās jaunattīstības valstīs un vismazāk attīstītajās valstīs, kurās ir spēcīga uz eksportu orientēta gatavo apģērbu nozare, piemēram, Pakistānā vai Kambodžā;

| C. | tā kā pēc Tekstilizstrādājumu starptautiskās tirdzniecības nolīguma termiņa beigšanās un gatavo apģērbu nozares lielās intensitātes dēļ tādas jaunattīstības valstis kā Ķīna, Bangladeša, Indija un Vjetnama ir kļuvušas par pasaules mēroga ražotājiem; tā kā Bangladeša, kurā ir viena no zemākajām algām apģērbu rūpniecībā, ir kļuvusi par otro lielāko pēc Ķīnas apģērbu eksportētāju pasaulē, tekstilizstrādājumu nozarei veidojot gandrīz 85 % no šīs valsts eksporta apjoma; tā kā 60 % no tās apģērbiem nonāk ES, kas ir Bangladešas lielākais eksporta tirgus; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēc Tekstilizstrādājumu starptautiskās tirdzniecības nolīguma termiņa beigšanās un gatavo apģērbu nozares lielās intensitātes dēļ tādas jaunattīstības valstis kā Ķīna, Bangladeša, Indija un Vjetnama ir kļuvušas par pasaules mēroga ražotājiem; tā kā Bangladeša, kurā ir viena no zemākajām algām apģērbu rūpniecībā, ir kļuvusi par otro lielāko pēc Ķīnas apģērbu eksportētāju pasaulē, tekstilizstrādājumu nozarei veidojot gandrīz 85 % no šīs valsts eksporta apjoma; tā kā 60 % no tās apģērbiem nonāk ES, kas ir Bangladešas lielākais eksporta tirgus;

| D. | tā kā gatavo apģērbu rūpniecībā Bangladešā tiek nodarbināti aptuveni 4 miljoni cilvēku un tiek netieši nodrošināts iztikas atbalsts līdz pat 40 miljoniem cilvēku, kas ir ceturtā daļa no Bangladešas iedzīvotājiem; tā kā gatavo apģērbu rūpniecība ir sniegusi svarīgu atbalstu nabadzības samazināšanai; tā kā Bangladeša ir sasniegusi ievērojamus panākumus, samazinot dzimumu atšķirības sabiedrībā, veiksmīgi panākot trešo ANO Tūkstošgades attīstības mērķi par dzimumu līdztiesību, un tā kā gatavo apģērbu nozare ir sniegusi svarīgu ieguldījumu, jo šajā nozarē 4 miljonu nodarbināto vidū 3,2 miljoni ir sievietes; tā kā sieviešu nodarbinātībā daudzos gadījumos ir veicinājusi viņu iespēju palielināšanos; |
| --- | --- |

D.

tā kā gatavo apģērbu rūpniecībā Bangladešā tiek nodarbināti aptuveni 4 miljoni cilvēku un tiek netieši nodrošināts iztikas atbalsts līdz pat 40 miljoniem cilvēku, kas ir ceturtā daļa no Bangladešas iedzīvotājiem; tā kā gatavo apģērbu rūpniecība ir sniegusi svarīgu atbalstu nabadzības samazināšanai; tā kā Bangladeša ir sasniegusi ievērojamus panākumus, samazinot dzimumu atšķirības sabiedrībā, veiksmīgi panākot trešo ANO Tūkstošgades attīstības mērķi par dzimumu līdztiesību, un tā kā gatavo apģērbu nozare ir sniegusi svarīgu ieguldījumu, jo šajā nozarē 4 miljonu nodarbināto vidū 3,2 miljoni ir sievietes; tā kā sieviešu nodarbinātībā daudzos gadījumos ir veicinājusi viņu iespēju palielināšanos;

| E. | tā kā gatavo apģērbu nozares reorganizācija saskaņā ar integrētas vērtību ķēdes modeli ir nozīmējusi, ka pasūtījumus var iegūt tikai tad, ja tiek uzlabota produktivitāte un tālāk pazeminātas ražošanas izmaksas, tādā veidā padarot Bangladešas un citu jaunattīstības valstu darba spēku īpaši neaizsargātu; tā kā Kambodža un Šrilanka, kur ekonomika ir ļoti atkarīga no gatavo apģērbu nozares, ir pieredzējusi algu samazināšanos, neskatoties uz strauju ražošanas objektu un nodarbinātības pieaugumu; tā kā pēc Rana Plaza katastrofas Bangladešā ievērojami palielinājās minimālā alga, tomēr tā nesasniedz apjomu, kas tiek uzskatīts par pienācīgu, lai nodrošinātu darbinieku pamata vajadzības; |
| --- | --- |

E.

tā kā gatavo apģērbu nozares reorganizācija saskaņā ar integrētas vērtību ķēdes modeli ir nozīmējusi, ka pasūtījumus var iegūt tikai tad, ja tiek uzlabota produktivitāte un tālāk pazeminātas ražošanas izmaksas, tādā veidā padarot Bangladešas un citu jaunattīstības valstu darba spēku īpaši neaizsargātu; tā kā Kambodža un Šrilanka, kur ekonomika ir ļoti atkarīga no gatavo apģērbu nozares, ir pieredzējusi algu samazināšanos, neskatoties uz strauju ražošanas objektu un nodarbinātības pieaugumu; tā kā pēc Rana Plaza katastrofas Bangladešā ievērojami palielinājās minimālā alga, tomēr tā nesasniedz apjomu, kas tiek uzskatīts par pienācīgu, lai nodrošinātu darbinieku pamata vajadzības;

| F. | tā kā vairākos ziņojumos ir minēts, ka vairāk nekā 600 apģērbu ražošanā iesaistīti darbinieki ir gājuši bojā Bangladešas ugunsgrēkos, kas izcēlušies no 2006. gada līdz 2013. gada sākumam, kaut gan cilvēktiesību organizācijas informē, ka nekad neviens no rūpnīcu īpašniekiem vai vadītājiem nav stājies tiesas priekšā; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairākos ziņojumos ir minēts, ka vairāk nekā 600 apģērbu ražošanā iesaistīti darbinieki ir gājuši bojā Bangladešas ugunsgrēkos, kas izcēlušies no 2006. gada līdz 2013. gada sākumam, kaut gan cilvēktiesību organizācijas informē, ka nekad neviens no rūpnīcu īpašniekiem vai vadītājiem nav stājies tiesas priekšā;

| G. | tā kā sabrukušais Rana Plaza ēku komplekss bija uzbūvēts nelikumīgi un neatbilda drošuma standartiem; tā kā Bangladešā pēc šīs traģēdijas būtisku drošuma apsvērumu dēļ 32 rūpnīcas ir slēgtas pilnībā, bet 26 — daļēji; tā kā joprojām ir liels skaits rūpnīcu, kuras vēl nav paaugstinājušas savus standartus līdz tiesību aktos noteiktajam līmenim; tā kā SDO atbalsta Bangladešas valdības iniciatīvu veikt ēku konstrukciju, ugunsdrošības un elektrodrošības inspekcijas apmēram 1 800 gatavo apģērbu fabrikās, no kurām daudzas atrodas pielāgotās ražošanas vai dzīvojamās ēkās; |
| --- | --- |

G.

tā kā sabrukušais Rana Plaza ēku komplekss bija uzbūvēts nelikumīgi un neatbilda drošuma standartiem; tā kā Bangladešā pēc šīs traģēdijas būtisku drošuma apsvērumu dēļ 32 rūpnīcas ir slēgtas pilnībā, bet 26 — daļēji; tā kā joprojām ir liels skaits rūpnīcu, kuras vēl nav paaugstinājušas savus standartus līdz tiesību aktos noteiktajam līmenim; tā kā SDO atbalsta Bangladešas valdības iniciatīvu veikt ēku konstrukciju, ugunsdrošības un elektrodrošības inspekcijas apmēram 1 800 gatavo apģērbu fabrikās, no kurām daudzas atrodas pielāgotās ražošanas vai dzīvojamās ēkās;

| H. | tā kā 2013. gada 24. aprīlī Bangladešas valdības pārstāvji, vietējie apģērbu ražotāji, starptautisku apģērbu zīmolu pārstāvji, vietējo un starptautisko arodbiedrību un starptautisko NVO pārstāvji parakstīja “Vienošanos par praktisku kārtību, kādā veicami maksājumi Rana Plaza negadījumā cietušajām personām un viņu ģimenēm” (Dāvinātāju trasta fonds), kas paredz kompensāciju izmaksu šīs traģēdijas upuriem un viņu ģimenēm; tā kā visu prasījumu apmierināšanai paredzētā izmaksu summa ir USD 30 miljoni; tā kā pašlaik traģēdijas otrajā gadskārtā kopējā savākto līdzekļu summa, ko veido brīvprātīgas uzņēmumu iemaksas, sasniedza aptuveni USD 27 miljonus, un vēl aizvien trūkst 3 miljonu; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2013. gada 24. aprīlī Bangladešas valdības pārstāvji, vietējie apģērbu ražotāji, starptautisku apģērbu zīmolu pārstāvji, vietējo un starptautisko arodbiedrību un starptautisko NVO pārstāvji parakstīja “Vienošanos par praktisku kārtību, kādā veicami maksājumi Rana Plaza negadījumā cietušajām personām un viņu ģimenēm” (Dāvinātāju trasta fonds), kas paredz kompensāciju izmaksu šīs traģēdijas upuriem un viņu ģimenēm; tā kā visu prasījumu apmierināšanai paredzētā izmaksu summa ir USD 30 miljoni; tā kā pašlaik traģēdijas otrajā gadskārtā kopējā savākto līdzekļu summa, ko veido brīvprātīgas uzņēmumu iemaksas, sasniedza aptuveni USD 27 miljonus, un vēl aizvien trūkst 3 miljonu;

| I. | tā kā finansiāla kompensācija ir būtisks ekonomisks atbalsts un, ja fondam pietrūks finanšu līdzekļu, nebūs iespējams segt medicīnas izdevumus tiem cietušajiem, kuriem nepieciešama ilgtermiņa medicīniskā aprūpe; tā kā Parlaments pauda nožēlu par to, ka brīvprātīgas kompensēšanas mehānisms, izmantojot Dāvinātāju trasta fondu, nav sasniedzis savu mērķi un norādīja, ka izdzīvojušajiem un upuru ģimenēm būtu izdevīgāks obligāts mehānisms; |
| --- | --- |

I.

tā kā finansiāla kompensācija ir būtisks ekonomisks atbalsts un, ja fondam pietrūks finanšu līdzekļu, nebūs iespējams segt medicīnas izdevumus tiem cietušajiem, kuriem nepieciešama ilgtermiņa medicīniskā aprūpe; tā kā Parlaments pauda nožēlu par to, ka brīvprātīgas kompensēšanas mehānisms, izmantojot Dāvinātāju trasta fondu, nav sasniedzis savu mērķi un norādīja, ka izdzīvojušajiem un upuru ģimenēm būtu izdevīgāks obligāts mehānisms;

| J. | tā kā traģisko Rana Plaza fabrikas notikumu rezultātā un pēc sabiedrības protesta un Eiropas Parlamenta prasības rīkoties ES sadarbībā ar Bangladešas valdību un SDO 2013. gada 8. jūlijā izveidoja Paktu par darba tiesību un rūpnīcu drošības uzlabošanu gatavo apģērbu un trikotāžas nozarē Bangladešā (turpmāk “ilgtspējas pakts”), kurā Bangladeša apņēmās veikt pasākumus, lai uzlabotu darba standartus un darba apstākļus valsts gatavo apģērbu ražošanas nozarē; |
| --- | --- |

J.

tā kā traģisko Rana Plaza fabrikas notikumu rezultātā un pēc sabiedrības protesta un Eiropas Parlamenta prasības rīkoties ES sadarbībā ar Bangladešas valdību un SDO 2013. gada 8. jūlijā izveidoja Paktu par darba tiesību un rūpnīcu drošības uzlabošanu gatavo apģērbu un trikotāžas nozarē Bangladešā (turpmāk “ilgtspējas pakts”), kurā Bangladeša apņēmās veikt pasākumus, lai uzlabotu darba standartus un darba apstākļus valsts gatavo apģērbu ražošanas nozarē;

| K. | tā kā Bangladešā pirms negadījuma bija tikai 92 inspektori, kas kontrolēja aptuveni 5 000 gatavo apģērbu rūpnīcu un citas ražotnes valstī; tā kā Bangladešas valdība apņēmās līdz 2013. gada beigām pieņemt darbā papildu 200 inspektoru; |
| --- | --- |

K.

tā kā Bangladešā pirms negadījuma bija tikai 92 inspektori, kas kontrolēja aptuveni 5 000 gatavo apģērbu rūpnīcu un citas ražotnes valstī; tā kā Bangladešas valdība apņēmās līdz 2013. gada beigām pieņemt darbā papildu 200 inspektoru;

| L. | tā kā 2014. gada oktobrī ilgtspējas pakts tika pirmoreiz pārskatīts, secinot, ka, neraugoties uz panākto labo progresu, Bangladešas valdībai ir jāveic vēl vairāki svarīgi pasākumi, galvenokārt attiecībā uz Darba likuma uzlabošanu un īstenošanu, darba tiesību stāvokļa uzlabošanu eksporta pārstrādes zonās (EPZ) un lielāka darba inspektoru skaita pieņemšanu darbā; tā kā ilgtspējas pakta otrā pārskatīšana tiks veikta 2015. gada rudenī; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2014. gada oktobrī ilgtspējas pakts tika pirmoreiz pārskatīts, secinot, ka, neraugoties uz panākto labo progresu, Bangladešas valdībai ir jāveic vēl vairāki svarīgi pasākumi, galvenokārt attiecībā uz Darba likuma uzlabošanu un īstenošanu, darba tiesību stāvokļa uzlabošanu eksporta pārstrādes zonās (EPZ) un lielāka darba inspektoru skaita pieņemšanu darbā; tā kā ilgtspējas pakta otrā pārskatīšana tiks veikta 2015. gada rudenī;

| M. | tā kā 2013. gada jūlijā Bangladešas Darba likumā tika izdarīti grozījumi; tā kā, neraugoties uz dažām pozitīvi vērtējamām reformām, piemēram, arodveselības un darba drošības jomā, Darba likums joprojām neatbilst starptautiskajiem standartiem attiecībā uz biedrošanās brīvību un tiesībām uz darba koplīguma slēgšanas sarunām, kā norādīts SDO ekspertu komitejas piezīmēs par Konvencijām Nr. 87 un Nr. 98, tostarp tajā ir paredzēti ierobežojumi attiecībā uz tiesībām pilnīgi brīvi ievēlēt savus pārstāvjus, daudzi ierobežojumi attiecībā uz streikošanas tiesībām un plašas administratīvas pilnvaras anulēt arodbiedrības reģistrāciju, un tā kā valdība ir vairākas reizes paziņojusi, ka nav iecerējusi izskatīt papildu grozījumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2013. gada jūlijā Bangladešas Darba likumā tika izdarīti grozījumi; tā kā, neraugoties uz dažām pozitīvi vērtējamām reformām, piemēram, arodveselības un darba drošības jomā, Darba likums joprojām neatbilst starptautiskajiem standartiem attiecībā uz biedrošanās brīvību un tiesībām uz darba koplīguma slēgšanas sarunām, kā norādīts SDO ekspertu komitejas piezīmēs par Konvencijām Nr. 87 un Nr. 98, tostarp tajā ir paredzēti ierobežojumi attiecībā uz tiesībām pilnīgi brīvi ievēlēt savus pārstāvjus, daudzi ierobežojumi attiecībā uz streikošanas tiesībām un plašas administratīvas pilnvaras anulēt arodbiedrības reģistrāciju, un tā kā valdība ir vairākas reizes paziņojusi, ka nav iecerējusi izskatīt papildu grozījumus;

| N. | tā kā 2013. gada 13. maijā apģērbu ražošanas uzņēmumi, globālās un vietējās arodbiedrības, NVO un darba ņēmēju tiesību aizstāvības grupas parakstīja Bangladešas Vienošanos par ugunsdrošību un ēku drošību (turpmāk “Vienošanās”) un tā kā 2013. gada 9. jūlijā tika izveidota Bangladešas Darba drošības alianse (turpmāk “Alianse”), kurā apvienojās 26 (galvenokārt Ziemeļamerikas zīmolu) uzņēmumi, kas nebija iesaistījušies arodbiedrībā; tā kā pašlaik Vienošanos ir parakstījuši 175 modes un mazumtirdzniecības uzņēmumi; tā kā Vienošanās un Alianses pārstāvji ir pārbaudījuši 1904 rūpnīcas, kuru produkcija tiek eksportēta; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2013. gada 13. maijā apģērbu ražošanas uzņēmumi, globālās un vietējās arodbiedrības, NVO un darba ņēmēju tiesību aizstāvības grupas parakstīja Bangladešas Vienošanos par ugunsdrošību un ēku drošību (turpmāk “Vienošanās”) un tā kā 2013. gada 9. jūlijā tika izveidota Bangladešas Darba drošības alianse (turpmāk “Alianse”), kurā apvienojās 26 (galvenokārt Ziemeļamerikas zīmolu) uzņēmumi, kas nebija iesaistījušies arodbiedrībā; tā kā pašlaik Vienošanos ir parakstījuši 175 modes un mazumtirdzniecības uzņēmumi; tā kā Vienošanās un Alianses pārstāvji ir pārbaudījuši 1904 rūpnīcas, kuru produkcija tiek eksportēta;

| O. | tā kā Bangladešas valdība vēl nav pieņēmusi Darba likuma īstenošanas noteikumus, neraugoties uz vairākkārtējiem solījumiem to izdarīt, un pēdējo reizi tika solīts, ka noteikumi tiks pieņemti līdz 2015. gada vasarai; tā kā Darba likuma īstenošana ir nepieciešams priekšnoteikums, lai būtu tiesības uz SDO Darba apstākļu uzlabošanas programmas atbalstu un lai nodrošinātu apmācības programmas darbību saskaņā ar Vienošanos; |
| --- | --- |

O.

tā kā Bangladešas valdība vēl nav pieņēmusi Darba likuma īstenošanas noteikumus, neraugoties uz vairākkārtējiem solījumiem to izdarīt, un pēdējo reizi tika solīts, ka noteikumi tiks pieņemti līdz 2015. gada vasarai; tā kā Darba likuma īstenošana ir nepieciešams priekšnoteikums, lai būtu tiesības uz SDO Darba apstākļu uzlabošanas programmas atbalstu un lai nodrošinātu apmācības programmas darbību saskaņā ar Vienošanos;

| P. | tā kā Bangladešā 10 % gatavo apģērbu ražošanas nozarē nodarbinātā darbaspēka strādā EPZ; tā kā 2014. gada jūlijā valdība pieņēma jaunu darba likumu par EPZ, taču tajā darba ņēmējiem nav piešķirtas tādas pašas tiesības kā darba ņēmējiem citviet Bangladešā; tā kā darba ņēmēju labklājības asociācijām nav tādas pašas tiesības un privilēģijas kā arodbiedrībām, lai gan 2014. gada 1. janvārī spēku zaudēja aizliegums streikot; |
| --- | --- |

P.

tā kā Bangladešā 10 % gatavo apģērbu ražošanas nozarē nodarbinātā darbaspēka strādā EPZ; tā kā 2014. gada jūlijā valdība pieņēma jaunu darba likumu par EPZ, taču tajā darba ņēmējiem nav piešķirtas tādas pašas tiesības kā darba ņēmējiem citviet Bangladešā; tā kā darba ņēmēju labklājības asociācijām nav tādas pašas tiesības un privilēģijas kā arodbiedrībām, lai gan 2014. gada 1. janvārī spēku zaudēja aizliegums streikot;

| Q. | tā kā kopš 2013. gada sākuma apģērbu ražošanas nozarē reģistrētas aptuveni 300 jaunas arodbiedrības; tā kā 2014. gadā tika noraidīti 66 pieteikumi, kas ir 26 % no visiem iesniegtajiem pieteikumiem; tā kā arodbiedrību diskriminācija joprojām ir ļoti nopietna problēma, kas strauji saasinās; tā kā arodbiedrības informē, ka Bangladešas valdība aktīvi liek šķēršļus to darba ņēmēju un darba devēju ceļā, kuri atbilstīgi Vienošanās prasībām vēlas dibināt savas drošuma komitejas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā kopš 2013. gada sākuma apģērbu ražošanas nozarē reģistrētas aptuveni 300 jaunas arodbiedrības; tā kā 2014. gadā tika noraidīti 66 pieteikumi, kas ir 26 % no visiem iesniegtajiem pieteikumiem; tā kā arodbiedrību diskriminācija joprojām ir ļoti nopietna problēma, kas strauji saasinās; tā kā arodbiedrības informē, ka Bangladešas valdība aktīvi liek šķēršļus to darba ņēmēju un darba devēju ceļā, kuri atbilstīgi Vienošanās prasībām vēlas dibināt savas drošuma komitejas;

| R. | tā kā pārredzamības indeksa ziņā Bangladeša ierindojas 136. vietā no 177 valstīm un tā kā globālajā apģērbu piegādes ķēdē korupcija ir endēmiska un saistīta ar politiskajām aprindām, kā arī vietējām un daudznacionālām korporācijām; |
| --- | --- |

R.

tā kā pārredzamības indeksa ziņā Bangladeša ierindojas 136. vietā no 177 valstīm un tā kā globālajā apģērbu piegādes ķēdē korupcija ir endēmiska un saistīta ar politiskajām aprindām, kā arī vietējām un daudznacionālām korporācijām;

| S. | tā kā saskaņā ar Darba ņēmēju tiesību konsorcija pausto apgalvojumu, ja Bangladešas 5000 apģērbu rūpnīcas piecu gadu laikā ieviesīs Rietumu standartus, tas par 10 centiem sadārdzinās 7 miljardu apģērbu vienību ražošanas cenu, kurus Bangladeša katru gadu pārdod Rietumu zīmoliem; tā kā nekas neliecina par to, ka iepriekšējos divos gados apģērbu un tekstilizstrādājumu cenas ir paaugstinājušās; |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar Darba ņēmēju tiesību konsorcija pausto apgalvojumu, ja Bangladešas 5000 apģērbu rūpnīcas piecu gadu laikā ieviesīs Rietumu standartus, tas par 10 centiem sadārdzinās 7 miljardu apģērbu vienību ražošanas cenu, kurus Bangladeša katru gadu pārdod Rietumu zīmoliem; tā kā nekas neliecina par to, ka iepriekšējos divos gados apģērbu un tekstilizstrādājumu cenas ir paaugstinājušās;

| T. | tā kā gatavo apģērbu ražošanas nozarē dominē galvenokārt lieli mazumtirdzniecības uzņēmumi, pazīstamu zīmolu ražotāji un tirgotāji, kas kontrolē pasaules ražošanas tīklus un tieši nosaka piegādes specifikācijas; tā kā globalizētas ražošanas kontekstā apģērbu un tekstilizstrādājumu ražotājiem bieži vien nav izvēles un viņiem cits nekas neatliek, kā piekrist zemākām cenām, samazināt minimālo daudzumu un uzņemties pēc iespējas lielāku risku; tā kā globālajā piegādes ķēdē joprojām ir būtiski trūkumi pārredzamības un izsekojamības ziņā; tā kā pienācīgas kvalitātes darbs globālajā piegādes ķēdē būs 2016. gada SDO konferences galvenais darba kārtības punkts; |
| --- | --- |

T.

tā kā gatavo apģērbu ražošanas nozarē dominē galvenokārt lieli mazumtirdzniecības uzņēmumi, pazīstamu zīmolu ražotāji un tirgotāji, kas kontrolē pasaules ražošanas tīklus un tieši nosaka piegādes specifikācijas; tā kā globalizētas ražošanas kontekstā apģērbu un tekstilizstrādājumu ražotājiem bieži vien nav izvēles un viņiem cits nekas neatliek, kā piekrist zemākām cenām, samazināt minimālo daudzumu un uzņemties pēc iespējas lielāku risku; tā kā globālajā piegādes ķēdē joprojām ir būtiski trūkumi pārredzamības un izsekojamības ziņā; tā kā pienācīgas kvalitātes darbs globālajā piegādes ķēdē būs 2016. gada SDO konferences galvenais darba kārtības punkts;

| U. | tā kā pēc traģēdijas ir radies nepieredzēti liels Eiropas patērētāju pieprasījums sniegt vairāk informācijas par viņu iegādāto ražojumu izcelsmi un apstākļiem, kādos tie ražoti; tā kā Eiropas iedzīvotāji ir iesnieguši neskaitāmus lūgumrakstus un organizējuši kampaņas, prasot lielāku atbildību no apģērbu zīmoliem, lai nodrošinātu, ka to produkti tiek ražoti, ievērojot ētiskus apsvērumus; |
| --- | --- |

U.

tā kā pēc traģēdijas ir radies nepieredzēti liels Eiropas patērētāju pieprasījums sniegt vairāk informācijas par viņu iegādāto ražojumu izcelsmi un apstākļiem, kādos tie ražoti; tā kā Eiropas iedzīvotāji ir iesnieguši neskaitāmus lūgumrakstus un organizējuši kampaņas, prasot lielāku atbildību no apģērbu zīmoliem, lai nodrošinātu, ka to produkti tiek ražoti, ievērojot ētiskus apsvērumus;

| V. | tā kā Bangladešai kā vismazāk attīstītai valstij ir beznodokļu un bezkvotu piekļuve ES tirgum attiecībā uz visiem tās produktiem saskaņā ar iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus” (EBA), kas attiecas uz 55 % no Bangladešas eksporta, no kura lielākā daļa ir apģērbi un tekstilmateriāli, tāpēc šai valstij ir pienākums nodrošināt vairāku svarīgāko ANO/SDO konvenciju cilvēktiesību un darba tiesību jomā reālu īstenošanu; |
| --- | --- |

V.

tā kā Bangladešai kā vismazāk attīstītai valstij ir beznodokļu un bezkvotu piekļuve ES tirgum attiecībā uz visiem tās produktiem saskaņā ar iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus” (EBA), kas attiecas uz 55 % no Bangladešas eksporta, no kura lielākā daļa ir apģērbi un tekstilmateriāli, tāpēc šai valstij ir pienākums nodrošināt vairāku svarīgāko ANO/SDO konvenciju cilvēktiesību un darba tiesību jomā reālu īstenošanu;

| 1. | šajā Rana Plaza traģēdijas otrajā gadskārtā piemin tos, kas cietuši vienā no visu laiku smagākajām rūpniecības katastrofām; vēlreiz izsaka līdzjūtību bojā gājušo ģimenēm un ievainotajiem un sakropļotajiem cilvēkiem; uzsver, ka šie zaudējumi varētu tikt novērsti ar labākām darba drošības sistēmām; |
| --- | --- |

1.

šajā Rana Plaza traģēdijas otrajā gadskārtā piemin tos, kas cietuši vienā no visu laiku smagākajām rūpniecības katastrofām; vēlreiz izsaka līdzjūtību bojā gājušo ģimenēm un ievainotajiem un sakropļotajiem cilvēkiem; uzsver, ka šie zaudējumi varētu tikt novērsti ar labākām darba drošības sistēmām;

| 2. | atgādina, ka Rana Plaza koordinācijas komiteja nodibināja Rana Plaza Dāvinātāju trasta fondu, lai no uzņēmumiem brīvprātīgi ievāktu ziedojumus nolūkā samaksāt cietušajiem un viņu ģimenēm kompensācijas; pauž nožēlu par to, ka 2015. gada aprīlī joprojām savākti 3 miljoni ASV dolāru no kopējās kompensāciju summas 30 miljonu ASV dolāru apmērā, un mudina starptautiskos zīmolus, kuri sadarbojas ar Rana Plaza vai kuriem ir būtiskas saiknes ar Bangladešu, Bangladešas valdību un Bangladešas Apģērbu ražotāju un eksporta asociāciju (BGMEA) nodrošināt visu pienākošos kompensāciju nekavējošu samaksu; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka Rana Plaza koordinācijas komiteja nodibināja Rana Plaza Dāvinātāju trasta fondu, lai no uzņēmumiem brīvprātīgi ievāktu ziedojumus nolūkā samaksāt cietušajiem un viņu ģimenēm kompensācijas; pauž nožēlu par to, ka 2015. gada aprīlī joprojām savākti 3 miljoni ASV dolāru no kopējās kompensāciju summas 30 miljonu ASV dolāru apmērā, un mudina starptautiskos zīmolus, kuri sadarbojas ar Rana Plaza vai kuriem ir būtiskas saiknes ar Bangladešu, Bangladešas valdību un Bangladešas Apģērbu ražotāju un eksporta asociāciju (BGMEA) nodrošināt visu pienākošos kompensāciju nekavējošu samaksu;

| 3. | pauž nosodījumu par to, ka apmēram viena trešdaļa uzņēmumu, par kuriem uzskata, ka tiem ir saikne ar rūpnīcu kompleksu, piemēram, Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J.C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT un YesZee, vēl nav veikuši iemaksu trasta fondā; pauž dziļu nožēlu par to, ka pēc mēnešiem ilgušas nespējas vienoties Benetton tikai nesen ir piešķīris USD 1.1 milj. Rana Plaza Dāvinātāju trasta fondam, neraugoties uz to, ka aprēķinātais nepieciešamās iemaksas apjoms ir daudz lielāks, ņemot vērā tā maksātspēju un iesaistīšanās apmēru Rana Plaza; pauž nožēlu arī par to, ka visu ar Rana Plaza saistīto uzņēmumu ziedojumi nav pietiekami un tādējādi tie neizpilda savu pienākumu pret cietušajiem, tostarp arī Mango, Matalan, un Inditex, kuri atteicās izpaust ziedotās summas, gan citi, kā, piemēram, Walmart un The Children’s Place, kas ziedojuši pavisam nelielas summas; |
| --- | --- |

3.

pauž nosodījumu par to, ka apmēram viena trešdaļa uzņēmumu, par kuriem uzskata, ka tiem ir saikne ar rūpnīcu kompleksu, piemēram, Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J.C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT un YesZee, vēl nav veikuši iemaksu trasta fondā; pauž dziļu nožēlu par to, ka pēc mēnešiem ilgušas nespējas vienoties Benetton tikai nesen ir piešķīris USD 1.1 milj. Rana Plaza Dāvinātāju trasta fondam, neraugoties uz to, ka aprēķinātais nepieciešamās iemaksas apjoms ir daudz lielāks, ņemot vērā tā maksātspēju un iesaistīšanās apmēru Rana Plaza; pauž nožēlu arī par to, ka visu ar Rana Plaza saistīto uzņēmumu ziedojumi nav pietiekami un tādējādi tie neizpilda savu pienākumu pret cietušajiem, tostarp arī Mango, Matalan, un Inditex, kuri atteicās izpaust ziedotās summas, gan citi, kā, piemēram, Walmart un The Children’s Place, kas ziedojuši pavisam nelielas summas;

| 4. | pieņem zināšanai, ka patlaban notiek sarunas par kompensācijām attiecībā uz Tazreen ugunsgrēku pēc tādiem pašiem noteikumiem kā Rana Plaza gadījumā; pauž dziļu nožēlu par sarunu aizkavēšanos un pieprasa kompensācijas samaksāt savlaicīgi; |
| --- | --- |

4.

pieņem zināšanai, ka patlaban notiek sarunas par kompensācijām attiecībā uz Tazreen ugunsgrēku pēc tādiem pašiem noteikumiem kā Rana Plaza gadījumā; pauž dziļu nožēlu par sarunu aizkavēšanos un pieprasa kompensācijas samaksāt savlaicīgi;

| 5. | atzinīgi vērtē pasākumus, kas tiek veikti, lai izveidotu pastāvīgu valsts shēmu apdrošināšanai pret nelaimes gadījumiem darbavietās un mudina Bangladešas valdību šai sakarā pildīt saistības, kas noteiktas nacionālajā trīspusējā rīcības plānā; aicina Eiropas Komisiju attiecīgi atbalstīt šādus centienus, tomēr norāda, ka tikmēr, kamēr pašreizējie kompensācijas pasākumi nav veikti, kavēsies virzība šajā jomā; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē pasākumus, kas tiek veikti, lai izveidotu pastāvīgu valsts shēmu apdrošināšanai pret nelaimes gadījumiem darbavietās un mudina Bangladešas valdību šai sakarā pildīt saistības, kas noteiktas nacionālajā trīspusējā rīcības plānā; aicina Eiropas Komisiju attiecīgi atbalstīt šādus centienus, tomēr norāda, ka tikmēr, kamēr pašreizējie kompensācijas pasākumi nav veikti, kavēsies virzība šajā jomā;

| 6. | aicina Komisiju un ES valstu valdības un citas puses apsvērt iespēju izteikt priekšlikumus ieviest tādas obligātas struktūras, kas garantētu, ka piekļuve tiesiskajai palīdzībai un kompensācijām tiek nodrošināta, pamatojoties uz vajadzībām un pienākumu, nevis tikai uz kampaņu grupu spēju publiskot un nosodīt vainīgos vai uz uzņēmumu brīvprātīgiem centieniem; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju un ES valstu valdības un citas puses apsvērt iespēju izteikt priekšlikumus ieviest tādas obligātas struktūras, kas garantētu, ka piekļuve tiesiskajai palīdzībai un kompensācijām tiek nodrošināta, pamatojoties uz vajadzībām un pienākumu, nevis tikai uz kampaņu grupu spēju publiskot un nosodīt vainīgos vai uz uzņēmumu brīvprātīgiem centieniem;

| 7. | atzinīgi vērtē ES vadīto ierosmi noslēgt paktu, lai nodrošinātu jauna sākuma iespējas darba drošības un veselības aizsardzības, darba apstākļu un darba tiesību ievērošanā un veicinātu atbildīgu uzņēmējdarbību gatavo apģērbu nozarē Bangladešā; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē ES vadīto ierosmi noslēgt paktu, lai nodrošinātu jauna sākuma iespējas darba drošības un veselības aizsardzības, darba apstākļu un darba tiesību ievērošanā un veicinātu atbildīgu uzņēmējdarbību gatavo apģērbu nozarē Bangladešā;

| 8. | pieņem zināšanai 2014. gada oktobrī veiktās pakta pirmās pārskatīšanas secinājumus, kuros norādīts uz Bangladešas iestāžu panākto progresu, un atzīst pakta ieguldījumu veselības un drošības apstākļu uzlabošanā rūpnīcās un darba apstākļu uzlabošanā gatavo apģērbu nozarē; tomēr mudina Bangladešas valdību darīt vairāk, lai prioritārā kārtā aktīvi īstenotu visas paktā paredzētās saistības; uzskata, ka līdz pakta otrajai pārskatīšanai, ko plānots veikt 2015. gada rudenī, ir iespējams panākt būtisku progresu visos darba apstākļu un drošuma jautājumos, jo īpaši attiecībā uz darba tiesībām, darba inspekcijām, pienācīgām algām, ēku konstrukciju stiprību, darba drošību un arodveselību un atbildīgu uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

8.

pieņem zināšanai 2014. gada oktobrī veiktās pakta pirmās pārskatīšanas secinājumus, kuros norādīts uz Bangladešas iestāžu panākto progresu, un atzīst pakta ieguldījumu veselības un drošības apstākļu uzlabošanā rūpnīcās un darba apstākļu uzlabošanā gatavo apģērbu nozarē; tomēr mudina Bangladešas valdību darīt vairāk, lai prioritārā kārtā aktīvi īstenotu visas paktā paredzētās saistības; uzskata, ka līdz pakta otrajai pārskatīšanai, ko plānots veikt 2015. gada rudenī, ir iespējams panākt būtisku progresu visos darba apstākļu un drošuma jautājumos, jo īpaši attiecībā uz darba tiesībām, darba inspekcijām, pienācīgām algām, ēku konstrukciju stiprību, darba drošību un arodveselību un atbildīgu uzņēmējdarbību;

| 9. | pieņem zināšanai pasākumus, ko pēc Rana Plaza traģēdijas ir veikusi Bangladeša, pieņemot Darba likuma grozījumus, kas papildus nostiprina pamattiesības arodveselības un darba drošības jomā un darba tiesības; pauž nožēlu, ka nav atrisinātas ar vairākiem darbinieku biedrošanās brīvības ierobežojumiem saistītās problēmas un ka likums joprojām neatbilst SDO svarīgākajām konvencijām; |
| --- | --- |

9.

pieņem zināšanai pasākumus, ko pēc Rana Plaza traģēdijas ir veikusi Bangladeša, pieņemot Darba likuma grozījumus, kas papildus nostiprina pamattiesības arodveselības un darba drošības jomā un darba tiesības; pauž nožēlu, ka nav atrisinātas ar vairākiem darbinieku biedrošanās brīvības ierobežojumiem saistītās problēmas un ka likums joprojām neatbilst SDO svarīgākajām konvencijām;

| 10. | mudina Bangladešas valdību atbilstīgi paktā paredzētajām saistībām prioritārā kārtā pieņemt Darba likuma reālas īstenošanas nodrošināšanai nepieciešamos noteikumus, pilnībā apspriežoties ar trīspusējo konsultatīvo padomi, īpašu uzmanību pievēršot SDO Konvenciju Nr. 87 par biedrošanās brīvību un Nr. 98 par tiesībām uz darba koplīguma slēgšanas sarunām īstenošanai; |
| --- | --- |

10.

mudina Bangladešas valdību atbilstīgi paktā paredzētajām saistībām prioritārā kārtā pieņemt Darba likuma reālas īstenošanas nodrošināšanai nepieciešamos noteikumus, pilnībā apspriežoties ar trīspusējo konsultatīvo padomi, īpašu uzmanību pievēršot SDO Konvenciju Nr. 87 par biedrošanās brīvību un Nr. 98 par tiesībām uz darba koplīguma slēgšanas sarunām īstenošanai;

| 11. | pauž bažas par stāvokli EPZ, kurās joprojām ir aizliegta arodbiedrību darbība un ir ļoti slikti darba apstākļi un zemi veselības un drošības standarti, un uzsver ka tajās strādājošajiem darba ņēmējiem vajadzētu būt tādām pašām tiesiskajām pamatbrīvībām un drošības standartiem, kādi tiek piemēroti darba ņēmējiem citur valstī; pauž dziļu nožēlu par to, ka ierosinātajā EPZ darba likumā joprojām tiek aizliegts darba ņēmējiem veidot arodbiedrības EPZ, un norāda, ka darba ņēmēju labklājības asociācijām nekādā gadījumā nav tādas pašas tiesības un privilēģijas kā arodbiedrībām; mudina Bangladešas valdību nekavējoties un pilnībā attiecināt Darba likumu uz EPZ; |
| --- | --- |

11.

pauž bažas par stāvokli EPZ, kurās joprojām ir aizliegta arodbiedrību darbība un ir ļoti slikti darba apstākļi un zemi veselības un drošības standarti, un uzsver ka tajās strādājošajiem darba ņēmējiem vajadzētu būt tādām pašām tiesiskajām pamatbrīvībām un drošības standartiem, kādi tiek piemēroti darba ņēmējiem citur valstī; pauž dziļu nožēlu par to, ka ierosinātajā EPZ darba likumā joprojām tiek aizliegts darba ņēmējiem veidot arodbiedrības EPZ, un norāda, ka darba ņēmēju labklājības asociācijām nekādā gadījumā nav tādas pašas tiesības un privilēģijas kā arodbiedrībām; mudina Bangladešas valdību nekavējoties un pilnībā attiecināt Darba likumu uz EPZ;

| 12. | atzinīgi vērtē neseno minimālās mēnešalgas pieaugumu gatavo apģērbu ražošanas nozarē par 77 % — līdzšinējo EUR 35 vietā nosakot to EUR 62 apmērā — un rosina to īstenot plašāk; tomēr norāda, ka praksē ar apģērbu nozarē maksāto minimālo algu joprojām nepietiek, lai nodrošinātu darba ņēmēju pamatvajadzības, un ka tas būtu iespējams tikai tad, ja minimālā alga būtu vismaz EUR 104, un aicina Bangladešas valdību, pilnībā apspriežoties ar arodbiedrībām, noteikt pienācīgu minimālās algas apmēru; turklāt mudina valdību nodrošināt, ka apģērbu rūpnīcas reāli maksā darbiniekiem pienākošos algu; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē neseno minimālās mēnešalgas pieaugumu gatavo apģērbu ražošanas nozarē par 77 % — līdzšinējo EUR 35 vietā nosakot to EUR 62 apmērā — un rosina to īstenot plašāk; tomēr norāda, ka praksē ar apģērbu nozarē maksāto minimālo algu joprojām nepietiek, lai nodrošinātu darba ņēmēju pamatvajadzības, un ka tas būtu iespējams tikai tad, ja minimālā alga būtu vismaz EUR 104, un aicina Bangladešas valdību, pilnībā apspriežoties ar arodbiedrībām, noteikt pienācīgu minimālās algas apmēru; turklāt mudina valdību nodrošināt, ka apģērbu rūpnīcas reāli maksā darbiniekiem pienākošos algu;

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka kopš 2013. gada sākuma ir reģistrētas 300 jaunas apģērbu ražošanas nozarē strādājošo arodbiedrības, tādējādi dubultojot arodbiedrību skaitu apģērbu nozarē, bet pauž bažas par to, ka 2014. un 2015. gadā ir reģistrēts mazāk arodbiedrību; mudina Bangladešas iestādes turpināt iesākto pozitīvo tendenci virzībā uz mērķi panākt gatavo apģērbu nozarē strādājošo 4 miljonu darba ņēmēju pietiekamu pārstāvības līmeni; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka kopš 2013. gada sākuma ir reģistrētas 300 jaunas apģērbu ražošanas nozarē strādājošo arodbiedrības, tādējādi dubultojot arodbiedrību skaitu apģērbu nozarē, bet pauž bažas par to, ka 2014. un 2015. gadā ir reģistrēts mazāk arodbiedrību; mudina Bangladešas iestādes turpināt iesākto pozitīvo tendenci virzībā uz mērķi panākt gatavo apģērbu nozarē strādājošo 4 miljonu darba ņēmēju pietiekamu pārstāvības līmeni;

| 14. | pauž lielas bažas par to, ka tiek ziņots par jaundibināto arodbiedrību diskriminēšanu, reģistrācijas anulēšanu un vajāšanām; pauž dziļu sašutumu par to, ka Bangladešā joprojām plaši izplatīta ir arodbiedrību diskriminēšana, ko apstiprina dokumentēti draudu izteikšanas, aizskaršanas un fiziskas vardarbības gadījumi, tostarp arodbiedrības vadītāja Aminul Islam slepkavība; mudina Bangladešas valdību efektīvi risināt negodīgu praksi nodarbinātības jomā, īstenojot nepieciešamos pasākumus, lai ātri un pārredzami novērstu, izmeklētu pārkāpumus, tostarp arodbiedrību diskrimināciju un vajāšanas, un sodītu par tiem, lai izbeigtu nesodāmību, kā arī tiesāt Aminul Islam slepkavībā vainīgos; ir pārliecināts, ka pienācīga apmācība un informētības palielināšana par darba tiesībām ir efektīvs veids, kā samazināt arodbiedrību diskrimināciju; |
| --- | --- |

14.

pauž lielas bažas par to, ka tiek ziņots par jaundibināto arodbiedrību diskriminēšanu, reģistrācijas anulēšanu un vajāšanām; pauž dziļu sašutumu par to, ka Bangladešā joprojām plaši izplatīta ir arodbiedrību diskriminēšana, ko apstiprina dokumentēti draudu izteikšanas, aizskaršanas un fiziskas vardarbības gadījumi, tostarp arodbiedrības vadītāja Aminul Islam slepkavība; mudina Bangladešas valdību efektīvi risināt negodīgu praksi nodarbinātības jomā, īstenojot nepieciešamos pasākumus, lai ātri un pārredzami novērstu, izmeklētu pārkāpumus, tostarp arodbiedrību diskrimināciju un vajāšanas, un sodītu par tiem, lai izbeigtu nesodāmību, kā arī tiesāt Aminul Islam slepkavībā vainīgos; ir pārliecināts, ka pienācīga apmācība un informētības palielināšana par darba tiesībām ir efektīvs veids, kā samazināt arodbiedrību diskrimināciju;

| 15. | uzskata, ka labāku veselības un drošības standartu nodrošināšanā nozīmīga loma ir demokrātiskām arodbiedrību struktūrām, piemēram, tam, ka visās rūpnīcās turpinātu attīstīties strādājošo vadītas darba drošības komitejas; uzsver arī to, cik svarīga ir arodbiedrību piekļuve rūpnīcām, lai izglītotu darbiniekus par to, kā viņi var aizsargāt savas tiesības un drošību, tostarp tiesības atteikties darīt nedrošu darbu; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka labāku veselības un drošības standartu nodrošināšanā nozīmīga loma ir demokrātiskām arodbiedrību struktūrām, piemēram, tam, ka visās rūpnīcās turpinātu attīstīties strādājošo vadītas darba drošības komitejas; uzsver arī to, cik svarīga ir arodbiedrību piekļuve rūpnīcām, lai izglītotu darbiniekus par to, kā viņi var aizsargāt savas tiesības un drošību, tostarp tiesības atteikties darīt nedrošu darbu;

| 16. | atzinīgi vērtē valdības izteikto apņemšanos pārveidot rūpnīcu un uzņēmumu inspekciju departamentu (DIFE), kurā paredzēts nodarbināt 993 darbiniekus un izveidot 23 reģionu filiāles, tā kontroles dienestu modernizāciju 2014. gada janvārī un valsts veselības un drošības politikas pieņemšanu, kā arī vienotu standartu noteikšanu veselības un drošības inspekcijām; aicina Komisiju un starptautiskos partnerus sniegt tehnisko palīdzību un dalīties ar paraugpraksi, lai palīdzētu DIFE pārveidē; aicina Bangladešas valdību pildīt saistības attiecībā uz darba inspekcijām un ievērot SDO konvenciju Nr. 81; atzinīgi vērtē to rūpnīcu slēgšanu, kuras neatbilda drošības standartiem; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē valdības izteikto apņemšanos pārveidot rūpnīcu un uzņēmumu inspekciju departamentu (DIFE), kurā paredzēts nodarbināt 993 darbiniekus un izveidot 23 reģionu filiāles, tā kontroles dienestu modernizāciju 2014. gada janvārī un valsts veselības un drošības politikas pieņemšanu, kā arī vienotu standartu noteikšanu veselības un drošības inspekcijām; aicina Komisiju un starptautiskos partnerus sniegt tehnisko palīdzību un dalīties ar paraugpraksi, lai palīdzētu DIFE pārveidē; aicina Bangladešas valdību pildīt saistības attiecībā uz darba inspekcijām un ievērot SDO konvenciju Nr. 81; atzinīgi vērtē to rūpnīcu slēgšanu, kuras neatbilda drošības standartiem;

| 17. | turpina paust bažas par apgalvojumiem, ka Bangladešā valda visaptveroša korupcija, kurā iesaistīti veselības un drošības inspektori un apģērbu rūpnīcu īpašnieki un aicina aktīvāk cīnīties pret šādu parādību; |
| --- | --- |

17.

turpina paust bažas par apgalvojumiem, ka Bangladešā valda visaptveroša korupcija, kurā iesaistīti veselības un drošības inspektori un apģērbu rūpnīcu īpašnieki un aicina aktīvāk cīnīties pret šādu parādību;

| 18. | izprot, cik grūta ir veiksmīga inspektoru pieņemšana darbā, jo cilvēki ir pienācīgi jāapmāca atbilstoši vienotam standartam un saskaņotām darbības procedūrām, pirms viņus norīko pildīt pienākumus; tomēr pauž nožēlu, ka mērķis pieņemt darbā 200 inspektorus līdz 2013. gada beigām vēl nav izpildīts, jo pašlaik darbā pieņemti tikai 173, turklāt uzsver, ka arī 200 inspektori ir daudz mazāk nekā nepieciešams, lai pārraudzītu nozari ar četriem miljoniem strādājošo; |
| --- | --- |

18.

izprot, cik grūta ir veiksmīga inspektoru pieņemšana darbā, jo cilvēki ir pienācīgi jāapmāca atbilstoši vienotam standartam un saskaņotām darbības procedūrām, pirms viņus norīko pildīt pienākumus; tomēr pauž nožēlu, ka mērķis pieņemt darbā 200 inspektorus līdz 2013. gada beigām vēl nav izpildīts, jo pašlaik darbā pieņemti tikai 173, turklāt uzsver, ka arī 200 inspektori ir daudz mazāk nekā nepieciešams, lai pārraudzītu nozari ar četriem miljoniem strādājošo;

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka Vienošanās un Alianses pārstāvji ir pabeiguši inspekcijas visās rūpnīcās, kuras ir to pārziņā, un pabeigta arī vairāk nekā 400 korektīvo pasākumu plānu (CAP) īstenošana; mudina Bangladešas valdību rīkoties arī no savas puses, ātri veikt pārbaudes tās pārziņā esošajās rūpnīcās un veikt atbilstošus korektīvus pasākumus; atbalsta SDO svarīgo darbu, lai palīdzētu to nodrošināt; atzinīgi vērtē to ražotāju iesaistīšanos, kuri vēlas uzlabot standartus, un aicina visas iesaistītās personas nodrošināt CAP pareizu īstenošanu; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē to, ka Vienošanās un Alianses pārstāvji ir pabeiguši inspekcijas visās rūpnīcās, kuras ir to pārziņā, un pabeigta arī vairāk nekā 400 korektīvo pasākumu plānu (CAP) īstenošana; mudina Bangladešas valdību rīkoties arī no savas puses, ātri veikt pārbaudes tās pārziņā esošajās rūpnīcās un veikt atbilstošus korektīvus pasākumus; atbalsta SDO svarīgo darbu, lai palīdzētu to nodrošināt; atzinīgi vērtē to ražotāju iesaistīšanos, kuri vēlas uzlabot standartus, un aicina visas iesaistītās personas nodrošināt CAP pareizu īstenošanu;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka vairāk nekā 250 modes un mazumtirdzniecības uzņēmumu, kuri izmanto gatavo apģērbu piegādes no Bangladešas, ir parakstījuši Vienošanos vai pievienojušies Aliansei, lai koordinētu savus centienus palīdzēt uzlabot drošību Bangladešas rūpnīcās, kas tos apgādā; šajā sakarā rosina Vienošanos parakstīt arī citiem uzņēmumiem, tostarp MVU; uzsver nepieciešamību atbilstoši iesaistīt visas ieinteresētās personas, lai efektīvi īstenotu Vienošanos, un mudina šādu instrumentu izmantot arī citās augsta riska valstīs; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka vairāk nekā 250 modes un mazumtirdzniecības uzņēmumu, kuri izmanto gatavo apģērbu piegādes no Bangladešas, ir parakstījuši Vienošanos vai pievienojušies Aliansei, lai koordinētu savus centienus palīdzēt uzlabot drošību Bangladešas rūpnīcās, kas tos apgādā; šajā sakarā rosina Vienošanos parakstīt arī citiem uzņēmumiem, tostarp MVU; uzsver nepieciešamību atbilstoši iesaistīt visas ieinteresētās personas, lai efektīvi īstenotu Vienošanos, un mudina šādu instrumentu izmantot arī citās augsta riska valstīs;

| 21. | mudina Vienošanās un Alianses dalībniekus uzlabot sadarbību un sistemātiski apmainīties ar ziņojumiem par rūpnīcu pārbaudēm, lai izvairītos no darbu dublēšanās un atšķirīgiem standartiem; aicina Aliansi publicēt savus pārskatus arī bengāļu valodā, tostarp tiešsaistē, un papildināt tos ar attēliem, lai tie būtu pieejami ikvienam valstī; |
| --- | --- |

21.

mudina Vienošanās un Alianses dalībniekus uzlabot sadarbību un sistemātiski apmainīties ar ziņojumiem par rūpnīcu pārbaudēm, lai izvairītos no darbu dublēšanās un atšķirīgiem standartiem; aicina Aliansi publicēt savus pārskatus arī bengāļu valodā, tostarp tiešsaistē, un papildināt tos ar attēliem, lai tie būtu pieejami ikvienam valstī;

| 22. | uzskata, ka globāla mēroga mazumtirdzniecības uzņēmumiem un pazīstamu zīmolu ražotājiem jāuzņemas liela atbildība par to, ka pašreizējā ražošanas sistēmā ir sarežģīti uzlabot darba apstākļus un atalgojumu ražošanas valstīs; pauž pārliecību, ka būtu iespējams izveidot taisnīgāku tirgus struktūru un sociālos apstākļus, ja šie uzņēmumi nodrošinātu, ka visās to piegādes ķēdēs pilnībā tiek ievēroti SDO darba pamatstandarti, starptautiski atzīti korporatīvās sociālās atbildības (KSA) standarti, jo īpaši nesen atjaunotās ESAO pamatnostādnes daudznacionālo uzņēmumu jomā, ANO Globālā līguma desmit principi, ISO 26000 rekomendējošais standarts par sociālo atbildību, SDO trīspusējā deklarācija par principiem attiecībā uz daudznacionālajiem uzņēmumiem un sociālo politiku, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas pamatprincipi attiecībā uz uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām; atzinīgi vērtē Komisijas pamatiniciatīvu par piegādes ķēdes atbildīgu pārvaldību apģērbu nozarē, ņemot vērā jau esošās valstu iniciatīvas Vācijā, Nīderlandē, Francijā un Dānijā, un uzskata, ka ES ir iespēja un pienākums būt vadošajās pozīcijās pasaulē attiecībā uz atbildību piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka globāla mēroga mazumtirdzniecības uzņēmumiem un pazīstamu zīmolu ražotājiem jāuzņemas liela atbildība par to, ka pašreizējā ražošanas sistēmā ir sarežģīti uzlabot darba apstākļus un atalgojumu ražošanas valstīs; pauž pārliecību, ka būtu iespējams izveidot taisnīgāku tirgus struktūru un sociālos apstākļus, ja šie uzņēmumi nodrošinātu, ka visās to piegādes ķēdēs pilnībā tiek ievēroti SDO darba pamatstandarti, starptautiski atzīti korporatīvās sociālās atbildības (KSA) standarti, jo īpaši nesen atjaunotās ESAO pamatnostādnes daudznacionālo uzņēmumu jomā, ANO Globālā līguma desmit principi, ISO 26000 rekomendējošais standarts par sociālo atbildību, SDO trīspusējā deklarācija par principiem attiecībā uz daudznacionālajiem uzņēmumiem un sociālo politiku, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas pamatprincipi attiecībā uz uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām; atzinīgi vērtē Komisijas pamatiniciatīvu par piegādes ķēdes atbildīgu pārvaldību apģērbu nozarē, ņemot vērā jau esošās valstu iniciatīvas Vācijā, Nīderlandē, Francijā un Dānijā, un uzskata, ka ES ir iespēja un pienākums būt vadošajās pozīcijās pasaulē attiecībā uz atbildību piegādes ķēdē;

| 23. | uzskata, ka piekļuve informācijai par apģērba ražošanas nozari bieži vien ir svarīgākais šķērslis, lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus globālajā piegādes ķēdē un ka ir nepieciešama obligāta ziņošanas sistēma, kurā būtu sniegta informācija par visiem kāda produkta vērtības ķēdes dalībniekiem, sākot no ražošanas vietas līdz pat mazumtirgotājiem; uzskata, ka ir vajadzīgi jauni ES tiesību akti, lai tiem ES uzņēmumiem, kuri ražošanu pārvietojuši uz trešām valstīm, noteiktu juridisku prasību par pienācīgu pārbaudi, tostarp pasākumiem izsekojamības un pārredzamības nodrošināšanai atbilstīgi ANO pamatprincipiem attiecībā uz uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām un ESAO pamatnostādnēm daudznacionālo uzņēmumu jomā; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka piekļuve informācijai par apģērba ražošanas nozari bieži vien ir svarīgākais šķērslis, lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus globālajā piegādes ķēdē un ka ir nepieciešama obligāta ziņošanas sistēma, kurā būtu sniegta informācija par visiem kāda produkta vērtības ķēdes dalībniekiem, sākot no ražošanas vietas līdz pat mazumtirgotājiem; uzskata, ka ir vajadzīgi jauni ES tiesību akti, lai tiem ES uzņēmumiem, kuri ražošanu pārvietojuši uz trešām valstīm, noteiktu juridisku prasību par pienācīgu pārbaudi, tostarp pasākumiem izsekojamības un pārredzamības nodrošināšanai atbilstīgi ANO pamatprincipiem attiecībā uz uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām un ESAO pamatnostādnēm daudznacionālo uzņēmumu jomā;

| 24. | aicina Padomi un Komisiju ietvert obligātu un saistošu korporatīvās sociālās atbildības (KSA) klauzulu visos divpusējos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos, ko paraksta ES, kas liktu Eiropas investoriem ievērot KSA principus, kas definēti starptautiskā līmenī, tostarp 2010. gadā atjauninātajās ESAO pamatnostādnēs, standartos, ko noteikusi ANO, SDO un ES; prasa, lai turpmāk ES tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm darba drošībai un arodveselībai kā pienācīgas kvalitātes nodarbinātības daļai tiktu piešķirta lielāka nozīme un ka ES sniedz tehnisku atbalstu minēto noteikumu īstenošanai tādā veidā, ka tie nerada šķēršļus tirdzniecībai; |
| --- | --- |

24.

aicina Padomi un Komisiju ietvert obligātu un saistošu korporatīvās sociālās atbildības (KSA) klauzulu visos divpusējos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos, ko paraksta ES, kas liktu Eiropas investoriem ievērot KSA principus, kas definēti starptautiskā līmenī, tostarp 2010. gadā atjauninātajās ESAO pamatnostādnēs, standartos, ko noteikusi ANO, SDO un ES; prasa, lai turpmāk ES tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm darba drošībai un arodveselībai kā pienācīgas kvalitātes nodarbinātības daļai tiktu piešķirta lielāka nozīme un ka ES sniedz tehnisku atbalstu minēto noteikumu īstenošanai tādā veidā, ka tie nerada šķēršļus tirdzniecībai;

| 25. | atzīst, ka nodarbinātība apģērba ražošanas nozarē miljoniem nabadzīgo lauku sieviešu Bangladešā un citviet ir palīdzējusi novērst neaizsargātību un atkarību no vīriešu atbalsta; norāda, ka arodbiedrībās neapvienotu darbaspēku galvenokārt veido nekvalificēti strādājošie un sievietes gatavo apģērbu ražošanas nozarē jaunattīstības valstīs; atzīst, ka progress attiecībā uz darba ņēmēju tiesībām un aizsardzību ir svarīgi, lai palielinātu sieviešu iespējas, un uzsver nepieciešamību palielināt sieviešu pārstāvību arodbiedrībās, tostarp jaunizveidotajās arodorganizācijās Bangladešā, kā arī atzinīgi vērtē to, ka Paktā dzimumu iespēju līdztiesība atzīta par svarīgu darba standartu uzlabošanai; |
| --- | --- |

25.

atzīst, ka nodarbinātība apģērba ražošanas nozarē miljoniem nabadzīgo lauku sieviešu Bangladešā un citviet ir palīdzējusi novērst neaizsargātību un atkarību no vīriešu atbalsta; norāda, ka arodbiedrībās neapvienotu darbaspēku galvenokārt veido nekvalificēti strādājošie un sievietes gatavo apģērbu ražošanas nozarē jaunattīstības valstīs; atzīst, ka progress attiecībā uz darba ņēmēju tiesībām un aizsardzību ir svarīgi, lai palielinātu sieviešu iespējas, un uzsver nepieciešamību palielināt sieviešu pārstāvību arodbiedrībās, tostarp jaunizveidotajās arodorganizācijās Bangladešā, kā arī atzinīgi vērtē to, ka Paktā dzimumu iespēju līdztiesība atzīta par svarīgu darba standartu uzlabošanai;

| 26. | atzīmē, ka iniciatīvai “Viss, izņemot ieročus” ir bijusi nozīmīga loma Bangladešas ekonomiskajā attīstībā un tā ir palīdzējusi uzlabot materiālos apstākļus miljoniem cilvēku, it īpaši sievietēm; tomēr pauž pārliecību, ka neizvirzot pienācīgus nosacījumus cilvēktiesību un darba tiesību jomā, ar šīs iniciatīvas un vispārējo preferenču sistēmas īstenošanu saistās risks, ka var tik pazemināti darba ņēmēju aizsardzības standarti un kavēta iespēja panākt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību; aicina Komisiju noteikt, vai Bangladešā tiek ievērotas cilvēktiesības un darba un vides konvencijas saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmu un ziņot par to Parlamentam; uzsver, ka būtu jāatalgo valstis, kuras guvušas labus panākumus sociālo un darba standartu ievērošanā, un arī turpmāk to produktiem jānodrošina pilnīga piekļuve tirgum; |
| --- | --- |

26.

atzīmē, ka iniciatīvai “Viss, izņemot ieročus” ir bijusi nozīmīga loma Bangladešas ekonomiskajā attīstībā un tā ir palīdzējusi uzlabot materiālos apstākļus miljoniem cilvēku, it īpaši sievietēm; tomēr pauž pārliecību, ka neizvirzot pienācīgus nosacījumus cilvēktiesību un darba tiesību jomā, ar šīs iniciatīvas un vispārējo preferenču sistēmas īstenošanu saistās risks, ka var tik pazemināti darba ņēmēju aizsardzības standarti un kavēta iespēja panākt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību; aicina Komisiju noteikt, vai Bangladešā tiek ievērotas cilvēktiesības un darba un vides konvencijas saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmu un ziņot par to Parlamentam; uzsver, ka būtu jāatalgo valstis, kuras guvušas labus panākumus sociālo un darba standartu ievērošanā, un arī turpmāk to produktiem jānodrošina pilnīga piekļuve tirgum;

| 27. | mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos F. Mogherini un komisāri C. Malmström arī turpmāk sarunās ar Bangladešu par preferenciālo tirdzniecību ietvert prasības par SDO pamatstandartu ratifikāciju, veselības un drošības pārbaudēm un pulcēšanās brīvību; |
| --- | --- |

27.

mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos F. Mogherini un komisāri C. Malmström arī turpmāk sarunās ar Bangladešu par preferenciālo tirdzniecību ietvert prasības par SDO pamatstandartu ratifikāciju, veselības un drošības pārbaudēm un pulcēšanās brīvību;

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Cilvēktiesību padomei, Bangladešas valdībai un parlamentam un SDO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Cilvēktiesību padomei, Bangladešas valdībai un parlamentam un SDO ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0024.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0045.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0516.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0100.

(5)  OV C 99 E, 3.4.2012., 31. lpp.

(6)  OV C 99 E, 3.4.2012., 101. lpp.

(7)  OV L 118, 27.4.2001., 48. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0049.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0050.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/47

---

P8_TA(2015)0176

Eiropadomes ārkārtas sanāksmes (2015. gada 23. aprīlī) ziņojums — pēdējā laikā notikušās traģēdijas Vidusjūrā un ES migrācijas un patvēruma politikas nostādnes

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par pēdējā laikā notikušajām traģēdijām Vidusjūrā un ES migrācijas un patvēruma politikas nostādnēm (2015/2660(RSP))

(2016/C 346/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1951. gadā pieņemto Ženēvas konvenciju un tās papildprotokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gadā pieņemto Ženēvas konvenciju un tās papildprotokolu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par migrantu plūsmām Vidusjūrā, īpašu uzmanību pievēršot traģiskajiem notikumiem pie Lampedūzas krastiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par migrantu plūsmām Vidusjūrā, īpašu uzmanību pievēršot traģiskajiem notikumiem pie Lampedūzas krastiem (1),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2014. gada 22. maija darba dokumentu par paziņojuma par Vidusjūras reģiona jautājumu darba grupas darbu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2014. gada 22. maija darba dokumentu par paziņojuma par Vidusjūras reģiona jautājumu darba grupas darbu īstenošanu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 25. novembrī Parlamentā notikušās debates par situāciju Vidusjūras reģionā un nepieciešamību pēc holistiskas ES pieejas migrācijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 25. novembrī Parlamentā notikušās debates par situāciju Vidusjūras reģionā un nepieciešamību pēc holistiskas ES pieejas migrācijai,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 17. decembra rezolūciju par ES un dalībvalstu pasākumiem Sīrijas konflikta radīto bēgļu plūsmu pārvaldīšanā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 17. decembra rezolūciju par ES un dalībvalstu pasākumiem Sīrijas konflikta radīto bēgļu plūsmu pārvaldīšanā (2),

| — | ņemot vērā UNHCR iniciatīvu par Vidusjūras centrāldaļu un UNHCR priekšlikumus par to, kā risināt jautājumus saistībā ar patvēruma meklētājiem, bēgļiem un migrantiem, kuri ierodas Eiropā pašlaik un kuri ieradīsies nākotnē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNHCR iniciatīvu par Vidusjūras centrāldaļu un UNHCR priekšlikumus par to, kā risināt jautājumus saistībā ar patvēruma meklētājiem, bēgļiem un migrantiem, kuri ierodas Eiropā pašlaik un kuri ieradīsies nākotnē,

| — | ņemot vērā Apvienotās ārlietu un iekšlietu padomes 2015. gada 20. aprīļa desmit punktu rīcības plānu par migrāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās ārlietu un iekšlietu padomes 2015. gada 20. aprīļa desmit punktu rīcības plānu par migrāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes īpašā samita 2015. gada 22. aprīļa secinājumus par bēgļu krīzi Vidusjūrā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes īpašā samita 2015. gada 22. aprīļa secinājumus par bēgļu krīzi Vidusjūrā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) datiem, kopš šā gada sākuma Vidusjūrā ir gājuši bojā vairāk nekā 1500 cilvēku; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) datiem, kopš šā gada sākuma Vidusjūrā ir gājuši bojā vairāk nekā 1500 cilvēku;

| B. | tā kā saskaņā ar IOM aplēsēm, kopš 2015. gada 1. janvāra Itālijas krastus ir sasnieguši 23 918 migrantu; tā kā saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju Grieķijas Krasta apsardze 2015. gada pirmajā ceturksnī Egejas jūrā ir izglābusi 10 445 migrantus; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar IOM aplēsēm, kopš 2015. gada 1. janvāra Itālijas krastus ir sasnieguši 23 918 migrantu; tā kā saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju Grieķijas Krasta apsardze 2015. gada pirmajā ceturksnī Egejas jūrā ir izglābusi 10 445 migrantus;

| C. | tā kā Itālijas jūras spēki, Itālijas Krasta apsardze, Itālijas flote un vairāki tirdzniecības kuģi nenogurstoši veica pasākumus, lai glābtu nelaimē nonākušos migrantus Vidusjūrā, un sešās dienās — no piektdienas, 2015. gada 10. aprīļa, līdz ceturtdienai, 16. aprīlim — izglāba aptuveni 10 000 migrantu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Itālijas jūras spēki, Itālijas Krasta apsardze, Itālijas flote un vairāki tirdzniecības kuģi nenogurstoši veica pasākumus, lai glābtu nelaimē nonākušos migrantus Vidusjūrā, un sešās dienās — no piektdienas, 2015. gada 10. aprīļa, līdz ceturtdienai, 16. aprīlim — izglāba aptuveni 10 000 migrantu;

| D. | tā kā jaunākā operācija Mare Nostrum, kas ir paredzēta vienīgi meklēšanai un glābšanai Vidusjūrā, 364 dienu laikposmā ir izglābusi 150 810 migrantus; tā kā sākotnējās aplēses neliecina, ka šajā teritorijā samazinātos Vidusjūru šķērsojošo migrantu skaits; |
| --- | --- |

D.

tā kā jaunākā operācija Mare Nostrum, kas ir paredzēta vienīgi meklēšanai un glābšanai Vidusjūrā, 364 dienu laikposmā ir izglābusi 150 810 migrantus; tā kā sākotnējās aplēses neliecina, ka šajā teritorijā samazinātos Vidusjūru šķērsojošo migrantu skaits;

| E. | tā kā lielākā daļa cilvēku, kuri cenšas šķērsot Vidusjūru, bēg no konflikta zonām vai vajāšanas Sīrijā, Eritrejā, Somālijā un Lībijā; tā kā 700 migrantu ir bez vēsts pazuduši un, iespējams, noslīkuši pēc tam, kad pārpildīta koka zvejas laiva apgāzās pie Lībijas krastiem un viņus glābt vēlā 2015. gada 18. aprīļa sestdienas vakarā devās Portugāles tirdzniecības kuģis; tā kā ir ziņas, ka viens no izdzīvojušajiem ir informējis Itālijas iestādes, ka uz klāja varēja būt pat 950 cilvēku; tā kā līdzīga traģēdija notika jau šā mēneša sākumā, kad jūrā gāja bojā 400 migrantu, apgāžoties koka zvejas laivai, uz kuras bija aptuveni 550 cilvēku; |
| --- | --- |

E.

tā kā lielākā daļa cilvēku, kuri cenšas šķērsot Vidusjūru, bēg no konflikta zonām vai vajāšanas Sīrijā, Eritrejā, Somālijā un Lībijā; tā kā 700 migrantu ir bez vēsts pazuduši un, iespējams, noslīkuši pēc tam, kad pārpildīta koka zvejas laiva apgāzās pie Lībijas krastiem un viņus glābt vēlā 2015. gada 18. aprīļa sestdienas vakarā devās Portugāles tirdzniecības kuģis; tā kā ir ziņas, ka viens no izdzīvojušajiem ir informējis Itālijas iestādes, ka uz klāja varēja būt pat 950 cilvēku; tā kā līdzīga traģēdija notika jau šā mēneša sākumā, kad jūrā gāja bojā 400 migrantu, apgāžoties koka zvejas laivai, uz kuras bija aptuveni 550 cilvēku;

| F. | tā kā Frontex koordinētā kopīgā operācija Triton pilnībā sāka darboties 2014. gada 1. novembrī, un tās sākotnējais budžets bija tikai EUR 2,9 miljoni mēnesī, salīdzinot ar vairāk nekā EUR 9 miljoniem, kas atvēlēti operācijai Mare Nostrum; tā kā, kopš kopīgās operācijas Triton sākuma, Vidusjūras centrāldaļā ir izglābti vairāk nekā 24 400 nelegālo migrantu, tostarp gandrīz 7860 migrantu tika izglābti, piesaistot Frontex līdzfinansētos resursus; |
| --- | --- |

F.

tā kā Frontex koordinētā kopīgā operācija Triton pilnībā sāka darboties 2014. gada 1. novembrī, un tās sākotnējais budžets bija tikai EUR 2,9 miljoni mēnesī, salīdzinot ar vairāk nekā EUR 9 miljoniem, kas atvēlēti operācijai Mare Nostrum; tā kā, kopš kopīgās operācijas Triton sākuma, Vidusjūras centrāldaļā ir izglābti vairāk nekā 24 400 nelegālo migrantu, tostarp gandrīz 7860 migrantu tika izglābti, piesaistot Frontex līdzfinansētos resursus;

| G. | tā kā kontrabandisti un cilvēku tirgotāji, kuri izmanto nelegālo migrāciju un apdraud migrantu dzīvības savas peļņas interesēs, ir atbildīgi par tūkstošiem zaudētu dzīvību un rada smagas problēmas ES un dalībvalstīm; tā kā cilvēku tirgotāji no savas noziedzīgās darbības gadā gūst peļņu EUR 20 miljardu apmērā; tā kā saskaņā ar Eiropola sniegto informāciju organizēti noziedzīgie grupējumi, kas aktīvi piedalās nelegālo migrantu transportēšanā pāri Vidusjūrai, ir saistīti ar cilvēku, narkotiku un ieroču kontrabandu, kā arī terorismu; tā kā 2015. gada 17. martā Eiropols izvērsa kopīgās operatīvās vienības Mare darbību, lai vērstos pret šādiem noziedzīgajiem grupējumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā kontrabandisti un cilvēku tirgotāji, kuri izmanto nelegālo migrāciju un apdraud migrantu dzīvības savas peļņas interesēs, ir atbildīgi par tūkstošiem zaudētu dzīvību un rada smagas problēmas ES un dalībvalstīm; tā kā cilvēku tirgotāji no savas noziedzīgās darbības gadā gūst peļņu EUR 20 miljardu apmērā; tā kā saskaņā ar Eiropola sniegto informāciju organizēti noziedzīgie grupējumi, kas aktīvi piedalās nelegālo migrantu transportēšanā pāri Vidusjūrai, ir saistīti ar cilvēku, narkotiku un ieroču kontrabandu, kā arī terorismu; tā kā 2015. gada 17. martā Eiropols izvērsa kopīgās operatīvās vienības Mare darbību, lai vērstos pret šādiem noziedzīgajiem grupējumiem;

| H. | tā kā reģionālā nestabilitāte un konflikti ietekmē migrantu masveida pieplūdumu un pārvietoto cilvēku plūsmas un līdz ar to pieaug to cilvēku skaits, kuri cenšas nokļūt Eiropas Savienībā; tā kā IS un Da’esh straujā izvēršanās kaimiņvalstu konflikta zonās galu galā ietekmēs migrantu masveida pieplūdumu un pārvietoto cilvēku plūsmas, |
| --- | --- |

H.

tā kā reģionālā nestabilitāte un konflikti ietekmē migrantu masveida pieplūdumu un pārvietoto cilvēku plūsmas un līdz ar to pieaug to cilvēku skaits, kuri cenšas nokļūt Eiropas Savienībā; tā kā IS un Da’esh straujā izvēršanās kaimiņvalstu konflikta zonās galu galā ietekmēs migrantu masveida pieplūdumu un pārvietoto cilvēku plūsmas,

| 1. | pauž dziļu nožēlu par jau atkal Vidusjūrā traģiski zaudētajām dzīvībām; mudina Eiropas Savienību un dalībvalstis paplašināt tagadējo sadarbību un darīt visu iespējamo, lai turpmāk nepieļautu dzīvību zaudēšanu jūrā; aicina ES un dalībvalstis darīt pēc iespējas vairāk, lai identificētu mirstīgās atliekas un bezvēsts pazudušos, kā arī informētu tuviniekus; |
| --- | --- |

1.

pauž dziļu nožēlu par jau atkal Vidusjūrā traģiski zaudētajām dzīvībām; mudina Eiropas Savienību un dalībvalstis paplašināt tagadējo sadarbību un darīt visu iespējamo, lai turpmāk nepieļautu dzīvību zaudēšanu jūrā; aicina ES un dalībvalstis darīt pēc iespējas vairāk, lai identificētu mirstīgās atliekas un bezvēsts pazudušos, kā arī informētu tuviniekus;

| 2. | prasa ES un dalībvalstīm nodrošināt resursus, kas nepieciešami, lai meklēšanas un glābšanas pienākumi tiktu efektīvi pildīti un līdz ar to arī pienācīgi finansēti; aicina dalībvalstis arī turpmāk apliecināt solidaritāti un pildīt saistības, palielinot iemaksas Frontex un EASO budžetā un operācijās, un apņemas nodrošināt ES budžetā un tā attiecīgajos fondos šīm aģentūrām pietiekamus resursus (cilvēkresursus un aprīkojumu), kas nepieciešami, lai tās varētu pildīt savus pienākumus; |
| --- | --- |

2.

prasa ES un dalībvalstīm nodrošināt resursus, kas nepieciešami, lai meklēšanas un glābšanas pienākumi tiktu efektīvi pildīti un līdz ar to arī pienācīgi finansēti; aicina dalībvalstis arī turpmāk apliecināt solidaritāti un pildīt saistības, palielinot iemaksas Frontex un EASO budžetā un operācijās, un apņemas nodrošināt ES budžetā un tā attiecīgajos fondos šīm aģentūrām pietiekamus resursus (cilvēkresursus un aprīkojumu), kas nepieciešami, lai tās varētu pildīt savus pienākumus;

| 3. | atkārtoti norāda, ka ES, reaģējot uz nesenajām traģēdijām Vidusjūrā, ir jābalstās uz solidaritāti un taisnīgu atbildības sadalījumu, kā tas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 80. pantā, un ir jāpieņem visaptveroša Eiropas pieeja; vēlreiz uzsver, ka ES ir plašāk jāīsteno taisnīgs atbildības sadalījums un jāpauž solidaritāte pret dalībvalstīm, kuras gan absolūtā, gan proporcionālā izteiksmē uzņem vislielāko skaitu bēgļu un patvēruma meklētāju; |
| --- | --- |

3.

atkārtoti norāda, ka ES, reaģējot uz nesenajām traģēdijām Vidusjūrā, ir jābalstās uz solidaritāti un taisnīgu atbildības sadalījumu, kā tas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 80. pantā, un ir jāpieņem visaptveroša Eiropas pieeja; vēlreiz uzsver, ka ES ir plašāk jāīsteno taisnīgs atbildības sadalījums un jāpauž solidaritāte pret dalībvalstīm, kuras gan absolūtā, gan proporcionālā izteiksmē uzņem vislielāko skaitu bēgļu un patvēruma meklētāju;

| 4. | atzinīgi vērtē Eiropadomes apņemšanos nostiprināt ES operāciju Triton, palielinot finansējumu un līdzekļus; mudina ES noteikt skaidras pilnvaras operācijai Triton, lai paplašinātu operācijas darbības jomu un meklēšanas un glābšanas pilnvaras attiecinātu uz visu Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Eiropadomes apņemšanos nostiprināt ES operāciju Triton, palielinot finansējumu un līdzekļus; mudina ES noteikt skaidras pilnvaras operācijai Triton, lai paplašinātu operācijas darbības jomu un meklēšanas un glābšanas pilnvaras attiecinātu uz visu Eiropas Savienību;

| 5. | prasa īstenot stabilu un pastāvīgu Eiropas humanitārās glābšanas operāciju, tādu kā Mare Nostrum, kuru veiktu tāljūrā un kurā visas dalībvalstis izdarītu finanšu iemaksas un palīdzētu ar aprīkojumu un resursiem; mudina ES līdzfinansēt šādu operāciju; |
| --- | --- |

5.

prasa īstenot stabilu un pastāvīgu Eiropas humanitārās glābšanas operāciju, tādu kā Mare Nostrum, kuru veiktu tāljūrā un kurā visas dalībvalstis izdarītu finanšu iemaksas un palīdzētu ar aprīkojumu un resursiem; mudina ES līdzfinansēt šādu operāciju;

| 6. | atzinīgi vērtē Eiropadomes priekšlikumu ar EASO darbinieku atbalstu ieviest kopīgu patvēruma pieteikumu izskatīšanas procedūru; aicina Komisiju paplašināt EASO pilnvaras, lai palielinātu tās operatīvo lomu patvēruma pieteikumu izskatīšanā; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Eiropadomes priekšlikumu ar EASO darbinieku atbalstu ieviest kopīgu patvēruma pieteikumu izskatīšanas procedūru; aicina Komisiju paplašināt EASO pilnvaras, lai palielinātu tās operatīvo lomu patvēruma pieteikumu izskatīšanā;

| 7. | aicina dalībvalstis pilnībā izmantot pašreizējās iespējas izsniegt humanitārās vīzas savās vēstniecībās un konsulātos, šajā sakarībā norāda, ka Ministru padomei ir nopietni jāapsver iespēja sākt 2001. gada Pagaidu aizsardzības direktīvas vai LESD 78. panta 3. punkta piemērošanu, jo abas minētās normas paredz solidaritātes mehānisma izmantošanu gadījumā, ja notiek pēkšņs pārvietoto personu masveida pieplūdums; |
| --- | --- |

7.

aicina dalībvalstis pilnībā izmantot pašreizējās iespējas izsniegt humanitārās vīzas savās vēstniecībās un konsulātos, šajā sakarībā norāda, ka Ministru padomei ir nopietni jāapsver iespēja sākt 2001. gada Pagaidu aizsardzības direktīvas vai LESD 78. panta 3. punkta piemērošanu, jo abas minētās normas paredz solidaritātes mehānisma izmantošanu gadījumā, ja notiek pēkšņs pārvietoto personu masveida pieplūdums;

| 8. | aicina dalībvalstis palielināt iemaksas pašreizējās pārvietošanas programmās, jo īpaši tās dalībvalstis, kuras šādas iemaksas nav veikušas; |
| --- | --- |

8.

aicina dalībvalstis palielināt iemaksas pašreizējās pārvietošanas programmās, jo īpaši tās dalībvalstis, kuras šādas iemaksas nav veikušas;

| 9. | aicina Komisiju ieviest saistošu kvotu patvēruma meklētāju sadalījumam starp visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju ieviest saistošu kvotu patvēruma meklētāju sadalījumam starp visām dalībvalstīm;

| 10. | uzsver, ka ir jāmudina īstenot brīvprātīgu atgriešanās politiku, vienlaikus garantējot visu migrantu tiesību aizsardzību un nodrošinot drošu un likumīgu piekļuvi ES patvēruma sistēmai, kurā pienācīgi ņemts vērā neizraidīšanas princips; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ir jāmudina īstenot brīvprātīgu atgriešanās politiku, vienlaikus garantējot visu migrantu tiesību aizsardzību un nodrošinot drošu un likumīgu piekļuvi ES patvēruma sistēmai, kurā pienācīgi ņemts vērā neizraidīšanas princips;

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības augstā pārstāve un Latvijas prezidentūra nekavējoties Luksemburgā sasauca ārlietu un iekšlietu ministru apvienoto ārkārtas padomi, un atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis nekavējoties sasauca ārkārtas samitu, lai rastu kopīgus risinājumus, reaģējot uz krīzes situāciju Vidusjūrā; atzīmē, ka pirmoreiz notika plašas debates par iespējām glābt dzīvības, cīnīties pret kontrabandistiem un cilvēku tirgotājiem un sadalīt starp dalībvalstīm atbildību par migrantu uzņemšanu un aizsardzību; uzsver, ka dalībvalstīm ir jāturpina pilnveidot saistības, un pauž nožēlu, ka Eiropadome nepauda apņemšanos izveidot uzticamu ES mērogā saistošu solidaritātes mehānismu; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības augstā pārstāve un Latvijas prezidentūra nekavējoties Luksemburgā sasauca ārlietu un iekšlietu ministru apvienoto ārkārtas padomi, un atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis nekavējoties sasauca ārkārtas samitu, lai rastu kopīgus risinājumus, reaģējot uz krīzes situāciju Vidusjūrā; atzīmē, ka pirmoreiz notika plašas debates par iespējām glābt dzīvības, cīnīties pret kontrabandistiem un cilvēku tirgotājiem un sadalīt starp dalībvalstīm atbildību par migrantu uzņemšanu un aizsardzību; uzsver, ka dalībvalstīm ir jāturpina pilnveidot saistības, un pauž nožēlu, ka Eiropadome nepauda apņemšanos izveidot uzticamu ES mērogā saistošu solidaritātes mehānismu;

| 12. | prasa, lai visas iesaistītās dalībvalstis strauji un pilnībā transponētu un efektīvi īstenotu kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, tādējādi nodrošinot kopīgus Eiropas standartus, tostarp patvēruma meklētāju uzņemšanas nosacījumus un pamattiesību ievērošanu, kā to paredz spēkā esošie tiesību akti; |
| --- | --- |

12.

prasa, lai visas iesaistītās dalībvalstis strauji un pilnībā transponētu un efektīvi īstenotu kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, tādējādi nodrošinot kopīgus Eiropas standartus, tostarp patvēruma meklētāju uzņemšanas nosacījumus un pamattiesību ievērošanu, kā to paredz spēkā esošie tiesību akti;

| 13. | prasa ciešāk saskaņot ES un dalībvalstu politiku, pievēršoties migrācijas pamatcēloņiem; uzsver, ka ir vajadzīga holistiska ES pieeja, ar ko nostiprinātu iekšpolitikas un ārpolitikas nostādņu saskaņotību, jo īpaši kopējās ārlietu un drošības politikas, attīstības politikas un migrācijas politikas jomā; prasa nostiprināt ES sadarbību ar partnervalstīm Tuvajos Austrumos un Āfrikā, lai veicinātu demokrātiju, pamatbrīvības un pamattiesības, drošību un pārticību; |
| --- | --- |

13.

prasa ciešāk saskaņot ES un dalībvalstu politiku, pievēršoties migrācijas pamatcēloņiem; uzsver, ka ir vajadzīga holistiska ES pieeja, ar ko nostiprinātu iekšpolitikas un ārpolitikas nostādņu saskaņotību, jo īpaši kopējās ārlietu un drošības politikas, attīstības politikas un migrācijas politikas jomā; prasa nostiprināt ES sadarbību ar partnervalstīm Tuvajos Austrumos un Āfrikā, lai veicinātu demokrātiju, pamatbrīvības un pamattiesības, drošību un pārticību;

| 14. | mudina dalībvalstis un trešās valstis noteikt pēc iespējas stingrākas kriminālsankcijas par cilvēku tirdzniecību un kontrabandu gan saistībā ar migrantu ievešanu ES, gan pārvadāšanu ES teritorijā, kā arī pret individuālām personām vai grupējumiem, kas ekspluatē neaizsargātus migrantus ES, vienlaikus nodrošinot, ka netiek vajātas personas, kuras palīdz briesmās nonākušiem patvēruma meklētājiem un kuģiem; |
| --- | --- |

14.

mudina dalībvalstis un trešās valstis noteikt pēc iespējas stingrākas kriminālsankcijas par cilvēku tirdzniecību un kontrabandu gan saistībā ar migrantu ievešanu ES, gan pārvadāšanu ES teritorijā, kā arī pret individuālām personām vai grupējumiem, kas ekspluatē neaizsargātus migrantus ES, vienlaikus nodrošinot, ka netiek vajātas personas, kuras palīdz briesmās nonākušiem patvēruma meklētājiem un kuģiem;

| 15. | aicina dalībvalstis cieši sadarboties ar Eiropolu, Frontex, EASO un Eirojustu, lai cīnītos pret cilvēku tirgotājiem un kontrabandistu noziedzīgajiem tīkliem, kā arī atklātu un izsekotu to finansējumu un noteiktu to modus operandi nolūkā neļaut tiem gūt peļņu, apdraudot migrantu dzīvības; uzsver, ka ar trešām valstīm un jo īpaši ar Lībijas kaimiņvalstīm ir jānostiprina sadarbība gan tiesībaizsardzības apmācības, gan informācijas pakalpojumu sniegšanas jomā, kas ir izšķiroši svarīgi, lai šādi kriminālie tīkli tiktu veiksmīgi iznīcināti; uzsver, ka trešām valstīm ir jāievēro starptautiskās tiesības attiecībā uz dzīvības glābšanu jūrā un jānodrošina bēgļu aizsardzība un pamattiesību ievērošana; |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis cieši sadarboties ar Eiropolu, Frontex, EASO un Eirojustu, lai cīnītos pret cilvēku tirgotājiem un kontrabandistu noziedzīgajiem tīkliem, kā arī atklātu un izsekotu to finansējumu un noteiktu to modus operandi nolūkā neļaut tiem gūt peļņu, apdraudot migrantu dzīvības; uzsver, ka ar trešām valstīm un jo īpaši ar Lībijas kaimiņvalstīm ir jānostiprina sadarbība gan tiesībaizsardzības apmācības, gan informācijas pakalpojumu sniegšanas jomā, kas ir izšķiroši svarīgi, lai šādi kriminālie tīkli tiktu veiksmīgi iznīcināti; uzsver, ka trešām valstīm ir jāievēro starptautiskās tiesības attiecībā uz dzīvības glābšanu jūrā un jānodrošina bēgļu aizsardzība un pamattiesību ievērošana;

| 16. | uzsver — lai izbeigtu bēgļu un ekonomisko migrantu plūsmas, ir jāpievēršas vardarbības un nepietiekamas attīstības pamatcēloņiem izcelsmes valstīs; šajā sakarībā norāda, ka visu reģiona valstu valdībām par galvenajām prioritātēm ir jānosaka pārvaldības struktūru būtiska uzlabošana, veidojot efektīvas un iekļaujošas valsts institūcijas, nodrošinot lielāku veiktspēju trešo valstu patvēruma sistēmām, iedibinot tiesiskumu un cīnoties pret endēmisko korupciju visos līmeņos, kā arī veicinot cilvēktiesību ievērošanu un demokrātiju; |
| --- | --- |

16.

uzsver — lai izbeigtu bēgļu un ekonomisko migrantu plūsmas, ir jāpievēršas vardarbības un nepietiekamas attīstības pamatcēloņiem izcelsmes valstīs; šajā sakarībā norāda, ka visu reģiona valstu valdībām par galvenajām prioritātēm ir jānosaka pārvaldības struktūru būtiska uzlabošana, veidojot efektīvas un iekļaujošas valsts institūcijas, nodrošinot lielāku veiktspēju trešo valstu patvēruma sistēmām, iedibinot tiesiskumu un cīnoties pret endēmisko korupciju visos līmeņos, kā arī veicinot cilvēktiesību ievērošanu un demokrātiju;

| 17. | atkārtoti pauž atbalstu visām ANO vadītajām sarunām nolūkā atjaunot demokrātisku valdību Lībijā, kā arī ANO apņēmībai pastiprināt centienus, lai rastu risinājumus konfliktam un nestabilitātei Lībijā un Sīrijā; uzsver — lai turpmāk samazinātu personu pārvietošanās apmēru, priekšnoteikums ir reģionālas stabilitātes radīšana konfliktu zonās; |
| --- | --- |

17.

atkārtoti pauž atbalstu visām ANO vadītajām sarunām nolūkā atjaunot demokrātisku valdību Lībijā, kā arī ANO apņēmībai pastiprināt centienus, lai rastu risinājumus konfliktam un nestabilitātei Lībijā un Sīrijā; uzsver — lai turpmāk samazinātu personu pārvietošanās apmēru, priekšnoteikums ir reģionālas stabilitātes radīšana konfliktu zonās;

| 18. | atgādina, ka šīs rezolūcijas mērķis ir reaģēt uz nesenajiem traģiskajiem atgadījumiem Vidusjūrā un Eiropadomes 2015. gada 23. aprīļa secinājumiem un ierosināt neatliekamu pasākumu kopumu, kas jāveic nekavējoties, paturot prātā, ka Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja — šo jautājumu kompetentā komiteja — pašlaik izstrādā ziņojumu, kurā tiks atspoguļotas Parlamenta vidēja termiņa un ilgtermiņa politikas nostādnes par migrāciju; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka šīs rezolūcijas mērķis ir reaģēt uz nesenajiem traģiskajiem atgadījumiem Vidusjūrā un Eiropadomes 2015. gada 23. aprīļa secinājumiem un ierosināt neatliekamu pasākumu kopumu, kas jāveic nekavējoties, paturot prātā, ka Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja — šo jautājumu kompetentā komiteja — pašlaik izstrādā ziņojumu, kurā tiks atspoguļotas Parlamenta vidēja termiņa un ilgtermiņa politikas nostādnes par migrāciju;

| 19. | aicina Komisiju izstrādāt un piedāvāt vērienīgu Eiropas migrācijas programmu, kurā tiktu ņemti vērā visi migrācijas aspekti; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju izstrādāt un piedāvāt vērienīgu Eiropas migrācijas programmu, kurā tiktu ņemti vērā visi migrācijas aspekti;

| 20. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

20.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0448.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0105.

---

Ceturtdiena, 2015. gada 30. aprīļa

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/51

---

P8_TA(2015)0178

Kristiešu vajāšana visā pasaulē – teroristu grupējuma Al-Shabaab pastrādātā studentu slepkavība Kenijā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par kristiešu vajāšanu visā pasaulē, saistībā ar teroristu grupējuma Al-Shabaab izdarītajām studentu slepkavībām Kenijā (2015/2661(RSP))

(2016/C 346/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Keniju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Keniju,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna grupas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, otro pārskatīto redakciju (“Kotonū nolīgumu”), jo īpaši tā 8. panta 11. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna grupas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, otro pārskatīto redakciju (“Kotonū nolīgumu”), jo īpaši tā 8. panta 11. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Frederikas Mogerīni 2014. gada 23. novembra paziņojumu par 28 civiliedzīvotāju ceļotāju noslepkavošanu un 2015. gada 3. aprīļa paziņojumu par slaktiņu Garisas Universitātē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Frederikas Mogerīni 2014. gada 23. novembra paziņojumu par 28 civiliedzīvotāju ceļotāju noslepkavošanu un 2015. gada 3. aprīļa paziņojumu par slaktiņu Garisas Universitātē,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) Miera un drošības padomes paziņojumu presei tās 497. sanāksmē, kas norisinājās 2015. gada 9. aprīlī, par teroristu uzbrukumu Garisā, Kenijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) Miera un drošības padomes paziņojumu presei tās 497. sanāksmē, kas norisinājās 2015. gada 9. aprīlī, par teroristu uzbrukumu Garisā, Kenijā,

| — | ņemot vērā Kenijas Gaisa spēku uzlidojumu Al-Shabaab treniņu nometnēm Somālijā, atbildot uz slaktiņu Garisas Universitātē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kenijas Gaisa spēku uzlidojumu Al-Shabaab treniņu nometnēm Somālijā, atbildot uz slaktiņu Garisas Universitātē,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1981. gada ANO Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada ANO Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par starptautiskajām humanitārajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par starptautiskajām humanitārajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā jaunākais terora akts Garisā, Kenijā, bija vērsts pret jauniešiem, izglītību un tādēļ — valsts nākotni; tā kā jaunatne pārstāv cerību un mieru un nākošos valsts attīstības uzturētājus; tā kā izglītībai ir būtiska loma cīņā pret vardarbīgu ekstrēmismu un fundamentālismu; |
| --- | --- |

A.

tā kā jaunākais terora akts Garisā, Kenijā, bija vērsts pret jauniešiem, izglītību un tādēļ — valsts nākotni; tā kā jaunatne pārstāv cerību un mieru un nākošos valsts attīstības uzturētājus; tā kā izglītībai ir būtiska loma cīņā pret vardarbīgu ekstrēmismu un fundamentālismu;

| B. | tā kā pēdējo mēnešu laikā visā pasaulē ir ārkārtīgi pieaudzis uzbrukumu skaits reliģiskajām minoritātēm, jo īpaši kristiešiem; tā kā ik dienas tiek apcietināti, piekauti un nogalināti kristieši, un to lielākoties veic džihāda teroristi dažās arābu pasaules daļās; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējo mēnešu laikā visā pasaulē ir ārkārtīgi pieaudzis uzbrukumu skaits reliģiskajām minoritātēm, jo īpaši kristiešiem; tā kā ik dienas tiek apcietināti, piekauti un nogalināti kristieši, un to lielākoties veic džihāda teroristi dažās arābu pasaules daļās;

| C. | tā kā kristieši ir visvairāk vajātā reliģiskā grupa; tā kā ekstrēmisms un līdzīga veida vajāšana kļūst par svarīgu faktoru aizvien vairāk pieaugošajā masveida migrācijā; tā kā saskaņā ar datiem katru gadu tiek nogalināts vairāk nekā 150 000 kristiešu; |
| --- | --- |

C.

tā kā kristieši ir visvairāk vajātā reliģiskā grupa; tā kā ekstrēmisms un līdzīga veida vajāšana kļūst par svarīgu faktoru aizvien vairāk pieaugošajā masveida migrācijā; tā kā saskaņā ar datiem katru gadu tiek nogalināts vairāk nekā 150 000 kristiešu;

| D. | tā kā 2015. gada 15. februārīISIS/Da’esh veica galvas nociršanu 21 Ēģiptes koptu kristietim Lībijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2015. gada 15. februārīISIS/Da’esh veica galvas nociršanu 21 Ēģiptes koptu kristietim Lībijā;

| E. | tā kā uzbrucēji Garisā tīši vērsās pret nemusulmaņiem un nošķīra kristiešus, lai viņus brutāli nogalinātu; tā kā Al-Shabaab grupējums ir atklāti un publiski paziņojis, ka ved karu pret reģionā mītošajiem kristiešiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā uzbrucēji Garisā tīši vērsās pret nemusulmaņiem un nošķīra kristiešus, lai viņus brutāli nogalinātu; tā kā Al-Shabaab grupējums ir atklāti un publiski paziņojis, ka ved karu pret reģionā mītošajiem kristiešiem;

| F. | tā kā bērnu un jauniešu tiesību aizsardzība un prasmju, izglītības un inovācijas stiprināšana ir būtiski instrumenti ekonomisko, sociālo un kultūras iespēju veicināšanai un valsts attīstības sekmēšanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā bērnu un jauniešu tiesību aizsardzība un prasmju, izglītības un inovācijas stiprināšana ir būtiski instrumenti ekonomisko, sociālo un kultūras iespēju veicināšanai un valsts attīstības sekmēšanai;

| G. | tā kā Al-Shabaab regulāri par mērķi izvēlas studentus, skolas vai citus izglītības objektus; tā kā cita starpā 2009. gada decembrī pašnāvnieks spridzinātājs nogalināja 19 cilvēkus medicīnas studentu absolventu ceremonijā Mogadišu, Somālijā, un 2011. gada oktobrī teroristu grupa uzņēmās atbildību par spridzināšanu, kas nogalināja 70 cilvēkus, tostarp studentus, kas gaidīja eksāmenu rezultātus pie Somālijas Izglītības ministrijas, arī Mogadišu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Al-Shabaab regulāri par mērķi izvēlas studentus, skolas vai citus izglītības objektus; tā kā cita starpā 2009. gada decembrī pašnāvnieks spridzinātājs nogalināja 19 cilvēkus medicīnas studentu absolventu ceremonijā Mogadišu, Somālijā, un 2011. gada oktobrī teroristu grupa uzņēmās atbildību par spridzināšanu, kas nogalināja 70 cilvēkus, tostarp studentus, kas gaidīja eksāmenu rezultātus pie Somālijas Izglītības ministrijas, arī Mogadišu;

| H. | tā kā 2015. gada 25. martāAl-Shabaab izdarītā uzbrukumā viesnīcai Mogadišu vismaz 15 cilvēki zaudēja dzīvību un tā kā uzbrukumā tika nogalināts arī Somālijas pastāvīgais pārstāvis ANO (Ženēvā, Šveicē) Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2015. gada 25. martāAl-Shabaab izdarītā uzbrukumā viesnīcai Mogadišu vismaz 15 cilvēki zaudēja dzīvību un tā kā uzbrukumā tika nogalināts arī Somālijas pastāvīgais pārstāvis ANO (Ženēvā, Šveicē) Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari;

| I. | tā kā kopš 2011. gada oktobra, kad tās karaspēks iegāja Dienvidsomālijā, lai piedalītos koordinētā operācijā ar Somālijas bruņotajiem spēkiem pret Al-Shabaab kontrolētu zonu pēc tam, kad teroristi bija saņēmuši gūstā četrus ķīlniekus, Kenija piedzīvo vairāk teroristu uzbrukumu, kas vērsti pret civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā kopš 2011. gada oktobra, kad tās karaspēks iegāja Dienvidsomālijā, lai piedalītos koordinētā operācijā ar Somālijas bruņotajiem spēkiem pret Al-Shabaab kontrolētu zonu pēc tam, kad teroristi bija saņēmuši gūstā četrus ķīlniekus, Kenija piedzīvo vairāk teroristu uzbrukumu, kas vērsti pret civiliedzīvotājiem;

| J. | tā kā kopš 2011. gada novembra Kenijas karaspēks ietilpst Āfrikas Savienības misijā Somālijā (AMISOM), ko 2007. gada 19. janvārī izveidoja Āfrikas Savienības Miera un drošības padome un ko 2007. gada 20. februārī atļāva ANO Drošības Padome (rezolūcija 1744 (2007)), kas nesen deva ĀS zaļo gaismu turpināt savu misiju līdz 2015. gada 30. novembrim (rezolūcija 2182 (2014)); |
| --- | --- |

J.

tā kā kopš 2011. gada novembra Kenijas karaspēks ietilpst Āfrikas Savienības misijā Somālijā (AMISOM), ko 2007. gada 19. janvārī izveidoja Āfrikas Savienības Miera un drošības padome un ko 2007. gada 20. februārī atļāva ANO Drošības Padome (rezolūcija 1744 (2007)), kas nesen deva ĀS zaļo gaismu turpināt savu misiju līdz 2015. gada 30. novembrim (rezolūcija 2182 (2014));

| K. | tā kā viens no galvenajiem ieguldījuma devējiem cīņā pret teroristu grupējumu Al-Shabaab ir bijusi Etiopijas armija, kā arī — mazākā mērā — Ugandas armija; |
| --- | --- |

K.

tā kā viens no galvenajiem ieguldījuma devējiem cīņā pret teroristu grupējumu Al-Shabaab ir bijusi Etiopijas armija, kā arī — mazākā mērā — Ugandas armija;

| L. | tā kā Al-Shabaab ir izveidojis saiknes ar citiem islāmistu grupējumiem Āfrikā, piemēram, Boko Haram Nigērijā un Islāma Magribas al-Qaeda; |
| --- | --- |

L.

tā kā Al-Shabaab ir izveidojis saiknes ar citiem islāmistu grupējumiem Āfrikā, piemēram, Boko Haram Nigērijā un Islāma Magribas al-Qaeda;

| M. | tā kā Al-Shabaab teroristu grupējums regulāri bombardē un nogalina galvenokārt civiliedzīvotājus Somālijā, kā arī kaimiņvalstīs, piemēram, Kampalā, Ugandā, 2010. gada jūlijā, un daudz biežāk Kenijā, kur starptautiskas sabiedrības uzmanību sev pievērsuši tikai plaša mēroga notikumi, bet pastāvīgi notiek mazāka mēroga uzbrukumi; |
| --- | --- |

M.

tā kā Al-Shabaab teroristu grupējums regulāri bombardē un nogalina galvenokārt civiliedzīvotājus Somālijā, kā arī kaimiņvalstīs, piemēram, Kampalā, Ugandā, 2010. gada jūlijā, un daudz biežāk Kenijā, kur starptautiskas sabiedrības uzmanību sev pievērsuši tikai plaša mēroga notikumi, bet pastāvīgi notiek mazāka mēroga uzbrukumi;

| N. | tā kā Al-Shabaab uzņēmās atbildību par 2014. gada jūlijā notikušajiem uzbrukumiem Hindi, Gamba, Lamu un Tana River ciematiem pie Kenijas krasta, kuros tika izpildīts nāvessods vairāk nekā 100 cilvēkiem, un par diviem uzbrukumiem Mandela provincē 2014. gada nogalē, kad tika nogalināti 64 cilvēki; |
| --- | --- |

N.

tā kā Al-Shabaab uzņēmās atbildību par 2014. gada jūlijā notikušajiem uzbrukumiem Hindi, Gamba, Lamu un Tana River ciematiem pie Kenijas krasta, kuros tika izpildīts nāvessods vairāk nekā 100 cilvēkiem, un par diviem uzbrukumiem Mandela provincē 2014. gada nogalē, kad tika nogalināti 64 cilvēki;

| O. | tā kā pēc teroristu uzbrukuma Garisas Universitātē Kenijas valdība draudēja ANO Bēgļu aģentūrai (UNHCR) ar Dadābas bēgļu nometnes slēgšanu triju mēnešu laikā; tā kā UNHCR ir brīdinājusi par iespējamām “ekstremālām humanitāram un praktiskām sekām”; tā kā ANO Bēgļu konvencija aizliedz bēgļu piespiedu nosūtīšanu atpakaļ uz vietām, kur viņu dzīvība vai brīvība ir apdraudēta; |
| --- | --- |

O.

tā kā pēc teroristu uzbrukuma Garisas Universitātē Kenijas valdība draudēja ANO Bēgļu aģentūrai (UNHCR) ar Dadābas bēgļu nometnes slēgšanu triju mēnešu laikā; tā kā UNHCR ir brīdinājusi par iespējamām “ekstremālām humanitāram un praktiskām sekām”; tā kā ANO Bēgļu konvencija aizliedz bēgļu piespiedu nosūtīšanu atpakaļ uz vietām, kur viņu dzīvība vai brīvība ir apdraudēta;

| P. | tā kā Āfrikas rezerves spēki (ASF) vēl nedarbojas un tā kā ES ir paziņojusi gatavību atbalstīt Āfrikas miera uzturēšanas kapacitāti kā daļu no savas Drošības Stratēģijas Āfrikai; |
| --- | --- |

P.

tā kā Āfrikas rezerves spēki (ASF) vēl nedarbojas un tā kā ES ir paziņojusi gatavību atbalstīt Āfrikas miera uzturēšanas kapacitāti kā daļu no savas Drošības Stratēģijas Āfrikai;

| Q. | tā kā saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 11. pantu “pasākumi miera nostiprināšanas, konfliktu novēršanas un atrisināšanas jomā īpaši vērsti uz politisku, ekonomisku, sociālu un kultūras iespēju līdzsvarošanu starp visiem sabiedrības slāņiem, demokrātijas likumības un pārvaldības efektivitātes nostiprināšanu, efektīvu mehānismu izveidi grupu interešu samierināšanai, [...] atšķirību samazināšanu starp dažādiem sabiedrības slāņiem, kā arī atbalstu aktīvai un organizētai pilsoniskai sabiedrībai”, |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 11. pantu “pasākumi miera nostiprināšanas, konfliktu novēršanas un atrisināšanas jomā īpaši vērsti uz politisku, ekonomisku, sociālu un kultūras iespēju līdzsvarošanu starp visiem sabiedrības slāņiem, demokrātijas likumības un pārvaldības efektivitātes nostiprināšanu, efektīvu mehānismu izveidi grupu interešu samierināšanai, [...] atšķirību samazināšanu starp dažādiem sabiedrības slāņiem, kā arī atbalstu aktīvai un organizētai pilsoniskai sabiedrībai”,

| 1. | stingri nosoda tīšo teroristisko uzbrukumu, ko 2015. gada 2. aprīlī Garisā izdarīja Al-Shabaab un kurā šis grupējums nogalināja 147 jaunus, nevainīgus universitātes studentus un vēl 79 cilvēkus ievainoja; stingri nosoda visus cilvēktiesību pārkāpumus, jo īpaši, ja cilvēki tiek nogalināti viņu reliģijas, ticības vai tautības dēļ; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda tīšo teroristisko uzbrukumu, ko 2015. gada 2. aprīlī Garisā izdarīja Al-Shabaab un kurā šis grupējums nogalināja 147 jaunus, nevainīgus universitātes studentus un vēl 79 cilvēkus ievainoja; stingri nosoda visus cilvēktiesību pārkāpumus, jo īpaši, ja cilvēki tiek nogalināti viņu reliģijas, ticības vai tautības dēļ;

| 2. | vēlreiz nosoda Al-Shabaab 2014. gada vasarā veiktos uzbrukumus vairākiem ciematiem Kenijas piekrastē, tajā skaitā Mpeketoni, kur tika izpildīts nāvessods 50 cilvēkiem; enerģiski nosoda iebrukumu Westgate iepirkšanās centrā Nairobi 2013. gada 24. septembrī, pēc kura tika atrastas 67 cilvēku mirstīgās atliekas; nosoda Al-Shabaab2015. gada 25. martā Mogadišu izdarīto uzbrukumu, kurā dzīvību zaudēja Somālijas pastāvīgais pārstāvis ANO (Ženēvā) — vēstnieks Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari; |
| --- | --- |

2.

vēlreiz nosoda Al-Shabaab 2014. gada vasarā veiktos uzbrukumus vairākiem ciematiem Kenijas piekrastē, tajā skaitā Mpeketoni, kur tika izpildīts nāvessods 50 cilvēkiem; enerģiski nosoda iebrukumu Westgate iepirkšanās centrā Nairobi 2013. gada 24. septembrī, pēc kura tika atrastas 67 cilvēku mirstīgās atliekas; nosoda Al-Shabaab2015. gada 25. martā Mogadišu izdarīto uzbrukumu, kurā dzīvību zaudēja Somālijas pastāvīgais pārstāvis ANO (Ženēvā) — vēstnieks Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari;

| 3. | izsaka līdzjūtību upuru ģimenēm un Kenijas Republikas tautai un valdībai; atbalsta Kenijas tautu, kuru skāruši šie nicināmie agresijas akti; |
| --- | --- |

3.

izsaka līdzjūtību upuru ģimenēm un Kenijas Republikas tautai un valdībai; atbalsta Kenijas tautu, kuru skāruši šie nicināmie agresijas akti;

| 4. | atgādina, ka reliģijas brīvība ir viena no pamattiesībām, un stingri nosoda jebkādu vardarbību vai diskrimināciju, pamatojoties uz reliģisko piederību; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka reliģijas brīvība ir viena no pamattiesībām, un stingri nosoda jebkādu vardarbību vai diskrimināciju, pamatojoties uz reliģisko piederību;

| 5. | nosoda nesenos uzbrukumus kristiešu kopienām dažādās valstīs, jo īpaši attiecībā uz nesen notikušo 12 kristiešu pārmešanu pār bortu, viņiem dodoties jūrā no Lībijas, un 30 Etiopijas kristiešu brutālo masveida noslepkavošanu 2015. gada 19. aprīlī, un pauž solidaritāti ar upuru ģimenēm; |
| --- | --- |

5.

nosoda nesenos uzbrukumus kristiešu kopienām dažādās valstīs, jo īpaši attiecībā uz nesen notikušo 12 kristiešu pārmešanu pār bortu, viņiem dodoties jūrā no Lībijas, un 30 Etiopijas kristiešu brutālo masveida noslepkavošanu 2015. gada 19. aprīlī, un pauž solidaritāti ar upuru ģimenēm;

| 6. | pauž visdziļākās bažas par to, ka vairākās vietās pasaulē terorisma aktu pastrādātāji saviem mērķiem ļaunprātīgi izmanto reliģiju, un izsaka nopietnu satraukumu par to, ka izplatās neiecietības, represiju un vardarbības gadījumi, kas vērsti pret kristiešiem, jo īpaši dažās arābu pasaules daļās; nosoda reliģijas kā instrumenta izmantošanu dažādos konfliktos; nosoda uzbrukumus baznīcām visā pasaulē, kuru skaits aizvien vairāk pieaug, un jo īpaši uzbrukumu, kurā 2015. gada 15. martā Pakistānā tika nogalināti 14 cilvēki; stingri nosoda ieslodzīšanu, pazušanu bez vēsts, spīdzināšanu, paverdzināšanu un publisku nāvessoda izpildi, kam pakļauti kristieši Ziemeļkorejā; atkārtoti apliecina atbalstu tam, ka visām reliģiskajām un etniskajām minoritātēm, kas dzīvo Irākā un Sīrijā, tajā skaitā kristiešiem, ir neatņemamas tiesības turpināt cieņpilni, līdztiesīgi un droši dzīvot savā vēsturiskajā un tradicionālajā zemē; norāda, ka dažādu reliģiju pārstāvji mierīgi sadzīvojuši šajā reģionā gadsimtiem ilgi; |
| --- | --- |

6.

pauž visdziļākās bažas par to, ka vairākās vietās pasaulē terorisma aktu pastrādātāji saviem mērķiem ļaunprātīgi izmanto reliģiju, un izsaka nopietnu satraukumu par to, ka izplatās neiecietības, represiju un vardarbības gadījumi, kas vērsti pret kristiešiem, jo īpaši dažās arābu pasaules daļās; nosoda reliģijas kā instrumenta izmantošanu dažādos konfliktos; nosoda uzbrukumus baznīcām visā pasaulē, kuru skaits aizvien vairāk pieaug, un jo īpaši uzbrukumu, kurā 2015. gada 15. martā Pakistānā tika nogalināti 14 cilvēki; stingri nosoda ieslodzīšanu, pazušanu bez vēsts, spīdzināšanu, paverdzināšanu un publisku nāvessoda izpildi, kam pakļauti kristieši Ziemeļkorejā; atkārtoti apliecina atbalstu tam, ka visām reliģiskajām un etniskajām minoritātēm, kas dzīvo Irākā un Sīrijā, tajā skaitā kristiešiem, ir neatņemamas tiesības turpināt cieņpilni, līdztiesīgi un droši dzīvot savā vēsturiskajā un tradicionālajā zemē; norāda, ka dažādu reliģiju pārstāvji mierīgi sadzīvojuši šajā reģionā gadsimtiem ilgi;

| 7. | mudina ES iestādes ievērot savu pienākumu saskaņā ar LESD 17. pantu un uzturēt atvērtu, pārredzamu, kā arī pastāvīgu dialogu ar baznīcām un reliģiskām, filozofiskām un nekonfesionālām organizācijām, lai nodrošinātu, ka jautājums par kristiešu un citu reliģisko kopienu vajāšanu ir ES prioritāte; |
| --- | --- |

7.

mudina ES iestādes ievērot savu pienākumu saskaņā ar LESD 17. pantu un uzturēt atvērtu, pārredzamu, kā arī pastāvīgu dialogu ar baznīcām un reliģiskām, filozofiskām un nekonfesionālām organizācijām, lai nodrošinātu, ka jautājums par kristiešu un citu reliģisko kopienu vajāšanu ir ES prioritāte;

| 8. | nosoda to, ka ISIS/Da’esh Sīrijā un Irākā izmanto senu likumu (dhimmi paktu), lai no kristiešiem izspiestu naudu ar nodokli par reliģiju un noteiktiem ierobežojumiem, piedraudot ar nāvi; |
| --- | --- |

8.

nosoda to, ka ISIS/Da’esh Sīrijā un Irākā izmanto senu likumu (dhimmi paktu), lai no kristiešiem izspiestu naudu ar nodokli par reliģiju un noteiktiem ierobežojumiem, piedraudot ar nāvi;

| 9. | atkārtoti apliecina solidaritāti visiem kristiešiem, kas tiek vajāti dažādās Āfrikas daļās, jo īpaši saistībā ar nesenajām zvērībām Lībijā, Nigērijā un Sudānā; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti apliecina solidaritāti visiem kristiešiem, kas tiek vajāti dažādās Āfrikas daļās, jo īpaši saistībā ar nesenajām zvērībām Lībijā, Nigērijā un Sudānā;

| 10. | nosoda un noraida jebkādu islāma vēsts nepareizu interpretāciju nolūkā radīt vardarbīgu, nežēlīgu, totalitāru, despotisku un ekspansionistisku ideoloģiju, kas leģitimē kristiešu minoritāšu iznīcināšanu; mudina musulmaņu līderus pilnībā nosodīt visus teroristu uzbrukumus, arī tos, kas vērsti pret reliģiskajām kopienām un minoritātēm un jo īpaši pret kristiešiem; |
| --- | --- |

10.

nosoda un noraida jebkādu islāma vēsts nepareizu interpretāciju nolūkā radīt vardarbīgu, nežēlīgu, totalitāru, despotisku un ekspansionistisku ideoloģiju, kas leģitimē kristiešu minoritāšu iznīcināšanu; mudina musulmaņu līderus pilnībā nosodīt visus teroristu uzbrukumus, arī tos, kas vērsti pret reliģiskajām kopienām un minoritātēm un jo īpaši pret kristiešiem;

| 11. | prasa veikt rūpīgu, tūlītēju, objektīvu un efektīvu izmeklēšanu, lai atklātu un sauktu pie atbildības šo nosodāmo terorisma aktu pastrādātājus, organizētājus, finansētājus un atbalstītājus; |
| --- | --- |

11.

prasa veikt rūpīgu, tūlītēju, objektīvu un efektīvu izmeklēšanu, lai atklātu un sauktu pie atbildības šo nosodāmo terorisma aktu pastrādātājus, organizētājus, finansētājus un atbalstītājus;

| 12. | atzīst, ka reāla atbilde ir jārīko koordinētā rīcībā ar citām Āfrikas valstīm, un aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Padomi pievērsties jautājumam par drošību un terorisma draudiem šajā reģionālajā apgabalā, sadarbojoties ar Āfrikas Savienību, atbalstot tās izšķirīgi svarīgos centienus cīnīties pret Al-Shabaab ar AMISOM palīdzību; mudina Eiropas Savienību stingri atbalstīt kontinenta un reģionālu konflikta pārvarēšanas mehānismu izstrādi, galvenokārt — Āfrikas rezerves spēkus (ASF); |
| --- | --- |

12.

atzīst, ka reāla atbilde ir jārīko koordinētā rīcībā ar citām Āfrikas valstīm, un aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Padomi pievērsties jautājumam par drošību un terorisma draudiem šajā reģionālajā apgabalā, sadarbojoties ar Āfrikas Savienību, atbalstot tās izšķirīgi svarīgos centienus cīnīties pret Al-Shabaab ar AMISOM palīdzību; mudina Eiropas Savienību stingri atbalstīt kontinenta un reģionālu konflikta pārvarēšanas mehānismu izstrādi, galvenokārt — Āfrikas rezerves spēkus (ASF);

| 13. | aicina Kenijas valdību uzņemties atbildību un pievērsties jautājumam par Al-Shabaab grupējuma īstenoto vardarbību, kā jautājumam par tās cēloņiem; uzskata, ka drošību var sasniegt tikai tad, ja pienācīgi pievērš uzmanību jautājumam par sašķeltību Kenijas politiskajā un pilsoniskajā sabiedrībā un reģionālā līdzsvara trūkumam attīstībā; pauž nožēlu par policijas spēku novēloto reakciju; jo īpaši mudina valdību atturēties un teroristu uzbrukumu izmantošanas par ieganstu vērsties pret pilsoniskajām brīvībām; aicina Kenijas iestādes savu terorisma apkarošanas stratēģiju balstīt uz tiesiskumu un pamattiesību ievērošanu; uzstājīgi prasa veikt terorisma apkarošanas politikas demokrātisku un tiesisku pārraudzību; |
| --- | --- |

13.

aicina Kenijas valdību uzņemties atbildību un pievērsties jautājumam par Al-Shabaab grupējuma īstenoto vardarbību, kā jautājumam par tās cēloņiem; uzskata, ka drošību var sasniegt tikai tad, ja pienācīgi pievērš uzmanību jautājumam par sašķeltību Kenijas politiskajā un pilsoniskajā sabiedrībā un reģionālā līdzsvara trūkumam attīstībā; pauž nožēlu par policijas spēku novēloto reakciju; jo īpaši mudina valdību atturēties un teroristu uzbrukumu izmantošanas par ieganstu vērsties pret pilsoniskajām brīvībām; aicina Kenijas iestādes savu terorisma apkarošanas stratēģiju balstīt uz tiesiskumu un pamattiesību ievērošanu; uzstājīgi prasa veikt terorisma apkarošanas politikas demokrātisku un tiesisku pārraudzību;

| 14. | mudina Kenijas iestādes nodrošināt, ka tiek novērsts jebkāds mēģinājums dalīt pēc ticības un nenotiek paralēļu vilkšana starp musulmaņu kopienu un Al-Shabaab, un veikt visus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāta valsts vienotība tās sociālās un ekonomiskās izaugsmes un stabilitātes interesēs, kā arī tiek nodrošināta cilvēka cieņa un cilvēktiesības; aicina Kenijas valdību, opozīcijas līderus un reliģiskos līderus novērst vēsturiski veidojušās sūdzības par sociālo atstumtību, reģionālo dalījumu valstī un institucionālo diskrimināciju un nodrošināt, ka pretterorisma operācijas tiek vērstas tikai pret vainīgajiem, bet ne pret plašākām etniskajām un reliģiskajām kopienām; |
| --- | --- |

14.

mudina Kenijas iestādes nodrošināt, ka tiek novērsts jebkāds mēģinājums dalīt pēc ticības un nenotiek paralēļu vilkšana starp musulmaņu kopienu un Al-Shabaab, un veikt visus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāta valsts vienotība tās sociālās un ekonomiskās izaugsmes un stabilitātes interesēs, kā arī tiek nodrošināta cilvēka cieņa un cilvēktiesības; aicina Kenijas valdību, opozīcijas līderus un reliģiskos līderus novērst vēsturiski veidojušās sūdzības par sociālo atstumtību, reģionālo dalījumu valstī un institucionālo diskrimināciju un nodrošināt, ka pretterorisma operācijas tiek vērstas tikai pret vainīgajiem, bet ne pret plašākām etniskajām un reliģiskajām kopienām;

| 15. | atgādina Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES terorisma apkarošanas koordinatoram un dalībvalstīm par apņemšanos saskaņā ar 2012. gada jūnijā pieņemto ES Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju nodrošināt, ka cilvēktiesību jautājumi tiek apspriesti visu veidu pretterorisma dialogā ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

15.

atgādina Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES terorisma apkarošanas koordinatoram un dalībvalstīm par apņemšanos saskaņā ar 2012. gada jūnijā pieņemto ES Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju nodrošināt, ka cilvēktiesību jautājumi tiek apspriesti visu veidu pretterorisma dialogā ar trešām valstīm;

| 16. | aicina ES īstenot Kenijā militāro mācību misijas programmu un nodrošināt modernu tehniku, sadarbojoties ar Kenijas armiju un policiju un apmācot tos cīņai ar terorismu un Al-Shabaab ekspansijas novēršanai; |
| --- | --- |

16.

aicina ES īstenot Kenijā militāro mācību misijas programmu un nodrošināt modernu tehniku, sadarbojoties ar Kenijas armiju un policiju un apmācot tos cīņai ar terorismu un Al-Shabaab ekspansijas novēršanai;

| 17. | mudina Kenijas valdību darīt visu iespējamo, lai ievērotu tiesiskumu, cilvēktiesības, demokrātijas principus un pamatbrīvības, un aicina ES vadīt savu starptautisko partneri šajā virzienā un koncentrēt finanšu ieguldījumu esošo pārvaldības programmu uzlabošanā, lai garantētu nacionālo drošību un atnestu valstij un reģionam mieru un stabilitāti; uzstāj, ka Al-Shabaab grupējuma vardarbības kāpinājums “pa spirāli” ir jānovērš kopīgi ar kaimiņvalstīm; aicina ES sniegt visu nepieciešamo finanšu, loģistikas un ekspertu atbalstu šajā jautājumā, tostarp iespēju izmantot Āfrikas Miera nodrošināšanas un ES krīzes pārvaldības instrumentus; |
| --- | --- |

17.

mudina Kenijas valdību darīt visu iespējamo, lai ievērotu tiesiskumu, cilvēktiesības, demokrātijas principus un pamatbrīvības, un aicina ES vadīt savu starptautisko partneri šajā virzienā un koncentrēt finanšu ieguldījumu esošo pārvaldības programmu uzlabošanā, lai garantētu nacionālo drošību un atnestu valstij un reģionam mieru un stabilitāti; uzstāj, ka Al-Shabaab grupējuma vardarbības kāpinājums “pa spirāli” ir jānovērš kopīgi ar kaimiņvalstīm; aicina ES sniegt visu nepieciešamo finanšu, loģistikas un ekspertu atbalstu šajā jautājumā, tostarp iespēju izmantot Āfrikas Miera nodrošināšanas un ES krīzes pārvaldības instrumentus;

| 18. | aicina Kenijas drošības spēkus nodrošināt likumīgu atbildi cīņā ar terorisma draudiem; aicina Kenijas valdību nodrošināt valsts teritorijā izvietoto bēgļu nometņu drošību un aizsardzību saskaņā ar starptautiskajām tiesību normām; |
| --- | --- |

18.

aicina Kenijas drošības spēkus nodrošināt likumīgu atbildi cīņā ar terorisma draudiem; aicina Kenijas valdību nodrošināt valsts teritorijā izvietoto bēgļu nometņu drošību un aizsardzību saskaņā ar starptautiskajām tiesību normām;

| 19. | uzsver, ka starptautiskais terorisms tiek finansēts no nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizācijas, izpirkuma maksas, izspiešanas, narkotiku tirdzniecības un korupcijas; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot sadarbību ar trešām valstīm par apmainīšanos ar izlūkošanas datiem attiecībā uz nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka starptautiskais terorisms tiek finansēts no nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizācijas, izpirkuma maksas, izspiešanas, narkotiku tirdzniecības un korupcijas; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot sadarbību ar trešām valstīm par apmainīšanos ar izlūkošanas datiem attiecībā uz nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu;

| 20. | atkārtoti pauž atbalstu visām iniciatīvām, kuru mērķis ir veicināt reliģisko un citu kopienu dialogu un savstarpējo cieņu; aicina visas reliģiskās autoritātes veicināt toleranci un uzņemties iniciatīvu, lai nepieļautu naida kurināšanu, vardarbību un ekstrēmistu radikālisma pieaugumu; |
| --- | --- |

20.

atkārtoti pauž atbalstu visām iniciatīvām, kuru mērķis ir veicināt reliģisko un citu kopienu dialogu un savstarpējo cieņu; aicina visas reliģiskās autoritātes veicināt toleranci un uzņemties iniciatīvu, lai nepieļautu naida kurināšanu, vardarbību un ekstrēmistu radikālisma pieaugumu;

| 21. | nosoda mērķtiecīgus teroristu uzbrukumus izglītības iestādēm un to telpām kā veidu, kādā kaitēt izglītībai un cieņai pret visiem iedzīvotājiem, kā arī izraisīt uzticības trūkumu kopienu starpā un kopienu sašķeltību; atgādina par kristiešu meiteņu nolaupīšanu Nigērijas pilsētā Čibokā, ko 2014. gadā veica džihāda teroristu grupējums Boko Haram un ko nosodīja visā pasaulē, un par šo meiteņu pazušanu bez vēsts; |
| --- | --- |

21.

nosoda mērķtiecīgus teroristu uzbrukumus izglītības iestādēm un to telpām kā veidu, kādā kaitēt izglītībai un cieņai pret visiem iedzīvotājiem, kā arī izraisīt uzticības trūkumu kopienu starpā un kopienu sašķeltību; atgādina par kristiešu meiteņu nolaupīšanu Nigērijas pilsētā Čibokā, ko 2014. gadā veica džihāda teroristu grupējums Boko Haram un ko nosodīja visā pasaulē, un par šo meiteņu pazušanu bez vēsts;

| 22. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Kenijas valdībai, Āfrikas Savienības institūcijām, Starpvaldību attīstības iestādei (IGAD), ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālajai asamblejai, kā arī ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

22.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Kenijas valdībai, Āfrikas Savienības institūcijām, Starpvaldību attīstības iestādei (IGAD), ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālajai asamblejai, kā arī ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/55

---

P8_TA(2015)0179

ISIL/Da'esh veiktā kultūras pieminekļu iznīcināšana

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par ISIS/Da'esh veikto kultūras pieminekļu iznīcināšanu (2015/2649(RSP))

(2016/C 346/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai, uz kuriem jāatbild mutiski, par ISIS/Da’esh veikto kultūras pieminekļu iznīcināšanu (O-000031/2015 – B8-0115/2015 un O-000032/2015 – B8-0116/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai, uz kuriem jāatbild mutiski, par ISIS/Da’esh veikto kultūras pieminekļu iznīcināšanu (O-000031/2015 – B8-0115/2015 un O-000032/2015 – B8-0116/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167. pantu, kas paredz, ka “Savienības rīcības mērķis ir veicināt dalībvalstu sadarbību”, jo īpaši “Eiropas nozīmes kultūras mantojuma glabāšanā un sargāšanā”, un ka “Savienība un dalībvalstis kultūras jomā veicina sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167. pantu, kas paredz, ka “Savienības rīcības mērķis ir veicināt dalībvalstu sadarbību”, jo īpaši “Eiropas nozīmes kultūras mantojuma glabāšanā un sargāšanā”, un ka “Savienība un dalībvalstis kultūras jomā veicina sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām”,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 116/2009 par kultūras priekšmetu izvešanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 116/2009 par kultūras priekšmetu izvešanu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku un par Regulas (EK) Nr. 2465/96 atcelšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku un par Regulas (EK) Nr. 2465/96 atcelšanu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 13. decembra Regulu (ES) Nr. 1332/2013, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā (3), kas pieņemta, pamatojoties uz Padomes 2013. gada 13. decembra Lēmumu 2013/760/KĀDP, ar ko groza Lēmumu 2013/255/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (4), un jo īpaši tā 11.c pantu par Sīrijas kultūras priekšmetu importu, eksportu vai nodošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 13. decembra Regulu (ES) Nr. 1332/2013, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā (3), kas pieņemta, pamatojoties uz Padomes 2013. gada 13. decembra Lēmumu 2013/760/KĀDP, ar ko groza Lēmumu 2013/255/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (4), un jo īpaši tā 11.c pantu par Sīrijas kultūras priekšmetu importu, eksportu vai nodošanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 20. jūlija Vienoto rīcību 2001/555/KĀDP par Eiropas Savienības Satelītcentra izveidi (5), kas grozīta ar Padomes Vienoto rīcību 2009/834/KĀDP (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 20. jūlija Vienoto rīcību 2001/555/KĀDP par Eiropas Savienības Satelītcentra izveidi (5), kas grozīta ar Padomes Vienoto rīcību 2009/834/KĀDP (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada oktobra Rezolūciju par neoficiāla tiesībaizsardzības iestāžu un zinātības tīkla izveidi kultūras preču jomā (EU CULTNET) (14232/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada oktobra Rezolūciju par neoficiāla tiesībaizsardzības iestāžu un zinātības tīkla izveidi kultūras preču jomā (EU CULTNET) (14232/2012),

| — | ņemot vērā 1999. gada otro protokolu Hāgas 1954. gada Konvencijai par kultūras vērtību aizsardzību bruņota konflikta gadījumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada otro protokolu Hāgas 1954. gada Konvencijai par kultūras vērtību aizsardzību bruņota konflikta gadījumā,

| — | ņemot vērā UNESCO 1970. gada 14. novembra Konvenciju par pasākumiem kultūras vērtību nelikumīgas ievešanas, izvešanas un īpašumtiesību nodošanas aizliegšanai un novēršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO 1970. gada 14. novembra Konvenciju par pasākumiem kultūras vērtību nelikumīgas ievešanas, izvešanas un īpašumtiesību nodošanas aizliegšanai un novēršanai,

| — | ņemot vērā UNESCO 1972. gada 16. novembra Konvenciju par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO 1972. gada 16. novembra Konvenciju par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību,

| — | ņemot vērā UNESCO 2003. gada 17. oktobra Konvenciju par nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO 2003. gada 17. oktobra Konvenciju par nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanu,

| — | ņemot vērā UNESCO 2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO 2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā UNIDROIT 1995. gada Konvenciju par zagtiem vai nelegāli izvestiem kultūras priekšmetiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNIDROIT 1995. gada Konvenciju par zagtiem vai nelegāli izvestiem kultūras priekšmetiem,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2015. gada 12. februāra Rezolūciju Nr. 2199 par Al-Qaida terora aktu izraisītajiem draudiem starptautiskajam mieram un drošībai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2015. gada 12. februāra Rezolūciju Nr. 2199 par Al-Qaida terora aktu izraisītajiem draudiem starptautiskajam mieram un drošībai (7),

| — | ņemot vērā 1964. gada Starptautisko pieminekļu un vēsturisko vietu konservācijas un restaurācijas hartu (Venēcijas harta), kas paredz starptautisku satvaru seno ēku saglabāšanai un atjaunošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1964. gada Starptautisko pieminekļu un vēsturisko vietu konservācijas un restaurācijas hartu (Venēcijas harta), kas paredz starptautisku satvaru seno ēku saglabāšanai un atjaunošanai,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, kas pieņemti 1998. gada 17. jūlijā, un jo īpaši to 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta ix daļu, kurā “apzināta uzbrukumu vēršana pret reliģiskos, izglītības, mākslas vai labdarības nolūkos izmantotām ēkām, vēstures pieminekļiem, slimnīcām un vietām, kur sapulcēti slimie un ievainotie, ja vien šie objekti nav militāras nozīmes mērķi” atzīta par kara noziegumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, kas pieņemti 1998. gada 17. jūlijā, un jo īpaši to 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta ix daļu, kurā “apzināta uzbrukumu vēršana pret reliģiskos, izglītības, mākslas vai labdarības nolūkos izmantotām ēkām, vēstures pieminekļiem, slimnīcām un vietām, kur sapulcēti slimie un ievainotie, ja vien šie objekti nav militāras nozīmes mērķi” atzīta par kara noziegumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 12. marta rezolūciju par 2013. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un ES politiku šajā jomā (8), kuras 211. pantā norādīts, ka “par tīšu kultūras un mākslas mantojuma iznīcināšanu, kāda pašlaik notiek Irākā un Sīrijā, būtu jāizvirza apsūdzības kā par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 12. marta rezolūciju par 2013. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un ES politiku šajā jomā (8), kuras 211. pantā norādīts, ka “par tīšu kultūras un mākslas mantojuma iznīcināšanu, kāda pašlaik notiek Irākā un Sīrijā, būtu jāizvirza apsūdzības kā par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci”,

| — | ņemot vērā 2015. gada 6. februāra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Sīrijai un Irākai, kā arī Da’esh draudu novēršanai paredzētās ES reģionālās stratēģijas elementi” (JOIN(2015)0002), kurā Komisija un Komisijas priekšsēdētāja vietniece un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos atzina, cik nopietna ir kultūras mantojuma iznīcināšanas un izlaupīšanas problēma, ar ko nākas saskarties, novēršot krīzi Sīrijā un Irākā, un Da’esh radīto apdraudējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 6. februāra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Sīrijai un Irākai, kā arī Da’esh draudu novēršanai paredzētās ES reģionālās stratēģijas elementi” (JOIN(2015)0002), kurā Komisija un Komisijas priekšsēdētāja vietniece un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos atzina, cik nopietna ir kultūras mantojuma iznīcināšanas un izlaupīšanas problēma, ar ko nākas saskarties, novēršot krīzi Sīrijā un Irākā, un Da’esh radīto apdraudējumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā daudzi arheoloģiski, reliģiski un kultūras objekti Sīrijā un Irākā nesen ir tikuši pakļauti mērķtiecīgai iznīcināšanai, ko veikušas ekstrēmistu grupas, kas saistītas galvenokārt ar organizāciju “Irākas un Sīrijas Islāma valsts” (ISIS/Da’esh), un ka UNESCO ģenerāldirektore Irina Bokova šos sistemātiskos uzbrukumus kultūras mantojumam ir nosaukusi par “kultūrtīrīšanu”; |
| --- | --- |

A.

tā kā daudzi arheoloģiski, reliģiski un kultūras objekti Sīrijā un Irākā nesen ir tikuši pakļauti mērķtiecīgai iznīcināšanai, ko veikušas ekstrēmistu grupas, kas saistītas galvenokārt ar organizāciju “Irākas un Sīrijas Islāma valsts” (ISIS/Da’esh), un ka UNESCO ģenerāldirektore Irina Bokova šos sistemātiskos uzbrukumus kultūras mantojumam ir nosaukusi par “kultūrtīrīšanu”;

| B. | tā kā saskaņā ar UNESCO definīciju jēdziens “kultūrtīrīšana” nozīmē apzinātu stratēģiju, kuras mērķis ir iznīcināt kultūru daudzveidību, mērķtiecīgi vēršoties pret personām viņu kultūras vai reliģiskās piederības vai etniskās izcelsmes dēļ, kas ietver tīšus uzbrukumus viņu kulta, piemiņas un mācīšanās vietām, un tā kā Irākā un Sīrijā vērojamā kultūrtīrīšanas stratēģija izpaužas uzbrukumos kultūras mantojumam, t.i., gan pret kultūras fiziskām, materiālām un arhitektoniskām izpausmēm, tādām kā pieminekļi un ēkas, gan minoritātēm un nemateriālām kultūras izpausmēm, tādām kā paražas, tradīcijas un reliģiskie uzskati (9); |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar UNESCO definīciju jēdziens “kultūrtīrīšana” nozīmē apzinātu stratēģiju, kuras mērķis ir iznīcināt kultūru daudzveidību, mērķtiecīgi vēršoties pret personām viņu kultūras vai reliģiskās piederības vai etniskās izcelsmes dēļ, kas ietver tīšus uzbrukumus viņu kulta, piemiņas un mācīšanās vietām, un tā kā Irākā un Sīrijā vērojamā kultūrtīrīšanas stratēģija izpaužas uzbrukumos kultūras mantojumam, t.i., gan pret kultūras fiziskām, materiālām un arhitektoniskām izpausmēm, tādām kā pieminekļi un ēkas, gan minoritātēm un nemateriālām kultūras izpausmēm, tādām kā paražas, tradīcijas un reliģiskie uzskati (9);

| C. | tā kā dažas pret kultūras mantojumu vērstās iznīcināšanas darbības zināmos apstākļos ir uzskatāmas par noziegumiem pret cilvēci (10); tā kā šādu darbību vēršanu pret kādas reliģiskās vai etniskās grupas locekļiem jo īpaši var traktēt kā Starptautiskās Krimināltiesas Statūtu 7. panta 1. punkta h) apakšpunktā paredzēto noziegumu, proti, vajāšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā dažas pret kultūras mantojumu vērstās iznīcināšanas darbības zināmos apstākļos ir uzskatāmas par noziegumiem pret cilvēci (10); tā kā šādu darbību vēršanu pret kādas reliģiskās vai etniskās grupas locekļiem jo īpaši var traktēt kā Starptautiskās Krimināltiesas Statūtu 7. panta 1. punkta h) apakšpunktā paredzēto noziegumu, proti, vajāšanu;

| D. | tā kā šādas kultūras un vēstures objektu iznīcināšanas darbības nav jauna un tikai Irākā un Sīrijā sastopama parādība; tā kā UNESCO norāda: “Kultūras mantojums ir svarīgs kopienu, grupu un personu kultūras identitātes un sociālās kohēzijas komponents, tāpēc tā tīšai iznīcināšanai var būt nelabvēlīga ietekme uz cilvēka cieņu un cilvēktiesībām” (11); uzsverot, ka, atbilstīgi UNESCO un citu organizāciju norādītajam, kultūras un reliģisko objektu un artefaktu izlaupīšanā un kontrabandā Irākā un Sīrijā, ko jo īpaši veic ISIS/Da’esh, iegūtie līdzekļi tiek izmantoti, lai finansētu ISIS/Da’esh teroristiskās darbības, kā rezultātā mākslas un kultūras preces kļūst par ieročiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā šādas kultūras un vēstures objektu iznīcināšanas darbības nav jauna un tikai Irākā un Sīrijā sastopama parādība; tā kā UNESCO norāda: “Kultūras mantojums ir svarīgs kopienu, grupu un personu kultūras identitātes un sociālās kohēzijas komponents, tāpēc tā tīšai iznīcināšanai var būt nelabvēlīga ietekme uz cilvēka cieņu un cilvēktiesībām” (11); uzsverot, ka, atbilstīgi UNESCO un citu organizāciju norādītajam, kultūras un reliģisko objektu un artefaktu izlaupīšanā un kontrabandā Irākā un Sīrijā, ko jo īpaši veic ISIS/Da’esh, iegūtie līdzekļi tiek izmantoti, lai finansētu ISIS/Da’esh teroristiskās darbības, kā rezultātā mākslas un kultūras preces kļūst par ieročiem;

| E. | tā kā, pateicoties Eiropas Savienības sniegtajam finansējumam, UNESCO ar citiem stratēģiskajiem partneriem 2014. gada 1. martā uzsāka trīs gadu projektu “Sīrijas kultūras mantojuma ārkārtas aizsardzība”, kura mērķis jo īpaši ir aizsargāt Sīrijas kultūras mantojumu šajā ārkārtas situācijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā, pateicoties Eiropas Savienības sniegtajam finansējumam, UNESCO ar citiem stratēģiskajiem partneriem 2014. gada 1. martā uzsāka trīs gadu projektu “Sīrijas kultūras mantojuma ārkārtas aizsardzība”, kura mērķis jo īpaši ir aizsargāt Sīrijas kultūras mantojumu šajā ārkārtas situācijā;

| F. | tā kā Eiropas Savienība ir ratificējusi 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas ir pirmais starptautiskais instruments, kurā atzīta kultūras priekšmetu duālā ekonomiskā un kultūras nozīme un tas, ka kultūras priekšmetus līdz ar to nedrīkst uzskatīt par tādiem, kuriem ir tikai komerciāla vērtība; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Savienība ir ratificējusi 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas ir pirmais starptautiskais instruments, kurā atzīta kultūras priekšmetu duālā ekonomiskā un kultūras nozīme un tas, ka kultūras priekšmetus līdz ar to nedrīkst uzskatīt par tādiem, kuriem ir tikai komerciāla vērtība;

| G. | tā kā UNESCO Konvencija par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem, kas pieņemta1970. gada 17. novembrī, un UNIDROIT Konvencija par nozagtiem vai nelikumīgi izvestiem kultūras priekšmetiem, kas pieņemta 1995. gada 24. jūnijā, ir būtiski svarīgi instrumenti pasaules kultūras mantojuma aizsardzības stiprināšanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā UNESCO Konvencija par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem, kas pieņemta1970. gada 17. novembrī, un UNIDROIT Konvencija par nozagtiem vai nelikumīgi izvestiem kultūras priekšmetiem, kas pieņemta 1995. gada 24. jūnijā, ir būtiski svarīgi instrumenti pasaules kultūras mantojuma aizsardzības stiprināšanai;

| H. | tā kā nelikumīga kultūras priekšmetu tirdzniecība šobrīd ir trešais nozīmīgākais nelikumīgas tirdzniecības veids aiz narkotiku un ieroču tirdzniecības, tā kā šajā nelikumīgajā tirdzniecībā dominē organizētās noziedzības tīkli un tā kā pašreizējie valstu un starptautiskie mehānismi nav nedz pienācīgi aprīkoti, nedz saņem pietiekamu atbalstu, lai varētu šādu tirdzniecību novērst (12), |
| --- | --- |

H.

tā kā nelikumīga kultūras priekšmetu tirdzniecība šobrīd ir trešais nozīmīgākais nelikumīgas tirdzniecības veids aiz narkotiku un ieroču tirdzniecības, tā kā šajā nelikumīgajā tirdzniecībā dominē organizētās noziedzības tīkli un tā kā pašreizējie valstu un starptautiskie mehānismi nav nedz pienācīgi aprīkoti, nedz saņem pietiekamu atbalstu, lai varētu šādu tirdzniecību novērst (12),

| I. | tā kā cīņa pret nelikumīgu kultūras priekšmetu tirdzniecību neietilpst kādā konkrētā Eiropas Savienības kompetencē, jo Līgumos šāda kompetence nav noteikta, taču cīņa pret nelikumīgu tirdzniecību ietilpst vairākās ES kompetences jomās, piemēram, tādās jomās kā iekšējais tirgus, brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (BDTT), kultūra un kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP); |
| --- | --- |

I.

tā kā cīņa pret nelikumīgu kultūras priekšmetu tirdzniecību neietilpst kādā konkrētā Eiropas Savienības kompetencē, jo Līgumos šāda kompetence nav noteikta, taču cīņa pret nelikumīgu tirdzniecību ietilpst vairākās ES kompetences jomās, piemēram, tādās jomās kā iekšējais tirgus, brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (BDTT), kultūra un kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP);

| J. | tā kā ir steidzami nepieciešams labāk koordinēt cīņu pret nelikumīgu kultūras priekšmetu tirdzniecību un cieši sadarboties, lai veicinātu informētības palielināšanu un informācijas apmaiņu, kā arī panāktu stingrāku tiesisko regulējumu; šajā sakarā atgādinot, ka Padomes 2011. gada decembra secinājumos par noziedzības pret kultūras priekšmetiem novēršanu un apkarošanu cita starpā ir ierosināts dalībvalstīm pastiprināt tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonu, kultūras iestāžu un privāto organizāciju sadarbību; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir steidzami nepieciešams labāk koordinēt cīņu pret nelikumīgu kultūras priekšmetu tirdzniecību un cieši sadarboties, lai veicinātu informētības palielināšanu un informācijas apmaiņu, kā arī panāktu stingrāku tiesisko regulējumu; šajā sakarā atgādinot, ka Padomes 2011. gada decembra secinājumos par noziedzības pret kultūras priekšmetiem novēršanu un apkarošanu cita starpā ir ierosināts dalībvalstīm pastiprināt tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonu, kultūras iestāžu un privāto organizāciju sadarbību;

| K. | tā kā 2012. gada oktobrī ar Padomes rezolūciju tika izveidots neformāls tīkls, kurā sadarbojas tiesībaizsardzības iestādes un speciālisti, kas ir kompetenci kultūras priekšmetu jomā (ES CULTNET), un kura galvenais mērķis ir uzlabot tādas informācijas apmaiņu, kas saistīta ar nelikumīgu kultūras priekšmetu tirdzniecību, identificēt noziedzīgos tīklus, par kuriem ir aizdomas, ka tie varētu būt iesaistīti nelikumīgā tirdzniecībā, un dalīties informācijā par šādiem tīkliem; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2012. gada oktobrī ar Padomes rezolūciju tika izveidots neformāls tīkls, kurā sadarbojas tiesībaizsardzības iestādes un speciālisti, kas ir kompetenci kultūras priekšmetu jomā (ES CULTNET), un kura galvenais mērķis ir uzlabot tādas informācijas apmaiņu, kas saistīta ar nelikumīgu kultūras priekšmetu tirdzniecību, identificēt noziedzīgos tīklus, par kuriem ir aizdomas, ka tie varētu būt iesaistīti nelikumīgā tirdzniecībā, un dalīties informācijā par šādiem tīkliem;

| L. | tā kā sestdien, 2015. gada 28. martā, UNESCO ģenerāldirektore Irina Bokova Bagdādē atklāja kampaņu #Unite4Heritage, kuras mērķis ir, izmantojot sociālo tīklu iespējas, mobilizēt globālu atbalstu kultūras mantojuma aizsardzībai, |
| --- | --- |

L.

tā kā sestdien, 2015. gada 28. martā, UNESCO ģenerāldirektore Irina Bokova Bagdādē atklāja kampaņu #Unite4Heritage, kuras mērķis ir, izmantojot sociālo tīklu iespējas, mobilizēt globālu atbalstu kultūras mantojuma aizsardzībai,

| 1. | asi nosoda to, ka ISIS Sīrijā un Irākā iznīcina kultūras, arheoloģiskos un reliģiskos objektus; |
| --- | --- |

1.

asi nosoda to, ka ISIS Sīrijā un Irākā iznīcina kultūras, arheoloģiskos un reliģiskos objektus;

| 2. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos veikt piemērotus politiskos pasākumus, kas atbilst 2015. gada 12. februāra ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 2199, lai izbeigtu nelikumīgu tādu kultūras priekšmetu tirdzniecību, kuru izcelsme ir Sīrija un Irāka, kamēr šajās valstīs norisinās konflikts, tādējādi nepieļaujot, ka kultūras priekšmeti tiek izmantoti kā finansējuma avots teroristiskām darbībām; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos veikt piemērotus politiskos pasākumus, kas atbilst 2015. gada 12. februāra ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 2199, lai izbeigtu nelikumīgu tādu kultūras priekšmetu tirdzniecību, kuru izcelsme ir Sīrija un Irāka, kamēr šajās valstīs norisinās konflikts, tādējādi nepieļaujot, ka kultūras priekšmeti tiek izmantoti kā finansējuma avots teroristiskām darbībām;

| 3. | aicina PV/AP izmantot kultūras diplomātiju un starpkultūru dialogu, kad rodas vajadzība panākt atšķirīgu kopienu samierināšanos un atjaunot izpostītās vietas; |
| --- | --- |

3.

aicina PV/AP izmantot kultūras diplomātiju un starpkultūru dialogu, kad rodas vajadzība panākt atšķirīgu kopienu samierināšanos un atjaunot izpostītās vietas;

| 4. | aicina PV/AP, ES un tās dalībvalstis īstenot drošības pasākumus uz ES robežām, lai nepieļautu, ka kontrabandas ceļā tiek Savienībā ievesti kultūras priekšmeti no Sīrijas un Irākas, un aicina efektīvi sadarboties un darboties kopīgi, lai cīnītos pret Sīrijas un Irākas izcelsmes kultūras priekšmetu tirdzniecību Eiropā, jo liela daļa mākslas darbu no Tuvajiem Austrumiem ir paredzēti Eiropas tirgum, kā arī ASV un Persijas līča valstīm; |
| --- | --- |

4.

aicina PV/AP, ES un tās dalībvalstis īstenot drošības pasākumus uz ES robežām, lai nepieļautu, ka kontrabandas ceļā tiek Savienībā ievesti kultūras priekšmeti no Sīrijas un Irākas, un aicina efektīvi sadarboties un darboties kopīgi, lai cīnītos pret Sīrijas un Irākas izcelsmes kultūras priekšmetu tirdzniecību Eiropā, jo liela daļa mākslas darbu no Tuvajiem Austrumiem ir paredzēti Eiropas tirgum, kā arī ASV un Persijas līča valstīm;

| 5. | šajā sakarā ierosina Komisijai atbilstoši 2015. gada 12. februāra ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 2199 17. punktam koncentrēties uz kultūras priekšmetu, īpaši to kultūras priekšmetu, kas nelikumīgi izvesti no Irākas kopš 1990. gada 6. augusta un no Sīrijas kopš 2011. gada 15. marta, nelikumīgas tirdzniecības novēršanu un cīņu pret to; ierosina Komisijai sadarbībā ar tiem, kas valstu izmeklēšanas dienestos ir atbildīgi par šo jomu, un ciešā sadarbībā ar UNESCO un citām starptautiskām organizācijām, tādām, kā ICOM (Starptautiskā Muzeju padome), Starptautiskās Muzeju padomes Starptautiskā Zilā vairoga komiteja (ICBS), Eiropols, Interpols, UNIDROIT (Starptautiskais Privāttiesību unifikācijas institūts), WCO (Pasaules Muitas organizācija), ICOMOS (Starptautiskā Pieminekļu un ievērojamu vietu padome) un ICCROM (Starptautiskais Kultūras vērtību saglabāšanas un restaurācijas pētniecības centrs), izveidot koordinētu pieeju cīņai pret nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

5.

šajā sakarā ierosina Komisijai atbilstoši 2015. gada 12. februāra ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 2199 17. punktam koncentrēties uz kultūras priekšmetu, īpaši to kultūras priekšmetu, kas nelikumīgi izvesti no Irākas kopš 1990. gada 6. augusta un no Sīrijas kopš 2011. gada 15. marta, nelikumīgas tirdzniecības novēršanu un cīņu pret to; ierosina Komisijai sadarbībā ar tiem, kas valstu izmeklēšanas dienestos ir atbildīgi par šo jomu, un ciešā sadarbībā ar UNESCO un citām starptautiskām organizācijām, tādām, kā ICOM (Starptautiskā Muzeju padome), Starptautiskās Muzeju padomes Starptautiskā Zilā vairoga komiteja (ICBS), Eiropols, Interpols, UNIDROIT (Starptautiskais Privāttiesību unifikācijas institūts), WCO (Pasaules Muitas organizācija), ICOMOS (Starptautiskā Pieminekļu un ievērojamu vietu padome) un ICCROM (Starptautiskais Kultūras vērtību saglabāšanas un restaurācijas pētniecības centrs), izveidot koordinētu pieeju cīņai pret nelikumīgu tirdzniecību;

| 6. | aicina PV/AP iesaistīt Eiropas Savienības Satelītcentru Torrehonā, kas sniedz atbalstu Savienības lēmumu pieņemšanai KĀDP kontekstā, nodrošinot no satelītuzņēmumu analīzes iegūtus materiālus, un kas veiktu arheoloģisko atradumu un kultūras mantojuma vietu monitoringu un uzskaitīšanu Sīrijā un Irākā, kā arī sniegtu atbalstu Sīrijas arheologiem, lai nepieļautu tālāku kultūras mantojuma izlaupīšanu un civiliedzīvotāju bojāeju; |
| --- | --- |

6.

aicina PV/AP iesaistīt Eiropas Savienības Satelītcentru Torrehonā, kas sniedz atbalstu Savienības lēmumu pieņemšanai KĀDP kontekstā, nodrošinot no satelītuzņēmumu analīzes iegūtus materiālus, un kas veiktu arheoloģisko atradumu un kultūras mantojuma vietu monitoringu un uzskaitīšanu Sīrijā un Irākā, kā arī sniegtu atbalstu Sīrijas arheologiem, lai nepieļautu tālāku kultūras mantojuma izlaupīšanu un civiliedzīvotāju bojāeju;

| 7. | aicina Komisiju izveidot ātru un drošu informācijas apmaiņu, kā arī labākās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm, lai efektīvi cīnītos pret tādu kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību, kas nelikumīgi izvesti no Irākas un Sīrijas, un mudināt dalībvalstis izmantot starptautiskos instrumentus, kas izveidoti cīņai pret kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību un paredzēti policijas un muitas darbiniekiem, piemēram, Interpola datubāzi “I-24/7”, kurā ir informācija par zagtiem mākslas darbiem, un Pasaules Muitas organizācijas tiešsaistes saziņas rīku ARCHEO; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju izveidot ātru un drošu informācijas apmaiņu, kā arī labākās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm, lai efektīvi cīnītos pret tādu kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību, kas nelikumīgi izvesti no Irākas un Sīrijas, un mudināt dalībvalstis izmantot starptautiskos instrumentus, kas izveidoti cīņai pret kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību un paredzēti policijas un muitas darbiniekiem, piemēram, Interpola datubāzi “I-24/7”, kurā ir informācija par zagtiem mākslas darbiem, un Pasaules Muitas organizācijas tiešsaistes saziņas rīku ARCHEO;

| 8. | aicina apsvērt iespēju izveidot Eiropas apmācību programmas, kas paredzētas tiesnešiem, policijas un muitas darbiniekiem, valsts pārvaldes iestādēm un tirgus dalībniekiem kopumā, lai ļautu tiem, kuri ir iesaistīti cīņā pret nelikumīgu tirdzniecību ar kultūras priekšmetiem, iegūt un uzlabot specializētas zināšanas, un atbalstīt tādas iniciatīvas kā e-mācību kursu Sīrijas kultūras mantojuma speciālistiem, ko ICOMOS popularizēja 2013. gada janvārī un ar kuru speciālistiem tika sniegta informācija par katastrofu riska pārvaldību, pirmo palīdzību kultūras kolekcijām, kā arī dokumentēšanas paņēmieniem; |
| --- | --- |

8.

aicina apsvērt iespēju izveidot Eiropas apmācību programmas, kas paredzētas tiesnešiem, policijas un muitas darbiniekiem, valsts pārvaldes iestādēm un tirgus dalībniekiem kopumā, lai ļautu tiem, kuri ir iesaistīti cīņā pret nelikumīgu tirdzniecību ar kultūras priekšmetiem, iegūt un uzlabot specializētas zināšanas, un atbalstīt tādas iniciatīvas kā e-mācību kursu Sīrijas kultūras mantojuma speciālistiem, ko ICOMOS popularizēja 2013. gada janvārī un ar kuru speciālistiem tika sniegta informācija par katastrofu riska pārvaldību, pirmo palīdzību kultūras kolekcijām, kā arī dokumentēšanas paņēmieniem;

| 9. | aicina Komisiju izveidot saikni ar starptautiskiem pilsoniskās sabiedrības projektiem, ar kuriem aizsargā apdraudētus kultūras priekšmetus un ziņo par tiem, piemēram, AAAS ģeotelpisko tehnoloģiju projektu, un turpināt atbalstīt tādas pētnieku darbības kā projektu Mosul, ko izveidojis Sākotnējās apmācības tīkls digitālā kultūras mantojuma jomā (un ko finansē no Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosaukto darbību grantiem); |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju izveidot saikni ar starptautiskiem pilsoniskās sabiedrības projektiem, ar kuriem aizsargā apdraudētus kultūras priekšmetus un ziņo par tiem, piemēram, AAAS ģeotelpisko tehnoloģiju projektu, un turpināt atbalstīt tādas pētnieku darbības kā projektu Mosul, ko izveidojis Sākotnējās apmācības tīkls digitālā kultūras mantojuma jomā (un ko finansē no Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosaukto darbību grantiem);

| 10. | aicina Komisiju sniegt lielāku atbalstu ICOM Starptautiskās Muzeju padomes Kultūras vērtību nelikumīgas tirdzniecības novērošanas centram, kas ir izveidojis apdraudēto Sīrijas un Irākas senlietu ārkārtas sarkano sarakstu, kurš paredzēts muzejiem, muitas ierēdņiem, policijas darbiniekiem, mākslas darbu tirgotājiem un kolekcionāriem, un kas ir paredzējis sadarbībā ar UNITAR izmantot satelītuzņēmumus, lai uzraudzītu situāciju uz vietas; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju sniegt lielāku atbalstu ICOM Starptautiskās Muzeju padomes Kultūras vērtību nelikumīgas tirdzniecības novērošanas centram, kas ir izveidojis apdraudēto Sīrijas un Irākas senlietu ārkārtas sarkano sarakstu, kurš paredzēts muzejiem, muitas ierēdņiem, policijas darbiniekiem, mākslas darbu tirgotājiem un kolekcionāriem, un kas ir paredzējis sadarbībā ar UNITAR izmantot satelītuzņēmumus, lai uzraudzītu situāciju uz vietas;

| 11. | aicina ES un dalībvalstis izveidot informācijas kampaņas, lai atturētu sabiedrību no tādu kultūras priekšmetu iegādes, kas tiek tirgoti nelikumīgi un nāk no karadarbības reģioniem; |
| --- | --- |

11.

aicina ES un dalībvalstis izveidot informācijas kampaņas, lai atturētu sabiedrību no tādu kultūras priekšmetu iegādes, kas tiek tirgoti nelikumīgi un nāk no karadarbības reģioniem;

| 12. | aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai, cita starpā izmantojot ētikas kodeksus, cīņā pret nelikumīgu kultūras priekšmetu tirdzniecību no karadarbības reģioniem iesaistītu pētniecības un kultūras iestādes; |
| --- | --- |

12.

aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai, cita starpā izmantojot ētikas kodeksus, cīņā pret nelikumīgu kultūras priekšmetu tirdzniecību no karadarbības reģioniem iesaistītu pētniecības un kultūras iestādes;

| 13. | aicina Komisiju atbalstīt UNESCO #Unite4Heritage kampaņu, uzsākot informācijas kampaņu, kas vērsta uz Irāku un Sīriju ar mērķi uzlabot informētību par to, cik nozīmīgs ir šo valstu kultūras mantojums, kā mākslas priekšmetu izlaupīšana tiek izmantota, lai finansētu teroristu darbības, kā arī par iespējamajām sankcijām, kas draud par kultūras priekšmetu nelikumīgu importu no šīm valstīm vai no citām trešām valstīm; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju atbalstīt UNESCO #Unite4Heritage kampaņu, uzsākot informācijas kampaņu, kas vērsta uz Irāku un Sīriju ar mērķi uzlabot informētību par to, cik nozīmīgs ir šo valstu kultūras mantojums, kā mākslas priekšmetu izlaupīšana tiek izmantota, lai finansētu teroristu darbības, kā arī par iespējamajām sankcijām, kas draud par kultūras priekšmetu nelikumīgu importu no šīm valstīm vai no citām trešām valstīm;

| 14. | aicina Komisiju stiprināt un uzlabot ar Padomes 2012. gada oktobra Rezolūciju izveidotā EU CULTNET — neformāla tīkla, kas apvieno tiesībaizsardzības iestādes un ekspertus kultūras priekšmetu jomā, — darbību, jo tā mērķis ir uzlabot informācijas apmaiņu, lai novērstu kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību, kā ar paredzēt papildu instrumenta izveidi, ar ko tiktu kontrolēts no Sīrijas un Irākas nelikumīgi izvesto kultūras priekšmetu imports ES; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju stiprināt un uzlabot ar Padomes 2012. gada oktobra Rezolūciju izveidotā EU CULTNET — neformāla tīkla, kas apvieno tiesībaizsardzības iestādes un ekspertus kultūras priekšmetu jomā, — darbību, jo tā mērķis ir uzlabot informācijas apmaiņu, lai novērstu kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību, kā ar paredzēt papildu instrumenta izveidi, ar ko tiktu kontrolēts no Sīrijas un Irākas nelikumīgi izvesto kultūras priekšmetu imports ES;

| 15. | aicina Padomi nostiprināt tās Eurojusta un Eiropola nodaļas, kuru uzdevums ir sniegt atbalstu izmeklēšanai, prevencijai un izlūkdatu apmaiņai saistībā ar nelikumīgu kultūras priekšmetu tirdzniecību; |
| --- | --- |

15.

aicina Padomi nostiprināt tās Eurojusta un Eiropola nodaļas, kuru uzdevums ir sniegt atbalstu izmeklēšanai, prevencijai un izlūkdatu apmaiņai saistībā ar nelikumīgu kultūras priekšmetu tirdzniecību;

| 16. | mudina atsākt Starptautiskās Muzeju padomes Starptautiskās Zilā vairoga komitejas darbību; |
| --- | --- |

16.

mudina atsākt Starptautiskās Muzeju padomes Starptautiskās Zilā vairoga komitejas darbību;

| 17. | aicina Eiropas Savienību sadarbībā ar UNESCO un Starptautisko Krimināltiesu veikt nepieciešamos pasākumus, lai starptautiskajos tiesību aktos paplašinātu noziegumiem pret cilvēci kategoriju, iekļaujot tajā arī cilvēces kultūras mantojuma apzinātu un plaša mēroga bojāšanu vai iznīcināšanu; |
| --- | --- |

17.

aicina Eiropas Savienību sadarbībā ar UNESCO un Starptautisko Krimināltiesu veikt nepieciešamos pasākumus, lai starptautiskajos tiesību aktos paplašinātu noziegumiem pret cilvēci kategoriju, iekļaujot tajā arī cilvēces kultūras mantojuma apzinātu un plaša mēroga bojāšanu vai iznīcināšanu;

| 18. | aicina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, ratificēt 1970. gada UNESCO Konvenciju par pasākumiem kultūras vērtību nelikumīgas ievešanas, izvešanas un īpašumtiesību nodošanas aizliegšanai un novēršanai, 1995. gada UNIDROIT konvenciju un Hāgas 1954. gada Konvenciju par kultūras mantojuma aizsardzību bruņota konflikta gadījumā kopā ar tās 1999. gadā pieņemto Otro protokolu; |
| --- | --- |

18.

aicina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, ratificēt 1970. gada UNESCO Konvenciju par pasākumiem kultūras vērtību nelikumīgas ievešanas, izvešanas un īpašumtiesību nodošanas aizliegšanai un novēršanai, 1995. gada UNIDROIT konvenciju un Hāgas 1954. gada Konvenciju par kultūras mantojuma aizsardzību bruņota konflikta gadījumā kopā ar tās 1999. gadā pieņemto Otro protokolu;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, UNESCO ģenerāldirektorei, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, UNESCO ģenerāldirektorei, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 39, 10.2.2009., 1. lpp.

(2)  OV L 169, 8.7.2003., 6. lpp.

(3)  OV L 335, 14.12.2013., 3. lpp.

(4)  OV L 335, 14.12.2013., 50. lpp.

(5)  OV L 200, 25.7.2001., 5. lpp.

(6)  OV L 297, 13.11.2009., 18. lpp.

(7)  http://www.refworld.org/docid/54ef1f704.html

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0076.

(9)  http://www.unesco.org/new/en/media-services/single-view/news/conference_report_heritage_and_cultural_diversity_at_risk_in_iraq_and_syria/

(10)  International Criminal Tribunal for Yugoslavia, Kordić & Čerkez, 2001. gada 26. februāris, IT-95-14/2; 207. un 208. punkts.

(11)  UNESCO 2003. gada Deklarācija par kultūras mantojuma tīšu iznīcināšanu.

(12)  http://www.africa-eu-partnership.org/newsroom/all-news/morocco-africa-eu-workshop-fight-against-illegal-trafficking-cultural-goods

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/60

---

P8_TA(2015)0180

Stāvoklis Maldīvijā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par stāvokli Maldīvijā (2015/2662(RSP))

(2016/C 346/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Maldīviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Maldīviju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2012. gada 20. janvāra kopīgo vietējo paziņojumu par neseno notikumu attīstību Maldīvijā, tostarp krimināltiesas tiesneša arestu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2012. gada 20. janvāra kopīgo vietējo paziņojumu par neseno notikumu attīstību Maldīvijā, tostarp krimināltiesas tiesneša arestu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2014. gada 30. septembra kopīgo vietējo paziņojumu par pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību apdraudējumu Maldīvijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2014. gada 30. septembra kopīgo vietējo paziņojumu par pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību apdraudējumu Maldīvijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. gada 24. februāra kopīgo vietējo paziņojumu par tiesiskumu Maldīvijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. gada 24. februāra kopīgo vietējo paziņojumu par tiesiskumu Maldīvijā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos runaspersonas 2014. gada 30. aprīļa paziņojumu par nāvessoda piemērošanas sākšanu Maldīvijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos runaspersonas 2014. gada 30. aprīļa paziņojumu par nāvessoda piemērošanas sākšanu Maldīvijā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos runaspersonas 2015. gada 14. marta paziņojumu par bijušā Maldīvijas prezidenta Mohamed Nasheed notiesāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos runaspersonas 2015. gada 14. marta paziņojumu par bijušā Maldīvijas prezidenta Mohamed Nasheed notiesāšanu,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra Zeid Ra’ad Al Hussein2015. gada 18. marta paziņojumu par bijušā prezidenta Mohamed Nasheed tiesas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra Zeid Ra’ad Al Hussein2015. gada 18. marta paziņojumu par bijušā prezidenta Mohamed Nasheed tiesas procesu,

| — | ņemot vērā ANO īpašās referentes jautājumos par tiesnešu un advokātu neatkarību Gabriela Knaul 2015. gada 19. marta paziņojumu “Bez taisnīgas un neatkarīgas tiesu sistēmas demokrātija Maldīvijā nav iespējama”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašās referentes jautājumos par tiesnešu un advokātu neatkarību Gabriela Knaul 2015. gada 19. marta paziņojumu “Bez taisnīgas un neatkarīgas tiesu sistēmas demokrātija Maldīvijā nav iespējama”,

| — | ņemot vērā uz Maldīvijas Republikas parlamenta vēlēšanām nosūtītās ES vēlēšanu novērošanas misijas 2014. gada 22. marta galīgo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā uz Maldīvijas Republikas parlamenta vēlēšanām nosūtītās ES vēlēšanu novērošanas misijas 2014. gada 22. marta galīgo ziņojumu,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram ir pievienojusies arī Maldīvija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram ir pievienojusies arī Maldīvija,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2015. gada 13. martā, pamatojoties uz apsūdzību terorismā, Maldīvijas bijušajam prezidentam Mohamed Nasheed piesprieda 13 gadu cietumsodu par toreizējā krimināltiesas galvenā tiesneša Abdullah Mohamed arestu 2012. gada janvārī, par ko bažas pauda arī ES; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. gada 13. martā, pamatojoties uz apsūdzību terorismā, Maldīvijas bijušajam prezidentam Mohamed Nasheed piesprieda 13 gadu cietumsodu par toreizējā krimināltiesas galvenā tiesneša Abdullah Mohamed arestu 2012. gada janvārī, par ko bažas pauda arī ES;

| B. | tā kā šis pretrunīgais tiesas process neatbilda nacionālajiem un starptautiskajiem tiesvedības standartiem, neraugoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas un ES aicinājumu tiesas procesā pret bijušo prezidentu M. Nasheed nodrošināt taisnīgumu un pārredzamību; |
| --- | --- |

B.

tā kā šis pretrunīgais tiesas process neatbilda nacionālajiem un starptautiskajiem tiesvedības standartiem, neraugoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas un ES aicinājumu tiesas procesā pret bijušo prezidentu M. Nasheed nodrošināt taisnīgumu un pārredzamību;

| C. | tā kā Mohamed Nasheed, kurš jau ilgi ir nevardarbīgi cīnījies par cilvēktiesībām un plurālistisku demokrātiju, 30 gadus ilgušās prezidenta Maumoon Abdul Gayoon diktatūras laikā tika vairākkārt ieslodzīts un četrus gadus pēc tam, kad bija kļuvis par pirmo demokrātiski ievēlēto Maldīvijas prezidentu, apšaubāmos apstākļos atteicās no varas; |
| --- | --- |

C.

tā kā Mohamed Nasheed, kurš jau ilgi ir nevardarbīgi cīnījies par cilvēktiesībām un plurālistisku demokrātiju, 30 gadus ilgušās prezidenta Maumoon Abdul Gayoon diktatūras laikā tika vairākkārt ieslodzīts un četrus gadus pēc tam, kad bija kļuvis par pirmo demokrātiski ievēlēto Maldīvijas prezidentu, apšaubāmos apstākļos atteicās no varas;

| D. | tā kā Maldīvijas tiesu iestāžu politiskās neatkarības un apmācības trūkums grauj valsts tiesu sistēmas vietējo un starptautisko reputāciju; |
| --- | --- |

D.

tā kā Maldīvijas tiesu iestāžu politiskās neatkarības un apmācības trūkums grauj valsts tiesu sistēmas vietējo un starptautisko reputāciju;

| E. | tā kā bijušajiem aizsardzības ministriem Tholhath Ibrahim un Mohamed Nazim nesen Maldīvijā piesprieda attiecīgi 10 un 11 gadu cietumsodu, savukārt bijušajam parlamenta priekšsēdētāja vietniekam Ahmed Nazim — 25 gadu cietumsodu; tā kā ir ziņas, ka arī šajos tiesas procesos pieļauti daudzi pārkāpumi; |
| --- | --- |

E.

tā kā bijušajiem aizsardzības ministriem Tholhath Ibrahim un Mohamed Nazim nesen Maldīvijā piesprieda attiecīgi 10 un 11 gadu cietumsodu, savukārt bijušajam parlamenta priekšsēdētāja vietniekam Ahmed Nazim — 25 gadu cietumsodu; tā kā ir ziņas, ka arī šajos tiesas procesos pieļauti daudzi pārkāpumi;

| F. | tā kā opozīcijas politiķi joprojām tiek regulāri iebiedēti un Parlamentu savienības komitejas parlamentāriešu cilvēktiesību jautājumos nesen sagatavotā ziņojumā norādīts, ka Maldīvijā ir viens no pasaulē sliktākajiem stāvokļiem saistībā ar uzbrukumiem opozīcijā esošajiem parlamenta deputātiem, šo deputātu spīdzināšanu un iebiedēšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā opozīcijas politiķi joprojām tiek regulāri iebiedēti un Parlamentu savienības komitejas parlamentāriešu cilvēktiesību jautājumos nesen sagatavotā ziņojumā norādīts, ka Maldīvijā ir viens no pasaulē sliktākajiem stāvokļiem saistībā ar uzbrukumiem opozīcijā esošajiem parlamenta deputātiem, šo deputātu spīdzināšanu un iebiedēšanu;

| G. | tā kā Maldīvijas Parlaments 2015. gada 30. martā pieņēma grozījumu Maldīvijas Likumā par ieslodzījumu un pirmstermiņa atbrīvošanu, neļaujot personām, kas izcieš cietumsodu, būt politisku partiju locekļiem, un tā kā tas faktiski liedz M. Nasheed aktīvi darboties politikā un kandidēt prezidenta vēlēšanās 2018. gadā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Maldīvijas Parlaments 2015. gada 30. martā pieņēma grozījumu Maldīvijas Likumā par ieslodzījumu un pirmstermiņa atbrīvošanu, neļaujot personām, kas izcieš cietumsodu, būt politisku partiju locekļiem, un tā kā tas faktiski liedz M. Nasheed aktīvi darboties politikā un kandidēt prezidenta vēlēšanās 2018. gadā;

| H. | tā kā kopš 2015. gada februāra ir arestēti vismaz 140 miermīlīgi demonstranti, kuri vēlāk tika atbrīvoti ar nosacījumiem, kas būtiski ierobežo viņu tiesība piedalīties turpmākās demonstrācijās; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopš 2015. gada februāra ir arestēti vismaz 140 miermīlīgi demonstranti, kuri vēlāk tika atbrīvoti ar nosacījumiem, kas būtiski ierobežo viņu tiesība piedalīties turpmākās demonstrācijās;

| I. | tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas un cilvēktiesību aizstāvji aizvien vairāk saskaras ar vajāšanu, draudiem un uzbrukumiem, tostarp arī Maldīvijas Cilvēktiesību komisija, kuru Augstākajā tiesā apsūdzēja valsts nodevībā un konstitucionālās kārtības graušanā par to, ka tā iesniedza ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Maldīvijā ANO Cilvēktiesību padomes vispārējam periodiskajam pārskatam; tā kā NVO ir izteikti reģistrācijas anulēšanas draudi; |
| --- | --- |

I.

tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas un cilvēktiesību aizstāvji aizvien vairāk saskaras ar vajāšanu, draudiem un uzbrukumiem, tostarp arī Maldīvijas Cilvēktiesību komisija, kuru Augstākajā tiesā apsūdzēja valsts nodevībā un konstitucionālās kārtības graušanā par to, ka tā iesniedza ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Maldīvijā ANO Cilvēktiesību padomes vispārējam periodiskajam pārskatam; tā kā NVO ir izteikti reģistrācijas anulēšanas draudi;

| J. | tā kā pēdējos gados ir būtiski ierobežota preses brīvība, ir arestēti trīs žurnālisti, kuri ziņoja par politiskajām demonstrācijām, kas pieprasīja atbrīvot Mohamed Nasheed, un Ahmed Rilwan, pret valdību kritiski noskaņots žurnālists, kurš pazuda 2014. gada augustā, joprojām nav atrasts un, domājams, ir miris; |
| --- | --- |

J.

tā kā pēdējos gados ir būtiski ierobežota preses brīvība, ir arestēti trīs žurnālisti, kuri ziņoja par politiskajām demonstrācijām, kas pieprasīja atbrīvot Mohamed Nasheed, un Ahmed Rilwan, pret valdību kritiski noskaņots žurnālists, kurš pazuda 2014. gada augustā, joprojām nav atrasts un, domājams, ir miris;

| K. | tā kā šo politisko nestabilitāti pavada bažas par islāmistu agresivitātes palielināšanos Maldīvijā un par to, cik daudz radikalizētu jaunu vīriešu, iespējams, pievienojušies ISIS; |
| --- | --- |

K.

tā kā šo politisko nestabilitāti pavada bažas par islāmistu agresivitātes palielināšanos Maldīvijā un par to, cik daudz radikalizētu jaunu vīriešu, iespējams, pievienojušies ISIS;

| L. | tā kā 2014. gada 27. aprīlī Maldīvijas parlaments nobalsoja par 1954. gadā ieviestā nāvessoda moratorija atcelšanu, tādējādi ļaujot notiesāt nepilngadīgos, sākot no septiņu gadu vecuma, kurus var atzīt par vainīgiem un turēt cietumā, līdz viņi sasniedz 18 gadu vecumu, kad tiek izpildīts piespriestais nāvessods; tā kā ar to tiek pārkāptas starptautiskās cilvēktiesību saistības, kas Maldīvijai jāievēro kā Konvencijas par bērna tiesībām pusei; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2014. gada 27. aprīlī Maldīvijas parlaments nobalsoja par 1954. gadā ieviestā nāvessoda moratorija atcelšanu, tādējādi ļaujot notiesāt nepilngadīgos, sākot no septiņu gadu vecuma, kurus var atzīt par vainīgiem un turēt cietumā, līdz viņi sasniedz 18 gadu vecumu, kad tiek izpildīts piespriestais nāvessods; tā kā ar to tiek pārkāptas starptautiskās cilvēktiesību saistības, kas Maldīvijai jāievēro kā Konvencijas par bērna tiesībām pusei;

| M. | tā kā šajā valstī ieceļojušie darba ņēmēji cieš no piespiedu darba un parādu verdzības, viņiem tiek atņemti identitātes un ceļošanas dokumenti, aizturēta algu izmaksa vai tās vispār netiek maksātas un Maldīvijas iestādes ir draudējušas viņus izraidīt par protestiem pret diskrimināciju un vardarbību, kuri notika pēc vairākiem uzbrukumiem ieceļojušiem darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā šajā valstī ieceļojušie darba ņēmēji cieš no piespiedu darba un parādu verdzības, viņiem tiek atņemti identitātes un ceļošanas dokumenti, aizturēta algu izmaksa vai tās vispār netiek maksātas un Maldīvijas iestādes ir draudējušas viņus izraidīt par protestiem pret diskrimināciju un vardarbību, kuri notika pēc vairākiem uzbrukumiem ieceļojušiem darba ņēmējiem;

| N. | tā kā Maldīvijā neliels skaits sieviešu no Šrilankas, Taizemes, Indijas, Ķīnas, Filipīnām, Austrumeiropas, bijušajām padomju valstīm, Bangladešas un Maldīvijas cieš no cilvēku tirdzniecības seksuālās izmantošanas nolūkā un ir ziņas, ka daļa Maldīvijas bērnu tiek seksuāli izmantoti un var būt pakļauti piespiedu darbam, |
| --- | --- |

N.

tā kā Maldīvijā neliels skaits sieviešu no Šrilankas, Taizemes, Indijas, Ķīnas, Filipīnām, Austrumeiropas, bijušajām padomju valstīm, Bangladešas un Maldīvijas cieš no cilvēku tirdzniecības seksuālās izmantošanas nolūkā un ir ziņas, ka daļa Maldīvijas bērnu tiek seksuāli izmantoti un var būt pakļauti piespiedu darbam,

| 1. | pauž dziļas bažas par Maldīvijā pieaugošajām tendencēm virzībā uz autoritāru varu, politisko oponentu apspiešanu un plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības iebiedēšanu, kas varētu kaitēt pēdējo gadu laikā sasniegtajam cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma ieviešanas jomā šajā valstī; aicina visas puses atturēties no rīcības, kas varētu krīzi padarīt vēl smagāku, un ievērot demokrātiju un tiesiskumu; |
| --- | --- |

1.

pauž dziļas bažas par Maldīvijā pieaugošajām tendencēm virzībā uz autoritāru varu, politisko oponentu apspiešanu un plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības iebiedēšanu, kas varētu kaitēt pēdējo gadu laikā sasniegtajam cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma ieviešanas jomā šajā valstī; aicina visas puses atturēties no rīcības, kas varētu krīzi padarīt vēl smagāku, un ievērot demokrātiju un tiesiskumu;

| 2. | nosoda smagos pārkāpumus, kas pieļauti bijušā prezidenta Mohamed Nasheed tiesas procesā; uzstāj, ka apelācijas iesniegšanas gadījumā būtu pilnībā jāievēro M. Nasheed tiesības saskaņā ar Maldīvijas starptautiskajām saistībām, pašas valsts konstitūciju un visām starptautiski atzītām garantijām uz taisnīgu tiesu; mudina ES delegāciju Šrilankā un Maldīvijā uzstāt, lai tai atļauj cieši sekot līdzi apelācijas procesam; |
| --- | --- |

2.

nosoda smagos pārkāpumus, kas pieļauti bijušā prezidenta Mohamed Nasheed tiesas procesā; uzstāj, ka apelācijas iesniegšanas gadījumā būtu pilnībā jāievēro M. Nasheed tiesības saskaņā ar Maldīvijas starptautiskajām saistībām, pašas valsts konstitūciju un visām starptautiski atzītām garantijām uz taisnīgu tiesu; mudina ES delegāciju Šrilankā un Maldīvijā uzstāt, lai tai atļauj cieši sekot līdzi apelācijas procesam;

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām noteikumiem tiesiskuma, tiesību uz taisnīgu tiesu, pienācīga tiesas procesa un tiesu iestāžu neatkarības ievērošana ir galvenie demokratizācijas procesa elementi; uzsver, ka pret visiem Maldīvijas iedzīvotājiem, tostarp bijušo prezidentu M. Nasheed, ir jāizturas atbilstoši šiem principiem, kas paši par sevi ir nozīmīgi plurālistiskā sabiedrībā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka saskaņā ar Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām noteikumiem tiesiskuma, tiesību uz taisnīgu tiesu, pienācīga tiesas procesa un tiesu iestāžu neatkarības ievērošana ir galvenie demokratizācijas procesa elementi; uzsver, ka pret visiem Maldīvijas iedzīvotājiem, tostarp bijušo prezidentu M. Nasheed, ir jāizturas atbilstoši šiem principiem, kas paši par sevi ir nozīmīgi plurālistiskā sabiedrībā;

| 4. | aicina izveidot uzticamu un iekļaujošu politisko procesu, kurā piedalītos visi demokrātiskie spēki un kura mērķis būtu atjaunot un uzturēt stabilitāti Maldīvijā un atsākt valsts pāreju uz demokrātiju; aicina nekavējoties izbeigt politisko pretinieku iebiedēšanu; aicina Maldīvijas valdību veikt vajadzīgos pasākumus, lai atjaunotu uzticēšanos tās demokrātijas, tiesu iestāžu neatkarības un tiesiskuma jomā, tostarp attiecībā uz vārda un pulcēšanās brīvību un taisnīga tiesas procesa nodrošināšanu; |
| --- | --- |

4.

aicina izveidot uzticamu un iekļaujošu politisko procesu, kurā piedalītos visi demokrātiskie spēki un kura mērķis būtu atjaunot un uzturēt stabilitāti Maldīvijā un atsākt valsts pāreju uz demokrātiju; aicina nekavējoties izbeigt politisko pretinieku iebiedēšanu; aicina Maldīvijas valdību veikt vajadzīgos pasākumus, lai atjaunotu uzticēšanos tās demokrātijas, tiesu iestāžu neatkarības un tiesiskuma jomā, tostarp attiecībā uz vārda un pulcēšanās brīvību un taisnīga tiesas procesa nodrošināšanu;

| 5. | aicina nekavējoties Maldīvijā izbeigt politisku iejaukšanos tiesu sistēmā un to depolitizēt; aicina īstenot steidzamas reformas, kas nodrošinātu Maldīvijas tiesu sistēmas neatkarību un neitralitāti, lai atjaunotu vietējo un starptautisko uzticēšanos tās darbam; uzsver, ka šīs reformas būtu jāapstiprina un jāīsteno nekavējoties; |
| --- | --- |

5.

aicina nekavējoties Maldīvijā izbeigt politisku iejaukšanos tiesu sistēmā un to depolitizēt; aicina īstenot steidzamas reformas, kas nodrošinātu Maldīvijas tiesu sistēmas neatkarību un neitralitāti, lai atjaunotu vietējo un starptautisko uzticēšanos tās darbam; uzsver, ka šīs reformas būtu jāapstiprina un jāīsteno nekavējoties;

| 6. | atgādina Maldīvijas valdībai, ka valsts konstitūcija garantē tiesības protestēt un ka atbrīvošanas nosacījumi, kas liedz cilvēkiem piedalīties miermīlīgās demonstrācijās, ir nelikumīgi; |
| --- | --- |

6.

atgādina Maldīvijas valdībai, ka valsts konstitūcija garantē tiesības protestēt un ka atbrīvošanas nosacījumi, kas liedz cilvēkiem piedalīties miermīlīgās demonstrācijās, ir nelikumīgi;

| 7. | aicina nekavējoties izbeigt visu veidu vardarbību, tostarp pret miermīlīgiem protestētājiem, un atgādina drošības spēkiem par viņu pienākumu aizsargāt miermīlīgus demonstrētājus pret vardarbīgām bandām; aicina Maldīvijas valdību izbeigt to, ka paliek nesodīti kārtībsargi, kuri ir izmantojuši vardarbību pret iedzīvotājiem, kas veicina reliģisku iecietību, miermīlīgiem protestētājiem, kritiskiem plašsaziņas līdzekļiem un pilsonisko sabiedrību; prasa saukt pie atbildības par šādiem vardarbīgiem uzbrukumiem vainīgās personas; |
| --- | --- |

7.

aicina nekavējoties izbeigt visu veidu vardarbību, tostarp pret miermīlīgiem protestētājiem, un atgādina drošības spēkiem par viņu pienākumu aizsargāt miermīlīgus demonstrētājus pret vardarbīgām bandām; aicina Maldīvijas valdību izbeigt to, ka paliek nesodīti kārtībsargi, kuri ir izmantojuši vardarbību pret iedzīvotājiem, kas veicina reliģisku iecietību, miermīlīgiem protestētājiem, kritiskiem plašsaziņas līdzekļiem un pilsonisko sabiedrību; prasa saukt pie atbildības par šādiem vardarbīgiem uzbrukumiem vainīgās personas;

| 8. | aicina Maldīvijas valdību ļaut veikt pienācīgu izmeklēšanu par Ahmed Rilwan pazušanu; |
| --- | --- |

8.

aicina Maldīvijas valdību ļaut veikt pienācīgu izmeklēšanu par Ahmed Rilwan pazušanu;

| 9. | nosoda nāves soda atjaunošanu Maldīvijā un prasa Maldīvijas valdībai un parlamentam atjaunot moratoriju nāvessodam; |
| --- | --- |

9.

nosoda nāves soda atjaunošanu Maldīvijā un prasa Maldīvijas valdībai un parlamentam atjaunot moratoriju nāvessodam;

| 10. | mudina visas iesaistītās puses Maldīvijā konstruktīvi strādāt kopā visās jomās un jo īpaši attiecībā uz klimata pārmaiņām, kuras var destabilizēt valsti; |
| --- | --- |

10.

mudina visas iesaistītās puses Maldīvijā konstruktīvi strādāt kopā visās jomās un jo īpaši attiecībā uz klimata pārmaiņām, kuras var destabilizēt valsti;

| 11. | pieprasa, lai vietējās iestādes pilnībā ievērotu cilvēku tirdzniecības izskaušanas standartu minimumu; pauž atzinību par pašreizējiem centieniem risināt šo problēmu un par panākto progresu, bet uzstāj, ka cilvēku tirdzniecības apkarošanas tiesību akta noteikumi būtu steidzami jāīsteno praksē, jo nav atrisinātas nopietnas problēmas, kas saistītas ar šā tiesību akta īstenošanu un cietušo aizsardzību; |
| --- | --- |

11.

pieprasa, lai vietējās iestādes pilnībā ievērotu cilvēku tirdzniecības izskaušanas standartu minimumu; pauž atzinību par pašreizējiem centieniem risināt šo problēmu un par panākto progresu, bet uzstāj, ka cilvēku tirdzniecības apkarošanas tiesību akta noteikumi būtu steidzami jāīsteno praksē, jo nav atrisinātas nopietnas problēmas, kas saistītas ar šā tiesību akta īstenošanu un cietušo aizsardzību;

| 12. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis savās tīmekļa vietnēs, kurās tiek sniegti ieteikumi ceļotājiem, brīdināt par Maldīvijas rādītājiem cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

12.

aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis savās tīmekļa vietnēs, kurās tiek sniegti ieteikumi ceļotājiem, brīdināt par Maldīvijas rādītājiem cilvēktiesību jomā;

| 13. | prasa Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un EĀDD turpināt rūpīgi uzraudzīt Maldīvijas politisko situāciju un ES divpusējās attiecībās ar šo valsti un starptautiskos daudzpusējos forumos rīkoties proaktīvi, lai šajā valstī panāktu stabilitāti, stiprinātu demokrātiju un tiesiskumu un nodrošinātu pilnīgu cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

13.

prasa Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un EĀDD turpināt rūpīgi uzraudzīt Maldīvijas politisko situāciju un ES divpusējās attiecībās ar šo valsti un starptautiskos daudzpusējos forumos rīkoties proaktīvi, lai šajā valstī panāktu stabilitāti, stiprinātu demokrātiju un tiesiskumu un nodrošinātu pilnīgu cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, kā arī Maldīvijas Republikas parlamentam un valdībai. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, kā arī Maldīvijas Republikas parlamentam un valdībai.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/63

---

P8_TA(2015)0181

Albānijas 2014. gada progresa ziņojums

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par Albānijas 2014. gada progresa ziņojumu (2014/2951(RSP))

(2016/C 346/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19.un 20. jūnijā Salonikos notikušās sanāksmes secinājumus attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izredzēm pievienoties Eiropas Savienībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19.un 20. jūnijā Salonikos notikušās sanāksmes secinājumus attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izredzēm pievienoties Eiropas Savienībai,

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. un 27. jūnija Eiropadomes secinājumus un Vispārējo lietu padomes 2014. gada 16. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. un 27. jūnija Eiropadomes secinājumus un Vispārējo lietu padomes 2014. gada 16. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra atzinumu par Albānijas pieteikumu iestājai Eiropas Savienībā un Komisijas 2014. gada 4. jūnija ziņojumu par Albānijas panākumiem cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību un tiesu reformā (COM(2014)0331), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra atzinumu par Albānijas pieteikumu iestājai Eiropas Savienībā un Komisijas 2014. gada 4. jūnija ziņojumu par Albānijas panākumiem cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību un tiesu reformā (COM(2014)0331),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 8. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2014.-2015. gadā” (COM(2014)0700) un Komisijas dienestu darba dokumentu “Albānijas 2014. gada progresa ziņojums” (SWD(2013)0304), kā arī 2014. gada 18. augustā pieņemto indikatīvo stratēģijas dokumentu par Albāniju(2014–2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 8. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2014.-2015. gadā” (COM(2014)0700) un Komisijas dienestu darba dokumentu “Albānijas 2014. gada progresa ziņojums” (SWD(2013)0304), kā arī 2014. gada 18. augustā pieņemto indikatīvo stratēģijas dokumentu par Albāniju(2014–2020),

| — | ņemot vērā Albānijas parlamenta 2014. gada 24. decembra rezolūciju par politisko vienošanos starp valdošo vairākumu un opozīciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Albānijas parlamenta 2014. gada 24. decembra rezolūciju par politisko vienošanos starp valdošo vairākumu un opozīciju,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Albāniju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Albāniju,

| — | ņemot vērā darbu, ko Knut Fleckenstein veicis kā Ārlietu komitejas pastāvīgais referents jautājumos par Albāniju; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darbu, ko Knut Fleckenstein veicis kā Ārlietu komitejas pastāvīgais referents jautājumos par Albāniju;

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Albānija dažu pēdējo gadu laikā guvusi iespaidīgus panākumus ceļā uz pievienošanos ES un tādēļ tai 2014. gada jūnijā tika piešķirts kandidātvalsts statuss; tā kā vēl pastāv problēmas un tās ir strauji un efektīvi jārisina, lai turpinātu virzību ceļā uz dalību ES; |
| --- | --- |

A.

tā kā Albānija dažu pēdējo gadu laikā guvusi iespaidīgus panākumus ceļā uz pievienošanos ES un tādēļ tai 2014. gada jūnijā tika piešķirts kandidātvalsts statuss; tā kā vēl pastāv problēmas un tās ir strauji un efektīvi jārisina, lai turpinātu virzību ceļā uz dalību ES;

| B. | tā kā ilgtspējīgu reformu konsekventa pieņemšana un efektīva īstenošana attiecībā uz piecām galvenajām prioritātēm veicina Albānijas demokrātisku pārveidi un paver ceļu uz ES pievienošanās sarunu sākšanu; tā kā Albānijā pievienošanās Eiropas Savienībai ir kļuvusi par virzītājspēku reformām, kas saistītas ar ES, un tā kā pievienošanās grafiku noteiks šo reformu ātrums un kvalitāte; tā kā pievienošanās sarunu sākšana veicinātu ar turpmākās reformas, sniedzot konkrētu un uzticamu ES perspektīvu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ilgtspējīgu reformu konsekventa pieņemšana un efektīva īstenošana attiecībā uz piecām galvenajām prioritātēm veicina Albānijas demokrātisku pārveidi un paver ceļu uz ES pievienošanās sarunu sākšanu; tā kā Albānijā pievienošanās Eiropas Savienībai ir kļuvusi par virzītājspēku reformām, kas saistītas ar ES, un tā kā pievienošanās grafiku noteiks šo reformu ātrums un kvalitāte; tā kā pievienošanās sarunu sākšana veicinātu ar turpmākās reformas, sniedzot konkrētu un uzticamu ES perspektīvu;

| C. | tā kā pievienošanās ES ir iekļaujošs process, kurā jāiesaistās visai valstij un visiem tās iedzīvotājiem; tā kā konstruktīvs un ilgtspējīgs politiskais dialogs par reformām, kas saistītas ar ES un kas veiktas galveno politisko spēku sadarbības un kompromisa gaisotnē, ir vitāli svarīgs tālākam progresam ES pievienošanās procesā; tā kā pastāv politiska vienprātība un plašs sabiedrības atbalsts ES integrācijas procesam; tā kā reformu programmas panākumi ir lielā mērā atkarīgi no demokrātiskas politiskās vides esamības; |
| --- | --- |

C.

tā kā pievienošanās ES ir iekļaujošs process, kurā jāiesaistās visai valstij un visiem tās iedzīvotājiem; tā kā konstruktīvs un ilgtspējīgs politiskais dialogs par reformām, kas saistītas ar ES un kas veiktas galveno politisko spēku sadarbības un kompromisa gaisotnē, ir vitāli svarīgs tālākam progresam ES pievienošanās procesā; tā kā pastāv politiska vienprātība un plašs sabiedrības atbalsts ES integrācijas procesam; tā kā reformu programmas panākumi ir lielā mērā atkarīgi no demokrātiskas politiskās vides esamības;

| D. | tā kā Eiropas Parlamentam ir bijusi nozīmīga loma centienos izveidot valstī veselīgu politisko klimatu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Parlamentam ir bijusi nozīmīga loma centienos izveidot valstī veselīgu politisko klimatu;

| E. | tā kā ES ir noteikusi, ka tās paplašināšanās pamats ir tiesiskums; tā kā reāls progress tiesu iestāžu neatkarībā un cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību ir būtisks ES integrācijas procesa virzībai; tā kā stingram politiskajam atbalstam ir izšķirošā nozīme, lai gūtu panākumus šajās jomās; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES ir noteikusi, ka tās paplašināšanās pamats ir tiesiskums; tā kā reāls progress tiesu iestāžu neatkarībā un cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību ir būtisks ES integrācijas procesa virzībai; tā kā stingram politiskajam atbalstam ir izšķirošā nozīme, lai gūtu panākumus šajās jomās;

| F. | tā kā ir jāveic nozīmīgi soļi tiesu sistēmas reformēšanā un reformu īstenošanā; tā kā, neraugoties uz sasniegto progresu, joprojām nopietns uzdevums ir cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību; tā kā joprojām nepieciešams nodrošināt vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu neatkarību; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir jāveic nozīmīgi soļi tiesu sistēmas reformēšanā un reformu īstenošanā; tā kā, neraugoties uz sasniegto progresu, joprojām nopietns uzdevums ir cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību; tā kā joprojām nepieciešams nodrošināt vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu neatkarību;

| G. | tā kā profesionāla, efektīva un uz nopelniem balstīta valsts pārvalde ir integrācijas procesa pamats jebkurai valstij, kas cenšas kļūt par ES dalībvalsti; |
| --- | --- |

G.

tā kā profesionāla, efektīva un uz nopelniem balstīta valsts pārvalde ir integrācijas procesa pamats jebkurai valstij, kas cenšas kļūt par ES dalībvalsti;

| H. | tā kā Albānijas attiecības ar savām kaimiņvalstīm ir konstruktīvas un tās pielāgošanās ES ārpolitikai ir priekšzīmīga, |
| --- | --- |

H.

tā kā Albānijas attiecības ar savām kaimiņvalstīm ir konstruktīvas un tās pielāgošanās ES ārpolitikai ir priekšzīmīga,

| 1. | apsveic Albāniju ar kandidātvalsts statusa iegūšanu; uzsver, ka tas būtu jāuzskata par pamudinājumu vēl vairāk pastiprināt reformu centienus; pauž savu pastāvīgo atbalstu Albānijas integrācijai Eiropas Savienībā; uzskata, ka ir nepieciešami konkrēti pasākumi un nelokāma politiskā apņemšanās tos īstenot, lai risinātu jautājumu par veiksmīgu demokrātiskās pārveides konsolidāciju un veiktu ar ES saistītas reformas; mudina Albāniju panākt stabilus rezultātus šādu reformu īstenošanā; |
| --- | --- |

1.

apsveic Albāniju ar kandidātvalsts statusa iegūšanu; uzsver, ka tas būtu jāuzskata par pamudinājumu vēl vairāk pastiprināt reformu centienus; pauž savu pastāvīgo atbalstu Albānijas integrācijai Eiropas Savienībā; uzskata, ka ir nepieciešami konkrēti pasākumi un nelokāma politiskā apņemšanās tos īstenot, lai risinātu jautājumu par veiksmīgu demokrātiskās pārveides konsolidāciju un veiktu ar ES saistītas reformas; mudina Albāniju panākt stabilus rezultātus šādu reformu īstenošanā;

| 2. | uzskata, ka ir būtiski uzturēt un atbalstīt visu politisko partiju patiesu politisko sadarbību, kas ietver sevī godīgu konkurenci starp labākajām politiskajām idejām un koncepcijām, un strādāt pie tā, lai sasniegtu demokrātisko politisko kultūru, kuras pamatā ir izpratne, ka demokrātiski politiskie procesi balstās uz dialogu un spēju meklēt un pieņemt kompromisus; izsaka pārliecību, ka tas palielinās iedzīvotāju uzticēšanos publiskajām iestādēm; mudina valdošo koalīciju atvieglot iespējas opozīcijai īstenot tiesības uz demokrātisku kontroli un mudina opozīciju šīs tiesības izmantot pilnībā un atbildīgi; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ir būtiski uzturēt un atbalstīt visu politisko partiju patiesu politisko sadarbību, kas ietver sevī godīgu konkurenci starp labākajām politiskajām idejām un koncepcijām, un strādāt pie tā, lai sasniegtu demokrātisko politisko kultūru, kuras pamatā ir izpratne, ka demokrātiski politiskie procesi balstās uz dialogu un spēju meklēt un pieņemt kompromisus; izsaka pārliecību, ka tas palielinās iedzīvotāju uzticēšanos publiskajām iestādēm; mudina valdošo koalīciju atvieglot iespējas opozīcijai īstenot tiesības uz demokrātisku kontroli un mudina opozīciju šīs tiesības izmantot pilnībā un atbildīgi;

| 3. | atzinīgi vērtē kopīgu darba grupu izveidošanu augsta līmeņa dialogā par galvenajām prioritātēm ar mērķi izveidot visaptverošu platformu raitai reformu veikšanai un progresam piecu galveno prioritāšu uzraudzībā, proti, valsts pārvaldes reformēšanā, tiesu varas nostiprināšanā, cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību, kā arī cilvēktiesību aizsardzības pastiprināšanā; mudina iestādes intensīvāk strādāt ar šīm prioritātēm un nodrošināt sekmīgu to īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē kopīgu darba grupu izveidošanu augsta līmeņa dialogā par galvenajām prioritātēm ar mērķi izveidot visaptverošu platformu raitai reformu veikšanai un progresam piecu galveno prioritāšu uzraudzībā, proti, valsts pārvaldes reformēšanā, tiesu varas nostiprināšanā, cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību, kā arī cilvēktiesību aizsardzības pastiprināšanā; mudina iestādes intensīvāk strādāt ar šīm prioritātēm un nodrošināt sekmīgu to īstenošanu;

| 4. | prasa nekavējoties izveidot iekļaujošu Eiropas integrācijas nacionālo padomi, kurā būtu arī pārstāvji no pilsoniskās sabiedrības un neatkarīgām institūcijām, lai nodrošinātu plašu nacionālo vienprātību par reformām, kas saistītas ar ES, un ES pievienošanās procesā; aicina attiecīgās iestādes pilnībā un savlaicīgi informēt ieinteresētās personas un plašu sabiedrību par ES integrācijas procesa panākumiem; |
| --- | --- |

4.

prasa nekavējoties izveidot iekļaujošu Eiropas integrācijas nacionālo padomi, kurā būtu arī pārstāvji no pilsoniskās sabiedrības un neatkarīgām institūcijām, lai nodrošinātu plašu nacionālo vienprātību par reformām, kas saistītas ar ES, un ES pievienošanās procesā; aicina attiecīgās iestādes pilnībā un savlaicīgi informēt ieinteresētās personas un plašu sabiedrību par ES integrācijas procesa panākumiem;

| 5. | uzsver, ka nozīmīgs ir parlaments kā svarīga demokrātiskā iestāde, un tādēļ aicina nostiprināt tā pārraudzības funkciju un nodrošināt vairāk institucionalizētu apspriešanās procesu attiecībā uz tiesību aktu projektiem; šajā saistībā atzinīgi vērtē to, ka 2015. gada 5. martā ir pieņemts pārskatītais likums par parlamenta lomu, Albānijai integrējoties Eiropas Savienībā, kā arī 2014. gada 24. decembra vienprātīgo parlamenta rezolūciju, kurā ir vienošanās, ka opozīcija atgriezīsies parlamenta darbā, bet valdošais vairākums centīsies panākt vienprātību ar opozīciju attiecībā uz nozīmīgām reformām, ka jāievēro Konstitucionālās tiesas lēmumi un jārisina jautājums par to, ka personas ar kriminālu pagātni ieņem publiskus amatus vai kandidē uz tiem; prasa šo rezolūciju īstenot pienācīgi, savlaicīgi un konstruktīvi; aicina visas politiskās partijas uzlabot demokrātiskās vienprātības veidošanu, kam ir izšķiroša nozīme pievienošanās procesa progresā; uzskata, ka Albānijas pilsoniskajai sabiedrībai, plašsaziņas līdzekļiem un iedzīvotājiem svarīgi ir panākt savu līderu atskaitīšanos par konkrētiem politiskiem rezultātiem; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka nozīmīgs ir parlaments kā svarīga demokrātiskā iestāde, un tādēļ aicina nostiprināt tā pārraudzības funkciju un nodrošināt vairāk institucionalizētu apspriešanās procesu attiecībā uz tiesību aktu projektiem; šajā saistībā atzinīgi vērtē to, ka 2015. gada 5. martā ir pieņemts pārskatītais likums par parlamenta lomu, Albānijai integrējoties Eiropas Savienībā, kā arī 2014. gada 24. decembra vienprātīgo parlamenta rezolūciju, kurā ir vienošanās, ka opozīcija atgriezīsies parlamenta darbā, bet valdošais vairākums centīsies panākt vienprātību ar opozīciju attiecībā uz nozīmīgām reformām, ka jāievēro Konstitucionālās tiesas lēmumi un jārisina jautājums par to, ka personas ar kriminālu pagātni ieņem publiskus amatus vai kandidē uz tiem; prasa šo rezolūciju īstenot pienācīgi, savlaicīgi un konstruktīvi; aicina visas politiskās partijas uzlabot demokrātiskās vienprātības veidošanu, kam ir izšķiroša nozīme pievienošanās procesa progresā; uzskata, ka Albānijas pilsoniskajai sabiedrībai, plašsaziņas līdzekļiem un iedzīvotājiem svarīgi ir panākt savu līderu atskaitīšanos par konkrētiem politiskiem rezultātiem;

| 6. | pauž bažas par to, ka Albānijā ilgstoši un pastāvīgi notiek politiska polarizācija, kas varētu izjaukt turpmākus ES integrācijas centienus; atgādina valdošajai koalīcijai un opozīcijai, ka tās kopīgi ir atbildīgas savu pilsoņu priekšā par ilgtspējīgu, konstruktīvu un iekļaujošu politisko dialogu, kas ļauj pieņemt un īstenot izšķiroši svarīgās reformas; aicina valdošo vairākumu un opozīciju turpināt centienus izveidot tādu patiesu politisko dialogu un sadarboties konstruktīvi; |
| --- | --- |

6.

pauž bažas par to, ka Albānijā ilgstoši un pastāvīgi notiek politiska polarizācija, kas varētu izjaukt turpmākus ES integrācijas centienus; atgādina valdošajai koalīcijai un opozīcijai, ka tās kopīgi ir atbildīgas savu pilsoņu priekšā par ilgtspējīgu, konstruktīvu un iekļaujošu politisko dialogu, kas ļauj pieņemt un īstenot izšķiroši svarīgās reformas; aicina valdošo vairākumu un opozīciju turpināt centienus izveidot tādu patiesu politisko dialogu un sadarboties konstruktīvi;

| 7. | uzsver, ka profesionāla valsts pārvalde palīdz veiksmīgi īstenot visas pārējās reformas; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka ir sākusies Civildienesta likuma īstenošana, un prasa to īstenot pienācīgi, lai uzlabotu administratīvās spējas, depolitizētu valsts pārvaldi un apkarotu korupciju civildienestā, nostiprinātu nopelnu ņemšanu vērā, kad notiek iecelšana amatā, paaugstināšana vai atbrīvošana no amata, palielināt civildienesta efektivitāti, pārredzamību, pārskatatbildību, profesionālismu un finansiālo ilgtspēju, kā arī pilnveidot labu pārvaldību visos līmeņos; prasa nostiprināt cilvēkresursu pārvaldību, ieviest civildienesta ierēdņu novērtēšanas sistēmu un neatkarīgu civildienesta tiesību aktu īstenošanas uzraudzību; mudina pabeigt visaptverošas valsts pārvaldes reformas stratēģijas izstrādi un turpināt veicināt depolarizāciju un ES tiesību aktu un lēmumu pieņemšanas procesu pārzināšanu; uzsver nepieciešamību uzlabot sabiedrības integritāti, uzlabot sabiedriskos pakalpojumus un efektīvāk pārvaldīt publiskos resursus; prasa uzlabot sabiedrības piekļuvi pakalpojumiem un informācijai; šajā saistībā atzinīgi vērtē jauno likumu par piekļuvi informācijai; prasa nostiprināt ombuda iestādi, nodrošinot pienācīgus turpmākos pasākumus pēc tā konstatējumiem un ieteikumiem; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka profesionāla valsts pārvalde palīdz veiksmīgi īstenot visas pārējās reformas; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka ir sākusies Civildienesta likuma īstenošana, un prasa to īstenot pienācīgi, lai uzlabotu administratīvās spējas, depolitizētu valsts pārvaldi un apkarotu korupciju civildienestā, nostiprinātu nopelnu ņemšanu vērā, kad notiek iecelšana amatā, paaugstināšana vai atbrīvošana no amata, palielināt civildienesta efektivitāti, pārredzamību, pārskatatbildību, profesionālismu un finansiālo ilgtspēju, kā arī pilnveidot labu pārvaldību visos līmeņos; prasa nostiprināt cilvēkresursu pārvaldību, ieviest civildienesta ierēdņu novērtēšanas sistēmu un neatkarīgu civildienesta tiesību aktu īstenošanas uzraudzību; mudina pabeigt visaptverošas valsts pārvaldes reformas stratēģijas izstrādi un turpināt veicināt depolarizāciju un ES tiesību aktu un lēmumu pieņemšanas procesu pārzināšanu; uzsver nepieciešamību uzlabot sabiedrības integritāti, uzlabot sabiedriskos pakalpojumus un efektīvāk pārvaldīt publiskos resursus; prasa uzlabot sabiedrības piekļuvi pakalpojumiem un informācijai; šajā saistībā atzinīgi vērtē jauno likumu par piekļuvi informācijai; prasa nostiprināt ombuda iestādi, nodrošinot pienācīgus turpmākos pasākumus pēc tā konstatējumiem un ieteikumiem;

| 8. | uzsver, ka ir nepieciešams pārvarēt sadrumstaloto vietējās pašpārvaldes sistēmu un izveidot funkcionālu vietējo pašvaldību sistēmu, kas spēj reaģēt uz pilsoņu vajadzībām, efektīvi nodrošinot sabiedriskos pakalpojumus; prasa nostiprināt vietējās pašpārvaldes iestāžu administratīvo spēju, ļaujot tām īstenot savas pilnvaras un īstenot tiesību aktus finansiāli ilgtspējīgā veidā; prasa ieviest vietējās pašpārvaldes iestāžu pārredzamību, efektivitāti un iekļautību; ņem vērā Konstitucionālās tiesas nolēmumu par valsts administratīvā un teritoriālā dalījuma reformas apstrīdēšanu tiesā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ir nepieciešams pārvarēt sadrumstaloto vietējās pašpārvaldes sistēmu un izveidot funkcionālu vietējo pašvaldību sistēmu, kas spēj reaģēt uz pilsoņu vajadzībām, efektīvi nodrošinot sabiedriskos pakalpojumus; prasa nostiprināt vietējās pašpārvaldes iestāžu administratīvo spēju, ļaujot tām īstenot savas pilnvaras un īstenot tiesību aktus finansiāli ilgtspējīgā veidā; prasa ieviest vietējās pašpārvaldes iestāžu pārredzamību, efektivitāti un iekļautību; ņem vērā Konstitucionālās tiesas nolēmumu par valsts administratīvā un teritoriālā dalījuma reformas apstrīdēšanu tiesā;

| 9. | uzsver, ka liela nozīme ir gaidāmajām vietējām vēlēšanām un aicina kompetentās iestādes īstenot Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) un Centrālās vēlēšanu komitejas ieteikumus; prasa nostiprināt vēlēšanu struktūru neatkarību un veiktspēju; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka liela nozīme ir gaidāmajām vietējām vēlēšanām un aicina kompetentās iestādes īstenot Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) un Centrālās vēlēšanu komitejas ieteikumus; prasa nostiprināt vēlēšanu struktūru neatkarību un veiktspēju;

| 10. | uzsver nepieciešamību nostiprināt tiesiskumu un reformēt tiesas, lai veicinātu iedzīvotāju un uzņēmēju sabiedrības uzticību tiesu sistēmai; atzinīgi vērtē Albānijas apņemšanos veikt tiesu reformu, tomēr joprojām pauž nožēlu par pastāvīgajiem tiesu sistēmas darbības trūkumiem, piemēram, politizēšanu un ierobežotu pārskatatbildību, augsto korupcijas līmeni, nepietiekamiem resursiem un neizskatītajām lietām; atkārtoti atgādina par nepieciešamību veikt turpmākus būtiskus pasākumus, lai nodrošinātu tiesu neatkarību, efektivitāti un pārskatatbildību, kā arī uzlabotu tiesnešu, prokuroru un advokātu iecelšanas, paaugstināšanas un disciplināro sistēmu; aicina iestādes veikt reformas konstruktīvā sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO), un iesaistīties Venēcijas komisijā, izstrādājot un īstenojot ilgtermiņa tiesu reformas stratēģiju; |
| --- | --- |

10.

uzsver nepieciešamību nostiprināt tiesiskumu un reformēt tiesas, lai veicinātu iedzīvotāju un uzņēmēju sabiedrības uzticību tiesu sistēmai; atzinīgi vērtē Albānijas apņemšanos veikt tiesu reformu, tomēr joprojām pauž nožēlu par pastāvīgajiem tiesu sistēmas darbības trūkumiem, piemēram, politizēšanu un ierobežotu pārskatatbildību, augsto korupcijas līmeni, nepietiekamiem resursiem un neizskatītajām lietām; atkārtoti atgādina par nepieciešamību veikt turpmākus būtiskus pasākumus, lai nodrošinātu tiesu neatkarību, efektivitāti un pārskatatbildību, kā arī uzlabotu tiesnešu, prokuroru un advokātu iecelšanas, paaugstināšanas un disciplināro sistēmu; aicina iestādes veikt reformas konstruktīvā sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO), un iesaistīties Venēcijas komisijā, izstrādājot un īstenojot ilgtermiņa tiesu reformas stratēģiju;

| 11. | atgādina Albānijas parlamenta 2013. gada novembra rezolūciju par Albānijas integrāciju Eiropā, kurā bija apstiprināti nozīmīgi pasākumi, galvenokārt attiecībā uz tiesiskumu; uzsver, ka svarīgi ir stingri ievērot tiesiskumu un tiesu iestāžu, piemēram, Tieslietu augstās padomes, neatkarību un pārredzamību; uzsver nepieciešamību ievērot Konstitucionālās tiesas lēmumus šajā jomā; aicina kompetentās iestādes veicināt galveno demokrātisko institūciju integritāti un neatkarību, kā arī tiesu sistēmas depolitizēšanu; aicina kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās nodrošināt tiesiskumu personām, kas cietušas 2011. gada 21. janvāra notikumos; |
| --- | --- |

11.

atgādina Albānijas parlamenta 2013. gada novembra rezolūciju par Albānijas integrāciju Eiropā, kurā bija apstiprināti nozīmīgi pasākumi, galvenokārt attiecībā uz tiesiskumu; uzsver, ka svarīgi ir stingri ievērot tiesiskumu un tiesu iestāžu, piemēram, Tieslietu augstās padomes, neatkarību un pārredzamību; uzsver nepieciešamību ievērot Konstitucionālās tiesas lēmumus šajā jomā; aicina kompetentās iestādes veicināt galveno demokrātisko institūciju integritāti un neatkarību, kā arī tiesu sistēmas depolitizēšanu; aicina kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās nodrošināt tiesiskumu personām, kas cietušas 2011. gada 21. janvāra notikumos;

| 12. | norāda uz nepilngadīgo tiesvedības sistēmas neapmierinošo stāvokli; aicina kompetentās iestādes nākt klajā ar plāniem situācijas uzlabošanai; |
| --- | --- |

12.

norāda uz nepilngadīgo tiesvedības sistēmas neapmierinošo stāvokli; aicina kompetentās iestādes nākt klajā ar plāniem situācijas uzlabošanai;

| 13. | ir nobažījies par to, ka korupcija joprojām ir nopietna problēma, tostarp tiesu sistēmā; mudina Albāniju ievērojami pastiprināt cīņu pret korupciju visos līmeņos, uzlabot tiesisko regulējumu, institucionālo veiktspēju un informācijas apmaiņu un sadarbību starp iestādēm; atzinīgi vērtē nacionālā korupcijas apkarošanas koordinatora iecelšanu, kurš koordinēs centienus un uzraudzīs īstenošanu centrālajā līmenī, un prasa pieņemt visaptverošu un precīzu korupcijas apkarošanas stratēģiju un rīcības plānus 2014.–2020. gada laikposmam; atgādina par nepieciešamību izstrādāt stingrāku pretkorupcijas regulējumu, kuram vajadzētu aptvert plašu iestāžu loku; pozitīvi novērtē pasākumus pārredzamības uzlabošanai, tostarp augstāko amatpersonu finanšu deklarāciju publicēšanu, un korupcijas apkarošanas kontaktpunktu izveidošanu visās nozaru ministrijās; |
| --- | --- |

13.

ir nobažījies par to, ka korupcija joprojām ir nopietna problēma, tostarp tiesu sistēmā; mudina Albāniju ievērojami pastiprināt cīņu pret korupciju visos līmeņos, uzlabot tiesisko regulējumu, institucionālo veiktspēju un informācijas apmaiņu un sadarbību starp iestādēm; atzinīgi vērtē nacionālā korupcijas apkarošanas koordinatora iecelšanu, kurš koordinēs centienus un uzraudzīs īstenošanu centrālajā līmenī, un prasa pieņemt visaptverošu un precīzu korupcijas apkarošanas stratēģiju un rīcības plānus 2014.–2020. gada laikposmam; atgādina par nepieciešamību izstrādāt stingrāku pretkorupcijas regulējumu, kuram vajadzētu aptvert plašu iestāžu loku; pozitīvi novērtē pasākumus pārredzamības uzlabošanai, tostarp augstāko amatpersonu finanšu deklarāciju publicēšanu, un korupcijas apkarošanas kontaktpunktu izveidošanu visās nozaru ministrijās;

| 14. | atgādina, ka jāpanāk stabili rezultāti izmeklēšanā, kriminālvajāšanā un notiesāšanā visos līmeņos, tostarp lietās, kas saistītas ar politisko korupciju; uzskata, ka būtiski ir uzlabot izmeklēšanas efektivitāti un nodrošināt pietiekamus resursus, mācības un specializētu personālu korupcijas apkarošanai, jo īpaši publiskā iepirkuma, veselības, nodokļu, izglītības, policijas, muitas un vietējās pašpārvaldes jomā; atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizāciju piedalīšanos cīņā pret korupciju un šo organizāciju lomu uzraudzībā; prasa sistemātiski izmantot ar noziedzību saistītu līdzekļu konfiskāciju un notiesāšanu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, kā arī sistemātiski izmantot finanšu izmeklēšanu; aicina kompetentās iestādes pastiprināt spēkā esošos tiesību aktus par ziņotāju aizsardzību; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka jāpanāk stabili rezultāti izmeklēšanā, kriminālvajāšanā un notiesāšanā visos līmeņos, tostarp lietās, kas saistītas ar politisko korupciju; uzskata, ka būtiski ir uzlabot izmeklēšanas efektivitāti un nodrošināt pietiekamus resursus, mācības un specializētu personālu korupcijas apkarošanai, jo īpaši publiskā iepirkuma, veselības, nodokļu, izglītības, policijas, muitas un vietējās pašpārvaldes jomā; atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizāciju piedalīšanos cīņā pret korupciju un šo organizāciju lomu uzraudzībā; prasa sistemātiski izmantot ar noziedzību saistītu līdzekļu konfiskāciju un notiesāšanu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, kā arī sistemātiski izmantot finanšu izmeklēšanu; aicina kompetentās iestādes pastiprināt spēkā esošos tiesību aktus par ziņotāju aizsardzību;

| 15. | ir nobažījies par to, ka, neraugoties uz pozitīvu tendenci cīņā pret organizēto noziedzību, jo īpaši cīņā pret narkotiku tirdzniecību un ražošanu, šī cīņa joprojām ir nozīmīga problēma; atzīst neseno policijas operāciju sekmes, tomēr aicina Albāniju izstrādāt visaptverošu stratēģisko pieeju un veikt pasākumus, ar kuriem likvidēt izmeklēšanas efektivitāti mazinošus šķēršļus, lai uzlabotu izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un notiesāšanas rezultātus visās jomās un visos līmeņos; mudina pilnveidot aģentūru iekšējo koordināciju, tostarp vietējā līmenī, kā arī reģionālo un starptautisko policijas un tiesu iestāžu sadarbību; iesaka pastiprināt sadarbību cīņā pret narkotiku tirdzniecību ar attiecīgajām partneraģentūrām Rietumbalkānos un ES dalībvalstu dienestiem; |
| --- | --- |

15.

ir nobažījies par to, ka, neraugoties uz pozitīvu tendenci cīņā pret organizēto noziedzību, jo īpaši cīņā pret narkotiku tirdzniecību un ražošanu, šī cīņa joprojām ir nozīmīga problēma; atzīst neseno policijas operāciju sekmes, tomēr aicina Albāniju izstrādāt visaptverošu stratēģisko pieeju un veikt pasākumus, ar kuriem likvidēt izmeklēšanas efektivitāti mazinošus šķēršļus, lai uzlabotu izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un notiesāšanas rezultātus visās jomās un visos līmeņos; mudina pilnveidot aģentūru iekšējo koordināciju, tostarp vietējā līmenī, kā arī reģionālo un starptautisko policijas un tiesu iestāžu sadarbību; iesaka pastiprināt sadarbību cīņā pret narkotiku tirdzniecību ar attiecīgajām partneraģentūrām Rietumbalkānos un ES dalībvalstu dienestiem;

| 16. | uzteic centienus cīņā pret cilvēku nelikumīgu tirdzniecību, kas joprojām ir nopietna problēma; aicina kompetentās iestādes izstrādāt visaptverošu un uz cietušajiem orientētu pieeju, uzlabot iestāžu koordināciju un palielināt prokuroru, tiesnešu un policijas veiktspēju; atgādina, ka ir nepieciešamas pastāvīgas specializētas kopīgas mācības, kurās iesaistīti prokurori, tiesneši un policisti; atzinīgi vērtē Albānijas policijas un prokuratūras sadarbību ar ES dalībvalstīm, kurai ir bijuši labi rezultāti; |
| --- | --- |

16.

uzteic centienus cīņā pret cilvēku nelikumīgu tirdzniecību, kas joprojām ir nopietna problēma; aicina kompetentās iestādes izstrādāt visaptverošu un uz cietušajiem orientētu pieeju, uzlabot iestāžu koordināciju un palielināt prokuroru, tiesnešu un policijas veiktspēju; atgādina, ka ir nepieciešamas pastāvīgas specializētas kopīgas mācības, kurās iesaistīti prokurori, tiesneši un policisti; atzinīgi vērtē Albānijas policijas un prokuratūras sadarbību ar ES dalībvalstīm, kurai ir bijuši labi rezultāti;

| 17. | atzinīgi vērtē ombuda darbu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanā, viņa atsaucību pret neaizsargātiem cilvēkiem un sadarbību ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām; pauž nožēlu, ka parlamentā nav apspriesti ombuda ikgadējie un īpašie ziņojumi un tāpēc tos nevar publicēt un oficiāli apstiprināt; aicina valdību un parlamentu stiprināt cilvēktiesību institūciju neatkarību, lietderību un efektivitāti, uzlabot sadarbību ar ombuda biroju un turpināt to atbalstīt politiski un finansiāli; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē ombuda darbu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanā, viņa atsaucību pret neaizsargātiem cilvēkiem un sadarbību ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām; pauž nožēlu, ka parlamentā nav apspriesti ombuda ikgadējie un īpašie ziņojumi un tāpēc tos nevar publicēt un oficiāli apstiprināt; aicina valdību un parlamentu stiprināt cilvēktiesību institūciju neatkarību, lietderību un efektivitāti, uzlabot sadarbību ar ombuda biroju un turpināt to atbalstīt politiski un finansiāli;

| 18. | uzsver drošības problēmas saistībā ar ārvalstu kaujiniekiem, kuri atgriežas; atzinīgi vērtē pasākumus radikalizācijas novēršanai un ārvalstu kaujinieku problēmas risināšanai; uzsver, ka jāīsteno stratēģija un rīcības plāns cīņai pret terorismu; atzinīgi vērtē personāla palielināšanu policijas pretterorisma vienībā un mudina pastiprināt reģionālo sadarbību cīņā pret terorismu; atzinīgi vērtē jauno operatīvo nolīgumu, kas parakstīts ar Eiropolu, un prasa to efektīvi īstenot; |
| --- | --- |

18.

uzsver drošības problēmas saistībā ar ārvalstu kaujiniekiem, kuri atgriežas; atzinīgi vērtē pasākumus radikalizācijas novēršanai un ārvalstu kaujinieku problēmas risināšanai; uzsver, ka jāīsteno stratēģija un rīcības plāns cīņai pret terorismu; atzinīgi vērtē personāla palielināšanu policijas pretterorisma vienībā un mudina pastiprināt reģionālo sadarbību cīņā pret terorismu; atzinīgi vērtē jauno operatīvo nolīgumu, kas parakstīts ar Eiropolu, un prasa to efektīvi īstenot;

| 19. | uzsver nepieciešamību palielināt iedzīvotāju piedalīšanos sabiedrības dzīvē un politikas plānošanā un veidošanā, kā arī Eiropas integrācijas procesā, lai veicinātu plašu nacionālo vienprātību par reformām un ES pievienošanās procesu; iesaka tālāk attīstīt mehānismus, ko izmanto, lai apspriestos ar pilsonisko sabiedrību (un tās iekšienē) un ar vietējām kopienām; pauž bažas, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju politizēšana varētu vājināt šo organizāciju potenciālo lomu demokrātijas kultūras nostiprināšanā; |
| --- | --- |

19.

uzsver nepieciešamību palielināt iedzīvotāju piedalīšanos sabiedrības dzīvē un politikas plānošanā un veidošanā, kā arī Eiropas integrācijas procesā, lai veicinātu plašu nacionālo vienprātību par reformām un ES pievienošanās procesu; iesaka tālāk attīstīt mehānismus, ko izmanto, lai apspriestos ar pilsonisko sabiedrību (un tās iekšienē) un ar vietējām kopienām; pauž bažas, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju politizēšana varētu vājināt šo organizāciju potenciālo lomu demokrātijas kultūras nostiprināšanā;

| 20. | uzteic reliģisko saskaņu un reliģiskās iecietības gaisotni, un labās savstarpējās tautību attiecības valstī; aicina kompetentās iestādes arī turpmāk uzlabot visu mazākumtautību iekļaušanas un tolerances garu valstī; mudina valdību pēc plašas apspriešanās procesa pieņemt visaptverošu likumu par minoritātēm, lai labotu pastāvošās juridiskās nepilnības atbilstoši ieteikumiem, ko sniegusi Eiropas Padomes Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencijas Padomdevēja komiteja, kā arī efektīvi īstenot likumu par aizsardzību pret diskrimināciju un veidot stabilu tiesu praksi diskriminācijas novēršanā; uzteic aizsardzības pret diskrimināciju komisāra ieguldījumu cīņā pret diskrimināciju, tostarp diskrimināciju dzimuma dēļ, jo īpaši nodarbinātības, izglītības un sociālo pakalpojumu pieejamības jomā; mudina veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu romu dzīves apstākļus, uzlabojot viņiem reģistrācijas, mājokļu, izglītības, darba tirgus un sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību; uzsver, ka romu iedzīvotāju dzīves apstākļi ir jāuzlabo ar labāku koordināciju starp centrālo valdību un pašvaldību un ar ministriju sadarbību; |
| --- | --- |

20.

uzteic reliģisko saskaņu un reliģiskās iecietības gaisotni, un labās savstarpējās tautību attiecības valstī; aicina kompetentās iestādes arī turpmāk uzlabot visu mazākumtautību iekļaušanas un tolerances garu valstī; mudina valdību pēc plašas apspriešanās procesa pieņemt visaptverošu likumu par minoritātēm, lai labotu pastāvošās juridiskās nepilnības atbilstoši ieteikumiem, ko sniegusi Eiropas Padomes Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencijas Padomdevēja komiteja, kā arī efektīvi īstenot likumu par aizsardzību pret diskrimināciju un veidot stabilu tiesu praksi diskriminācijas novēršanā; uzteic aizsardzības pret diskrimināciju komisāra ieguldījumu cīņā pret diskrimināciju, tostarp diskrimināciju dzimuma dēļ, jo īpaši nodarbinātības, izglītības un sociālo pakalpojumu pieejamības jomā; mudina veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu romu dzīves apstākļus, uzlabojot viņiem reģistrācijas, mājokļu, izglītības, darba tirgus un sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību; uzsver, ka romu iedzīvotāju dzīves apstākļi ir jāuzlabo ar labāku koordināciju starp centrālo valdību un pašvaldību un ar ministriju sadarbību;

| 21. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota Nacionālā padome dzimumu līdztiesības jautājumos un iecelti dzimumu līdztiesības koordinatori visās nozaru ministrijās; prasa veikt turpmākus pasākumus, ar kuriem novērst vardarbību ģimenē, novērst gadījumus, kad tiesas sievietēm nav pietiekami pieejamas, un dzimumu aizspriedumus nodarbinātībā; atzinīgi vērtē LGBTI kopienas iekļaušanu 2015.–2020. gada stratēģijā par sociālo iekļautību, LGBTI tiesību darba grupas izveidošanu Sociālo lietu ministrijā un pirmā LGBTI patvēruma mājokļa atvēršanu; uzteic grozījumus kriminālkodeksā, ar kuriem paredz sodus par naida noziegumiem un naidīgiem izteikumiem dzimumorientācijas un dzimumidentitātes dēļ; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota Nacionālā padome dzimumu līdztiesības jautājumos un iecelti dzimumu līdztiesības koordinatori visās nozaru ministrijās; prasa veikt turpmākus pasākumus, ar kuriem novērst vardarbību ģimenē, novērst gadījumus, kad tiesas sievietēm nav pietiekami pieejamas, un dzimumu aizspriedumus nodarbinātībā; atzinīgi vērtē LGBTI kopienas iekļaušanu 2015.–2020. gada stratēģijā par sociālo iekļautību, LGBTI tiesību darba grupas izveidošanu Sociālo lietu ministrijā un pirmā LGBTI patvēruma mājokļa atvēršanu; uzteic grozījumus kriminālkodeksā, ar kuriem paredz sodus par naida noziegumiem un naidīgiem izteikumiem dzimumorientācijas un dzimumidentitātes dēļ;

| 22. | turklāt mudina valdību strādāt pie dzimuma atzīšanas likuma un nodrošināt, ka dzimuma atzīšanas nosacījumi atbildīs standartiem, kas noteikti Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikumā CM/Rec(2010) dalībvalstīm par pasākumiem, lai apkarotu diskrimināciju, kuras pamatā ir seksuālā orientācija vai dzimuma identitāte; uzskata, ka LGBTI personu pamattiesības drīzāk iespējams garantēt, ja tām ir pieejami tādi tiesību institūti kā kopdzīve, reģistrētas partnerattiecības vai laulība, un mudina Albānijas iestādes apsvērt šīs iespējas; |
| --- | --- |

22.

turklāt mudina valdību strādāt pie dzimuma atzīšanas likuma un nodrošināt, ka dzimuma atzīšanas nosacījumi atbildīs standartiem, kas noteikti Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikumā CM/Rec(2010) dalībvalstīm par pasākumiem, lai apkarotu diskrimināciju, kuras pamatā ir seksuālā orientācija vai dzimuma identitāte; uzskata, ka LGBTI personu pamattiesības drīzāk iespējams garantēt, ja tām ir pieejami tādi tiesību institūti kā kopdzīve, reģistrētas partnerattiecības vai laulība, un mudina Albānijas iestādes apsvērt šīs iespējas;

| 23. | aicina Albānijas iestādes izpildīt ANO prasību un ombuda ieteikumus izveidot homogēnu un uzticamu datubāzi, aktivizēt Cīņas pret asinsatriebību koordinācijas padomi, kura tika izveidota 2005. gadā, un izstrādāt rīcības plānu, kura uzmanības centrā būtu tiesiskuma aspekti cīņā pret asinsatriebībām; |
| --- | --- |

23.

aicina Albānijas iestādes izpildīt ANO prasību un ombuda ieteikumus izveidot homogēnu un uzticamu datubāzi, aktivizēt Cīņas pret asinsatriebību koordinācijas padomi, kura tika izveidota 2005. gadā, un izstrādāt rīcības plānu, kura uzmanības centrā būtu tiesiskuma aspekti cīņā pret asinsatriebībām;

| 24. | uzsver to, cik ļoti svarīgi ir profesionāli, neatkarīgi un dažādus viedokļus pārstāvoši sabiedrisko pakalpojumu un privātie plašsaziņas līdzekļi, kas ir uzskatāmi par demokrātijas stūrakmeni; ir nobažījies par plašsaziņas līdzekļu patiesas neatkarības trūkumu un to, ka trūkst pārredzamības par plašsaziņas līdzekļu piederību un finansēšanu; aicina Albāniju nodrošināt žurnālistiem drošu darba vidi; uzsver, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni garantēt plašsaziņas līdzekļu regulatīvās iestādes un sabiedriskās raidorganizācijas neatkarību; ir nobažījies par pārredzamības trūkumu attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu piederību un finansēšanu, plašsaziņas līdzekļu polarizēšanos un pašcenzūru; prasa nostiprināt žurnālistu profesionālos un ētikas standartus; mudina pareizi īstenot tiesību aktus par neslavas celšanu; norāda, ka opozīcija ir apšaubījusi Audiovizuālo mediju iestādes jaunā priekšsēdētāja un valdes locekļu ievēlēšanu; mudina valdību garantēt šīs iestādes neatkarību un atbalstu tai, lai tā varētu sākt veikt savas funkcijas pilnā apmērā, tostarp attiecībā uz digitālās pārejas procesa atvieglošanu un Audiovizuālo mediju likuma efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

24.

uzsver to, cik ļoti svarīgi ir profesionāli, neatkarīgi un dažādus viedokļus pārstāvoši sabiedrisko pakalpojumu un privātie plašsaziņas līdzekļi, kas ir uzskatāmi par demokrātijas stūrakmeni; ir nobažījies par plašsaziņas līdzekļu patiesas neatkarības trūkumu un to, ka trūkst pārredzamības par plašsaziņas līdzekļu piederību un finansēšanu; aicina Albāniju nodrošināt žurnālistiem drošu darba vidi; uzsver, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni garantēt plašsaziņas līdzekļu regulatīvās iestādes un sabiedriskās raidorganizācijas neatkarību; ir nobažījies par pārredzamības trūkumu attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu piederību un finansēšanu, plašsaziņas līdzekļu polarizēšanos un pašcenzūru; prasa nostiprināt žurnālistu profesionālos un ētikas standartus; mudina pareizi īstenot tiesību aktus par neslavas celšanu; norāda, ka opozīcija ir apšaubījusi Audiovizuālo mediju iestādes jaunā priekšsēdētāja un valdes locekļu ievēlēšanu; mudina valdību garantēt šīs iestādes neatkarību un atbalstu tai, lai tā varētu sākt veikt savas funkcijas pilnā apmērā, tostarp attiecībā uz digitālās pārejas procesa atvieglošanu un Audiovizuālo mediju likuma efektīvu īstenošanu;

| 25. | atzinīgi vērtē uzņēmējdarbības vides uzlabošanu un virzību uz funkcionējošu tirgus ekonomiku, tomēr aicina valdību arī turpmāk pievērsties jautājumam par nepilnībām līgumu piemērošanā un tiesiskumu, kā arī apkarot plašo neoficiālo ekonomiku; prasa turpināt reformas, lai izturētu konkurences spiedienu kopējā Eiropas tirgū; aicina valdību nostiprināt īpašumtiesības un pasteidzināt ilgtspējīgas un saskaņotas politikas izveidošanu attiecībā uz īpašumu legalizāciju, restitūciju un kompensāciju; uzsver, ka ir svarīgi radīt labvēlīgus nosacījumus privātā sektora attīstīšanai un ārvalstu investīcijām; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē uzņēmējdarbības vides uzlabošanu un virzību uz funkcionējošu tirgus ekonomiku, tomēr aicina valdību arī turpmāk pievērsties jautājumam par nepilnībām līgumu piemērošanā un tiesiskumu, kā arī apkarot plašo neoficiālo ekonomiku; prasa turpināt reformas, lai izturētu konkurences spiedienu kopējā Eiropas tirgū; aicina valdību nostiprināt īpašumtiesības un pasteidzināt ilgtspējīgas un saskaņotas politikas izveidošanu attiecībā uz īpašumu legalizāciju, restitūciju un kompensāciju; uzsver, ka ir svarīgi radīt labvēlīgus nosacījumus privātā sektora attīstīšanai un ārvalstu investīcijām;

| 26. | uzsver, ka jāuzlabo izglītība un apmācība, lai risinātu prasmju neatbilstības problēmu un uzlabotu nodarbināmību, jo īpaši jauniešiem; aicina Komisiju strādāt ciešā sadarbībā ar valdību, lai novērstu trūkumus attiecībā uz darba tirgus apstākļiem, tostarp pieaugošo bezdarbu, un rastu risinājumus atbilstoši stratēģijai “Eiropa 2020”; atzinīgi vērtē indikatīvo stratēģijas dokumentu par Albāniju (2014–2020), kurā ir atzīts, ka izglītībai, nodarbinātībai un sociālajai politikai nepieciešams atbalsts, izmantojot Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka jāuzlabo izglītība un apmācība, lai risinātu prasmju neatbilstības problēmu un uzlabotu nodarbināmību, jo īpaši jauniešiem; aicina Komisiju strādāt ciešā sadarbībā ar valdību, lai novērstu trūkumus attiecībā uz darba tirgus apstākļiem, tostarp pieaugošo bezdarbu, un rastu risinājumus atbilstoši stratēģijai “Eiropa 2020”; atzinīgi vērtē indikatīvo stratēģijas dokumentu par Albāniju (2014–2020), kurā ir atzīts, ka izglītībai, nodarbinātībai un sociālajai politikai nepieciešams atbalsts, izmantojot Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu;

| 27. | aicina kompetentās iestādes izstrādāt nacionālās enerģētikas stratēģijas projektu, kurā īpaša uzmanību būtu veltīta atjaunojamiem enerģijas veidiem un energoapgādes drošībai, tostarp enerģijas avotu diversifikācijai; uzskata, ka Albānijai būtu vairāk jāiegulda atjaunojamās enerģijas projektos un attiecīgajā infrastruktūrā; aicina Albāniju apsvērt hidroelektrostaciju projektu ietekmi uz vidi, proti, uz nacionālo dabas mantojumu; prasa nodrošināt atbilstību ES Ūdens pamatdirektīvai, kuras mērķis ir panākt labu visu dabīgo virszemes ūdenstilpņu ekoloģisko un ķīmisko stāvokli; |
| --- | --- |

27.

aicina kompetentās iestādes izstrādāt nacionālās enerģētikas stratēģijas projektu, kurā īpaša uzmanību būtu veltīta atjaunojamiem enerģijas veidiem un energoapgādes drošībai, tostarp enerģijas avotu diversifikācijai; uzskata, ka Albānijai būtu vairāk jāiegulda atjaunojamās enerģijas projektos un attiecīgajā infrastruktūrā; aicina Albāniju apsvērt hidroelektrostaciju projektu ietekmi uz vidi, proti, uz nacionālo dabas mantojumu; prasa nodrošināt atbilstību ES Ūdens pamatdirektīvai, kuras mērķis ir panākt labu visu dabīgo virszemes ūdenstilpņu ekoloģisko un ķīmisko stāvokli;

| 28. | mudina Albānijas iestādes izstrādāt visaptverošus pārvaldības plānus pašreizējiem dabas parkiem saskaņā ar Starptautiskās dabas un dabas resursu aizsardzības savienības (IUCN) Pasaules aizsargājamo teritoriju komisijas pamatnostādnēm II kategorijas aizsargājamo teritoriju kvalitātei un pārvaldībai; mudina iestādes atteikties no visiem attīstības plāniem, kuri apdraud valsts aizsargājamo teritoriju tīklu, un prasa atteikties no mazu un vidēju hidroelektrostaciju būvniecības plāniem, jo īpaši visos nacionālajos dabas parkos; jo īpaši prasa vēlreiz pārdomāt plānus būvēt hidroelektrostacijas uz Vjosas upes un tās pietekām, jo šie projekti nodarītu kaitējumu vienai no Eiropas pēdējām plašajām, neskartajām un gandrīz dabīgajām upju ekosistēmām; |
| --- | --- |

28.

mudina Albānijas iestādes izstrādāt visaptverošus pārvaldības plānus pašreizējiem dabas parkiem saskaņā ar Starptautiskās dabas un dabas resursu aizsardzības savienības (IUCN) Pasaules aizsargājamo teritoriju komisijas pamatnostādnēm II kategorijas aizsargājamo teritoriju kvalitātei un pārvaldībai; mudina iestādes atteikties no visiem attīstības plāniem, kuri apdraud valsts aizsargājamo teritoriju tīklu, un prasa atteikties no mazu un vidēju hidroelektrostaciju būvniecības plāniem, jo īpaši visos nacionālajos dabas parkos; jo īpaši prasa vēlreiz pārdomāt plānus būvēt hidroelektrostacijas uz Vjosas upes un tās pietekām, jo šie projekti nodarītu kaitējumu vienai no Eiropas pēdējām plašajām, neskartajām un gandrīz dabīgajām upju ekosistēmām;

| 29. | atzinīgi vērtē Albānijas pastāvīgi konstruktīvo un aktīvo nostāju reģionālajā un divpusējā sadarbībā; uzsver tās būtisko lomu reģionālās stabilitātes nostiprināšanā; uzteic politisko gribu uzlabot attiecības ar Serbiju; mudina Albāniju un Serbiju veikt jaunus pasākumus un sagatavot paziņojumus, kuri veicina reģionālo stabilitāti un sadarbību, kā arī labas kaimiņattiecības; ir uztraukts par Albānijas premjerministra paziņojumiem, kuros viņš izteicies par Albānijas un Kosovas albāņu apvienošanos; mudina Albāniju saglabāt savu konstruktīvo pozīciju reģionā un apmainīties ar citām Rietumbalkānu valstīm ar zināšanām un pieredzi, ko tā ieguvusi ES pievienošanās procesa laikā, lai tādējādi pastiprinātu sadarbību un vairāk stabilizētu šo reģionu; atzinīgi vērtē Albānijas pilnīgu pievienošanos ES ārpolitikas nostājai, tostarp ES ierobežojošajiem pasākumiem attiecībā uz Krieviju, kā arī tās piedalīšanos kopējās drošības un aizsardzības politikas krīzes pārvaldības operācijās; norāda uz tās iecerēm kā valstij, kas pašreiz ieņem vadītājas amatu Dienvidaustrumu Eiropas sadarbības procesā, turpināt dialoga veicināšanu starp valstīm, kuras piedalās procesā; aicina Albāniju aktīvi piedalīties Eiropas Savienības Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģijas īstenošanā; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Albānijas pastāvīgi konstruktīvo un aktīvo nostāju reģionālajā un divpusējā sadarbībā; uzsver tās būtisko lomu reģionālās stabilitātes nostiprināšanā; uzteic politisko gribu uzlabot attiecības ar Serbiju; mudina Albāniju un Serbiju veikt jaunus pasākumus un sagatavot paziņojumus, kuri veicina reģionālo stabilitāti un sadarbību, kā arī labas kaimiņattiecības; ir uztraukts par Albānijas premjerministra paziņojumiem, kuros viņš izteicies par Albānijas un Kosovas albāņu apvienošanos; mudina Albāniju saglabāt savu konstruktīvo pozīciju reģionā un apmainīties ar citām Rietumbalkānu valstīm ar zināšanām un pieredzi, ko tā ieguvusi ES pievienošanās procesa laikā, lai tādējādi pastiprinātu sadarbību un vairāk stabilizētu šo reģionu; atzinīgi vērtē Albānijas pilnīgu pievienošanos ES ārpolitikas nostājai, tostarp ES ierobežojošajiem pasākumiem attiecībā uz Krieviju, kā arī tās piedalīšanos kopējās drošības un aizsardzības politikas krīzes pārvaldības operācijās; norāda uz tās iecerēm kā valstij, kas pašreiz ieņem vadītājas amatu Dienvidaustrumu Eiropas sadarbības procesā, turpināt dialoga veicināšanu starp valstīm, kuras piedalās procesā; aicina Albāniju aktīvi piedalīties Eiropas Savienības Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģijas īstenošanā;

| 30. | prasa paplašināt EP un Albānijas parlamentāro sadarbību; iesaka pēc iespējas saskaņot ES un Albānijas Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas turpmāko sanāksmju grafiku ar augsta līmeņa dialoga par galvenajām prioritātēm sanāksmju grafiku, lai pastiprinātu parlamentāro uzraudzību pār ES pievienošanās procesu; |
| --- | --- |

30.

prasa paplašināt EP un Albānijas parlamentāro sadarbību; iesaka pēc iespējas saskaņot ES un Albānijas Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas turpmāko sanāksmju grafiku ar augsta līmeņa dialoga par galvenajām prioritātēm sanāksmju grafiku, lai pastiprinātu parlamentāro uzraudzību pār ES pievienošanās procesu;

| 31. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Albānijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

31.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Albānijas valdībai un parlamentam.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/69

---

P8_TA(2015)0182

Bosnijas un Hercegovinas 2014. gada progresa ziņojums

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par Bosnijas un Hercegovinas 2014. gada progresa ziņojumu (2014/2952(RSP))

(2016/C 346/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2008. gada 16. jūnijā parakstīto Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, ko ratificējušas visas ES dalībvalstis un Bosnija un Hercegovina, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 16. jūnijā parakstīto Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, ko ratificējušas visas ES dalībvalstis un Bosnija un Hercegovina,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnija secinājumus par Rietumbalkāniem un to pielikumu “Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnija secinājumus par Rietumbalkāniem un to pielikumu “Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. oktobra, 17.. un 18. novembra un 15. un 16. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. oktobra, 17.. un 18. novembra un 15. un 16. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 8. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenās problēmas (2014.–2015. gads)” (COM(2014)0700), kuru papildina Komisijas dienestu darba dokuments “Bosnijas un Hercegovinas 2014. gada progresa ziņojums” (SWD(2014)0305), kā arī 2014. gada 15. decembrī pieņemtais indikatīvais stratēģijas dokuments par Bosniju un Hercegovinu (2014–2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 8. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenās problēmas (2014.–2015. gads)” (COM(2014)0700), kuru papildina Komisijas dienestu darba dokuments “Bosnijas un Hercegovinas 2014. gada progresa ziņojums” (SWD(2014)0305), kā arī 2014. gada 15. decembrī pieņemtais indikatīvais stratēģijas dokuments par Bosniju un Hercegovinu (2014–2017),

| — | ņemot vērā 2015. gada 29. janvārī pieņemto Bosnijas un Hercegovinas prezidenta ES integrācijas rakstisko apņemšanos, ko 2015. gada 23. februārī apstiprināja Bosnijas un Hercegovinas parlaments, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 29. janvārī pieņemto Bosnijas un Hercegovinas prezidenta ES integrācijas rakstisko apņemšanos, ko 2015. gada 23. februārī apstiprināja Bosnijas un Hercegovinas parlaments,

| — | ņemot vērā 2015. gada 19. janvāra Padomes lēmumu iecelt Lars-Gunnar Wigemark par ES īpašo pārstāvi un Delegācijas attiecībām ar Bosniju un Hercegovinu vadītāju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 19. janvāra Padomes lēmumu iecelt Lars-Gunnar Wigemark par ES īpašo pārstāvi un Delegācijas attiecībām ar Bosniju un Hercegovinu vadītāju,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas pastāvīgā referenta Bosnijas un Hercegovinas jautājumos Cristian Dan Preda darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas pastāvīgā referenta Bosnijas un Hercegovinas jautājumos Cristian Dan Preda darbu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES atkārtoti ir paziņojusi par savu negrozāmo apņemšanos atbalstīt Bosnijas un Hercegovinas perspektīvu kļūt par Eiropas dalībvalsti un atbalstīt tās teritoriālo integritāti, suverenitāti un vienotību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES atkārtoti ir paziņojusi par savu negrozāmo apņemšanos atbalstīt Bosnijas un Hercegovinas perspektīvu kļūt par Eiropas dalībvalsti un atbalstīt tās teritoriālo integritāti, suverenitāti un vienotību;

| B. | tā kā ES ir piedāvājusi Bosnijai un Hercegovinai jaunu iespēju, kuras pamatā ir saskaņota pieeja, kas paredzēta, lai palīdzētu valstij atsākt reformu procesu, uzlabot savu sociālo un ekonomisko situāciju un pietuvoties Eiropas Savienībai; tā kā līdzīga negrozāma apņemšanās un iesaistīšanās šobrīd tiek pieprasīta no valsts politiskās elites; tā kā pievienošanās ES ir iekļaujošs process, kas jāveic visai valstij un tās iedzīvotājiem un kuram nepieciešama nacionāla vienprātība par reformu darba kārtību; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir piedāvājusi Bosnijai un Hercegovinai jaunu iespēju, kuras pamatā ir saskaņota pieeja, kas paredzēta, lai palīdzētu valstij atsākt reformu procesu, uzlabot savu sociālo un ekonomisko situāciju un pietuvoties Eiropas Savienībai; tā kā līdzīga negrozāma apņemšanās un iesaistīšanās šobrīd tiek pieprasīta no valsts politiskās elites; tā kā pievienošanās ES ir iekļaujošs process, kas jāveic visai valstij un tās iedzīvotājiem un kuram nepieciešama nacionāla vienprātība par reformu darba kārtību;

| C. | tā kā sarežģītā un nepietiekamā institucionālā struktūra, sadarbības un koordinācijas trūkums Bosnijas un Hercegovinas politisko vadītāju un visu valdības līmeņu starpā, kopēja redzējuma un politiskās gribas trūkums un etnocentriska attieksme ir nopietni apgrūtinājusi valsts attīstību; norāda, ka nesaskaņas politiskās un etniskās piederības dēļ ir būtiski nelabvēlīgi ietekmējušas asambleju darbu valsts līmenī; |
| --- | --- |

C.

tā kā sarežģītā un nepietiekamā institucionālā struktūra, sadarbības un koordinācijas trūkums Bosnijas un Hercegovinas politisko vadītāju un visu valdības līmeņu starpā, kopēja redzējuma un politiskās gribas trūkums un etnocentriska attieksme ir nopietni apgrūtinājusi valsts attīstību; norāda, ka nesaskaņas politiskās un etniskās piederības dēļ ir būtiski nelabvēlīgi ietekmējušas asambleju darbu valsts līmenī;

| D. | tā kā ieilgušais politiskais strupceļš rada nopietnus šķēršļus valsts stabilizācijai un attīstībai un iedzīvotājiem liedz iespēju uz drošu un pārticīgu nākotni; tā kā politiskā inerce, bezdarbs, ļoti augstais korupcijas līmenis un neapmierinātība ar politisko eliti izraisīja iedzīvotāju nemierus, kas aizsākās Tuzlā un 2014. gada februārī izplatījās visā valstī; |
| --- | --- |

D.

tā kā ieilgušais politiskais strupceļš rada nopietnus šķēršļus valsts stabilizācijai un attīstībai un iedzīvotājiem liedz iespēju uz drošu un pārticīgu nākotni; tā kā politiskā inerce, bezdarbs, ļoti augstais korupcijas līmenis un neapmierinātība ar politisko eliti izraisīja iedzīvotāju nemierus, kas aizsākās Tuzlā un 2014. gada februārī izplatījās visā valstī;

| E. | tā kā ES ir noteikusi tiesiskumu par savas paplašināšanās pamatu; tā kā stingram politiskajam atbalstam ir būtiska nozīme, lai gūtu panākumus šajās jomās; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES ir noteikusi tiesiskumu par savas paplašināšanās pamatu; tā kā stingram politiskajam atbalstam ir būtiska nozīme, lai gūtu panākumus šajās jomās;

| F. | tā kā korupcija ir plaši izplatīta, valsts administrācija ir sadrumstalota, daudzās dažādās juridiskās sistēmas rada problēmas, sadarbības mehānismi ar pilsonisko sabiedrību joprojām ir vāji, plašsaziņas līdzekļu vide ir polarizēta un vienlīdzīgas tiesības netiek nodrošinātas visām vēsturiskajām tautām un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā korupcija ir plaši izplatīta, valsts administrācija ir sadrumstalota, daudzās dažādās juridiskās sistēmas rada problēmas, sadarbības mehānismi ar pilsonisko sabiedrību joprojām ir vāji, plašsaziņas līdzekļu vide ir polarizēta un vienlīdzīgas tiesības netiek nodrošinātas visām vēsturiskajām tautām un iedzīvotājiem;

| G. | tā kā vairāk nekā 50 % no Bosnijas un Hercegovinas valsts ieņēmumiem tiek izlietoti, uzturot dažādu līmeņu administrāciju; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas rādītājiem Bosnija un Hercegovina ierindojas zemākajā vietā starp Eiropas valstīm uzņēmējdarbības īstenošanas ērtuma ziņā un vienā no zemākajām vietām — korupcijas uztveres indeksā; tā kā Bosnijā un Hercegovinā ir augstākais jauniešu bezdarba līmenis Eiropā (59 % no ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem 15 līdz 24 gadu vecumā), |
| --- | --- |

G.

tā kā vairāk nekā 50 % no Bosnijas un Hercegovinas valsts ieņēmumiem tiek izlietoti, uzturot dažādu līmeņu administrāciju; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas rādītājiem Bosnija un Hercegovina ierindojas zemākajā vietā starp Eiropas valstīm uzņēmējdarbības īstenošanas ērtuma ziņā un vienā no zemākajām vietām — korupcijas uztveres indeksā; tā kā Bosnijā un Hercegovinā ir augstākais jauniešu bezdarba līmenis Eiropā (59 % no ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem 15 līdz 24 gadu vecumā),

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Padome ir atbildējusi uz Parlamenta aicinājumu pārdomāt ES pieeju Bosnijai un Hercegovinai, mudina jaunos Bosnijas un Hercegovinas vadītājus pilnībā īstenot vajadzīgās institucionālās, ekonomiskās un sociālās reformas, lai uzlabotu Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju dzīvi un ļautu sasniegt virzību ceļā uz pievienošanos ES; norāda – lai izskatītu pievienošanās pieteikumu, būs nepieciešams nozīmīgs progress reformu programmas īstenošanā, tostarp attiecībā uz Izaugsmes un nodarbinātības paktu; uzsver, ka Bosniju un Hercegovinu, tāpat kā ikvienu citu (potenciālo) kandidātvalsti, jāvērtē pēc tās nopelniem un ka pievienošanās grafiku nosaka vajadzīgo reformu ātrums un kvalitāte; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka Padome ir atbildējusi uz Parlamenta aicinājumu pārdomāt ES pieeju Bosnijai un Hercegovinai, mudina jaunos Bosnijas un Hercegovinas vadītājus pilnībā īstenot vajadzīgās institucionālās, ekonomiskās un sociālās reformas, lai uzlabotu Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju dzīvi un ļautu sasniegt virzību ceļā uz pievienošanos ES; norāda – lai izskatītu pievienošanās pieteikumu, būs nepieciešams nozīmīgs progress reformu programmas īstenošanā, tostarp attiecībā uz Izaugsmes un nodarbinātības paktu; uzsver, ka Bosniju un Hercegovinu, tāpat kā ikvienu citu (potenciālo) kandidātvalsti, jāvērtē pēc tās nopelniem un ka pievienošanās grafiku nosaka vajadzīgo reformu ātrums un kvalitāte;

| 2. | uzsver – pēc Padomes pieprasījuma sagatavojot atzinumu par ES dalībvalsts pieteikumu, Komisijai ir jāpievērš īpaša uzmanība nolēmuma izpildei Sejdić-Finci lietā; aicina Komisiju izrādīt gatavību veicināt vienošanos par nolēmuma izpildi Sejdić-Finci lietā, lai garantētu vienlīdzīgas tiesības visiem iedzīvotājiem, un palīdzēt īstenot ES darba kārtības mērķus, tostarp funkcionālas labas pārvaldības sistēmas izveidi, demokrātijas attīstību, ekonomisko labklājību un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

2.

uzsver – pēc Padomes pieprasījuma sagatavojot atzinumu par ES dalībvalsts pieteikumu, Komisijai ir jāpievērš īpaša uzmanība nolēmuma izpildei Sejdić-Finci lietā; aicina Komisiju izrādīt gatavību veicināt vienošanos par nolēmuma izpildi Sejdić-Finci lietā, lai garantētu vienlīdzīgas tiesības visiem iedzīvotājiem, un palīdzēt īstenot ES darba kārtības mērķus, tostarp funkcionālas labas pārvaldības sistēmas izveidi, demokrātijas attīstību, ekonomisko labklājību un cilvēktiesību ievērošanu;

| 3. | stingri atbalsta Bosnijas un Hercegovinas integrāciju Eiropā un uzskata, ka ES atjaunotās iesaistīšanās centrā, cita starpā, ir jābūt sociālekonomiskiem jautājumiem, uzņēmējdarbības videi, iestāžu sistēmai, tiesiskumam un pārvaldībai, tiesībaizsardzības politikai un neatkarīgai tiesu varai, korupcijas apkarošanai, valsts pārvaldes reformai, pilsoniskajai sabiedrībai un jauniešiem, vienlaikus saglabājot nemainīgus nosacījumus attiecībā uz pievienošanos ES; aicina PV/AP, Komisiju un dalībvalstis saglabāt saskaņotu, konsekventu un vienotu ES nostāju un parādīt, ka Bosnijas un Hercegovinas integrācija Eiropas Savienībā ir ES ārpolitikas prioritāte; uzsver, ka ES ir jācenšas apvienot visus finanšu līdzekļu devējus, lai atbalstītu efektīvu ES jaunās pieejas un rakstiskās apņemšanās īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

stingri atbalsta Bosnijas un Hercegovinas integrāciju Eiropā un uzskata, ka ES atjaunotās iesaistīšanās centrā, cita starpā, ir jābūt sociālekonomiskiem jautājumiem, uzņēmējdarbības videi, iestāžu sistēmai, tiesiskumam un pārvaldībai, tiesībaizsardzības politikai un neatkarīgai tiesu varai, korupcijas apkarošanai, valsts pārvaldes reformai, pilsoniskajai sabiedrībai un jauniešiem, vienlaikus saglabājot nemainīgus nosacījumus attiecībā uz pievienošanos ES; aicina PV/AP, Komisiju un dalībvalstis saglabāt saskaņotu, konsekventu un vienotu ES nostāju un parādīt, ka Bosnijas un Hercegovinas integrācija Eiropas Savienībā ir ES ārpolitikas prioritāte; uzsver, ka ES ir jācenšas apvienot visus finanšu līdzekļu devējus, lai atbalstītu efektīvu ES jaunās pieejas un rakstiskās apņemšanās īstenošanu;

| 4. | atzinīgi vērtē rakstisko apņemšanos panākt ES integrāciju, ko pieņēma Bosnijas un Hercegovinas prezidents, parakstīja visu partiju vadītāji un 2015. gada 23. februārī apstiprināja Bosnijas un Hercegovinas parlaments, par pasākumiem iestāžu funkcionalitātes un efektivitātes nodrošināšanai, visu pārvaldības līmeņu reformu uzsākšanai, kā arī pasākumiem samierināšanas procesa paātrināšanai un administratīvās veiktspējas stiprināšanai; atzīst, ka apņemšanās pavēra ceļu, lai Padome 2015. gada 16. martā vienotos par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma (SAN) noslēgšanu un stāšanos spēkā; atzinīgi vērtē 2015. gada 1. jūnijā paredzēto SAN stāšanos spēkā, kas ļaus Bosnijai un Hercegovinai ar ES veidot ciešāku sadarbību un padziļināt attiecības; aicina visus politiskos vadītājus pilnībā sadarboties, rūpīgi un efektīvi īstenojot šo apņemšanos, jo īpaši, stiprinot tiesiskumu un apkarojot korupciju un organizēto noziedzību; atgādina, ka ir būtiska politiska apņemšanās veikt reformas un patiesa līdzatbildība par tām; aicina Bosnijas un Hercegovinas jaunos vadītājus vienoties ar ES par konkrētu ceļvedi plašai un iekļaujošai reformu programmai valsts virzībā uz ES; aicina reformu plānošanā un īstenošanā nodrošināt pārredzamību un mudina reformu procesā iekļaut pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē rakstisko apņemšanos panākt ES integrāciju, ko pieņēma Bosnijas un Hercegovinas prezidents, parakstīja visu partiju vadītāji un 2015. gada 23. februārī apstiprināja Bosnijas un Hercegovinas parlaments, par pasākumiem iestāžu funkcionalitātes un efektivitātes nodrošināšanai, visu pārvaldības līmeņu reformu uzsākšanai, kā arī pasākumiem samierināšanas procesa paātrināšanai un administratīvās veiktspējas stiprināšanai; atzīst, ka apņemšanās pavēra ceļu, lai Padome 2015. gada 16. martā vienotos par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma (SAN) noslēgšanu un stāšanos spēkā; atzinīgi vērtē 2015. gada 1. jūnijā paredzēto SAN stāšanos spēkā, kas ļaus Bosnijai un Hercegovinai ar ES veidot ciešāku sadarbību un padziļināt attiecības; aicina visus politiskos vadītājus pilnībā sadarboties, rūpīgi un efektīvi īstenojot šo apņemšanos, jo īpaši, stiprinot tiesiskumu un apkarojot korupciju un organizēto noziedzību; atgādina, ka ir būtiska politiska apņemšanās veikt reformas un patiesa līdzatbildība par tām; aicina Bosnijas un Hercegovinas jaunos vadītājus vienoties ar ES par konkrētu ceļvedi plašai un iekļaujošai reformu programmai valsts virzībā uz ES; aicina reformu plānošanā un īstenošanā nodrošināt pārredzamību un mudina reformu procesā iekļaut pilsonisko sabiedrību;

| 5. | pauž dziļas bažas par 2015. gada 25. aprīlī austrumu Sarajevā Neatkarīgo Sociālo Demokrātu Alianses (SNSD) kongresā pieņemto deklarāciju, kurā cita starpā pausts aicinājums rīkot 2018. gadā referendumu par Serbu Republikas neatkarību; uzsver, ka saskaņā ar Vispārējo pamatlīgumu par mieru Serbu Republikai nav atdalīšanās tiesību; atgādina –– pieņemot rakstisko apņemšanos, visi politiskie spēki, tostarp SNSD, ir apņēmušies ievērot Bosnijas un Hercegovinas suverenitāti, teritoriālo nedalāmību un politisko neatkarību; mudina jaunos politiskos vadītājus atturēties no šķeltnieciski nacionālistiskas un separātiskas retorikas, kas polarizē sabiedrību, un nopietni iesaistīties reformās, kuras uzlabos Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju dzīvi, izveidos demokrātisku, iekļaujošu un darbotiesspējīgu valsti un pavirzīs valsti tuvāk ES; |
| --- | --- |

5.

pauž dziļas bažas par 2015. gada 25. aprīlī austrumu Sarajevā Neatkarīgo Sociālo Demokrātu Alianses (SNSD) kongresā pieņemto deklarāciju, kurā cita starpā pausts aicinājums rīkot 2018. gadā referendumu par Serbu Republikas neatkarību; uzsver, ka saskaņā ar Vispārējo pamatlīgumu par mieru Serbu Republikai nav atdalīšanās tiesību; atgādina –– pieņemot rakstisko apņemšanos, visi politiskie spēki, tostarp SNSD, ir apņēmušies ievērot Bosnijas un Hercegovinas suverenitāti, teritoriālo nedalāmību un politisko neatkarību; mudina jaunos politiskos vadītājus atturēties no šķeltnieciski nacionālistiskas un separātiskas retorikas, kas polarizē sabiedrību, un nopietni iesaistīties reformās, kuras uzlabos Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju dzīvi, izveidos demokrātisku, iekļaujošu un darbotiesspējīgu valsti un pavirzīs valsti tuvāk ES;

| 6. | mudina politiskos vadītājus prioritārā kārtā izveidot efektīvu ES koordinēšanas mehānismu, efektīvi saistot iestādes visos pārvaldības līmeņos, lai nodrošinātu pielāgošanos ES acquis un tā piemērošanu visā valstī iedzīvotāju vispārējās labklājības labā; uzsver, ka bez šāda mehānisma pievienošanās process ES paliks strupceļā, jo pašreizējā valsts organizācija ir pārāk neefektīva un disfunkcionāla; uzsver, ka šāda mehānisma izveide ļautu Bosnijai un Hercegovinai pilnībā izmantot pieejamo finansējumu; uzsver vajadzību veikt konkrētus reformu pasākumus un noteikt skaidru virzību valstij un tās iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

6.

mudina politiskos vadītājus prioritārā kārtā izveidot efektīvu ES koordinēšanas mehānismu, efektīvi saistot iestādes visos pārvaldības līmeņos, lai nodrošinātu pielāgošanos ES acquis un tā piemērošanu visā valstī iedzīvotāju vispārējās labklājības labā; uzsver, ka bez šāda mehānisma pievienošanās process ES paliks strupceļā, jo pašreizējā valsts organizācija ir pārāk neefektīva un disfunkcionāla; uzsver, ka šāda mehānisma izveide ļautu Bosnijai un Hercegovinai pilnībā izmantot pieejamo finansējumu; uzsver vajadzību veikt konkrētus reformu pasākumus un noteikt skaidru virzību valstij un tās iedzīvotājiem;

| 7. | uzsver, ka iedzīvotāju sociālekonomisko vajadzību apmierināšanai ir jābūt prioritātei; tomēr uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi vienlaikus turpināt politiskās reformas un politiskās sistēmas demokratizāciju; uzsver, ka ekonomiskā labklājība ir iespējama tikai tad, ja tās pamatā ir demokrātiska un iekļaujoša sabiedrība un valsts; uzsver, ka Bosnija un Hercegovina nebūs veiksmīga kandidāte dalībai ES, kamēr nebūs izveidoti atbilstīgi institucionāli apstākļi; atzīmē, ka konstitucionālā reforma, kuras mērķis ir konsolidēt, modernizēt un stiprināt iestāžu sistēmu, joprojām ir svarīga, lai pārveidotu Bosniju un Hercegovinu par efektīvu, iekļaujošu un pilnībā darbotiesspējīgu valsti; atgādina, ka nākotnes konstitucionālajā reformā ir jāņem vērā arī federālisma, decentralizācijas, subsidiaritātes un likumīgas pārstāvības principi, lai nodrošinātu Bosnijas un Hercegovinas efektīvu un netraucētu integrāciju Eiropas Savienībā; mudina visus politiskos vadītājus strādāt, lai ieviestu vajadzīgās izmaiņas; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka iedzīvotāju sociālekonomisko vajadzību apmierināšanai ir jābūt prioritātei; tomēr uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi vienlaikus turpināt politiskās reformas un politiskās sistēmas demokratizāciju; uzsver, ka ekonomiskā labklājība ir iespējama tikai tad, ja tās pamatā ir demokrātiska un iekļaujoša sabiedrība un valsts; uzsver, ka Bosnija un Hercegovina nebūs veiksmīga kandidāte dalībai ES, kamēr nebūs izveidoti atbilstīgi institucionāli apstākļi; atzīmē, ka konstitucionālā reforma, kuras mērķis ir konsolidēt, modernizēt un stiprināt iestāžu sistēmu, joprojām ir svarīga, lai pārveidotu Bosniju un Hercegovinu par efektīvu, iekļaujošu un pilnībā darbotiesspējīgu valsti; atgādina, ka nākotnes konstitucionālajā reformā ir jāņem vērā arī federālisma, decentralizācijas, subsidiaritātes un likumīgas pārstāvības principi, lai nodrošinātu Bosnijas un Hercegovinas efektīvu un netraucētu integrāciju Eiropas Savienībā; mudina visus politiskos vadītājus strādāt, lai ieviestu vajadzīgās izmaiņas;

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas paātrināt Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) projektu īstenošanu un stiprināt ekonomisko pārvaldību; pauž nožēlu, ka bezdarbība var ietekmēt ES finanšu līdzekļu piešķiršanu politiskajai un sociālekonomiskai attīstībai saskaņā ar IPA-II; mudina kompetentās iestādes vienoties par visu valsti aptverošām nozaru stratēģijām, jo īpaši transporta, enerģētikas, vides un lauksaimniecības prioritārajās jomās, kas būtu svarīgs priekšnoteikums IPA finansējuma pilnīgai apguvei; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas paātrināt Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) projektu īstenošanu un stiprināt ekonomisko pārvaldību; pauž nožēlu, ka bezdarbība var ietekmēt ES finanšu līdzekļu piešķiršanu politiskajai un sociālekonomiskai attīstībai saskaņā ar IPA-II; mudina kompetentās iestādes vienoties par visu valsti aptverošām nozaru stratēģijām, jo īpaši transporta, enerģētikas, vides un lauksaimniecības prioritārajās jomās, kas būtu svarīgs priekšnoteikums IPA finansējuma pilnīgai apguvei;

| 9. | atzinīgi vērtē 2014. gada oktobra vēlēšanu labi organizēto norisi; tomēr atzīmē, ka jau otro reizi pēc kārtas vēlēšanu process notika, nedodot iespēju katram iedzīvotājam kandidēt uz ikvienu amatu; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nekavējoties no jauna izveidot visas parlamentārās struktūras un valdību visos līmeņos; mudina jaunos vadītājus ievērot vispārēju, vienlīdzīgu un tiešu vēlēšanu principu, vērsties pie iedzīvotājiem, sadarboties ar pilsonisko sabiedrību un nodrošināt atbildīgas un tūlītējas atbildes un viņu likumīgajām bažām; aicina kompetentās iestādes izmeklēt ļoti nopietnos apgalvojumus par to, ka Serbu Republikas (SR) premjerministre ir saistīta ar divu viņas partijai nepiederošu deputātu balsu pirkšanu, lai panāktu vairākumu Serbu Republikas Nacionālajā asamblejā (SRNA); |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē 2014. gada oktobra vēlēšanu labi organizēto norisi; tomēr atzīmē, ka jau otro reizi pēc kārtas vēlēšanu process notika, nedodot iespēju katram iedzīvotājam kandidēt uz ikvienu amatu; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nekavējoties no jauna izveidot visas parlamentārās struktūras un valdību visos līmeņos; mudina jaunos vadītājus ievērot vispārēju, vienlīdzīgu un tiešu vēlēšanu principu, vērsties pie iedzīvotājiem, sadarboties ar pilsonisko sabiedrību un nodrošināt atbildīgas un tūlītējas atbildes un viņu likumīgajām bažām; aicina kompetentās iestādes izmeklēt ļoti nopietnos apgalvojumus par to, ka Serbu Republikas (SR) premjerministre ir saistīta ar divu viņas partijai nepiederošu deputātu balsu pirkšanu, lai panāktu vairākumu Serbu Republikas Nacionālajā asamblejā (SRNA);

| 10. | atzinīgi vērtē pārliecinošo nacionālo un starptautisko solidaritāti, tostarp saistībā ar Eiropas Savienības plūdu seku novēršanas programmu, reaģējot uz 2014. gada dabas katastrofām; atzinīgi vērtē to, ka ES pēc Bosnijas un Hercegovinas pieprasījuma nodrošināja steidzamus un būtiskus glābšanas un palīdzības pasākumus un 2014. gada jūlijā sarīkoja līdzekļu devēju konferenci, kuru vadīja Komisija un kopīgi organizēja Francija un Slovēnija; uzsver, ka Komisija uzaicināja Bosniju un Hercegovinu pievienoties ES civilās aizsardzības mehānismam; aicina visos līmeņos veikt efektīvus un saskaņotus profilaktiskus pasākumus, lai novērstu pašreizējās katastrofas radītās sekas un novērstu šādas katastrofas nākotnē; atzinīgi vērtē daudzos pozitīvos piemērus ļoti ciešai etnisko grupu sadarbībai un savstarpējam atbalstam pēc plūdiem, kas norāda, ka ir iespējams izlīgums; uzskata, ka reģionāla sadarbība un ciešas attiecības ar kaimiņvalstīm ir būtiski faktori, reaģējot uz šādām katastrofām nākotnē; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē pārliecinošo nacionālo un starptautisko solidaritāti, tostarp saistībā ar Eiropas Savienības plūdu seku novēršanas programmu, reaģējot uz 2014. gada dabas katastrofām; atzinīgi vērtē to, ka ES pēc Bosnijas un Hercegovinas pieprasījuma nodrošināja steidzamus un būtiskus glābšanas un palīdzības pasākumus un 2014. gada jūlijā sarīkoja līdzekļu devēju konferenci, kuru vadīja Komisija un kopīgi organizēja Francija un Slovēnija; uzsver, ka Komisija uzaicināja Bosniju un Hercegovinu pievienoties ES civilās aizsardzības mehānismam; aicina visos līmeņos veikt efektīvus un saskaņotus profilaktiskus pasākumus, lai novērstu pašreizējās katastrofas radītās sekas un novērstu šādas katastrofas nākotnē; atzinīgi vērtē daudzos pozitīvos piemērus ļoti ciešai etnisko grupu sadarbībai un savstarpējam atbalstam pēc plūdiem, kas norāda, ka ir iespējams izlīgums; uzskata, ka reģionāla sadarbība un ciešas attiecības ar kaimiņvalstīm ir būtiski faktori, reaģējot uz šādām katastrofām nākotnē;

| 11. | atgādina, ka profesionāla, efektīva un uz nopelniem balstīta valsts administrācija ir Bosnijas un Hercegovinas un jebkuras citas valsts, kas vēlas kļūt par ES dalībvalsti, integrācijas pamats; pauž nopietnas bažas, ka valsts pārvalde, kurai būtu jāpalīdz Bosnijai un Hercegovinai ceļā uz dalību ES un jāuzlabo iedzīvotāju dzīves apstākļi, joprojām ir sadrumstalota, politizēta un disfunkcionāla; joprojām ir nobažījies par tās finansiālo ilgtspējīgumu un to, ka politiskās gribas trūkums publiskās pārvaldes reformēšanai var ietekmēt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu; mudina visus kompetentos dalībniekus pieņemt jaunu valsts pārvaldes reformu stratēģiju un rīcības plānu laikposmam pēc 2014. gada, lai vienkāršotu sarežģīto iestāžu struktūru, racionalizētu izdevumus un panāktu, ka valsts kļūst funkcionālāka; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka profesionāla, efektīva un uz nopelniem balstīta valsts administrācija ir Bosnijas un Hercegovinas un jebkuras citas valsts, kas vēlas kļūt par ES dalībvalsti, integrācijas pamats; pauž nopietnas bažas, ka valsts pārvalde, kurai būtu jāpalīdz Bosnijai un Hercegovinai ceļā uz dalību ES un jāuzlabo iedzīvotāju dzīves apstākļi, joprojām ir sadrumstalota, politizēta un disfunkcionāla; joprojām ir nobažījies par tās finansiālo ilgtspējīgumu un to, ka politiskās gribas trūkums publiskās pārvaldes reformēšanai var ietekmēt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu; mudina visus kompetentos dalībniekus pieņemt jaunu valsts pārvaldes reformu stratēģiju un rīcības plānu laikposmam pēc 2014. gada, lai vienkāršotu sarežģīto iestāžu struktūru, racionalizētu izdevumus un panāktu, ka valsts kļūst funkcionālāka;

| 12. | mudina iestādes korupcijas apkarošanu padarīt par absolūtu prioritāti, jo vēl nav sasniegti apmierinoši rezultāti un korupcija ietekmē visus sektorus, tostarp veselības aprūpi un izglītību, izmantojot visneaizsargātākos iedzīvotājus, un palielina iedzīvotāju pesimismu un neuzticēšanos savām iestādēm; aicina izveidot efektīvus pretkorupcijas mehānismus, neatkarīgu tiesisko kontroli un iekļaujošas konsultācijas ar visām ieinteresētajām personām, kam vajadzētu garantēt savlaicīgu atjaunotā stratēģiskā ietvara 2015.–2019. gadam pieņemšanu; kopumā aicina efektīvi īstenot korupcijas apkarošanas pasākumus; atzinīgi vērtē, ka tika pieņemts pretkorupcijas likumu kopums, iekļaujot lielāku ziņotāju aizsardzību valsts līmenī un novēršanas struktūru izveidi federālā līmenī; nosoda mēģinājumus apdraudēt pastāvošos tiesiskuma principus un pauž bažas, ka jaunais interešu konflikta novēršanas likums vājina tiesisko regulējumu un rada šķēršļus interešu konfliktu novēršanā, palielinot politiskās iejaukšanās risku un neradot ierēdņiem stimulus ievērot noteikumus; aicina stiprināt parlamentārās struktūras interešu konfliktu novēršanai; mudina kompetentās iestādes uzlabot rezultātus attiecībā uz efektīvu izmeklēšanu, vainīgo saukšanu pie atbildības un notiesāšanu plašu rezonansi guvušajās korupcijas lietās, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu un privatizāciju; |
| --- | --- |

12.

mudina iestādes korupcijas apkarošanu padarīt par absolūtu prioritāti, jo vēl nav sasniegti apmierinoši rezultāti un korupcija ietekmē visus sektorus, tostarp veselības aprūpi un izglītību, izmantojot visneaizsargātākos iedzīvotājus, un palielina iedzīvotāju pesimismu un neuzticēšanos savām iestādēm; aicina izveidot efektīvus pretkorupcijas mehānismus, neatkarīgu tiesisko kontroli un iekļaujošas konsultācijas ar visām ieinteresētajām personām, kam vajadzētu garantēt savlaicīgu atjaunotā stratēģiskā ietvara 2015.–2019. gadam pieņemšanu; kopumā aicina efektīvi īstenot korupcijas apkarošanas pasākumus; atzinīgi vērtē, ka tika pieņemts pretkorupcijas likumu kopums, iekļaujot lielāku ziņotāju aizsardzību valsts līmenī un novēršanas struktūru izveidi federālā līmenī; nosoda mēģinājumus apdraudēt pastāvošos tiesiskuma principus un pauž bažas, ka jaunais interešu konflikta novēršanas likums vājina tiesisko regulējumu un rada šķēršļus interešu konfliktu novēršanā, palielinot politiskās iejaukšanās risku un neradot ierēdņiem stimulus ievērot noteikumus; aicina stiprināt parlamentārās struktūras interešu konfliktu novēršanai; mudina kompetentās iestādes uzlabot rezultātus attiecībā uz efektīvu izmeklēšanu, vainīgo saukšanu pie atbildības un notiesāšanu plašu rezonansi guvušajās korupcijas lietās, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu un privatizāciju;

| 13. | turpina paust dziļas bažas par neefektīvo tiesu varas sistēmu, politiskās iejaukšanās risku tiesvedībā, politizētajām iecelšanas procedūrām, sadrumstaloto tiesu varas iestāžu un prokuratūras budžeta veidošanas procesu un tiesu varas pārstāvju interešu konflikta risku; mudina valsts jaunos vadītājus veikt strukturālas un institucionālas reformas, cita starpā pievēršoties četru dažādo juridisko sistēmu saskaņošanai; aicina viņus pievērsties Komisijas ieteikumiem, piemēram, valsts līmeņa tiesu varas institucionālajām reformām, tostarp Bosnijas un Hercegovinas tiesu likuma pieņemšanai; mudina jauno Ministru padomi pieņemt jau izstrādāto tiesu reformas stratēģiju; atkārto savu atbalstu ombuda birojam; atzīmē, ka Serbu Republikas Konstitūcijā joprojām ir paredzēts nāvessoda moratorijs, un mudina Serbu Republikas iestādes nekavējoties atcelt nāvessodu; |
| --- | --- |

13.

turpina paust dziļas bažas par neefektīvo tiesu varas sistēmu, politiskās iejaukšanās risku tiesvedībā, politizētajām iecelšanas procedūrām, sadrumstaloto tiesu varas iestāžu un prokuratūras budžeta veidošanas procesu un tiesu varas pārstāvju interešu konflikta risku; mudina valsts jaunos vadītājus veikt strukturālas un institucionālas reformas, cita starpā pievēršoties četru dažādo juridisko sistēmu saskaņošanai; aicina viņus pievērsties Komisijas ieteikumiem, piemēram, valsts līmeņa tiesu varas institucionālajām reformām, tostarp Bosnijas un Hercegovinas tiesu likuma pieņemšanai; mudina jauno Ministru padomi pieņemt jau izstrādāto tiesu reformas stratēģiju; atkārto savu atbalstu ombuda birojam; atzīmē, ka Serbu Republikas Konstitūcijā joprojām ir paredzēts nāvessoda moratorijs, un mudina Serbu Republikas iestādes nekavējoties atcelt nāvessodu;

| 14. | pauž bažas, ka bezmaksas juridiskās palīdzības pieejamība ir ļoti ierobežota un ka visā Bosnijā un Hercegovinā joprojām nav pilnībā juridiski noteiktas tiesības sniegt šādu palīdzību, ierobežojot visneaizsargātāko iedzīvotāju tiesības uz taisnīgu tiesu; mudina kompetentās iestādes pieņemt likumu par bezmaksas juridisko palīdzību valsts līmenī un skaidri noteikt pilsoniskās sabiedrības lomu tās sniegšanā; |
| --- | --- |

14.

pauž bažas, ka bezmaksas juridiskās palīdzības pieejamība ir ļoti ierobežota un ka visā Bosnijā un Hercegovinā joprojām nav pilnībā juridiski noteiktas tiesības sniegt šādu palīdzību, ierobežojot visneaizsargātāko iedzīvotāju tiesības uz taisnīgu tiesu; mudina kompetentās iestādes pieņemt likumu par bezmaksas juridisko palīdzību valsts līmenī un skaidri noteikt pilsoniskās sabiedrības lomu tās sniegšanā;

| 15. | atzinīgi vērtē ES un Bosnijas un Hercegovinas strukturētā dialoga par tiesiskumu paplašināšanos, lai iekļautu papildu tiesiskuma jautājumus, jo īpaši korupciju un diskrimināciju, un to, ka tas sniedz vairākus pozitīvus ieguvumus reģionālajā sadarbībā, kara noziegumu tiesvedībā un tiesu varas profesionālisma un efektivitātes palielināšanā; atzinīgi vērtē pilsoniskās sabiedrības iekļaušanu šajā procesā; atzīmē, ka ir uzlabojušies apstākļi vairāku valsts daļu tiesās, tostarp attiecībā uz liecinieku aizsardzību; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē ES un Bosnijas un Hercegovinas strukturētā dialoga par tiesiskumu paplašināšanos, lai iekļautu papildu tiesiskuma jautājumus, jo īpaši korupciju un diskrimināciju, un to, ka tas sniedz vairākus pozitīvus ieguvumus reģionālajā sadarbībā, kara noziegumu tiesvedībā un tiesu varas profesionālisma un efektivitātes palielināšanā; atzinīgi vērtē pilsoniskās sabiedrības iekļaušanu šajā procesā; atzīmē, ka ir uzlabojušies apstākļi vairāku valsts daļu tiesās, tostarp attiecībā uz liecinieku aizsardzību;

| 16. | pauž bažas, ka ar konkrētiem paziņojumiem tika apšaubīts Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) notiesājošo spriedumu likumīgums, tādējādi apdraudot tiesu Hāgā; aicina veikt pasākumus, lai stiprinātu cietušo aizsardzību un uzlabotu Bosnijas un Hercegovinas Prokuratūras darbu, pārskatot II kategorijas kara noziegumu lietu tiesvedību; atzīmē par kara noziegumiem uzkrāto lietu samazināšanos; piebilst, ka ir panākti uzlabojumi, saucot pie atbildības vainīgos kara noziegumu lietās, kas saistītas ar seksuālu vardarbību, un prasa šo procesu turpināt; uzsver, ka kompetentajām iestādēm ir jāpieņem ilgi gaidītā valsts līmeņa programma, lai uzlabotu šādos kara noziegumos cietušo stāvokli, ieskaitot viņu tiesības saņemt kompensāciju, efektīvi nodrošinātu viņiem tiesu pieejamību un panāktu, ka Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesības par seksuālo vardarbību atbilst starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

16.

pauž bažas, ka ar konkrētiem paziņojumiem tika apšaubīts Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) notiesājošo spriedumu likumīgums, tādējādi apdraudot tiesu Hāgā; aicina veikt pasākumus, lai stiprinātu cietušo aizsardzību un uzlabotu Bosnijas un Hercegovinas Prokuratūras darbu, pārskatot II kategorijas kara noziegumu lietu tiesvedību; atzīmē par kara noziegumiem uzkrāto lietu samazināšanos; piebilst, ka ir panākti uzlabojumi, saucot pie atbildības vainīgos kara noziegumu lietās, kas saistītas ar seksuālu vardarbību, un prasa šo procesu turpināt; uzsver, ka kompetentajām iestādēm ir jāpieņem ilgi gaidītā valsts līmeņa programma, lai uzlabotu šādos kara noziegumos cietušo stāvokli, ieskaitot viņu tiesības saņemt kompensāciju, efektīvi nodrošinātu viņiem tiesu pieejamību un panāktu, ka Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesības par seksuālo vardarbību atbilst starptautiskajiem standartiem;

| 17. | pauž bažas par nemainīgi augsto bezvēsts pazudušo skaitu un lēno progresu šīs problēmas risināšanā; aicina iestādes iesaistīties intensīvā sadarbībā starp abām valsts daļām un pastiprināt centienus bezvēsts pazudušo personu meklēšanā; |
| --- | --- |

17.

pauž bažas par nemainīgi augsto bezvēsts pazudušo skaitu un lēno progresu šīs problēmas risināšanā; aicina iestādes iesaistīties intensīvā sadarbībā starp abām valsts daļām un pastiprināt centienus bezvēsts pazudušo personu meklēšanā;

| 18. | piemin visus 1995. gada Srebreņicas genocīdā cietušos un pauž visdziļāko līdzjūtību upuru ģimenēm un izdzīvojušajiem; pauž atbalstu tādām asociācijām kā Srebreņicas un Zepas anklāvu māšu asociācijai par vadošo lomu izpratnes veicināšanā un stabilāka pamata veidošanā attiecībā uz visu valsts iedzīvotāju samierināšanu; prasa visiem Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem izmantot Srebreņicas slaktiņa atceres 20. gadadienu, lai pastiprinātu samierināšanas procesu un sadarbību, kas ir galvenie priekšnoteikumi, lai visas šā reģiona valstis varētu turpināt savu attīstību Eiropas virzienā; |
| --- | --- |

18.

piemin visus 1995. gada Srebreņicas genocīdā cietušos un pauž visdziļāko līdzjūtību upuru ģimenēm un izdzīvojušajiem; pauž atbalstu tādām asociācijām kā Srebreņicas un Zepas anklāvu māšu asociācijai par vadošo lomu izpratnes veicināšanā un stabilāka pamata veidošanā attiecībā uz visu valsts iedzīvotāju samierināšanu; prasa visiem Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem izmantot Srebreņicas slaktiņa atceres 20. gadadienu, lai pastiprinātu samierināšanas procesu un sadarbību, kas ir galvenie priekšnoteikumi, lai visas šā reģiona valstis varētu turpināt savu attīstību Eiropas virzienā;

| 19. | ar bažām konstatē, ka Bosnijā un Hercegovinā joprojām ir 84 500 iekšēji pārvietotu personu un 6 853 bēgļu; pauž bažas par repatriantu tiesību pārkāpumiem SR; tomēr atzinīgi vērtē Federācijas parlamenta pieņemtos jaunos pasākumus, atļaujot personām, kuras atgriezās no Serbu Republikas, piekļūt pensijas pabalstiem un veselības aprūpei Federācijā, vienlaikus norādot, ka ir svarīgi visiem iedzīvotājiem nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi sociālajiem pabalstiem; prasa visiem valdības līmeņiem, jo īpaši SR iestādēm, atvieglot un paātrināt iekšēji pārvietoto personu un bēgļu atgriešanos, ieviešot un īstenojot visus nepieciešamos tiesiskos un administratīvos pasākumus; mudina sadarboties šajā jautājumā un nodrošināt pienācīgus apstākļus viņu mierīgai un ilgtspējīgai reintegrācijai; aicina efektīvi īstenot pārskatīto stratēģiju attiecībā uz Vispārējā pamatlīguma par mieru VII pielikumu; aicina turpināt labu reģionālu sadarbību Sarajevas deklarācijas procesa ietvaros; mudina izveidot visaptverošu pieeju neatrisinātajām problēmām, lai līdz 2019. gadam attīrītu valsti no mīnām; |
| --- | --- |

19.

ar bažām konstatē, ka Bosnijā un Hercegovinā joprojām ir 84 500 iekšēji pārvietotu personu un 6 853 bēgļu; pauž bažas par repatriantu tiesību pārkāpumiem SR; tomēr atzinīgi vērtē Federācijas parlamenta pieņemtos jaunos pasākumus, atļaujot personām, kuras atgriezās no Serbu Republikas, piekļūt pensijas pabalstiem un veselības aprūpei Federācijā, vienlaikus norādot, ka ir svarīgi visiem iedzīvotājiem nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi sociālajiem pabalstiem; prasa visiem valdības līmeņiem, jo īpaši SR iestādēm, atvieglot un paātrināt iekšēji pārvietoto personu un bēgļu atgriešanos, ieviešot un īstenojot visus nepieciešamos tiesiskos un administratīvos pasākumus; mudina sadarboties šajā jautājumā un nodrošināt pienācīgus apstākļus viņu mierīgai un ilgtspējīgai reintegrācijai; aicina efektīvi īstenot pārskatīto stratēģiju attiecībā uz Vispārējā pamatlīguma par mieru VII pielikumu; aicina turpināt labu reģionālu sadarbību Sarajevas deklarācijas procesa ietvaros; mudina izveidot visaptverošu pieeju neatrisinātajām problēmām, lai līdz 2019. gadam attīrītu valsti no mīnām;

| 20. | atkārtoti pauž atbalstu vīzu režīma atvieglošanai, kas Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem ir nodrošinājusi taustāmus pozitīvus rezultātus; atkārto apņemšanos aizsargāt Rietumbalkānu valstu iedzīvotāju tiesības izmantot bezvīzu režīmu; vienlaikus prasa valsts līmenī īstenot pasākumus, jo īpaši sociālekonomiskus pasākumus, neaizsargātākām iedzīvotāju grupām, aktīvus pasākumus ciešākai sadarbībai un informācijas apmaiņai, lai likvidētu organizētās noziedzības tīklus, kā arī nodrošināt lielāku robežkontroli un izpratnes veicināšanas kampaņas; aicina Komisiju pieņemt pasākumus, lai saglabātu bezvīzu režīma integritāti un kopā ar dalībvalstīm risinātu jautājumu par iespējamu ES patvēruma sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

20.

atkārtoti pauž atbalstu vīzu režīma atvieglošanai, kas Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem ir nodrošinājusi taustāmus pozitīvus rezultātus; atkārto apņemšanos aizsargāt Rietumbalkānu valstu iedzīvotāju tiesības izmantot bezvīzu režīmu; vienlaikus prasa valsts līmenī īstenot pasākumus, jo īpaši sociālekonomiskus pasākumus, neaizsargātākām iedzīvotāju grupām, aktīvus pasākumus ciešākai sadarbībai un informācijas apmaiņai, lai likvidētu organizētās noziedzības tīklus, kā arī nodrošināt lielāku robežkontroli un izpratnes veicināšanas kampaņas; aicina Komisiju pieņemt pasākumus, lai saglabātu bezvīzu režīma integritāti un kopā ar dalībvalstīm risinātu jautājumu par iespējamu ES patvēruma sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu;

| 21. | atzīmē, ka cīņa ar organizēto noziedzību un korupciju ir būtiska, lai apkarotu noziedznieku iefiltrēšanos politiskajās, juridiskajās un ekonomiskajās sistēmās; atzīmē, ka ir sasniegti noteikti panākumi cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu; atgādina, ka ir svarīgi ievērot GRECO ieteikumus; pauž bažas par ziņojumiem, ka jauniešu noskaņojums Bosnijā un Hercegovinā kļūst arvien radikālāks un ka diezgan daudzi no viņiem, salīdzinājumā ar citām reģiona valstīm, ir pievienojušies ISIL teroristu kaujiniekiem; mudina iestādes grozīt kriminālkodeksu, lai nostiprinātu kriminālatbildības noteikšanu par terorisma finansēšanu; atzinīgi vērtē kriminālkodeksa grozījumu, lai aizliegtu un noteiktu sodu par pievienošanos ārvalstu paramilitārām grupām, lai novērstu reliģisko radikalizāciju; turklāt uzsver, ka ir svarīgi novērst visas ekstrēmisma un vardarbīgas radikalizācijas formas; atzinīgi vērtē plašās policijas operācijas visā Bosnijā un Hercegovinā, kā rezultātā tika arestētas personas, kuras tiek turētas aizdomās par teroristu aktivitāšu organizēšanu, atbalstīšanu un finansēšanu, tostarp ārvalstu kaujinieki; aicina Bosnijas un Hercegovinas Federācijas Kriminālkodeksā iekļaut noteikumus par naida noziegumiem; atzinīgi vērtē attiecīgo Bosnijas un Hercegovinas aģentūru pūles un izturību, profesionāli apkarojot aizvien lielākos drošības draudus; aicina Komisiju nodrošināt kompetentajām iestādēm palīdzību, lai novērstu visus drošības un terorisma draudus; |
| --- | --- |

21.

atzīmē, ka cīņa ar organizēto noziedzību un korupciju ir būtiska, lai apkarotu noziedznieku iefiltrēšanos politiskajās, juridiskajās un ekonomiskajās sistēmās; atzīmē, ka ir sasniegti noteikti panākumi cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu; atgādina, ka ir svarīgi ievērot GRECO ieteikumus; pauž bažas par ziņojumiem, ka jauniešu noskaņojums Bosnijā un Hercegovinā kļūst arvien radikālāks un ka diezgan daudzi no viņiem, salīdzinājumā ar citām reģiona valstīm, ir pievienojušies ISIL teroristu kaujiniekiem; mudina iestādes grozīt kriminālkodeksu, lai nostiprinātu kriminālatbildības noteikšanu par terorisma finansēšanu; atzinīgi vērtē kriminālkodeksa grozījumu, lai aizliegtu un noteiktu sodu par pievienošanos ārvalstu paramilitārām grupām, lai novērstu reliģisko radikalizāciju; turklāt uzsver, ka ir svarīgi novērst visas ekstrēmisma un vardarbīgas radikalizācijas formas; atzinīgi vērtē plašās policijas operācijas visā Bosnijā un Hercegovinā, kā rezultātā tika arestētas personas, kuras tiek turētas aizdomās par teroristu aktivitāšu organizēšanu, atbalstīšanu un finansēšanu, tostarp ārvalstu kaujinieki; aicina Bosnijas un Hercegovinas Federācijas Kriminālkodeksā iekļaut noteikumus par naida noziegumiem; atzinīgi vērtē attiecīgo Bosnijas un Hercegovinas aģentūru pūles un izturību, profesionāli apkarojot aizvien lielākos drošības draudus; aicina Komisiju nodrošināt kompetentajām iestādēm palīdzību, lai novērstu visus drošības un terorisma draudus;

| 22. | nosoda teroristu uzbrukumu, kurš notika 2015. gada 27. aprīlī policijas iecirknī Austrumbosnijas pilsētā Zvornikā un kurā tika nogalināts viens policists un ievainoti divi policisti; pauž solidaritāti upuriem un viņu ģimenēm; visstingrākajā veidā nosoda vardarbīgo ekstrēmistu ideoloģiju, kas ir šī uzbrukuma pamatā; aicina kompetentās iestādes, atbildīgās drošības aģentūras un tiesu iestādes sadarboties, veicot ātru un rūpīgu izmeklēšanu un novēršot uzbrukumus nākotnē; pauž cerību, ka Bosnijas un Hercegovinas iestādes un pilsoņi apvienosies, lai apkarotu terorisma draudus un ekstrēmistu vardarbību; |
| --- | --- |

22.

nosoda teroristu uzbrukumu, kurš notika 2015. gada 27. aprīlī policijas iecirknī Austrumbosnijas pilsētā Zvornikā un kurā tika nogalināts viens policists un ievainoti divi policisti; pauž solidaritāti upuriem un viņu ģimenēm; visstingrākajā veidā nosoda vardarbīgo ekstrēmistu ideoloģiju, kas ir šī uzbrukuma pamatā; aicina kompetentās iestādes, atbildīgās drošības aģentūras un tiesu iestādes sadarboties, veicot ātru un rūpīgu izmeklēšanu un novēršot uzbrukumus nākotnē; pauž cerību, ka Bosnijas un Hercegovinas iestādes un pilsoņi apvienosies, lai apkarotu terorisma draudus un ekstrēmistu vardarbību;

| 23. | norāda, ka Bosnija un Hercegovina joprojām ir cilvēku tirdzniecības izcelsmes, tranzīta un galamērķa valsts; iesaka iestādēm veikt efektīvus pasākumus, tostarp likumdošanas pasākumus, lai apkarotu narkotiku un cilvēku tirdzniecību un nodrošinātu aizsardzību cilvēku tirdzniecības upuriem; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka Bosnija un Hercegovina joprojām ir cilvēku tirdzniecības izcelsmes, tranzīta un galamērķa valsts; iesaka iestādēm veikt efektīvus pasākumus, tostarp likumdošanas pasākumus, lai apkarotu narkotiku un cilvēku tirdzniecību un nodrošinātu aizsardzību cilvēku tirdzniecības upuriem;

| 24. | uzskata, ka ir būtiski palielināt pilsoniskās sabiedrības nozīmi, dodot iespēju viņiem paust iedzīvotāju intereses, jo īpaši saistībā ar jauniešiem, kā tas notika pagājušā gadā notikušajās iedzīvotāju “pilnsapulcēs”; atgādina, ka pilsoniskā sabiedrība var palīdzēt rasties sociāli viendabīgai un demokrātiskai sabiedrībai, nodrošinot svarīgākos sociālos pakalpojumus; atzīmē, ka civilās sabiedrības pārstāvjiem būtu jāieņem nozīmīga loma pievienošanās procesa veicināšanā; mudina Komisiju arī turpmāk nodrošināt Eiropas finansējuma pieejamību pilsoniskās sabiedrības organizācijām; atzīmē, ka mehānismi iestāžu sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību joprojām ir vāji un apgrūtina plašākas līdzdalības, iekļaujošākas un atsaucīgākas demokrātijas attīstību visā valstī; tādēļ aicina izveidot pārredzamus un iekļaujošus sabiedriskās apspriešanas mehānismus ar visām sabiedrības ieinteresētajām personām, lai radītu veidu, kā sabiedriski apspriest nozīmīgus likumdošanas lēmumus un pieņemt nacionālo stratēģiju pilsoniskajai sabiedrībai; pauž bažas par ziņotiem iedzīvotāju iebiedēšanas gadījumiem pagājušajā gadā notikušajos sociālajos nemieros; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka ir būtiski palielināt pilsoniskās sabiedrības nozīmi, dodot iespēju viņiem paust iedzīvotāju intereses, jo īpaši saistībā ar jauniešiem, kā tas notika pagājušā gadā notikušajās iedzīvotāju “pilnsapulcēs”; atgādina, ka pilsoniskā sabiedrība var palīdzēt rasties sociāli viendabīgai un demokrātiskai sabiedrībai, nodrošinot svarīgākos sociālos pakalpojumus; atzīmē, ka civilās sabiedrības pārstāvjiem būtu jāieņem nozīmīga loma pievienošanās procesa veicināšanā; mudina Komisiju arī turpmāk nodrošināt Eiropas finansējuma pieejamību pilsoniskās sabiedrības organizācijām; atzīmē, ka mehānismi iestāžu sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību joprojām ir vāji un apgrūtina plašākas līdzdalības, iekļaujošākas un atsaucīgākas demokrātijas attīstību visā valstī; tādēļ aicina izveidot pārredzamus un iekļaujošus sabiedriskās apspriešanas mehānismus ar visām sabiedrības ieinteresētajām personām, lai radītu veidu, kā sabiedriski apspriest nozīmīgus likumdošanas lēmumus un pieņemt nacionālo stratēģiju pilsoniskajai sabiedrībai; pauž bažas par ziņotiem iedzīvotāju iebiedēšanas gadījumiem pagājušajā gadā notikušajos sociālajos nemieros;

| 25. | uzskata, ka ir būtiski veicināt integrējošu un iecietīgu sabiedrību Bosnijā un Hercegovinā, aizsargājot un veicinot minoritāšu un neaizsargāto sabiedrības grupu tiesības; atgādina, ka nolēmuma neizpilde Sejdić-Finci lietā rada atklātu Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju diskrimināciju; mudina stiprināt Cilvēktiesību ombuda lomu un sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību izstrādāt valsts līmeņa jebkādas diskriminācijas nepieļaušanas stratēģiju; aicina kompetentās iestādes turpināt harmonizēt valsts tiesību aktus ar acquis, pievēršot īpašu uzmanību diskriminācijas nepieļaušanai invaliditātes un vecuma dēļ, saskaņā ar uzsvērto strukturētajā dialogā; aicina Bosnijas un Hercegovinas Cilvēktiesību un bēgļu ministriju izveidot darba grupu, kas nekavējoties izstrādātu grozījumus Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktā par diskriminācijas nepieļaušanu; pauž bažas, ka joprojām ir plaši izplatīta pret LGBTI personām vērsta naida kurināšana, naida noziegumi, draudi, aizskaršana un diskriminācija; mudina iestādes tieslietu struktūrās, tiesībaizsardzības iestādēs un plašākā sabiedrībā īstenot izpratnes veicināšanas pasākumus par LGBTI personu tiesībām; pauž bažas, ka tiek joprojām saņemti ziņojumi par diskriminācijas gadījumiem uz reliģiska pamata; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ir būtiski veicināt integrējošu un iecietīgu sabiedrību Bosnijā un Hercegovinā, aizsargājot un veicinot minoritāšu un neaizsargāto sabiedrības grupu tiesības; atgādina, ka nolēmuma neizpilde Sejdić-Finci lietā rada atklātu Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju diskrimināciju; mudina stiprināt Cilvēktiesību ombuda lomu un sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību izstrādāt valsts līmeņa jebkādas diskriminācijas nepieļaušanas stratēģiju; aicina kompetentās iestādes turpināt harmonizēt valsts tiesību aktus ar acquis, pievēršot īpašu uzmanību diskriminācijas nepieļaušanai invaliditātes un vecuma dēļ, saskaņā ar uzsvērto strukturētajā dialogā; aicina Bosnijas un Hercegovinas Cilvēktiesību un bēgļu ministriju izveidot darba grupu, kas nekavējoties izstrādātu grozījumus Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktā par diskriminācijas nepieļaušanu; pauž bažas, ka joprojām ir plaši izplatīta pret LGBTI personām vērsta naida kurināšana, naida noziegumi, draudi, aizskaršana un diskriminācija; mudina iestādes tieslietu struktūrās, tiesībaizsardzības iestādēs un plašākā sabiedrībā īstenot izpratnes veicināšanas pasākumus par LGBTI personu tiesībām; pauž bažas, ka tiek joprojām saņemti ziņojumi par diskriminācijas gadījumiem uz reliģiska pamata;

| 26. | pauž asu nosodījumu par nepārtraukto romu marginalizāciju un diskrimināciju; atzinīgi vērtē sasniegumus attiecībā uz romu mājokļu vajadzību apmierināšanu, tomēr mudina īstenot turpmākus pasākumus, lai uzlabotu romu dzīves apstākļus, palielinot nodarbinātības, veselības aprūpes un izglītības pieejamību; |
| --- | --- |

26.

pauž asu nosodījumu par nepārtraukto romu marginalizāciju un diskrimināciju; atzinīgi vērtē sasniegumus attiecībā uz romu mājokļu vajadzību apmierināšanu, tomēr mudina īstenot turpmākus pasākumus, lai uzlabotu romu dzīves apstākļus, palielinot nodarbinātības, veselības aprūpes un izglītības pieejamību;

| 27. | norāda, ka ir pieņemtas tiesību normas, kas garantē sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību, tomēr vērojami tikai ierobežoti panākumi to īstenošanā; aicina kompetentās iestādes turpināt centienus palielināt sieviešu līdzdalību politikā un darbspēkā, apkarot ar maternitāti saistītu diskrimināciju darba tirgū, uzlabot sieviešu sociālo un ekonomisko situāciju, veicināt, aizsargāt un stiprināt viņu tiesības un kopumā palielināt sabiedrības informētību un cilvēku izpratni par sieviešu tiesībām; mudina iestādes pieņemt stratēģiju, kā īstenot Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, un izveidot harmonizētu sistēmu datu uzraudzībai un vākšanai par gadījumiem, kad pret sievietēm tiek vērstas vardarbība; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka ir pieņemtas tiesību normas, kas garantē sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību, tomēr vērojami tikai ierobežoti panākumi to īstenošanā; aicina kompetentās iestādes turpināt centienus palielināt sieviešu līdzdalību politikā un darbspēkā, apkarot ar maternitāti saistītu diskrimināciju darba tirgū, uzlabot sieviešu sociālo un ekonomisko situāciju, veicināt, aizsargāt un stiprināt viņu tiesības un kopumā palielināt sabiedrības informētību un cilvēku izpratni par sieviešu tiesībām; mudina iestādes pieņemt stratēģiju, kā īstenot Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, un izveidot harmonizētu sistēmu datu uzraudzībai un vākšanai par gadījumiem, kad pret sievietēm tiek vērstas vardarbība;

| 28. | mudina Bosniju un Hercegovinu pēc iespējas ātrāk iekļaut seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes jautājumus tiesību aktā par naida noziegumiem un tādējādi paredzēt sodu personām, kas dažādi apspiež citus, pamatojoties uz seksuālo orientāciju vai dzimumidentitāti; |
| --- | --- |

28.

mudina Bosniju un Hercegovinu pēc iespējas ātrāk iekļaut seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes jautājumus tiesību aktā par naida noziegumiem un tādējādi paredzēt sodu personām, kas dažādi apspiež citus, pamatojoties uz seksuālo orientāciju vai dzimumidentitāti;

| 29. | piebilst, ka ir ieviestas tiesību normas par vārda brīvību; tomēr pauž bažas par politisko un finanšu spiedienu uz plašsaziņas līdzekļiem, kā arī draudiem žurnālistiem un redaktoriem un viņu iebiedēšanas gadījumiem, tostarp pirmsvēlēšanu periodā; nosoda mēģinājumus apdraudēt spēkā esošos noteikumus, kas varētu radīt postošu ietekmi uz vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, ieskaitot tiešsaistē; uzsver, ka tādi notikumi kā policijas reids Klix.ba birojos Sarajevā vai tas, ka Serbu Republikas Nacionālā asambleja nesen pieņēma pretrunīgi vērtēto Sabiedriskā miera un kārtības likumu, rada nopietnas bažas par vārda un plašsaziņas līdzekļu, tostarp sociālo plašsaziņas līdzekļu, brīvību šajā valstī; uzsver, ka veselīgas demokrātijas būtiska īpašība ir plašsaziņas līdzekļu spējas darboties bez bailēm; mudina pilnībā ievērot vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību un ļaut žurnālistiem iegūt informāciju par sabiedrībai interesējošiem jautājumiem; uzsver, ka sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir ļoti svarīgs stabils un ilgtspējīgs finansējums, redakcionālā neatkarība, raidīšana visās oficiālajās valodās, kā arī viedokļu daudzveidība; aicina iestādes likvidēt visas tiesību aktu nepilnības, kas sistemātiski traucē nodrošināt plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pilnīgu pārredzamību, kā arī sagatavot regulējumu, lai izslēgtu jebkādu nepamatotu politisko ietekmi; mudina kompetentās iestādes aizsargāt sabiedrisko raidorganizāciju politisko, institucionālo un finansiālo neatkarību un saskaņot valsts daļu likumus par sabiedrisko apraidi ar valsts līmeņa tiesību aktiem; mudina Bosnijas un Hercegovinas Komunikāciju regulatīvās aģentūras padomes direktora iecelšanā izmantot uz sasniegumiem balstītu pieeju; |
| --- | --- |

29.

piebilst, ka ir ieviestas tiesību normas par vārda brīvību; tomēr pauž bažas par politisko un finanšu spiedienu uz plašsaziņas līdzekļiem, kā arī draudiem žurnālistiem un redaktoriem un viņu iebiedēšanas gadījumiem, tostarp pirmsvēlēšanu periodā; nosoda mēģinājumus apdraudēt spēkā esošos noteikumus, kas varētu radīt postošu ietekmi uz vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, ieskaitot tiešsaistē; uzsver, ka tādi notikumi kā policijas reids Klix.ba birojos Sarajevā vai tas, ka Serbu Republikas Nacionālā asambleja nesen pieņēma pretrunīgi vērtēto Sabiedriskā miera un kārtības likumu, rada nopietnas bažas par vārda un plašsaziņas līdzekļu, tostarp sociālo plašsaziņas līdzekļu, brīvību šajā valstī; uzsver, ka veselīgas demokrātijas būtiska īpašība ir plašsaziņas līdzekļu spējas darboties bez bailēm; mudina pilnībā ievērot vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību un ļaut žurnālistiem iegūt informāciju par sabiedrībai interesējošiem jautājumiem; uzsver, ka sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir ļoti svarīgs stabils un ilgtspējīgs finansējums, redakcionālā neatkarība, raidīšana visās oficiālajās valodās, kā arī viedokļu daudzveidība; aicina iestādes likvidēt visas tiesību aktu nepilnības, kas sistemātiski traucē nodrošināt plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pilnīgu pārredzamību, kā arī sagatavot regulējumu, lai izslēgtu jebkādu nepamatotu politisko ietekmi; mudina kompetentās iestādes aizsargāt sabiedrisko raidorganizāciju politisko, institucionālo un finansiālo neatkarību un saskaņot valsts daļu likumus par sabiedrisko apraidi ar valsts līmeņa tiesību aktiem; mudina Bosnijas un Hercegovinas Komunikāciju regulatīvās aģentūras padomes direktora iecelšanā izmantot uz sasniegumiem balstītu pieeju;

| 30. | joprojām pauž bažas par nepārtraukto bērnu segregāciju valsts skolās etniskās piederības dēļ; norāda, ka trīs dažādas mācību programmas liedz vienoti, iekļaujoši un objektīvi apgūt kopīgo vēsturi un nesenos vēstures notikumus; mudina iestādes efektīvi īstenot iekļaujošas izglītības principus, tostarp attiecībā uz bērniem ar invaliditāti; mudina valsts jaunos vadītājus nekavējoties veicināt iekļaujošu un nediskriminējošu izglītības sistēmu abās valsts daļās un Brčko apgabalā, izbeigt dažādu etnisko grupu segregāciju un turpināt izglītības reformu, kuras mērķis ir izglītības standartu uzlabošana un kopējas mācību programmas ieviešana; aicina īstenot arī rīcības plānu romu bērnu izglītības vajadzībām un uzlabot viņu integrāciju izglītības sistēmā; |
| --- | --- |

30.

joprojām pauž bažas par nepārtraukto bērnu segregāciju valsts skolās etniskās piederības dēļ; norāda, ka trīs dažādas mācību programmas liedz vienoti, iekļaujoši un objektīvi apgūt kopīgo vēsturi un nesenos vēstures notikumus; mudina iestādes efektīvi īstenot iekļaujošas izglītības principus, tostarp attiecībā uz bērniem ar invaliditāti; mudina valsts jaunos vadītājus nekavējoties veicināt iekļaujošu un nediskriminējošu izglītības sistēmu abās valsts daļās un Brčko apgabalā, izbeigt dažādu etnisko grupu segregāciju un turpināt izglītības reformu, kuras mērķis ir izglītības standartu uzlabošana un kopējas mācību programmas ieviešana; aicina īstenot arī rīcības plānu romu bērnu izglītības vajadzībām un uzlabot viņu integrāciju izglītības sistēmā;

| 31. | atgādina, ka 2014. gada februāra protesti parādīja skaidru Bosnijas un Hercegovinas parasto iedzīvotāju prasību valstī veikt sociālekonomiskas reformas; stingri uzskata, ka Izaugsmes un nodarbinātības pakta sešu svarīgāko reformu jomu pasākumu īstenošana palīdzēs atjaunot pārtrauktās sociālekonomiskās reformas, tostarp izaugsmes un nodarbinātības un publiskā iepirkuma reformu jomā; aicina jaunās valdības valsts, valsts daļu un kantonu līmenī cieši sadarboties, lai ekonomisko pārvaldību un Izaugsmes un nodarbinātības paktu noteiktu par reformu prioritātēm; uzsver nepieciešamību turpināt attīstīt un īstenot ekonomisko reformu programmu; |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka 2014. gada februāra protesti parādīja skaidru Bosnijas un Hercegovinas parasto iedzīvotāju prasību valstī veikt sociālekonomiskas reformas; stingri uzskata, ka Izaugsmes un nodarbinātības pakta sešu svarīgāko reformu jomu pasākumu īstenošana palīdzēs atjaunot pārtrauktās sociālekonomiskās reformas, tostarp izaugsmes un nodarbinātības un publiskā iepirkuma reformu jomā; aicina jaunās valdības valsts, valsts daļu un kantonu līmenī cieši sadarboties, lai ekonomisko pārvaldību un Izaugsmes un nodarbinātības paktu noteiktu par reformu prioritātēm; uzsver nepieciešamību turpināt attīstīt un īstenot ekonomisko reformu programmu;

| 32. | uzskata, ka Bosnija un Hercegovina ir maz sasniegusi, lai kļūtu par funkcionējošu tirgus ekonomiku; uzsver, ka ir svarīgi pārvarēt konkurences spiedienu un tirgus spēkus; pauž bažas, ka ievērojami trūkumi uzņēmējdarbības vidē turpina negatīvi ietekmēt privātā sektora attīstību un tiešos ārvalstu ieguldījumus; mudina kompetentās iestādes cīnīties pret tiesiskuma īstenošanas trūkumiem, ievērojamo ēnu ekonomiku un augsto korupcijas līmeni, kas apgrūtina uzņēmējdarbības vidi; mudina saskaņot noteikumus ar Maksātspējas II direktīvu; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka Bosnija un Hercegovina ir maz sasniegusi, lai kļūtu par funkcionējošu tirgus ekonomiku; uzsver, ka ir svarīgi pārvarēt konkurences spiedienu un tirgus spēkus; pauž bažas, ka ievērojami trūkumi uzņēmējdarbības vidē turpina negatīvi ietekmēt privātā sektora attīstību un tiešos ārvalstu ieguldījumus; mudina kompetentās iestādes cīnīties pret tiesiskuma īstenošanas trūkumiem, ievērojamo ēnu ekonomiku un augsto korupcijas līmeni, kas apgrūtina uzņēmējdarbības vidi; mudina saskaņot noteikumus ar Maksātspējas II direktīvu;

| 33. | uzsver, ka ir nepieciešams reformēt un saskaņot sadrumstalotās sociālās aizsardzības sistēmas, par galveno mērķi izvirzot iedzīvotāju vajadzības, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem, mazinātu nabadzību un izstrādātu sociālo drošības tīklu, kas būtu vairāk vērsts uz nabadzīgajiem un sociāli atstumtajiem iedzīvotājiem; uzsver, ka ekonomiskā pārticība un darba iespējas, jo īpaši jauniešiem, ir būtiskas valsts attīstībai; aicina valdības īstenot darba tirgus reformas, lai pazeminātu ļoti augsto bezdarba līmeni, pievēršot galveno uzmanību jauniešiem, sievietēm un ilgtermiņa bezdarbniekiem; norāda, ka darba un arodbiedrību tiesības joprojām ir ierobežotas; aicina iestādes visā valstī vēl vairāk pilnveidot un saskaņot tiesību aktus šajā jomā; uzsver, ka ir jāuzlabo izglītības un apmācības kvalitāte, lai likvidētu prasmju atšķirības un palielinātu nodarbinātību, jo īpaši jauniešu vidū; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka ir nepieciešams reformēt un saskaņot sadrumstalotās sociālās aizsardzības sistēmas, par galveno mērķi izvirzot iedzīvotāju vajadzības, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem, mazinātu nabadzību un izstrādātu sociālo drošības tīklu, kas būtu vairāk vērsts uz nabadzīgajiem un sociāli atstumtajiem iedzīvotājiem; uzsver, ka ekonomiskā pārticība un darba iespējas, jo īpaši jauniešiem, ir būtiskas valsts attīstībai; aicina valdības īstenot darba tirgus reformas, lai pazeminātu ļoti augsto bezdarba līmeni, pievēršot galveno uzmanību jauniešiem, sievietēm un ilgtermiņa bezdarbniekiem; norāda, ka darba un arodbiedrību tiesības joprojām ir ierobežotas; aicina iestādes visā valstī vēl vairāk pilnveidot un saskaņot tiesību aktus šajā jomā; uzsver, ka ir jāuzlabo izglītības un apmācības kvalitāte, lai likvidētu prasmju atšķirības un palielinātu nodarbinātību, jo īpaši jauniešu vidū;

| 34. | uzsver, ka ir svarīgi saskaņot un pilnveidot pašreizējās arodbiedrību tiesības un noteikumus par darba apstākļiem, jo tie pašlaik visās nozarēs nav vienādi; turklāt norāda, ka sociālie pabalsti un pensijas netiek sadalīti vienlīdzīgi; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ir svarīgi saskaņot un pilnveidot pašreizējās arodbiedrību tiesības un noteikumus par darba apstākļiem, jo tie pašlaik visās nozarēs nav vienādi; turklāt norāda, ka sociālie pabalsti un pensijas netiek sadalīti vienlīdzīgi;

| 35. | norāda, ka ir maz sasniegts vides un klimata pārmaiņu jomā, un aicina iestādes palielināt vides aizsardzību atbilstīgi ES standartiem; aicina Bosniju un Hercegovinu ievērot Enerģētikas kopienas līgumā un SAN noteiktās saistības un nodrošināt pienācīgu un raitu tuvināšanos ES vides aizsardzības acquis, tostarp, lai novērstu pārlieku gaisa piesārņojumu, ko rada naftas pārstrādes rūpnīca Bosanski Brodā; uzsver, ka Bosnijai un Hercegovinai ir jāsāk pilnībā pildīt saistības attiecībā uz Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (Espo, 1991. gads) un Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu (Kijeva, 2003. gads), tostarp attiecībā uz darbībām Neretvas upes un Trebišņicas upes baseinā |
| --- | --- |

35.

norāda, ka ir maz sasniegts vides un klimata pārmaiņu jomā, un aicina iestādes palielināt vides aizsardzību atbilstīgi ES standartiem; aicina Bosniju un Hercegovinu ievērot Enerģētikas kopienas līgumā un SAN noteiktās saistības un nodrošināt pienācīgu un raitu tuvināšanos ES vides aizsardzības acquis, tostarp, lai novērstu pārlieku gaisa piesārņojumu, ko rada naftas pārstrādes rūpnīca Bosanski Brodā; uzsver, ka Bosnijai un Hercegovinai ir jāsāk pilnībā pildīt saistības attiecībā uz Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (Espo, 1991. gads) un Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu (Kijeva, 2003. gads), tostarp attiecībā uz darbībām Neretvas upes un Trebišņicas upes baseinā

| 36. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas konstruktīvo un aktīvo nostāju reģionālās sadarbības veicināšanā; atzinīgi vērtē biežās kopīgās robežapsardzes patruļas ar kaimiņvalstīm; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi uzturēt labas kaimiņattiecības; aicina jaunos vadītājus turpināt un pastiprināt centienus, lai atrisinātu esošās robežu un īpašumu problēmas ar kaimiņvalstīm; mudina Bosniju un Hercegovinu labticīgi noslēgt demarkācijas procesu ar Melnkalni, pamatojoties uz 2014. gada maijā panākto vienošanos; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas konstruktīvo un aktīvo nostāju reģionālās sadarbības veicināšanā; atzinīgi vērtē biežās kopīgās robežapsardzes patruļas ar kaimiņvalstīm; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi uzturēt labas kaimiņattiecības; aicina jaunos vadītājus turpināt un pastiprināt centienus, lai atrisinātu esošās robežu un īpašumu problēmas ar kaimiņvalstīm; mudina Bosniju un Hercegovinu labticīgi noslēgt demarkācijas procesu ar Melnkalni, pamatojoties uz 2014. gada maijā panākto vienošanos;

| 37. | pauž nožēlu, ka Bosnijas un Hercegovinas ārpolitikā joprojām ir sastopamas atšķirīgas nostājas, kuru rezultātā saskaņošanas līmenis ar ES nostājām ir zems (52 %); atgādina par vienotas ārpolitikas izšķirošo nozīmi Bosnijai un Hercegovinai; pauž bažas par to, kādas sekas būs Krievijas noraidījumam attiecībā uz Miera īstenošanas padomes standarta tekstiem par Bosnijas un Hercegovinas teritoriālo nedalāmību un tās negatīvajiem izteikumiem par Bosnijas un Hercegovinas centieniem pievienoties ES; atzinīgi vērtē turpmāku operācijas ALTHEA klātbūtni, kā daļu no atjaunotā ANO mandāta, pievēršot uzmanību spēju veidošanai un apmācībai; |
| --- | --- |

37.

pauž nožēlu, ka Bosnijas un Hercegovinas ārpolitikā joprojām ir sastopamas atšķirīgas nostājas, kuru rezultātā saskaņošanas līmenis ar ES nostājām ir zems (52 %); atgādina par vienotas ārpolitikas izšķirošo nozīmi Bosnijai un Hercegovinai; pauž bažas par to, kādas sekas būs Krievijas noraidījumam attiecībā uz Miera īstenošanas padomes standarta tekstiem par Bosnijas un Hercegovinas teritoriālo nedalāmību un tās negatīvajiem izteikumiem par Bosnijas un Hercegovinas centieniem pievienoties ES; atzinīgi vērtē turpmāku operācijas ALTHEA klātbūtni, kā daļu no atjaunotā ANO mandāta, pievēršot uzmanību spēju veidošanai un apmācībai;

| 38. | aicina jaunievēlētās Bosnijas un Hercegovinas iestādes izmantot iespēju, ko sniedz atjaunotā ES pieeja, un noslēgt vienošanos par pagaidu nolīguma un Stabilizācijas un asociācijas nolīguma pielāgošanu, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai un saglabātu tradicionālo tirdzniecību; |
| --- | --- |

38.

aicina jaunievēlētās Bosnijas un Hercegovinas iestādes izmantot iespēju, ko sniedz atjaunotā ES pieeja, un noslēgt vienošanos par pagaidu nolīguma un Stabilizācijas un asociācijas nolīguma pielāgošanu, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai un saglabātu tradicionālo tirdzniecību;

| 39. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei, Padomei, Komisijai, Bosnijas un Hercegovinas prezidentam, Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomei, Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārajai asamblejai un Bosnijas un Hercegovinas Federācijas un Serbu Republikas valdībām un parlamentiem, kā arī 10 kantonu valdībām. |
| --- | --- |

39.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei, Padomei, Komisijai, Bosnijas un Hercegovinas prezidentam, Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomei, Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārajai asamblejai un Bosnijas un Hercegovinas Federācijas un Serbu Republikas valdībām un parlamentiem, kā arī 10 kantonu valdībām.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/77

---

P8_TA(2015)0183

Eiropas Investīciju bankas 2013. gada pārskats

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par Eiropas Investīciju banku — 2013. gada pārskats (2014/2156(INI))

(2016/C 346/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas 2013. gada darbības pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas 2013. gada darbības pārskatu,

| — | ņemot vērā Eiropas Investīciju grupas 2013. gada finanšu pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Investīciju grupas 2013. gada finanšu pārskatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 15., 126., 175., 208., 209., 271., 308. un 309. pantu, kā arī 5. protokolu par EIB Statūtiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 15., 126., 175., 208., 209., 271., 308. un 309. pantu, kā arī 5. protokolu par EIB Statūtiem,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 26. oktobra rezolūciju par novatoriskiem finansēšanas instrumentiem saistībā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 26. oktobra rezolūciju par novatoriskiem finansēšanas instrumentiem saistībā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 7. februāra rezolūciju par Eiropas Investīciju bankas 2011. gada pārskatu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 7. februāra rezolūciju par Eiropas Investīciju bankas 2011. gada pārskatu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas Investīciju banku (EIB) — 2012. gada pārskats (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas Investīciju banku (EIB) — 2012. gada pārskats (3),

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2012. gada 26. jūnija ziņojumu “Ceļā uz patiesu ekonomikas un monetāro savienību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2012. gada 26. jūnija ziņojumu “Ceļā uz patiesu ekonomikas un monetāro savienību”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūciju par Eiropas pievilcību investīcijām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūciju par Eiropas pievilcību investīcijām (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 26. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansējumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 26. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansējumu (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 27. marta paziņojumu par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšanu (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 27. marta paziņojumu par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšanu (COM(2014)0168),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 28. un 29. jūnija secinājumus, kuros jo īpaši ierosināts palielināt EIB kapitālu par EUR 10 miljardiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 28. un 29. jūnija secinājumus, kuros jo īpaši ierosināts palielināt EIB kapitālu par EUR 10 miljardiem,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 27. un 28. jūnija secinājumus, kuros prasīts izstrādāt jaunu ieguldījumu plānu, ar ko atbalstītu MVU un veicinātu ekonomikas finansēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 27. un 28. jūnija secinājumus, kuros prasīts izstrādāt jaunu ieguldījumu plānu, ar ko atbalstītu MVU un veicinātu ekonomikas finansēšanu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 22. maija secinājumus, kuros noteikts mērķis mobilizēt visus ES politikas virzienus konkurētspējas, darbvietu un izaugsmes atbalstam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 22. maija secinājumus, kuros noteikts mērķis mobilizēt visus ES politikas virzienus konkurētspējas, darbvietu un izaugsmes atbalstam,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumus par novatoriskiem finansēšanas instrumentiem — “Nākamās paaudzes novatorisko finansēšanas instrumentu satvars: ES pašu kapitāla un parāda platformas” (COM(2011)0662) un “Stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posms” (COM(2011)0660), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumus par novatoriskiem finansēšanas instrumentiem — “Nākamās paaudzes novatorisko finansēšanas instrumentu satvars: ES pašu kapitāla un parāda platformas” (COM(2011)0662) un “Stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posms” (COM(2011)0660),

| — | ņemot vērā Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) kapitāla pieaugumu, jo īpaši saistībā ar jautājumu par attiecībām starp EIB un ERAB, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) kapitāla pieaugumu, jo īpaši saistībā ar jautājumu par attiecībām starp EIB un ERAB,

| — | ņemot vērā lēmumu, ar ko paplašina ERAB darbības apgabalu, aptverot Vidusjūras reģionu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lēmumu, ar ko paplašina ERAB darbības apgabalu, aptverot Vidusjūras reģionu (6),

| — | ņemot vērā 2012. gada 29. novembrī parakstīto saprašanās memorandu starp EIB un ERAB, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 29. novembrī parakstīto saprašanās memorandu starp EIB un ERAB,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Lēmumu Nr. 1080/2011/ES (7) par EIB ārējo darbību mandātu 2007.–2013. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Lēmumu Nr. 1080/2011/ES (7) par EIB ārējo darbību mandātu 2007.–2013. gadam,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 26. novembra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 26. novembra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai” (COM(2014)0903),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A8-0057/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A8-0057/2015),

| A. | tā kā nekavējoties ir efektīvi jāmobilizē visi iespējamie dalībvalstu un ES resursi, tostarp EIB resursi, lai veicinātu un palielinātu publiskās un privātās investīcijas, paaugstinātu konkurenci, atjaunotu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un veicinātu kvalitatīvu darbvietu un infrastruktūras izveidi saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, un ņemot vērā to, ka EIB ir instruments, kas paredzēts sociālās kohēzijas atbalstīšanai, un var sniegt vērtīgu atbalstu dalībvalstīm, kas saskaras ar grūtībām pašreizējā kritiskajā sociālajā un ekonomiskajā situācijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā nekavējoties ir efektīvi jāmobilizē visi iespējamie dalībvalstu un ES resursi, tostarp EIB resursi, lai veicinātu un palielinātu publiskās un privātās investīcijas, paaugstinātu konkurenci, atjaunotu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un veicinātu kvalitatīvu darbvietu un infrastruktūras izveidi saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, un ņemot vērā to, ka EIB ir instruments, kas paredzēts sociālās kohēzijas atbalstīšanai, un var sniegt vērtīgu atbalstu dalībvalstīm, kas saskaras ar grūtībām pašreizējā kritiskajā sociālajā un ekonomiskajā situācijā;

| B. | tā kā ekonomikas un finanšu krīze apvienojumā ar stingru budžeta politiku rada nopietnus draudus ekonomikas izaugsmei daudzās dalībvalstīs, izraisot sociālo apstākļu strauju pasliktināšanos, nevienlīdzības un nelīdzsvarotības pastāvīgu palielināšanos starp Eiropas reģioniem, neļaujot sasniegt sociālās kohēzijas un patiesas konverģences mērķi un līdz ar to destabilizējot Eiropas integrāciju un demokrātiju; |
| --- | --- |

B.

tā kā ekonomikas un finanšu krīze apvienojumā ar stingru budžeta politiku rada nopietnus draudus ekonomikas izaugsmei daudzās dalībvalstīs, izraisot sociālo apstākļu strauju pasliktināšanos, nevienlīdzības un nelīdzsvarotības pastāvīgu palielināšanos starp Eiropas reģioniem, neļaujot sasniegt sociālās kohēzijas un patiesas konverģences mērķi un līdz ar to destabilizējot Eiropas integrāciju un demokrātiju;

| C. | tā kā EIB nav komercbanka un tai arī turpmāk būtu jāpilda noturīgu publisko un privāto ilgtermiņa investīciju finansēšanas veicinātāja svarīgā loma, vienlaikus turpinot īstenot piesardzīgas banku darbības paraugpraksi, lai saglabātu ļoti stipro kapitāla pozīciju, kas, savukārt, labvēlīgi ietekmē aizdevumu piešķiršanas nosacījumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā EIB nav komercbanka un tai arī turpmāk būtu jāpilda noturīgu publisko un privāto ilgtermiņa investīciju finansēšanas veicinātāja svarīgā loma, vienlaikus turpinot īstenot piesardzīgas banku darbības paraugpraksi, lai saglabātu ļoti stipro kapitāla pozīciju, kas, savukārt, labvēlīgi ietekmē aizdevumu piešķiršanas nosacījumus;

| D. | tā kā īpašas pūles būtu jāpieliek, lai paplašinātu kopīgo intervenci (apvienojot EIF vai citus garantijas instrumentus) MVU finansēšanai vai ilgtspējīgas materiālās un nemateriālās infrastruktūras finansēšanai, atzīstot, ka viens no investīciju un kredīta samazināšanās iemesliem ir dalībvalstu ekonomikas konkurētspējas zudums; |
| --- | --- |

D.

tā kā īpašas pūles būtu jāpieliek, lai paplašinātu kopīgo intervenci (apvienojot EIF vai citus garantijas instrumentus) MVU finansēšanai vai ilgtspējīgas materiālās un nemateriālās infrastruktūras finansēšanai, atzīstot, ka viens no investīciju un kredīta samazināšanās iemesliem ir dalībvalstu ekonomikas konkurētspējas zudums;

| E. | tā kā EIB būtu jāturpina īstenot savu pilnvarojumu attiecībā uz to projektu finansēšanu, kuri ir ES ārējās darbības daļa, vienlaikus ievērojot augstus sociālos un vides standartus; |
| --- | --- |

E.

tā kā EIB būtu jāturpina īstenot savu pilnvarojumu attiecībā uz to projektu finansēšanu, kuri ir ES ārējās darbības daļa, vienlaikus ievērojot augstus sociālos un vides standartus;

| F. | tā kā EIB investīciju projekti būtu jāatlasa neatkarīgi un pamatojoties uz to dzīvotspēju, pievienoto vērtību un ietekmi uz ekonomikas atveseļošanos; |
| --- | --- |

F.

tā kā EIB investīciju projekti būtu jāatlasa neatkarīgi un pamatojoties uz to dzīvotspēju, pievienoto vērtību un ietekmi uz ekonomikas atveseļošanos;

| G. | tā kā EIB būtu jākļūst par attīstību veicinošas bankas paraugu saistībā ar uzlabotu makroekonomikas koordināciju ar dalībvalstīm; |
| --- | --- |

G.

tā kā EIB būtu jākļūst par attīstību veicinošas bankas paraugu saistībā ar uzlabotu makroekonomikas koordināciju ar dalībvalstīm;

| H. | tā kā EIB nevajadzētu būt tikai finanšu institūcijai, bet arī zināšanu un paraugprakses bankai; |
| --- | --- |

H.

tā kā EIB nevajadzētu būt tikai finanšu institūcijai, bet arī zināšanu un paraugprakses bankai;

| I. | tā kā salīdzinoši mazais un ļoti koncentrētais Eiropas Savienības vērtspapīrošanas tirgus, kas nodrošina MVU aizņēmumu ierobežotu vērtspapīrošanu, krīzes dēļ ir samazinājies vēl vairāk, |
| --- | --- |

I.

tā kā salīdzinoši mazais un ļoti koncentrētais Eiropas Savienības vērtspapīrošanas tirgus, kas nodrošina MVU aizņēmumu ierobežotu vērtspapīrošanu, krīzes dēļ ir samazinājies vēl vairāk,

Investīcijas

| 1. | pieņem zināšanai EIB 2013. gada pārskatu, Eiropas Investīciju grupas finansēšanas operāciju palielināšanos par 37 % (sasniedzot EUR 75,1 miljardu) un EIB kapitāla palielināšanu 2013. gadā; pauž bažas par pašreizējo ekonomisko stagnāciju Eiropas Savienībā un it īpaši par publisko un privāto investīciju būtisko samazināšanos — aptuveni par 18 % salīdzinājumā ar 2007. gada apmēru —, kā arī par MVU izsniegto aizdevumu straujo krišanos — par 35 % laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam; uzsver, ka šāda samazināšanās būtiski kavē ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos, kā arī patiesu virzību uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai EIB 2013. gada pārskatu, Eiropas Investīciju grupas finansēšanas operāciju palielināšanos par 37 % (sasniedzot EUR 75,1 miljardu) un EIB kapitāla palielināšanu 2013. gadā; pauž bažas par pašreizējo ekonomisko stagnāciju Eiropas Savienībā un it īpaši par publisko un privāto investīciju būtisko samazināšanos — aptuveni par 18 % salīdzinājumā ar 2007. gada apmēru —, kā arī par MVU izsniegto aizdevumu straujo krišanos — par 35 % laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam; uzsver, ka šāda samazināšanās būtiski kavē ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos, kā arī patiesu virzību uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu;

| 2. | ņemot vērā iepriekš minēto, norāda — no dalībvalstu plāniem izriet, ka gandrīz puse no visām dalībvalstīm līdz 2020. gadam nesasniegs savus mērķus izglītības sistēmu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā un ka nodarbinātības, kā arī nabadzības mazināšanas tendences pat pasliktinās; |
| --- | --- |

2.

ņemot vērā iepriekš minēto, norāda — no dalībvalstu plāniem izriet, ka gandrīz puse no visām dalībvalstīm līdz 2020. gadam nesasniegs savus mērķus izglītības sistēmu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā un ka nodarbinātības, kā arī nabadzības mazināšanas tendences pat pasliktinās;

| 3. | secina, ka ar EIB finansēšanas instrumentu pastiprināšanu nevar aizstāt dalībvalstu ekonomikas politiku un strukturālās reformas, kas orientētas uz ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

3.

secina, ka ar EIB finansēšanas instrumentu pastiprināšanu nevar aizstāt dalībvalstu ekonomikas politiku un strukturālās reformas, kas orientētas uz ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietu radīšanu;

| 4. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu par Investīciju plānu Eiropai (COM(2014)0903), kas paredz jau pieejamo līdzekļu izmantošanu un privātā kapitāla piesaistīšanu ar attiecību 1:15; atzīmē mērķi atdzīvināt ES ekonomiku, ar Eiropas Stratēģisko investīciju fonda palīdzību nākamajos trijos gados mobilizējot EUR 315 miljardus; vērš uzmanību — lai EIB varētu īstenot savu pilnvarojumu, Investīciju plāna īstenošanai tai būs jāpieņem darbā papildu cilvēkresursi; |
| --- | --- |

4.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu par Investīciju plānu Eiropai (COM(2014)0903), kas paredz jau pieejamo līdzekļu izmantošanu un privātā kapitāla piesaistīšanu ar attiecību 1:15; atzīmē mērķi atdzīvināt ES ekonomiku, ar Eiropas Stratēģisko investīciju fonda palīdzību nākamajos trijos gados mobilizējot EUR 315 miljardus; vērš uzmanību — lai EIB varētu īstenot savu pilnvarojumu, Investīciju plāna īstenošanai tai būs jāpieņem darbā papildu cilvēkresursi;

| 5. | šajā sakarībā pieņem zināšanai to, ka ir izveidota darba grupa, kuru vada Komisija un EIB, kā arī pieņem zināšanai likumdošanas priekšlikumus, kas jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, lai izveidotu Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF); uzsver, ka šajos likumdošanas priekšlikumos ir jāparedz augstas kvalitātes pārvaldība un atlases process, kā arī demokrātiski pārskatabildīgas uzraudzības un novērtēšanas satvars, kas būs minētā fonda pamatā, kuram jābūt pēc iespējas pārredzamākam to kritēriju noteikšanā, kurus tas izmantos, lai atlasītu projektus, kas tiks uzskatīti par piemērotiem iekļaušanai projektu krājumā; |
| --- | --- |

5.

šajā sakarībā pieņem zināšanai to, ka ir izveidota darba grupa, kuru vada Komisija un EIB, kā arī pieņem zināšanai likumdošanas priekšlikumus, kas jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, lai izveidotu Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF); uzsver, ka šajos likumdošanas priekšlikumos ir jāparedz augstas kvalitātes pārvaldība un atlases process, kā arī demokrātiski pārskatabildīgas uzraudzības un novērtēšanas satvars, kas būs minētā fonda pamatā, kuram jābūt pēc iespējas pārredzamākam to kritēriju noteikšanā, kurus tas izmantos, lai atlasītu projektus, kas tiks uzskatīti par piemērotiem iekļaušanai projektu krājumā;

| 6. | sagaida, ka, īstenojot Komisijas investīciju plānu, tiks atbalstīta un atvieglota finansējuma pieejamība dalībvalstīs un reģionos; atgādina — lai varētu veikt produktīvas publiskās investīcijas un īstenot svarīgus infrastruktūras projektus, ir ļoti svarīgi, lai EIB sadarbotos ar Eiropas fondiem it īpaši šajās dalībvalstīs un reģionos; |
| --- | --- |

6.

sagaida, ka, īstenojot Komisijas investīciju plānu, tiks atbalstīta un atvieglota finansējuma pieejamība dalībvalstīs un reģionos; atgādina — lai varētu veikt produktīvas publiskās investīcijas un īstenot svarīgus infrastruktūras projektus, ir ļoti svarīgi, lai EIB sadarbotos ar Eiropas fondiem it īpaši šajās dalībvalstīs un reģionos;

| 7. | uzskata, ka prioritāte ir jāpiešķir projektiem ar Eiropas pievienoto vērtību un pozitīvu izmaksu un ieguvumu analīzi; uzsver, ka ir svarīgi īstenot projektus, kuriem var būt maksimāla ietekme darbvietu radīšanas ziņā; uzsver, ka galvenā uzmanība ir jāpievērš augstāka riska projektiem, kas netiek viegli apstiprināti banku finansējuma saņemšanai; brīdina, ka uz darba grupu var tikt izdarīts politiskais spiediens, lai atbalstītu projektus, pret kuriem ir labvēlīgi noskaņotas konkrētas interešu grupas, kā rezultātā līdzekļi tiek nepareizi piešķirti nerentablām investīcijām, kas nav sabiedrības interesēs; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka prioritāte ir jāpiešķir projektiem ar Eiropas pievienoto vērtību un pozitīvu izmaksu un ieguvumu analīzi; uzsver, ka ir svarīgi īstenot projektus, kuriem var būt maksimāla ietekme darbvietu radīšanas ziņā; uzsver, ka galvenā uzmanība ir jāpievērš augstāka riska projektiem, kas netiek viegli apstiprināti banku finansējuma saņemšanai; brīdina, ka uz darba grupu var tikt izdarīts politiskais spiediens, lai atbalstītu projektus, pret kuriem ir labvēlīgi noskaņotas konkrētas interešu grupas, kā rezultātā līdzekļi tiek nepareizi piešķirti nerentablām investīcijām, kas nav sabiedrības interesēs;

| 8. | uzsver, ka garantijas, ko Komisija paredzējusi ESIF, neatbilst jauniem finanšu līdzekļiem, bet gan pārdalītiem līdzekļiem; uzsver, ka ir ļoti svarīgi noteikt šādas līdzekļu pārdalīšanas alternatīvās izmaksas un tādēļ skaidri noteikt aplēsi, cik lielā mērā kopējā peļņa no paredzētajām papildu investīcijām, ko līdzfinansēs no ESIF, pārsniegs peļņu, kuru gūtu tad, ja pārdalītie līdzekļi tiktu piešķirti saskaņā ar sākotnējo plānu; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka garantijas, ko Komisija paredzējusi ESIF, neatbilst jauniem finanšu līdzekļiem, bet gan pārdalītiem līdzekļiem; uzsver, ka ir ļoti svarīgi noteikt šādas līdzekļu pārdalīšanas alternatīvās izmaksas un tādēļ skaidri noteikt aplēsi, cik lielā mērā kopējā peļņa no paredzētajām papildu investīcijām, ko līdzfinansēs no ESIF, pārsniegs peļņu, kuru gūtu tad, ja pārdalītie līdzekļi tiktu piešķirti saskaņā ar sākotnējo plānu;

| 9. | norāda, ka projektu atlases procesā būtu jāizvairās no izstumšanas un pārgrupēšanas un tādēļ galvenā uzmanība būtu jāpievērš projektiem ar Eiropas pievienoto vērtību un lielu novatorisko potenciālu, kuri atbilst papildināmības kritērijam; uzsver, ka ir jāņem vērā atlasīto projektu potenciāls nodarbinātības jomā tajās ES valstīs, kurās ir ļoti augsts bezdarba līmenis; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka projektu atlases procesā būtu jāizvairās no izstumšanas un pārgrupēšanas un tādēļ galvenā uzmanība būtu jāpievērš projektiem ar Eiropas pievienoto vērtību un lielu novatorisko potenciālu, kuri atbilst papildināmības kritērijam; uzsver, ka ir jāņem vērā atlasīto projektu potenciāls nodarbinātības jomā tajās ES valstīs, kurās ir ļoti augsts bezdarba līmenis;

| 10. | šajā sakarībā prasa Komisijai nākamajā likumdošanas priekšlikumā rūpīgi izvērtēt tās ES budžeta shēmas daļas, kas paredzētas, lai sniegtu garantijas ESIF ar mērķi mazināt ar šādu līdzekļu pārdali saistītās alternatīvās izmaksas; aicina arī Padomi, Komisiju un EIB valdi pienācīgi novērtēt ar investīciju plānu saistītās pārdales ietekmi, proti, investoru peļņas iespējamo palielināšanos uz patērētāju rēķina, kuriem jāmaksā par jaunās infrastruktūras izmantošanu, lai nodrošinātu atbilstošus ienākumus no investīcijām; aicina EIB un Komisiju turpināt novērtēt ieguldījumu trūkumu ES to struktūras ziņā, proti, to, vai trūkst privāto vai publisko investīciju, un precizēt, kāda veida investīcijas — privātās vai publiskās — paredzēts atbalstīt, kā arī attiecīgo investīciju sagaidāmo produktivitātes pakāpi; |
| --- | --- |

10.

šajā sakarībā prasa Komisijai nākamajā likumdošanas priekšlikumā rūpīgi izvērtēt tās ES budžeta shēmas daļas, kas paredzētas, lai sniegtu garantijas ESIF ar mērķi mazināt ar šādu līdzekļu pārdali saistītās alternatīvās izmaksas; aicina arī Padomi, Komisiju un EIB valdi pienācīgi novērtēt ar investīciju plānu saistītās pārdales ietekmi, proti, investoru peļņas iespējamo palielināšanos uz patērētāju rēķina, kuriem jāmaksā par jaunās infrastruktūras izmantošanu, lai nodrošinātu atbilstošus ienākumus no investīcijām; aicina EIB un Komisiju turpināt novērtēt ieguldījumu trūkumu ES to struktūras ziņā, proti, to, vai trūkst privāto vai publisko investīciju, un precizēt, kāda veida investīcijas — privātās vai publiskās — paredzēts atbalstīt, kā arī attiecīgo investīciju sagaidāmo produktivitātes pakāpi;

| 11. | atzīmē, ka Eiropas Centrālā banka ir paudusi gatavību sekundārajā tirgū iegādāties ESIF emitētās obligācijas, ja ESIF šādas obligācijas emitētu pats vai ja ESIF vārdā to darītu EIB; |
| --- | --- |

11.

atzīmē, ka Eiropas Centrālā banka ir paudusi gatavību sekundārajā tirgū iegādāties ESIF emitētās obligācijas, ja ESIF šādas obligācijas emitētu pats vai ja ESIF vārdā to darītu EIB;

| 12. | norāda, ka ir jāpanāk jauns līdzsvars starp labāku novērtēšanu un pēc iespējas labāku investēšanu un ekonomika jāvirza uz tādu atveseļošanos, kas nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka ir jāpanāk jauns līdzsvars starp labāku novērtēšanu un pēc iespējas labāku investēšanu un ekonomika jāvirza uz tādu atveseļošanos, kas nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietu radīšanu;

| 13. | atgādina ES stratēģijas “Eiropa 2020” nozīmi; uzsver, ka turpmākajā investīciju paketē būtu vairāk jāņem vērā kohēzijas politikas vispārējie mērķi, ilgtspēja un energoefektivitāte; ņemot vērā iepriekš minēto, aicina Komisiju un EIB padomi uzlabot darbības rādītājus investīciju kvalitātes jomā; |
| --- | --- |

13.

atgādina ES stratēģijas “Eiropa 2020” nozīmi; uzsver, ka turpmākajā investīciju paketē būtu vairāk jāņem vērā kohēzijas politikas vispārējie mērķi, ilgtspēja un energoefektivitāte; ņemot vērā iepriekš minēto, aicina Komisiju un EIB padomi uzlabot darbības rādītājus investīciju kvalitātes jomā;

| 14. | uzsver, ka EIB tiek aicināta uzņemties būtisku lomu Investīciju plāna Eiropai finansēšanā, apņemoties nodrošināt finansējumu EUR 5 miljardu apmērā jaunā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda izveidei; tādēļ aicina Padomi, Komisiju un EIB valdi pienācīgi izvērtēt atbilstību starp šāda plāna ietvaros EIB uzticētajiem jaunajiem uzdevumiem un tās resursiem; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka EIB tiek aicināta uzņemties būtisku lomu Investīciju plāna Eiropai finansēšanā, apņemoties nodrošināt finansējumu EUR 5 miljardu apmērā jaunā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda izveidei; tādēļ aicina Padomi, Komisiju un EIB valdi pienācīgi izvērtēt atbilstību starp šāda plāna ietvaros EIB uzticētajiem jaunajiem uzdevumiem un tās resursiem;

| 15. | uzskata — lai šajā sakarībā nodrošinātu EIB pienācīgu iesaistīšanos minētā investīciju plāna īstenošanā, tai nākamajos piecos gados būs ievērojami jāpaaugstina savi aizdošanas un aizņemšanās griesti nolūkā būtiski palielināt savu bilanci; uzskata, ka pārmērīgi liels aizņemto līdzekļu īpatsvars apdraudēs investīciju plāna mērķus; |
| --- | --- |

15.

uzskata — lai šajā sakarībā nodrošinātu EIB pienācīgu iesaistīšanos minētā investīciju plāna īstenošanā, tai nākamajos piecos gados būs ievērojami jāpaaugstina savi aizdošanas un aizņemšanās griesti nolūkā būtiski palielināt savu bilanci; uzskata, ka pārmērīgi liels aizņemto līdzekļu īpatsvars apdraudēs investīciju plāna mērķus;

| 16. | uzskata, ka institucionālā satvara veicināšana vienotā kapitāla tirgus darbības nodrošināšanai labvēlīgi ietekmēs investīciju plāna ātrāku īstenošanu; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka institucionālā satvara veicināšana vienotā kapitāla tirgus darbības nodrošināšanai labvēlīgi ietekmēs investīciju plāna ātrāku īstenošanu;

| 17. | tomēr norāda, ka pašreizējais EIB korporatīvais darbības plāns paredz aizdevumu plūsmas 2014. un 2015. gadā samazināt līdz EUR 67 miljardiem, savukārt intervāla vidējā vērtība 2016. gadā ir paredzēta EUR 58,5 miljardu apmērā; |
| --- | --- |

17.

tomēr norāda, ka pašreizējais EIB korporatīvais darbības plāns paredz aizdevumu plūsmas 2014. un 2015. gadā samazināt līdz EUR 67 miljardiem, savukārt intervāla vidējā vērtība 2016. gadā ir paredzēta EUR 58,5 miljardu apmērā;

| 18. | uzsver, ka pilnībā nav izmantota EIB papildu aizdošanas spēja, ko nodrošināja nesenā EIB kapitāla palielināšana par EUR 10 miljardiem; mudina iesaistītās personas, cik vien iespējams, veicināt darbības, lai paplašinātu EIB aizdošanu; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka pilnībā nav izmantota EIB papildu aizdošanas spēja, ko nodrošināja nesenā EIB kapitāla palielināšana par EUR 10 miljardiem; mudina iesaistītās personas, cik vien iespējams, veicināt darbības, lai paplašinātu EIB aizdošanu;

| 19. | aicina Komisiju veicināt daudzpusēju sadarbību starp EIB un valsts attīstību veicinošajām bankām, lai sekmētu sinerģiju, kopīgi uzņemtos risku un izmaksas un nodrošinātu pienācīgu aizdošanu ES projektiem, kuri labvēlīgi ietekmē produktivitāti, darbvietu radīšanu, vides aizsardzību un dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju veicināt daudzpusēju sadarbību starp EIB un valsts attīstību veicinošajām bankām, lai sekmētu sinerģiju, kopīgi uzņemtos risku un izmaksas un nodrošinātu pienācīgu aizdošanu ES projektiem, kuri labvēlīgi ietekmē produktivitāti, darbvietu radīšanu, vides aizsardzību un dzīves kvalitāti;

| 20. | aicina Komisiju un EIB atbalstīt tādu investīciju iekļaušanu savā darbības jomā, kuras sniedz nepārprotamu sociālo labumu, tostarp palielina nodarbinātības līmeni, ar aizdošanas palīdzību veicināt darbības, kas paredzētas bezdarba mazināšanai, īpašu uzmanību pievēršot jauniešu nodarbinātības iespēju radīšanai, un atbalstīt publiskās un produktīvās investīcijas un nepieciešamos infrastruktūras projektus, it īpaši dalībvalstīs, kurās ir augsts bezdarba līmenis un IKP ir zemāks par ES vidējo rādītāju; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju un EIB atbalstīt tādu investīciju iekļaušanu savā darbības jomā, kuras sniedz nepārprotamu sociālo labumu, tostarp palielina nodarbinātības līmeni, ar aizdošanas palīdzību veicināt darbības, kas paredzētas bezdarba mazināšanai, īpašu uzmanību pievēršot jauniešu nodarbinātības iespēju radīšanai, un atbalstīt publiskās un produktīvās investīcijas un nepieciešamos infrastruktūras projektus, it īpaši dalībvalstīs, kurās ir augsts bezdarba līmenis un IKP ir zemāks par ES vidējo rādītāju;

| 21. | atkārtoti pauž piesardzīgu atbalstu publisko un privāto partnerību (PPP) izveidei, kurām, ja tās ir pienācīgi izstrādātas, var būt nozīmīga loma ilgtermiņa investēšanā, digitālajā ekonomikā, pētniecībā un inovācijās, cilvēkkapitāla jomā, kā arī Eiropas transporta, enerģētikas un telekomunikāciju tīklos; pauž nožēlu, ka defektīvās PPP ir kļuvušas par dārgu privātā sektora publiskās finansēšanas sistēmu, radot valsts parādu; turklāt norāda, ka šādu darbību veikšanā bieži vien nākas saskarties ar nepārredzamības un asimetriskas informēšanas problēmām izpildes klauzulās starp publiskā un privātā sektora pārstāvjiem, parasti par labu privātajam sektoram; |
| --- | --- |

21.

atkārtoti pauž piesardzīgu atbalstu publisko un privāto partnerību (PPP) izveidei, kurām, ja tās ir pienācīgi izstrādātas, var būt nozīmīga loma ilgtermiņa investēšanā, digitālajā ekonomikā, pētniecībā un inovācijās, cilvēkkapitāla jomā, kā arī Eiropas transporta, enerģētikas un telekomunikāciju tīklos; pauž nožēlu, ka defektīvās PPP ir kļuvušas par dārgu privātā sektora publiskās finansēšanas sistēmu, radot valsts parādu; turklāt norāda, ka šādu darbību veikšanā bieži vien nākas saskarties ar nepārredzamības un asimetriskas informēšanas problēmām izpildes klauzulās starp publiskā un privātā sektora pārstāvjiem, parasti par labu privātajam sektoram;

| 22. | ierosina EIB uzlabot spēju veikt nozaru analīzi un analītisko darbu makroekonomikas jomā; |
| --- | --- |

22.

ierosina EIB uzlabot spēju veikt nozaru analīzi un analītisko darbu makroekonomikas jomā;

Riska dalīšanas instrumenti un projektu obligācijas

| 23. | norāda, ka riska dalīšanas instrumenti, kas galu galā paredz publisko subsīdiju piešķiršanu, būtu jāizmanto tikai tad, ja tirgus darbībā pastāv tādi traucējumi, kas rada ārējas izmaksas, vai arī tādi vispārējas nozīmes uzdevumu izpildei kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes sabiedrisko preču un pakalpojumu nodrošināšana, paturot prātā, ka tas vienmēr būs saistīts ar zaudējumu sabiedriskošanas un peļņas privatizēšanas risku; atzīmē, ka neveiksmīgas instrumenta izmantošanas gadījumā zaudējumi būs jāsedz publiskajam sektoram; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka riska dalīšanas instrumenti, kas galu galā paredz publisko subsīdiju piešķiršanu, būtu jāizmanto tikai tad, ja tirgus darbībā pastāv tādi traucējumi, kas rada ārējas izmaksas, vai arī tādi vispārējas nozīmes uzdevumu izpildei kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes sabiedrisko preču un pakalpojumu nodrošināšana, paturot prātā, ka tas vienmēr būs saistīts ar zaudējumu sabiedriskošanas un peļņas privatizēšanas risku; atzīmē, ka neveiksmīgas instrumenta izmantošanas gadījumā zaudējumi būs jāsedz publiskajam sektoram;

| 24. | norāda, ka jebkādai publisko līdzekļu izmantošanai riska dalīšanas instrumentos un konkrētāk investīciju instrumentu zaudējumu pirmajos posmos vajadzētu būt vai nu skaidri saistītai ar izmērāmu ārējo negatīvo izmaksu samazināšanu, izmērāmu ārējo pozitīvo izmaksu rašanos vai ar valsts dienestu pienākumu veikšanu un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu nodrošināšanu; atzīmē, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 14. pantā ir noteikts juridiskais pamats šādas saiknes izveidei, izmantojot parastu likumdošanas priekšlikumu; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka jebkādai publisko līdzekļu izmantošanai riska dalīšanas instrumentos un konkrētāk investīciju instrumentu zaudējumu pirmajos posmos vajadzētu būt vai nu skaidri saistītai ar izmērāmu ārējo negatīvo izmaksu samazināšanu, izmērāmu ārējo pozitīvo izmaksu rašanos vai ar valsts dienestu pienākumu veikšanu un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu nodrošināšanu; atzīmē, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 14. pantā ir noteikts juridiskais pamats šādas saiknes izveidei, izmantojot parastu likumdošanas priekšlikumu;

MVU

| 25. | uzsver, ka MVU ir Eiropas ekonomikas pamats un kā tādiem tiem vajadzētu būt galvenajam investēšanas objektam; pauž bažas, ka finansējuma pieejamība joprojām ir viena no steidzami risināmajām problēmām, ar kurām saskaras MVU Eiropā; uzsver, ka ir efektīvāk jāpiešķir MVU paredzētais finansējums, šāda finansējuma nodrošināšanai piesaistot plašu privāto investoru loku; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka MVU ir Eiropas ekonomikas pamats un kā tādiem tiem vajadzētu būt galvenajam investēšanas objektam; pauž bažas, ka finansējuma pieejamība joprojām ir viena no steidzami risināmajām problēmām, ar kurām saskaras MVU Eiropā; uzsver, ka ir efektīvāk jāpiešķir MVU paredzētais finansējums, šāda finansējuma nodrošināšanai piesaistot plašu privāto investoru loku;

| 26. | mudina EIB veikt pilnīgu MVU piešķirtā finansējuma samazināšanās analīzi un nākt klajā ar visaptverošu plānu, lai mudinātu MVU visā Eiropā, kur vien iespējams, pieteikties finansējumam, kas pieejams ar EIB atbalstu; aicina Komisiju un EIB izvērtēt ekonomikas krīzes ietekmi uz banku sistēmu un uz EIB finansējuma galasaņēmējiem, it īpaši MVU, sociālās ekonomikas nozari un publiskajiem uzņēmumiem; prasa EIB izvērtēt atbalsta, ko tā piešķīrusi MVU Eiropā laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam, ietekmi uz reālo ekonomiku un rezultātiem, kā arī sagatavot par to sīki izstrādātu ziņojumu; |
| --- | --- |

26.

mudina EIB veikt pilnīgu MVU piešķirtā finansējuma samazināšanās analīzi un nākt klajā ar visaptverošu plānu, lai mudinātu MVU visā Eiropā, kur vien iespējams, pieteikties finansējumam, kas pieejams ar EIB atbalstu; aicina Komisiju un EIB izvērtēt ekonomikas krīzes ietekmi uz banku sistēmu un uz EIB finansējuma galasaņēmējiem, it īpaši MVU, sociālās ekonomikas nozari un publiskajiem uzņēmumiem; prasa EIB izvērtēt atbalsta, ko tā piešķīrusi MVU Eiropā laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam, ietekmi uz reālo ekonomiku un rezultātiem, kā arī sagatavot par to sīki izstrādātu ziņojumu;

| 27. | vērš uzmanību uz mikrouzņēmumu lielo īpatsvaru Eiropas ekonomikā un atzinīgi vērtē EIB veiktos pasākumus virzībā uz aizdošanu mikrofinansējuma veidā Eiropā; prasa turpināt investēt šajā jomā, ņemot vērā mikrouzņēmumu nozīmi darbvietu radīšanā; |
| --- | --- |

27.

vērš uzmanību uz mikrouzņēmumu lielo īpatsvaru Eiropas ekonomikā un atzinīgi vērtē EIB veiktos pasākumus virzībā uz aizdošanu mikrofinansējuma veidā Eiropā; prasa turpināt investēt šajā jomā, ņemot vērā mikrouzņēmumu nozīmi darbvietu radīšanā;

| 28. | it īpaši uzsver riska dalīšanas mehānisma izmantošanas sniegto reālo labumu MVU un inovācijas finansēšanas veicināšanā Eiropā; |
| --- | --- |

28.

it īpaši uzsver riska dalīšanas mehānisma izmantošanas sniegto reālo labumu MVU un inovācijas finansēšanas veicināšanā Eiropā;

| 29. | pieņem zināšanai MVU paredzētā atbalsta palielināšanos Eiropas Savienībā līdz EUR 21,9 miljardiem, tādējādi nodrošinot finansējuma pieejamību vairāk nekā 230 000 MVU; |
| --- | --- |

29.

pieņem zināšanai MVU paredzētā atbalsta palielināšanos Eiropas Savienībā līdz EUR 21,9 miljardiem, tādējādi nodrošinot finansējuma pieejamību vairāk nekā 230 000 MVU;

| 30. | aicina EIB vēl vairāk palielināt savu aizdošanas spēju attiecībā uz MVU un novatoriskiem jaunizveidotiem uzņēmumiem; uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt citus EIB instrumentus, piemēram, Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumentu; |
| --- | --- |

30.

aicina EIB vēl vairāk palielināt savu aizdošanas spēju attiecībā uz MVU un novatoriskiem jaunizveidotiem uzņēmumiem; uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt citus EIB instrumentus, piemēram, Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumentu;

| 31. | atzinīgi vērtē jaunu darbību īstenošanu un attīstību tirdzniecības finansēšanas jomā ekonomikas krīzes skartajās valstīs, it īpaši izmantojot MVU tirdzniecības finansēšanas instrumentu un katram atsevišķam gadījumam īpaši piemeklētus finanšu risinājumus, piemēram, Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumentu, kas paredzēts finanšu integrācijai; mudina EIB paplašināt šo jauno instrumentu sniegto labumu, lai to varētu gūt jauni saņēmēji Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē jaunu darbību īstenošanu un attīstību tirdzniecības finansēšanas jomā ekonomikas krīzes skartajās valstīs, it īpaši izmantojot MVU tirdzniecības finansēšanas instrumentu un katram atsevišķam gadījumam īpaši piemeklētus finanšu risinājumus, piemēram, Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumentu, kas paredzēts finanšu integrācijai; mudina EIB paplašināt šo jauno instrumentu sniegto labumu, lai to varētu gūt jauni saņēmēji Eiropas līmenī;

| 32. | uzstāj uz to, lai Komisijas 2014. gada decembrī veiktajā novērtējumā tiktu ņemta vērā gan projektu nelabvēlīgā, gan labvēlīgā ietekme projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posmā; pauž nožēlu, ka EIB ir atbalstījusi dažus infrastruktūras projektus, kas nebija dzīvotspējīgi un ilgtspējīgi; uzskata, ka EIB būtu jāinvestē projektos, kas sniedz materiālu ekonomisko labumu, nekaitē klimatam un apmierina tās iedzīvotāju vajadzības un intereses, kurām tie ir paredzēti; |
| --- | --- |

32.

uzstāj uz to, lai Komisijas 2014. gada decembrī veiktajā novērtējumā tiktu ņemta vērā gan projektu nelabvēlīgā, gan labvēlīgā ietekme projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posmā; pauž nožēlu, ka EIB ir atbalstījusi dažus infrastruktūras projektus, kas nebija dzīvotspējīgi un ilgtspējīgi; uzskata, ka EIB būtu jāinvestē projektos, kas sniedz materiālu ekonomisko labumu, nekaitē klimatam un apmierina tās iedzīvotāju vajadzības un intereses, kurām tie ir paredzēti;

| 33. | pauž nožēlu par EIB un Komisijas lomu Castor projektā, kuru finansē projektu obligāciju iniciatīvas ietvaros, kas paredzēja riska novērtēšanu, kurā, neraugoties uz to, ka ir pētījumi, kuros nepārprotami brīdināts par iespējamo apdraudējumu (8), netika ņemts vērā ar gāzes iesūknēšanu saistītais paaugstinātas seismiskās aktivitātes risks; mudina Komisiju un EIB rīkoties, lai Spānijas iedzīvotājiem nebūtu jāsedz ar nepareizi novērtēto projektu saistītie izdevumi EUR 1300 miljonu apmērā, palielinoties valsts parādam vai enerģijas izmaksām; prasa Komisiju ņemt vērā Eiropas Ombuda ieteikumus un izpētīt, vai Spānijas valdības lēmumus attiecībā uz Castor var uzskatīt par aizliegtu valsts atbalstu; |
| --- | --- |

33.

pauž nožēlu par EIB un Komisijas lomu Castor projektā, kuru finansē projektu obligāciju iniciatīvas ietvaros, kas paredzēja riska novērtēšanu, kurā, neraugoties uz to, ka ir pētījumi, kuros nepārprotami brīdināts par iespējamo apdraudējumu (8), netika ņemts vērā ar gāzes iesūknēšanu saistītais paaugstinātas seismiskās aktivitātes risks; mudina Komisiju un EIB rīkoties, lai Spānijas iedzīvotājiem nebūtu jāsedz ar nepareizi novērtēto projektu saistītie izdevumi EUR 1300 miljonu apmērā, palielinoties valsts parādam vai enerģijas izmaksām; prasa Komisiju ņemt vērā Eiropas Ombuda ieteikumus un izpētīt, vai Spānijas valdības lēmumus attiecībā uz Castor var uzskatīt par aizliegtu valsts atbalstu;

| 34. | pauž nožēlu, ka EIB finansēja apvedceļa “Passante di Mestre” projektu pēc tam, kad Itālijas varas iestādes bija publiski paziņojušas par galvenā līgumslēdzēja uzņēmuma izpilddirektora arestēšanu par krāpšanu nodokļu jomā; ņemot vērā joprojām notiekošo Itālijas iestāžu veikto izmeklēšanu attiecībā uz korupcijas skandālu, kas saistīts ar apvedceļa “Passante di Mestre” būvniecību un pārvaldību, aicina EIB nefinansēt šo projektu, izmantojot projektu obligāciju iniciatīvu vai citus finanšu instrumentus, un nodrošināt, ka, apsverot iespēju izmantot projektu obligācijas, tā piemēro nulles toleranci pret krāpšanu politiku; |
| --- | --- |

34.

pauž nožēlu, ka EIB finansēja apvedceļa “Passante di Mestre” projektu pēc tam, kad Itālijas varas iestādes bija publiski paziņojušas par galvenā līgumslēdzēja uzņēmuma izpilddirektora arestēšanu par krāpšanu nodokļu jomā; ņemot vērā joprojām notiekošo Itālijas iestāžu veikto izmeklēšanu attiecībā uz korupcijas skandālu, kas saistīts ar apvedceļa “Passante di Mestre” būvniecību un pārvaldību, aicina EIB nefinansēt šo projektu, izmantojot projektu obligāciju iniciatīvu vai citus finanšu instrumentus, un nodrošināt, ka, apsverot iespēju izmantot projektu obligācijas, tā piemēro nulles toleranci pret krāpšanu politiku;

| 35. | aicina EIB palielināt savu riska uzņemšanās spēju, veicinot aizdevumu piešķiršanu attiecībā uz tām ekonomikas nozarēm, kurās ir izaugsmes veicināšanas un darbvietu radīšanas potenciāls, bet kurās ir grūti iegūt finansējumu bez pienācīgām garantijām; |
| --- | --- |

35.

aicina EIB palielināt savu riska uzņemšanās spēju, veicinot aizdevumu piešķiršanu attiecībā uz tām ekonomikas nozarēm, kurās ir izaugsmes veicināšanas un darbvietu radīšanas potenciāls, bet kurās ir grūti iegūt finansējumu bez pienācīgām garantijām;

| 36. | tādēļ prasa veikt izmēģinājuma projektu visaptverošu novērtēšanu, pamatojoties uz iekļaujošu un atklātu apspriešanās procesu, kurā tiktu iesaistītas publiskas, valsts un pašvaldības institūcijas; uzsver arī to, ka finansējamie projekti ir jānovērtē no pievienotās vērtības, ietekmes uz vidi, produktivitātes un darbvietu radīšanas viedokļa; norāda, ka projektu obligāciju iniciatīva joprojām ir tikai izmēģinājuma stadijā; aicina Komisiju arī, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, iesniegt likumdošanas priekšlikumu, kurā būtu labāk formulēta gaidāmā projektu obligāciju stratēģija, tostarp uzlabot EIB darbības pamatrādītājus investīciju kvalitātes novērtēšanai, lai varētu pēc iespējas plašāk noteikt un izmērīt gan finansēto projektu ietekmi ārējo izmaksu ziņā, gan to sniegto labumu sociālajā un vides jomā; |
| --- | --- |

36.

tādēļ prasa veikt izmēģinājuma projektu visaptverošu novērtēšanu, pamatojoties uz iekļaujošu un atklātu apspriešanās procesu, kurā tiktu iesaistītas publiskas, valsts un pašvaldības institūcijas; uzsver arī to, ka finansējamie projekti ir jānovērtē no pievienotās vērtības, ietekmes uz vidi, produktivitātes un darbvietu radīšanas viedokļa; norāda, ka projektu obligāciju iniciatīva joprojām ir tikai izmēģinājuma stadijā; aicina Komisiju arī, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, iesniegt likumdošanas priekšlikumu, kurā būtu labāk formulēta gaidāmā projektu obligāciju stratēģija, tostarp uzlabot EIB darbības pamatrādītājus investīciju kvalitātes novērtēšanai, lai varētu pēc iespējas plašāk noteikt un izmērīt gan finansēto projektu ietekmi ārējo izmaksu ziņā, gan to sniegto labumu sociālajā un vides jomā;

| 37. | pauž bažas par projektu obligāciju iniciatīvas iespējamo vispārināšanu, padarot to par līdzekli privāto investīciju izmaksu samazināšanai, vai nu izmantojot zemākas procentu likmes, vai zaudējumu sabiedriskošanu, nevis atbalstot sabiedriskas nozīmes investīcijas gadījumos, kad tiek demonstrēts, ka privātās investīcijas var nodrošināt nepieciešamās speciālās zināšanas vai zinātību, kas publiskajam sektoram nav pieejama; |
| --- | --- |

37.

pauž bažas par projektu obligāciju iniciatīvas iespējamo vispārināšanu, padarot to par līdzekli privāto investīciju izmaksu samazināšanai, vai nu izmantojot zemākas procentu likmes, vai zaudējumu sabiedriskošanu, nevis atbalstot sabiedriskas nozīmes investīcijas gadījumos, kad tiek demonstrēts, ka privātās investīcijas var nodrošināt nepieciešamās speciālās zināšanas vai zinātību, kas publiskajam sektoram nav pieejama;

Enerģētika un klimats

| 38. | aicina EIB nodrošināt savu aizdevumu piešķiršanai piemērojamo enerģētikas kritēriju pienācīgu īstenošanu, kā arī periodiski un publiski par to ziņot; |
| --- | --- |

38.

aicina EIB nodrošināt savu aizdevumu piešķiršanai piemērojamo enerģētikas kritēriju pienācīgu īstenošanu, kā arī periodiski un publiski par to ziņot;

| 39. | aicina EIB palielināt centienus investīciju jomā, lai būtiski samazinātu savu oglekļa dioksīda pēdu, un izstrādāt politiku, kas Savienībai palīdzētu sasniegt klimata jomā izvirzītos mērķus; atzinīgi vērtē to, ka EIB 2015. gadā veiks visu savu darbību ietekmes uz klimatu novērtēšanu un pārskatīšanu, kā arī pieprasīs attiecīgo rezultātu publicēšanu, kā rezultātā var tikt izstrādāta atjaunināta klimata aizsardzības politika; pauž cerību, ka EIB enerģētikas politika tiks konkrēti atbalstīta, izmantojot tās izpildes rādītāju standartu emisiju jomā, kurš ir jāpiemēro visiem fosilā kurināmā ražošanas projektiem, lai noraidītu investīciju projektus, kuros plānotās oglekļa dioksīda emisijas pārsniedz pieļaujamo robežlīmeni; aicina EIB pastāvīgi pārskatīt minēto standartu un piemērot stingrākas saistības; |
| --- | --- |

39.

aicina EIB palielināt centienus investīciju jomā, lai būtiski samazinātu savu oglekļa dioksīda pēdu, un izstrādāt politiku, kas Savienībai palīdzētu sasniegt klimata jomā izvirzītos mērķus; atzinīgi vērtē to, ka EIB 2015. gadā veiks visu savu darbību ietekmes uz klimatu novērtēšanu un pārskatīšanu, kā arī pieprasīs attiecīgo rezultātu publicēšanu, kā rezultātā var tikt izstrādāta atjaunināta klimata aizsardzības politika; pauž cerību, ka EIB enerģētikas politika tiks konkrēti atbalstīta, izmantojot tās izpildes rādītāju standartu emisiju jomā, kurš ir jāpiemēro visiem fosilā kurināmā ražošanas projektiem, lai noraidītu investīciju projektus, kuros plānotās oglekļa dioksīda emisijas pārsniedz pieļaujamo robežlīmeni; aicina EIB pastāvīgi pārskatīt minēto standartu un piemērot stingrākas saistības;

| 40. | atzinīgi vērtē visus pasākumus, ko EIB veikusi, lai pārietu uz atjaunojamo enerģiju; prasa novērst reģionālo nelīdzsvarotību aizdevumu izsniegšanā atjaunojamās enerģijas projektiem, it īpaši, lai atbalstītu projektus dalībvalstīs, kuras ir atkarīgas no neatjaunojamiem enerģijas avotiem, un ņemot vērā dalībvalstu ekonomikas atšķirības, un turpmāk lielāku uzmanību pievērst mazāka mēroga decentralizētiem ārpustīkla atjaunojamās enerģijas projektiem, iesaistot iedzīvotājus un vietējās kopienas; uzskata, ka šie enerģijas avoti mazinātu Eiropas lielo atkarību no ārējiem energoresursiem, uzlabotu piegādes drošību un veicinātu videi nekaitīgu izaugsmi un darbvietu radīšanu; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt finansējumu energoefektivitātes, energotīklu un attiecīgas pētniecības un izstrādes jomā; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē visus pasākumus, ko EIB veikusi, lai pārietu uz atjaunojamo enerģiju; prasa novērst reģionālo nelīdzsvarotību aizdevumu izsniegšanā atjaunojamās enerģijas projektiem, it īpaši, lai atbalstītu projektus dalībvalstīs, kuras ir atkarīgas no neatjaunojamiem enerģijas avotiem, un ņemot vērā dalībvalstu ekonomikas atšķirības, un turpmāk lielāku uzmanību pievērst mazāka mēroga decentralizētiem ārpustīkla atjaunojamās enerģijas projektiem, iesaistot iedzīvotājus un vietējās kopienas; uzskata, ka šie enerģijas avoti mazinātu Eiropas lielo atkarību no ārējiem energoresursiem, uzlabotu piegādes drošību un veicinātu videi nekaitīgu izaugsmi un darbvietu radīšanu; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt finansējumu energoefektivitātes, energotīklu un attiecīgas pētniecības un izstrādes jomā;

| 41. | aicina EIB palielināt energoefektivitātes projektiem piešķirto aizdevumu apmēru visās nozarēs, it īpaši gadījumos, kad šie projekti ir saistīti ar procesa optimizāciju, MVU, ēkām un pilsētvidi; aicina EIB saskaņā ar kohēzijas politiku piešķirt lielāku prioritāti ļoti trūcīgiem apgabaliem; |
| --- | --- |

41.

aicina EIB palielināt energoefektivitātes projektiem piešķirto aizdevumu apmēru visās nozarēs, it īpaši gadījumos, kad šie projekti ir saistīti ar procesa optimizāciju, MVU, ēkām un pilsētvidi; aicina EIB saskaņā ar kohēzijas politiku piešķirt lielāku prioritāti ļoti trūcīgiem apgabaliem;

| 42. | mudina EIB iesniegt novērtējumu attiecībā uz iespēju pakāpeniski pārtraukt aizdevumu piešķiršanu neatjaunojamās enerģijas projektiem; |
| --- | --- |

42.

mudina EIB iesniegt novērtējumu attiecībā uz iespēju pakāpeniski pārtraukt aizdevumu piešķiršanu neatjaunojamās enerģijas projektiem;

Infrastruktūra

| 43. | uzsver — lai uzlabotu konkurētspēju un atjaunotu izaugsmi un darbvietas Eiropā, ir svarīgi investēt ilgtspējīgos infrastruktūras projektos; tādēļ aicina EIB finansējumu novirzīt jomām, kuras visvairāk skar augsts bezdarba līmenis; norāda, ka EIB, piešķirot finansējumu, galvenā uzmanība būtu jāpievērš valstīm, kuras atpaliek no citām valstīm infrastruktūras kvalitātes un attīstības ziņā; |
| --- | --- |

43.

uzsver — lai uzlabotu konkurētspēju un atjaunotu izaugsmi un darbvietas Eiropā, ir svarīgi investēt ilgtspējīgos infrastruktūras projektos; tādēļ aicina EIB finansējumu novirzīt jomām, kuras visvairāk skar augsts bezdarba līmenis; norāda, ka EIB, piešķirot finansējumu, galvenā uzmanība būtu jāpievērš valstīm, kuras atpaliek no citām valstīm infrastruktūras kvalitātes un attīstības ziņā;

| 44. | mudina EIB, investējot pilsētvides attīstības projektos, pastiprinātu uzmanību veltīt sociālajai ilgtspējai; atzīst uzlabojumus EIB īstenotajā sociālo mājokļu finansēšanā, taču uzsver nepieciešamību turpināt pilnveidot izpēti un darbību sociālās ilgtspējas jomā saistībā ar ilgtspējīgu pilsētvides atjaunošanu; |
| --- | --- |

44.

mudina EIB, investējot pilsētvides attīstības projektos, pastiprinātu uzmanību veltīt sociālajai ilgtspējai; atzīst uzlabojumus EIB īstenotajā sociālo mājokļu finansēšanā, taču uzsver nepieciešamību turpināt pilnveidot izpēti un darbību sociālās ilgtspējas jomā saistībā ar ilgtspējīgu pilsētvides atjaunošanu;

Pētniecība un inovācijas

| 45. | atzinīgi vērtē izaugsmes finansēšanas iniciatīvas pirmo darbību sākšanu un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstošu finansējumu pētniecības un inovācijas projektiem un inovatīviem jaunizveidotiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē izaugsmes finansēšanas iniciatīvas pirmo darbību sākšanu un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstošu finansējumu pētniecības un inovācijas projektiem un inovatīviem jaunizveidotiem uzņēmumiem;

Nodarbinātība un sociālās lietas

| 46. | atzīmē iniciatīvas “Prasmes un darbvietas — investēšana jaunatnei” sākšanu un mudina EIB paātrināt šīs iniciatīvas īstenošanu un apsvērt iespēju to paplašināt; |
| --- | --- |

46.

atzīmē iniciatīvas “Prasmes un darbvietas — investēšana jaunatnei” sākšanu un mudina EIB paātrināt šīs iniciatīvas īstenošanu un apsvērt iespēju to paplašināt;

Pārvaldība, pārredzamība un pārskatatbildība

| 47. | aicina EIB sadarbībā ar dalībvalstīm ciešāk uzraudzīt projektu īstenošanu, lai nodrošinātu piešķirto līdzekļu lielāku efektivitāti un pienācīgu pārvaldību; |
| --- | --- |

47.

aicina EIB sadarbībā ar dalībvalstīm ciešāk uzraudzīt projektu īstenošanu, lai nodrošinātu piešķirto līdzekļu lielāku efektivitāti un pienācīgu pārvaldību;

| 48. | norāda, ka EIB nodrošinātā finansējuma ģeogrāfiskais sadalījums atklāj būtiskas atšķirības aizdevumu piešķiršanā dažādām dalībvalstīm; tādēļ aicina EIB izvērtēt šādu atšķirību iemeslus un nodrošināt, ka finanšu iestādes visās dalībvalstīs pilnībā spēj pārvaldīt un īstenot EIB programmas; turklāt aicina rīkot īpašas informācijas kampaņas visās dalībvalstīs, lai palielinātu izpratni par konkrētajām EIB programmām; prasa arī pastiprināt sadarbību starp EIB un valstu iestādēm, lai novērstu šķēršļus, kas kavē EIB projektu parakstīšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

48.

norāda, ka EIB nodrošinātā finansējuma ģeogrāfiskais sadalījums atklāj būtiskas atšķirības aizdevumu piešķiršanā dažādām dalībvalstīm; tādēļ aicina EIB izvērtēt šādu atšķirību iemeslus un nodrošināt, ka finanšu iestādes visās dalībvalstīs pilnībā spēj pārvaldīt un īstenot EIB programmas; turklāt aicina rīkot īpašas informācijas kampaņas visās dalībvalstīs, lai palielinātu izpratni par konkrētajām EIB programmām; prasa arī pastiprināt sadarbību starp EIB un valstu iestādēm, lai novērstu šķēršļus, kas kavē EIB projektu parakstīšanu un īstenošanu;

| 49. | atgādina, ka Padome un Parlaments ir vienojušies par to, ka ir pienācis laiks izpētīt Eiropas publisko finanšu iestāžu sistēmas racionalizāciju (9); |
| --- | --- |

49.

atgādina, ka Padome un Parlaments ir vienojušies par to, ka ir pienācis laiks izpētīt Eiropas publisko finanšu iestāžu sistēmas racionalizāciju (9);

| 50. | mudina EIB uzlabot par sūdzību izskatīšanas mehānismu atbildīgā biroja neatkarību un efektivitāti; aicina EIB Vadības komiteju ņemt vērā šī biroja ieteikumus; aicina EIB rīkoties, ņemot vērā Eiropas Ombuda atzinumus, un ciešāk sadarboties, lai nepieļautu tādas situācijas kā izmeklēšana saistībā ar sūdzību Nr. 178/2014/AN par Eiropas Investīciju banku (10); |
| --- | --- |

50.

mudina EIB uzlabot par sūdzību izskatīšanas mehānismu atbildīgā biroja neatkarību un efektivitāti; aicina EIB Vadības komiteju ņemt vērā šī biroja ieteikumus; aicina EIB rīkoties, ņemot vērā Eiropas Ombuda atzinumus, un ciešāk sadarboties, lai nepieļautu tādas situācijas kā izmeklēšana saistībā ar sūdzību Nr. 178/2014/AN par Eiropas Investīciju banku (10);

| 51. | uzskata, ka joprojām pastāv plašas rīcības iespējas, lai uzlabotu pārredzamību un izvērtētu aizdevumu ekonomisko un sociālo ietekmi un pienācīgas pārbaudes īstenošanas efektivitāti; atkārtoti prasa EIB sniegt detalizētu informāciju par savu pieeju minēto jautājumu risināšanas pasākumu paātrināšanai un prasa arī, lai EIB kopā ar Komisiju izveidotu sarakstu ar stingriem kritērijiem minēto finanšu starpnieku atlasei un darītu to publiski pieejamu; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka joprojām pastāv plašas rīcības iespējas, lai uzlabotu pārredzamību un izvērtētu aizdevumu ekonomisko un sociālo ietekmi un pienācīgas pārbaudes īstenošanas efektivitāti; atkārtoti prasa EIB sniegt detalizētu informāciju par savu pieeju minēto jautājumu risināšanas pasākumu paātrināšanai un prasa arī, lai EIB kopā ar Komisiju izveidotu sarakstu ar stingriem kritērijiem minēto finanšu starpnieku atlasei un darītu to publiski pieejamu;

| 52. | pauž nožēlu par EIB veiktās pārredzamības politikas pārskatīšanas iznākumu; jaunā pārredzamības politika ir vājāka nekā sākotnējā politika un pilnībā nenovērš EIB līdz šim praktizēto slepenības kultūru; mudina EIB darboties, pamatojoties uz informācijas atklāšanas prezumpciju, nevis uz konfidencialitātes prezumpciju; vērš uzmanību uz to, ka EIB ir prasīts nodrošināt, lai tās pārredzamības politika atbilstu noteikumiem Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem; pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar 2013. gada atbalsta pārredzamības indeksu (11) EIB izpildes rezultāti pārredzamības un pārskatatbildības jomā ir vāji; |
| --- | --- |

52.

pauž nožēlu par EIB veiktās pārredzamības politikas pārskatīšanas iznākumu; jaunā pārredzamības politika ir vājāka nekā sākotnējā politika un pilnībā nenovērš EIB līdz šim praktizēto slepenības kultūru; mudina EIB darboties, pamatojoties uz informācijas atklāšanas prezumpciju, nevis uz konfidencialitātes prezumpciju; vērš uzmanību uz to, ka EIB ir prasīts nodrošināt, lai tās pārredzamības politika atbilstu noteikumiem Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem; pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar 2013. gada atbalsta pārredzamības indeksu (11) EIB izpildes rezultāti pārredzamības un pārskatatbildības jomā ir vāji;

| 53. | aicina EIB atturēties no sadarbības ar finanšu starpniekiem, kuriem ir slikta reputācija pārredzamības, nodokļu nemaksāšanas, agresīvas nodokļu plānošanas prakses vai citādas kaitīgas nodokļu prakses, piemēram, iepriekšēju nodokļu nolēmumu un ļaunprātīgas iekšējo cenu noteikšanas, krāpšanas, korupcijas vai ietekmes uz vidi un sociālo jomu ziņā, vai kuriem nav būtiskas līdzatbildības vietējā līmenī, un atjaunināt politiku attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanas apkarošanu; uzsver nepieciešamību pēc vispārējo aizdevumu plašākas pārredzamības, lai nodrošinātu šāda veida netiešās aizdošanas ietekmes rūpīgu pārbaudi; mudina EIB gan tiešo, gan netiešo finansēšanu, izmantojot starpniekus, veikt ar nosacījumu, ka saskaņā ar Ceturtās kapitāla prasību direktīvas noteikumiem attiecībā uz kredītiestādēm tiek atklāti ar nodokļiem saistītie dati par katru valsti, kā arī informācija par faktisko labuma guvēju; šajā sakarībā aicina EIB izstrādāt jaunu atbildīgas nodokļu uzlikšanas politiku, sākot ar jurisdikcijām, kas nevēlas sadarboties, piemērojamās politikas pārskatīšanu 2015. gadā; |
| --- | --- |

53.

aicina EIB atturēties no sadarbības ar finanšu starpniekiem, kuriem ir slikta reputācija pārredzamības, nodokļu nemaksāšanas, agresīvas nodokļu plānošanas prakses vai citādas kaitīgas nodokļu prakses, piemēram, iepriekšēju nodokļu nolēmumu un ļaunprātīgas iekšējo cenu noteikšanas, krāpšanas, korupcijas vai ietekmes uz vidi un sociālo jomu ziņā, vai kuriem nav būtiskas līdzatbildības vietējā līmenī, un atjaunināt politiku attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanas apkarošanu; uzsver nepieciešamību pēc vispārējo aizdevumu plašākas pārredzamības, lai nodrošinātu šāda veida netiešās aizdošanas ietekmes rūpīgu pārbaudi; mudina EIB gan tiešo, gan netiešo finansēšanu, izmantojot starpniekus, veikt ar nosacījumu, ka saskaņā ar Ceturtās kapitāla prasību direktīvas noteikumiem attiecībā uz kredītiestādēm tiek atklāti ar nodokļiem saistītie dati par katru valsti, kā arī informācija par faktisko labuma guvēju; šajā sakarībā aicina EIB izstrādāt jaunu atbildīgas nodokļu uzlikšanas politiku, sākot ar jurisdikcijām, kas nevēlas sadarboties, piemērojamās politikas pārskatīšanu 2015. gadā;

| 54. | mudina EIB nesadarboties ar vienībām, kuras darbojas slepenību nodrošinošās jurisdikcijās, “kam raksturīga nodokļu neuzlikšana vai nodokļu uzlikšana tikai nominālās likmes līmenī, kā arī tas, ka nenotiek efektīva informācijas apmaiņa ar ārvalstu nodokļu iestādēm un nav pārredzamības attiecībā uz tiesību normām, juridiskajiem vai administratīvajiem noteikumiem, vai jurisdikcijas, ko identificējusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija vai Finanšu darījumu darba grupa” (12); |
| --- | --- |

54.

mudina EIB nesadarboties ar vienībām, kuras darbojas slepenību nodrošinošās jurisdikcijās, “kam raksturīga nodokļu neuzlikšana vai nodokļu uzlikšana tikai nominālās likmes līmenī, kā arī tas, ka nenotiek efektīva informācijas apmaiņa ar ārvalstu nodokļu iestādēm un nav pārredzamības attiecībā uz tiesību normām, juridiskajiem vai administratīvajiem noteikumiem, vai jurisdikcijas, ko identificējusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija vai Finanšu darījumu darba grupa” (12);

| 55. | mudina EIB uzņemties vadību un rādīt piemēru ar nodokļu sistēmas pārredzamību un atbildību saistīto jautājumu risināšanā; it īpaši aicina EIB vākt precīzus datus par nodokļu maksājumiem, kas izriet no tās investēšanas un aizdošanas operācijām, it īpaši par uzņēmumu peļņas aplikšanu ar nodokli un it īpaši jaunattīstības valstīs, un reizi gadā šos datus analizēt un publicēt; |
| --- | --- |

55.

mudina EIB uzņemties vadību un rādīt piemēru ar nodokļu sistēmas pārredzamību un atbildību saistīto jautājumu risināšanā; it īpaši aicina EIB vākt precīzus datus par nodokļu maksājumiem, kas izriet no tās investēšanas un aizdošanas operācijām, it īpaši par uzņēmumu peļņas aplikšanu ar nodokli un it īpaši jaunattīstības valstīs, un reizi gadā šos datus analizēt un publicēt;

| 56. | atzinīgi vērtē publiska dokumentu reģistra izveidi 2014. gadā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006; |
| --- | --- |

56.

atzinīgi vērtē publiska dokumentu reģistra izveidi 2014. gadā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006;

| 57. | pauž nožēlu, ka saistībā ar neseno Mopani/Glencore lietu EIB atsakās publicēt iekšējās izmeklēšanas secinājumus; vērš īpašu uzmanību uz Eiropas Ombuda ieteikumiem — kas sagatavoti saistībā ar sūdzību 349/2014/OV (13) — EIB pārdomāt savu atteikumu piešķirt piekļuvi ziņojumam par izmeklēšanu attiecībā uz Glencore iespējamu nodokļu nemaksāšanu saistībā ar Mopani vara raktuvju finansēšanu Zambijā; prasa EIB ņemt vērā Eiropas Ombuda ieteikumus; |
| --- | --- |

57.

pauž nožēlu, ka saistībā ar neseno Mopani/Glencore lietu EIB atsakās publicēt iekšējās izmeklēšanas secinājumus; vērš īpašu uzmanību uz Eiropas Ombuda ieteikumiem — kas sagatavoti saistībā ar sūdzību 349/2014/OV (13) — EIB pārdomāt savu atteikumu piešķirt piekļuvi ziņojumam par izmeklēšanu attiecībā uz Glencore iespējamu nodokļu nemaksāšanu saistībā ar Mopani vara raktuvju finansēšanu Zambijā; prasa EIB ņemt vērā Eiropas Ombuda ieteikumus;

| 58. | pauž nožēlu par dažādības trūkumu EIB Vadības komitejā, Valdē un Direktoru padomē, it īpaši attiecībā uz dzimumu pārstāvību; aicina EIB ievērot Kapitāla prasību direktīvas 88. panta 2. punktu, kas paredz, ka bankas “lemj arī par mērķi, kas sasniedzams nepietiekami pārstāvētā dzimuma pārstāvībā vadības struktūrā, un izstrādā politiku, kā vadības struktūrā palielināt nepietiekami pārstāvētā dzimuma skaitu, lai sasniegtu minēto mērķi. Šo mērķi, politiku un tās īstenošanu publisko [..]”; |
| --- | --- |

58.

pauž nožēlu par dažādības trūkumu EIB Vadības komitejā, Valdē un Direktoru padomē, it īpaši attiecībā uz dzimumu pārstāvību; aicina EIB ievērot Kapitāla prasību direktīvas 88. panta 2. punktu, kas paredz, ka bankas “lemj arī par mērķi, kas sasniedzams nepietiekami pārstāvētā dzimuma pārstāvībā vadības struktūrā, un izstrādā politiku, kā vadības struktūrā palielināt nepietiekami pārstāvētā dzimuma skaitu, lai sasniegtu minēto mērķi. Šo mērķi, politiku un tās īstenošanu publisko [..]”;

| 59. | atgādina, ka tika panākta vienošanās par to, ka ERAB pilnvarnieks, kas pārstāv Savienību, reizi gadā Parlamentam ziņo par kapitāla izmantošanu, pasākumiem pārredzamības nodrošināšanai attiecībā uz to, kā ERAB ir veicinājusi Savienības mērķu sasniegšanu, par riska uzņemšanos un par EIB un ERAB sadarbību ārpus Savienības; pauž nožēlu, ka minētais pilnvarnieks un Komisija nav aktīvi rīkojušies, lai īstenotu minēto tiesību normu (14); |
| --- | --- |

59.

atgādina, ka tika panākta vienošanās par to, ka ERAB pilnvarnieks, kas pārstāv Savienību, reizi gadā Parlamentam ziņo par kapitāla izmantošanu, pasākumiem pārredzamības nodrošināšanai attiecībā uz to, kā ERAB ir veicinājusi Savienības mērķu sasniegšanu, par riska uzņemšanos un par EIB un ERAB sadarbību ārpus Savienības; pauž nožēlu, ka minētais pilnvarnieks un Komisija nav aktīvi rīkojušies, lai īstenotu minēto tiesību normu (14);

| 60. | atzinīgi vērtē to, ka EIB ir parakstījusi Starptautisko palīdzības pārredzamības iniciatīvu (IATI) un saskaņā ar šo satvaru ir sākusi atklāt informāciju par tās aizdošanas operācijām ārpus Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

60.

atzinīgi vērtē to, ka EIB ir parakstījusi Starptautisko palīdzības pārredzamības iniciatīvu (IATI) un saskaņā ar šo satvaru ir sākusi atklāt informāciju par tās aizdošanas operācijām ārpus Eiropas Savienības;

Ārpolitika

| 61. | atgādina, ka EIB ārpolitikai un it īpaši reģionālajām tehniskajām darbības pamatnostādnēm ir jāatbilst Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā noteiktajiem ES ārējās darbības mērķiem; prasa pilnībā ievērot līdzekļu saņēmēju valstu tiesību aktus; |
| --- | --- |

61.

atgādina, ka EIB ārpolitikai un it īpaši reģionālajām tehniskajām darbības pamatnostādnēm ir jāatbilst Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā noteiktajiem ES ārējās darbības mērķiem; prasa pilnībā ievērot līdzekļu saņēmēju valstu tiesību aktus;

| 62. | atzinīgi vērtē rezultātu mērīšanas sistēmas ieviešanu attiecībā uz darbībām ārpus ES un ziņojumus par tās īstenošanu; |
| --- | --- |

62.

atzinīgi vērtē rezultātu mērīšanas sistēmas ieviešanu attiecībā uz darbībām ārpus ES un ziņojumus par tās īstenošanu;

| 63. | aicina EIB apsvērt iespēju tās pašreizējā pilnvarojuma ietvaros palielināt ārējo finansējumu, kas paredzēts ES Vidusjūras austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

63.

aicina EIB apsvērt iespēju tās pašreizējā pilnvarojuma ietvaros palielināt ārējo finansējumu, kas paredzēts ES Vidusjūras austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm;

| 64. | atzinīgi vērtē to, ka jaunajā ārējās aizdošanas pilnvarojumā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam EIB tiek prasīts publicēt projektu pabeigšanas ziņojumus; sagaida, ka EIB šo prasību pildīs jau 2015. gadā; |
| --- | --- |

64.

atzinīgi vērtē to, ka jaunajā ārējās aizdošanas pilnvarojumā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam EIB tiek prasīts publicēt projektu pabeigšanas ziņojumus; sagaida, ka EIB šo prasību pildīs jau 2015. gadā;

| 65. | atkārtoti prasa, lai Eiropas Revīzijas palāta pirms EIB ārējā pilnvarojuma starpposma pārskatīšanas sagatavotu īpašu ziņojumu par EIB ārējo aizdošanas operāciju rezultātiem un šo operāciju atbilstību ES politikai, kā arī salīdzināt to pievienoto vērtību attiecībā uz EIB izmantotajiem pašu resursiem; turklāt prasa Revīzijas palātai savā analīzē nošķirt no ES budžeta finansētās garantijas, ar Eiropas Attīstības fonda (EAF) līdzekļiem garantēto investēšanas mehānismu, dažādos finansējuma kombinēšanas veidus, kurus izmanto ES un Āfrikas infrastruktūras trasta fondā, Karību jūras reģiona valstu investīciju fondu, Klusā okeāna valstīm paredzēto investīciju mehānismu un šīm investīcijām paredzēto atmaksājumu izmantošanu; prasa arī Eiropas Revīzijas palātai iekļaut savā analīzē EIB veikto no ES budžeta iegūto līdzekļu pārvaldību saistībā ar investēšanas mehānismu, izmantojot EAF un dažādos finansējuma kombinēšanas veidus, izmantojot ES finansējuma kombinēšanas mehānismus, un minēto investīciju atmaksājumu izmantošanu; |
| --- | --- |

65.

atkārtoti prasa, lai Eiropas Revīzijas palāta pirms EIB ārējā pilnvarojuma starpposma pārskatīšanas sagatavotu īpašu ziņojumu par EIB ārējo aizdošanas operāciju rezultātiem un šo operāciju atbilstību ES politikai, kā arī salīdzināt to pievienoto vērtību attiecībā uz EIB izmantotajiem pašu resursiem; turklāt prasa Revīzijas palātai savā analīzē nošķirt no ES budžeta finansētās garantijas, ar Eiropas Attīstības fonda (EAF) līdzekļiem garantēto investēšanas mehānismu, dažādos finansējuma kombinēšanas veidus, kurus izmanto ES un Āfrikas infrastruktūras trasta fondā, Karību jūras reģiona valstu investīciju fondu, Klusā okeāna valstīm paredzēto investīciju mehānismu un šīm investīcijām paredzēto atmaksājumu izmantošanu; prasa arī Eiropas Revīzijas palātai iekļaut savā analīzē EIB veikto no ES budžeta iegūto līdzekļu pārvaldību saistībā ar investēšanas mehānismu, izmantojot EAF un dažādos finansējuma kombinēšanas veidus, izmantojot ES finansējuma kombinēšanas mehānismus, un minēto investīciju atmaksājumu izmantošanu;

Turpmākie ieteikumi

| 66. | aicina EIB un Eiropas Parlamentu izveidot platformu dialogam starp EIB un attiecīgajām Eiropas Parlamenta komitejām; šajā saistībā aicina EIB reizi ceturksnī sniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu un apspriest EIB gūtos panākumus un īstenotās darbības; lai nodrošinātu EIB darbību pastiprinātu parlamentāro pārraudzību un atvieglotu abu iestāžu sadarbību un koordināciju, ierosina izveidot regulāru strukturētu dialogu starp EIB priekšsēdētāju un Parlamentu — līdzīgu reizi ceturksnī rīkotajam monetārajam dialogam starp ECB un Parlamentu; |
| --- | --- |

66.

aicina EIB un Eiropas Parlamentu izveidot platformu dialogam starp EIB un attiecīgajām Eiropas Parlamenta komitejām; šajā saistībā aicina EIB reizi ceturksnī sniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu un apspriest EIB gūtos panākumus un īstenotās darbības; lai nodrošinātu EIB darbību pastiprinātu parlamentāro pārraudzību un atvieglotu abu iestāžu sadarbību un koordināciju, ierosina izveidot regulāru strukturētu dialogu starp EIB priekšsēdētāju un Parlamentu — līdzīgu reizi ceturksnī rīkotajam monetārajam dialogam starp ECB un Parlamentu;

| 67. | atzīmē, ka joprojām turpina ienākt sūdzības, it īpaši no mazajiem uzņēmumiem, par to, ka nav pieejams finansējums no EIB ārējās aizdošanas mehānisma un EIF atbalstītais finansējums; tādēļ pieprasa ikgadēju apsekojumu par to, cik daudzi MVU un it īpaši mikrouzņēmumi ir saņēmuši finansējumu no minētajiem mehānismiem un kādus pasākumus EIB ir veikusi attiecībā uz tās izmantoto starpnieku politiku, lai uzlabotu finansējuma pieejamību MVU; |
| --- | --- |

67.

atzīmē, ka joprojām turpina ienākt sūdzības, it īpaši no mazajiem uzņēmumiem, par to, ka nav pieejams finansējums no EIB ārējās aizdošanas mehānisma un EIF atbalstītais finansējums; tādēļ pieprasa ikgadēju apsekojumu par to, cik daudzi MVU un it īpaši mikrouzņēmumi ir saņēmuši finansējumu no minētajiem mehānismiem un kādus pasākumus EIB ir veikusi attiecībā uz tās izmantoto starpnieku politiku, lai uzlabotu finansējuma pieejamību MVU;

| 68. | prasa rūpīgi izvērtēt riskus un kontroles sistēmas, kas saistītas ar jaukto finansējumu, kurā piedalās Eiropas Komisija, un ziņot par tiem, ņemot vērā darbību kombinēšanas ietekmi ne tikai uzraudzības, bet arī pārvaldības izvēles iespēju ziņā; |
| --- | --- |

68.

prasa rūpīgi izvērtēt riskus un kontroles sistēmas, kas saistītas ar jaukto finansējumu, kurā piedalās Eiropas Komisija, un ziņot par tiem, ņemot vērā darbību kombinēšanas ietekmi ne tikai uzraudzības, bet arī pārvaldības izvēles iespēju ziņā;

| 69. | atzinīgi vērtē EIB aktīvu augsto kvalitāti, samazinātas vērtības aizdevumu īpatsvaram kopējā aizdevumu portfelī esot tuvu nullei (0,2 %); uzskata par svarīgu nodrošināt to, ka EIB saglabā AAA kredītreitingu, lai tai arī turpmāk starptautiskie kapitāla tirgi būtu pieejami ar vislabākajiem finansēšanas nosacījumiem, līdz ar to labvēlīgi ietekmējot projektu īstenošanu, iesaistītās personas un EIB uzņēmējdarbības modeli; |
| --- | --- |

69.

atzinīgi vērtē EIB aktīvu augsto kvalitāti, samazinātas vērtības aizdevumu īpatsvaram kopējā aizdevumu portfelī esot tuvu nullei (0,2 %); uzskata par svarīgu nodrošināt to, ka EIB saglabā AAA kredītreitingu, lai tai arī turpmāk starptautiskie kapitāla tirgi būtu pieejami ar vislabākajiem finansēšanas nosacījumiem, līdz ar to labvēlīgi ietekmējot projektu īstenošanu, iesaistītās personas un EIB uzņēmējdarbības modeli;

| 70. | atzīmē, ka 2015. gadā ir paredzēts atjaunot LESD 287. panta 3. punktā minēto trīspusējo nolīgumu, kas reglamentē EIB, Komisijas un Revīzijas palātas sadarbību attiecībā uz metodēm, ar kuru palīdzību Revīzijas palāta kontrolē EIB darbību Savienības un dalībvalstu līdzekļu pārvaldīšanas jomā; šajā sakarībā aicina EIB atjaunināt Eiropas Revīzijas palātas pilnvaras, iekļaujot visus jaunos EIB mehānismus, kas paredz ES vai EAF publisko līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

70.

atzīmē, ka 2015. gadā ir paredzēts atjaunot LESD 287. panta 3. punktā minēto trīspusējo nolīgumu, kas reglamentē EIB, Komisijas un Revīzijas palātas sadarbību attiecībā uz metodēm, ar kuru palīdzību Revīzijas palāta kontrolē EIB darbību Savienības un dalībvalstu līdzekļu pārvaldīšanas jomā; šajā sakarībā aicina EIB atjaunināt Eiropas Revīzijas palātas pilnvaras, iekļaujot visus jaunos EIB mehānismus, kas paredz ES vai EAF publisko līdzekļu izmantošanu;

| 71. | atzinīgi vērtē to, ka EIB Padome 2013. gadā pieņēma atjauninātu krāpšanas novēršanas politiku, tādējādi apstiprinot EIB nulles tolerances pieeju; |
| --- | --- |

71.

atzinīgi vērtē to, ka EIB Padome 2013. gadā pieņēma atjauninātu krāpšanas novēršanas politiku, tādējādi apstiprinot EIB nulles tolerances pieeju;

| 72. | prasa uzlabot EIB līdzekļu piešķiršanas efektivitāti, mazināt ar to saistīto regulatīvo slogu un palielināt elastīgumu; |
| --- | --- |

72.

prasa uzlabot EIB līdzekļu piešķiršanas efektivitāti, mazināt ar to saistīto regulatīvo slogu un palielināt elastīgumu;

| 73. | aicina EIB iesaistīties strukturētā komunikācijas procesā, kurā piedalītos parlamenti, valdības un sociālie partneri un kurā regulāri izraudzītos tās darbvietu radīšanas iniciatīvas, kas veicinātu Eiropas konkurētspējas ilgtspējīgu palielināšanos; |
| --- | --- |

73.

aicina EIB iesaistīties strukturētā komunikācijas procesā, kurā piedalītos parlamenti, valdības un sociālie partneri un kurā regulāri izraudzītos tās darbvietu radīšanas iniciatīvas, kas veicinātu Eiropas konkurētspējas ilgtspējīgu palielināšanos;

| 74. | atzinīgi vērtē atbalstu, kas MVU sniegts jomās, kurās jauniešu bezdarbs pārsniedz 25 % līmeni; |
| --- | --- |

74.

atzinīgi vērtē atbalstu, kas MVU sniegts jomās, kurās jauniešu bezdarbs pārsniedz 25 % līmeni;

| 75. | atzinīgi vērtē uzmanības koncentrēšanu uz uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu (kuros ir no 250 līdz 3000 darbinieku), izmantojot iniciatīvu attiecībā uz uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu un izaugsmes finansēšanas iniciatīvu, kas abas stimulē aizdevumu piešķiršanu, it īpaši inovatīviem uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu; |
| --- | --- |

75.

atzinīgi vērtē uzmanības koncentrēšanu uz uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu (kuros ir no 250 līdz 3000 darbinieku), izmantojot iniciatīvu attiecībā uz uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu un izaugsmes finansēšanas iniciatīvu, kas abas stimulē aizdevumu piešķiršanu, it īpaši inovatīviem uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu;

| 76. | atzinīgi vērtē EIB jauno iniciatīvu “Prasmes un darbvietas — investēšana jaunatnei”, kurā galvenā uzmanība veltīta arodizglītības un studentu/mācekļu mobilitātes finansēšanas instrumentiem, lai jauniešiem nodrošinātu ilgstošas nodarbinātības iespējas, un prasa nākamajos gados šajā aizdevumu piešķiršanas programmā vēl lielāku uzmanību veltīt arodizglītībai un investīciju palielināšanai; tomēr uzskata, ka šai programmai nevajadzētu novirzīt finansējumu no pašreizējās dotāciju sistēmas, it īpaši attiecībā uz Erasmus+ programmu; uzsver, ka mobilitāte ir jāuztver kā iespēja un tai ir jāpaliek brīvprātīgai, nevis jākļūst par instrumentu, kas veicina depopulāciju un marginalizāciju bezdarba skartajos apgabalos; prasa pievērst uzmanību tiem projektiem, kuru īstenošana ļaus radīt kvalitatīvas darbvietas, īpašu uzmanību veltot projektiem, kas saistīti ar darbvietu radīšanu jauniešiem, sieviešu īpatsvara palielināšanu darba tirgū, ilgstošā bezdarba samazināšanu un mazaizsargātu iedzīvotāju grupu darbvietas saglabāšanas drošības uzlabošanu; |
| --- | --- |

76.

atzinīgi vērtē EIB jauno iniciatīvu “Prasmes un darbvietas — investēšana jaunatnei”, kurā galvenā uzmanība veltīta arodizglītības un studentu/mācekļu mobilitātes finansēšanas instrumentiem, lai jauniešiem nodrošinātu ilgstošas nodarbinātības iespējas, un prasa nākamajos gados šajā aizdevumu piešķiršanas programmā vēl lielāku uzmanību veltīt arodizglītībai un investīciju palielināšanai; tomēr uzskata, ka šai programmai nevajadzētu novirzīt finansējumu no pašreizējās dotāciju sistēmas, it īpaši attiecībā uz Erasmus+ programmu; uzsver, ka mobilitāte ir jāuztver kā iespēja un tai ir jāpaliek brīvprātīgai, nevis jākļūst par instrumentu, kas veicina depopulāciju un marginalizāciju bezdarba skartajos apgabalos; prasa pievērst uzmanību tiem projektiem, kuru īstenošana ļaus radīt kvalitatīvas darbvietas, īpašu uzmanību veltot projektiem, kas saistīti ar darbvietu radīšanu jauniešiem, sieviešu īpatsvara palielināšanu darba tirgū, ilgstošā bezdarba samazināšanu un mazaizsargātu iedzīvotāju grupu darbvietas saglabāšanas drošības uzlabošanu;

| 77. | atzinīgi vērtē EIB plašo pieredzi izglītības un apmācības finansēšanā, Eiropā veicot aizdošanu studentiem, it īpaši ņemot vērā to, ka EIB grupa 2015. gadā sāka īstenot mehānismu Erasmus Master Mobile Student Loan Guarantee, kura mērķis ir palielināt finansējuma pieejamību maģistrantūras studentiem, kas vēlas studēt citā Erasmus+ programmas valstī; uzsver — lai studentiem aizdevumi būtu pilnībā pieejami neatkarīgi no viņu ekonomiskās situācijas, ir būtiski paredzēt izdevīgus atmaksāšanas noteikumus; |
| --- | --- |

77.

atzinīgi vērtē EIB plašo pieredzi izglītības un apmācības finansēšanā, Eiropā veicot aizdošanu studentiem, it īpaši ņemot vērā to, ka EIB grupa 2015. gadā sāka īstenot mehānismu Erasmus Master Mobile Student Loan Guarantee, kura mērķis ir palielināt finansējuma pieejamību maģistrantūras studentiem, kas vēlas studēt citā Erasmus+ programmas valstī; uzsver — lai studentiem aizdevumi būtu pilnībā pieejami neatkarīgi no viņu ekonomiskās situācijas, ir būtiski paredzēt izdevīgus atmaksāšanas noteikumus;

| 78. | aicina EIB projektu atlasē saskaņā ar trīspīlāru izvērtēšanas metodi īpašu uzmanību pievērst pirmā pīlāra kritērijam — izaugsmes un nodarbinātības, it īpaši jauniešu nodarbinātības, veicināšanas kritērijam; uzsver, ka jauniešu nodarbinātība, apmācība un māceklība ir svarīga, lai panāktu ilgtspējīgu darbvietu radīšanas modeli; |
| --- | --- |

78.

aicina EIB projektu atlasē saskaņā ar trīspīlāru izvērtēšanas metodi īpašu uzmanību pievērst pirmā pīlāra kritērijam — izaugsmes un nodarbinātības, it īpaši jauniešu nodarbinātības, veicināšanas kritērijam; uzsver, ka jauniešu nodarbinātība, apmācība un māceklība ir svarīga, lai panāktu ilgtspējīgu darbvietu radīšanas modeli;

| 79. | atgādina Komisijas priekšsēdētāja vietnieka J. Katainen apņemšanos palielināt EIB potenciālu ne tikai saistībā ar infrastruktūru, bet arī ar jauniešu nodarbinātību un izglītību, un aicina EIB nākamajā gada pārskatā ziņot par šajā jomā panākto progresu; uzskata, ka jau sāktie jauniešu nodarbinātības pasākumi būtu jāīsteno straujāk un pakāpeniski jāpaplašina; |
| --- | --- |

79.

atgādina Komisijas priekšsēdētāja vietnieka J. Katainen apņemšanos palielināt EIB potenciālu ne tikai saistībā ar infrastruktūru, bet arī ar jauniešu nodarbinātību un izglītību, un aicina EIB nākamajā gada pārskatā ziņot par šajā jomā panākto progresu; uzskata, ka jau sāktie jauniešu nodarbinātības pasākumi būtu jāīsteno straujāk un pakāpeniski jāpaplašina;

| 80. | uzskata, ka papildus pasākumiem, kas tiek īstenoti jau sāktās Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas ietvaros, EIB būtu ievērojami jāinvestē pasākumos, ar kuru palīdzību rada ilgtspējīgas darbvietas jaunajām paaudzēm; |
| --- | --- |

80.

uzskata, ka papildus pasākumiem, kas tiek īstenoti jau sāktās Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas ietvaros, EIB būtu ievērojami jāinvestē pasākumos, ar kuru palīdzību rada ilgtspējīgas darbvietas jaunajām paaudzēm;

o

o o

| 81. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, EIB un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

81.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, EIB un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 72 E, 11.3.2014., 51. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0057.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0201.

(4)  OV C 349 E, 29.11.2013., 27. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0161.

(6)  OV L 177, 7.7.2012., 1. lpp.

(7)  OV L 280, 27.10.2011., 1. lpp.

(8)  Skat.: Observatori de l’Ebre (CSIC, URLL). Evaluación de Impacto Ambiental (SGEA/SHG; Ref.: GAD/13/05) – “Almacenamiento subterráneo de gas natural Amposta (Permiso Castor) Ttarragona); IAM 2109-07 – Estudio elaborado por la Dirección General de Política Ambiental y Sostenibilidad del Departamento de Medio Ambienta y Vivienda de la Generalitat de Catalunya sobre el estudio de impacto ambiental del Proyecto de almacén subterráneo de gas natural Castor”; un Simone Cesca, Francesco Grigoli, Sebastian Heimann, Álvaro González, Elisa Buforn, Samira Maghsoudi, Estefania Blanch y Torsten Dahm (2014): “The 2013 September–October seismic sequence offshore Spain: a case of seismicity triggered by gas injection?”, Geophysical Journal International, 198, 941–953

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Lēmuma Nr. 1219/2011/ES par Eiropas Savienības parakstīšanos uz Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) papildu kapitāla daļām sakarā ar lēmumu par kapitāla palielināšanu 8. apsvērums (OV L 313, 26.11.2011., 1. lpp.).

(10)  Eiropas Ombuda lēmums izbeigt izmeklēšanu saistībā ar sūdzību Nr. 178/2014/AN par Eiropas Investīciju banku. http://www.ombudsman.europa.eu/lv/cases/decision.faces;jsessionid=E8AB8E8EBC3AA1A 9166D9DFCF51196BB.

(11)  http://newati.publishwhatyoufund.org/2013/index-2013/results/

(12)  Lēmuma Nr. 1219/2011/ES 13. apsvērums.

(13)  http://www.ombudsman.europa.eu/lv/cases/draftrecommendation.faces.

(14)  Lēmuma Nr. 1219/2011/ES 3. pants.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/88

---

P8_TA(2015)0184

Expo Milano 2015: “Paēdināt planētu. Enerģija dzīvei”

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par “Expo Milano 2015: Paēdināt planētu: enerģija dzīvei” (2015/2574(RSP))

(2016/C 346/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Starptautiskā Izstāžu biroja lēmumu organizēt Pasaules izstādi Milānā no 2015. gada 1. maija līdz 30. oktobrim par tēmu “Paēdināt planētu: enerģija dzīvei”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Izstāžu biroja lēmumu organizēt Pasaules izstādi Milānā no 2015. gada 1. maija līdz 30. oktobrim par tēmu “Paēdināt planētu: enerģija dzīvei”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 3. maija lēmumu par Komisijas piedalīšanos 2015. gada Pasaules izstādē Milānā (C(2013)2507), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 3. maija lēmumu par Komisijas piedalīšanos 2015. gada Pasaules izstādē Milānā (C(2013)2507),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 3. maija paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "ES dalība “World Expo 2015” Milānā “Paēdināt planētu: Enerģija dzīvei” (COM(2013)0255), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 3. maija paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "ES dalība “World Expo 2015” Milānā “Paēdināt planētu: Enerģija dzīvei” (COM(2013)0255),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta atbalstītās Eiropas Savienības zinātniskās koordinācijas komitejas darbu, kas tika sākts 2014. gada 21. martā, lai sniegtu ekspertu konsultācijas par problēmām pārtikas un uztura nodrošinājuma jomā, kā arī lai sniegtu padomus saistībā ar Expo 2015 pasākumu programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta atbalstītās Eiropas Savienības zinātniskās koordinācijas komitejas darbu, kas tika sākts 2014. gada 21. martā, lai sniegtu ekspertu konsultācijas par problēmām pārtikas un uztura nodrošinājuma jomā, kā arī lai sniegtu padomus saistībā ar Expo 2015 pasākumu programmu,

| — | ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), kurus ANO pieņēma 2000. gada septembrī, un Ilgtspējīgas attīstības mērķu projektu, kuru 2015. gada septembrī pieņems nākamā ANO Ģenerālā asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), kurus ANO pieņēma 2000. gada septembrī, un Ilgtspējīgas attīstības mērķu projektu, kuru 2015. gada septembrī pieņems nākamā ANO Ģenerālā asambleja,

| — | ņemot vērā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) publikāciju “Pasaules lauksaimniecība ceļā uz 2030/2050 — 2012. gada pārskats”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) publikāciju “Pasaules lauksaimniecība ceļā uz 2030/2050 — 2012. gada pārskats”,

| — | ņemot vērā, ka 2014. gadu FAO bija noteikusi par Starptautisko ģimenes lauksaimniecības gadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2014. gadu FAO bija noteikusi par Starptautisko ģimenes lauksaimniecības gadu,

| — | ņemot vērā, ka 2015. gadu FAO bija noteikusi par Starptautisko augsnes gadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2015. gadu FAO bija noteikusi par Starptautisko augsnes gadu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 18. janvāra rezolūciju par lauksaimniecības atzīšanu par stratēģiski svarīgu nozari pārtikas nodrošinātībā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 18. janvāra rezolūciju par lauksaimniecības atzīšanu par stratēģiski svarīgu nozari pārtikas nodrošinātībā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 19. janvāra rezolūciju par to, kā novērst pārtikas izšķērdēšanu — stratēģijas efektīvākas pārtikas ķēdes nodrošināšanai ES (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 19. janvāra rezolūciju par to, kā novērst pārtikas izšķērdēšanu — stratēģijas efektīvākas pārtikas ķēdes nodrošināšanai ES (2),

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 25. pantu, kurā tiesības uz pārtiku atzītas par vienām no tiesībām pienācīga dzīves līmeņa nodrošināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 25. pantu, kurā tiesības uz pārtiku atzītas par vienām no tiesībām pienācīga dzīves līmeņa nodrošināšanai,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par “Expo Milano 2015”: “Paēdināt planētu: enerģija dzīvei” (O-000016/2015 – B8-0109/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par “Expo Milano 2015”: “Paēdināt planētu: enerģija dzīvei” (O-000016/2015 – B8-0109/2015),

| — | ņemot vēra Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Expo 2015 Milānā tēma ir “Paēdināt planētu: enerģija dzīvei” un šis pasākums var būtiski aktivizēt debates par to, kā uzlabot pārtikas ražošanu un izplatīšanu, kā novērst tās izšķērdēšanu un veicināt, un attīstīt jau esošās atzinīgi vērtējamās pieejas pārtikas nodrošinājuma trūkuma, uztura nepietiekamības, nepilnvērtīga uztura problēmas risinājumam, un kā panākt līdzsvaru starp piedāvājumu un patēriņu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Expo 2015 Milānā tēma ir “Paēdināt planētu: enerģija dzīvei” un šis pasākums var būtiski aktivizēt debates par to, kā uzlabot pārtikas ražošanu un izplatīšanu, kā novērst tās izšķērdēšanu un veicināt, un attīstīt jau esošās atzinīgi vērtējamās pieejas pārtikas nodrošinājuma trūkuma, uztura nepietiekamības, nepilnvērtīga uztura problēmas risinājumam, un kā panākt līdzsvaru starp piedāvājumu un patēriņu;

| B. | tā kā Expo 2015 Milānā tēma nodrošina iespēju apsvērt un apspriest dažādas pieejas globalizētās pasaules paradoksu risināšanai, kurā saskaņā ar FAO datiem, no vienas puses, apmēram 898 miljoniem cilvēku ir nepietiekams uzturs un viņi cieš badu, bet, no otras puses, 1,4 miljardiem ir liekais svars, tostarp 500 miljoni ir aptaukojušies — tā ir situācija, kas nodara sociālu un ekonomisku kaitējumu un dažos gadījumos dramatiski ietekmē cilvēku veselību; |
| --- | --- |

B.

tā kā Expo 2015 Milānā tēma nodrošina iespēju apsvērt un apspriest dažādas pieejas globalizētās pasaules paradoksu risināšanai, kurā saskaņā ar FAO datiem, no vienas puses, apmēram 898 miljoniem cilvēku ir nepietiekams uzturs un viņi cieš badu, bet, no otras puses, 1,4 miljardiem ir liekais svars, tostarp 500 miljoni ir aptaukojušies — tā ir situācija, kas nodara sociālu un ekonomisku kaitējumu un dažos gadījumos dramatiski ietekmē cilvēku veselību;

| C. | tā kā Expo 2015 Milānā sakrīt gan ar TAM mērķgadu, gan ANO Starptautisko augsnes gadu, un tai jāiedvesmo debates par jaunajiem Ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kuru galīgais projekts šobrīd tiek apspriests sarunās, un tā kā lauksaimniecība, pārtikas un uztura nodrošinājums ir šā pasākuma centrālā tēma; |
| --- | --- |

C.

tā kā Expo 2015 Milānā sakrīt gan ar TAM mērķgadu, gan ANO Starptautisko augsnes gadu, un tai jāiedvesmo debates par jaunajiem Ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kuru galīgais projekts šobrīd tiek apspriests sarunās, un tā kā lauksaimniecība, pārtikas un uztura nodrošinājums ir šā pasākuma centrālā tēma;

| D. | tā kā Expo 2015 Milānā tematika, kas principā attiecas uz pārtiku, ietver arī zivsaimniecību, kura, tāpat kā lauksaimniecība, ir saistīta ar pārtikas, neatkarības pārtikas apgādes jomā un ilgtspējības jautājumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Expo 2015 Milānā tematika, kas principā attiecas uz pārtiku, ietver arī zivsaimniecību, kura, tāpat kā lauksaimniecība, ir saistīta ar pārtikas, neatkarības pārtikas apgādes jomā un ilgtspējības jautājumiem;

| E. | tā kā Expo 2015 gatavo “Milānas hartu”, dokumentu, kas jāiesniedz ANO ģenerālsekretāram kā Expo 2015 mantojums, un devumu starptautiskajās debatēs par Tūkstošgades attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Expo 2015 gatavo “Milānas hartu”, dokumentu, kas jāiesniedz ANO ģenerālsekretāram kā Expo 2015 mantojums, un devumu starptautiskajās debatēs par Tūkstošgades attīstības mērķiem;

| F. | tā kā Expo 2015 tematika galvenokārt ir saistīta ar lauksaimniecības nozari, kas joprojām ir Savienības ekonomikas stūrakmens, ņemot vērā, ka lauksaimniecības eksports ir divas trešdaļas no tās kopējā ārējās tirdzniecības apjoma, ka Savienība joprojām ir lielākā lauksaimniecības preču eksportētāja pasaulē un ka ES pārtikas ražošanas nozares gada apgrozījums ir gandrīz 1 triljons euro, un tajā nodarbināti vairāk nekā 4 miljoni cilvēku; |
| --- | --- |

F.

tā kā Expo 2015 tematika galvenokārt ir saistīta ar lauksaimniecības nozari, kas joprojām ir Savienības ekonomikas stūrakmens, ņemot vērā, ka lauksaimniecības eksports ir divas trešdaļas no tās kopējā ārējās tirdzniecības apjoma, ka Savienība joprojām ir lielākā lauksaimniecības preču eksportētāja pasaulē un ka ES pārtikas ražošanas nozares gada apgrozījums ir gandrīz 1 triljons euro, un tajā nodarbināti vairāk nekā 4 miljoni cilvēku;

| G. | tā kā zvejniecība, tāpat kā lauksaimniecība, ir izšķiroši svarīga ekonomikas daļa, pirmkārt — importa jomā, jo ES ir pasaules vadošā zivsaimniecības un akvakultūras produktu importētāja, un eksporta vērtība ir EUR 4,1 miljards gadā, un otrkārt —tāpēc, ka zivsaimniecības nozarē ir nodarbināti 116 094 cilvēki, 85 000 akvakultūras nozarē un 115 651 zivju pārstrādes nozarē; |
| --- | --- |

G.

tā kā zvejniecība, tāpat kā lauksaimniecība, ir izšķiroši svarīga ekonomikas daļa, pirmkārt — importa jomā, jo ES ir pasaules vadošā zivsaimniecības un akvakultūras produktu importētāja, un eksporta vērtība ir EUR 4,1 miljards gadā, un otrkārt —tāpēc, ka zivsaimniecības nozarē ir nodarbināti 116 094 cilvēki, 85 000 akvakultūras nozarē un 115 651 zivju pārstrādes nozarē;

| H. | tā kā “Paēdināt planētu: enerģija dzīvei” ir globāla tēma, kas ietver visas ekonomiskās un produktīvās darbības, kuras palīdz nodrošināt uzturu un ilgtspējību; |
| --- | --- |

H.

tā kā “Paēdināt planētu: enerģija dzīvei” ir globāla tēma, kas ietver visas ekonomiskās un produktīvās darbības, kuras palīdz nodrošināt uzturu un ilgtspējību;

| I. | tā kā zivsaimniecības nozarei ir jābūt iesaistītai debatēs par to, kā paēdināt planētu, jo tā nodrošina jūras veltes, panākot līdzsvaru starp resursu piegādi un patēriņu; |
| --- | --- |

I.

tā kā zivsaimniecības nozarei ir jābūt iesaistītai debatēs par to, kā paēdināt planētu, jo tā nodrošina jūras veltes, panākot līdzsvaru starp resursu piegādi un patēriņu;

| J. | tā kā ES Expo 2015 Zinātniskā koordinācijas komiteja paredz, ka nepieciešams rast jaunas zināšanas dažās konkrētās nozarēs, un, izmantojot izglītību un saziņu, veicināt sabiedrības labāku izpratni par pārtiku un pārtikas ražošanu lauksaimniecības nozarē, jūras nozaru ekonomikā un zivsaimniecībā, lai cilvēki saprastu to, kāda globāla ietekme ir viņu lēmumiem par pārtikas izvēli |
| --- | --- |

J.

tā kā ES Expo 2015 Zinātniskā koordinācijas komiteja paredz, ka nepieciešams rast jaunas zināšanas dažās konkrētās nozarēs, un, izmantojot izglītību un saziņu, veicināt sabiedrības labāku izpratni par pārtiku un pārtikas ražošanu lauksaimniecības nozarē, jūras nozaru ekonomikā un zivsaimniecībā, lai cilvēki saprastu to, kāda globāla ietekme ir viņu lēmumiem par pārtikas izvēli

| K. | tā kā pilsoniskās sabiedrības pieredze un tās ieguldījums debatēs par Expo 2015 jautājumiem ir izšķiroši svarīgs, un tās pieredzes un kustības ir jāmudina izvērst būtiskas starptautiskas debates un izstrādāt vadlīnijas, lai rastu risinājumus starptautiskajām krīzēm, kas saistītas ar pārtiku un uzturu; |
| --- | --- |

K.

tā kā pilsoniskās sabiedrības pieredze un tās ieguldījums debatēs par Expo 2015 jautājumiem ir izšķiroši svarīgs, un tās pieredzes un kustības ir jāmudina izvērst būtiskas starptautiskas debates un izstrādāt vadlīnijas, lai rastu risinājumus starptautiskajām krīzēm, kas saistītas ar pārtiku un uzturu;

| L. | tā kā veselīga augsne ir ne vien pamatprasība, lai varētu ražot pārtiku, degvielu, šķiedras un zāles, bet arī ir būtiski svarīga mūsu ekosistēmām, jo tai ir milzīga nozīme oglekļa ciklā, kā arī ūdens uzkrāšanā un filtrēšanā, un palīdzībā pārvarēt plūdus un sausumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā veselīga augsne ir ne vien pamatprasība, lai varētu ražot pārtiku, degvielu, šķiedras un zāles, bet arī ir būtiski svarīga mūsu ekosistēmām, jo tai ir milzīga nozīme oglekļa ciklā, kā arī ūdens uzkrāšanā un filtrēšanā, un palīdzībā pārvarēt plūdus un sausumu;

| M. | tā kā mūsu okeāni, jūras un iekšzemes ūdensceļi ir vērtīgi uztura nodrošinājuma ziņā, un tā kā to aizsardzība ir izšķiroši svarīga mūsu izdzīvošanai; tā kā zivsaimniecība un akvakultūra nodrošina iztiku 10–12 % pasaules iedzīvotāju; |
| --- | --- |

M.

tā kā mūsu okeāni, jūras un iekšzemes ūdensceļi ir vērtīgi uztura nodrošinājuma ziņā, un tā kā to aizsardzība ir izšķiroši svarīga mūsu izdzīvošanai; tā kā zivsaimniecība un akvakultūra nodrošina iztiku 10–12 % pasaules iedzīvotāju;

| N. | tā kā, lai nodrošinātu pilnīgu “Expo 2015” pārredzamību, “Open EXPO” platforma atklāti publicē visu informāciju attiecībā uz pasākuma pārvaldību, organizēšanu un norisi, tādējādi to var uzskatīt par labu paraugu pārredzamības jomā; |
| --- | --- |

N.

tā kā, lai nodrošinātu pilnīgu “Expo 2015” pārredzamību, “Open EXPO” platforma atklāti publicē visu informāciju attiecībā uz pasākuma pārvaldību, organizēšanu un norisi, tādējādi to var uzskatīt par labu paraugu pārredzamības jomā;

| O. | tā kā saskaņā ar FAO aplēsēm, iedzīvotāju skaitam pieaugot no 7 miljardiem līdz 9,1 miljardam, pārtikas piegādes līdz 2050. gadam būs jāpalielina par 70 %, un vienlaikus šīs pašas prognozes rāda, ka ar ražošanas pieaugumu vien nebūtu pietiekami, lai garantētu pārtikas nodrošinātību ikvienam; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar FAO aplēsēm, iedzīvotāju skaitam pieaugot no 7 miljardiem līdz 9,1 miljardam, pārtikas piegādes līdz 2050. gadam būs jāpalielina par 70 %, un vienlaikus šīs pašas prognozes rāda, ka ar ražošanas pieaugumu vien nebūtu pietiekami, lai garantētu pārtikas nodrošinātību ikvienam;

| P. | tā kā saskaņā ar FAO datiem to cilvēku skaits, kas cieš badu, 2010. gadā sasniedza 925 miljonus; vairāk nekā viena trešdaļa nāves gadījumu bērniem, kuri nav sasnieguši piecu gadu vecumu, ir attiecināma uz uztura nepietiekamību; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar FAO datiem to cilvēku skaits, kas cieš badu, 2010. gadā sasniedza 925 miljonus; vairāk nekā viena trešdaļa nāves gadījumu bērniem, kuri nav sasnieguši piecu gadu vecumu, ir attiecināma uz uztura nepietiekamību;

| Q. | tā kā FAO lēš, ka izmantotās aramzemes apjoms 2050. gadā būs palielinājies tikai par 4,3 %; |
| --- | --- |

Q.

tā kā FAO lēš, ka izmantotās aramzemes apjoms 2050. gadā būs palielinājies tikai par 4,3 %;

| R. | tā kā ienākumu pieaugums uz vienu iedzīvotāju jaunietekmes valstīs izraisa uztura paradumu maiņu — tiek vairāk patērēti produkti ar augstu proteīna, tostarp dzīvnieku izcelsmes proteīna, saturu un apstrādāti produkti, veicinot uztura konverģences procesu visā pasaulē, kā to jau pieredzējušas bagātākās valstis; |
| --- | --- |

R.

tā kā ienākumu pieaugums uz vienu iedzīvotāju jaunietekmes valstīs izraisa uztura paradumu maiņu — tiek vairāk patērēti produkti ar augstu proteīna, tostarp dzīvnieku izcelsmes proteīna, saturu un apstrādāti produkti, veicinot uztura konverģences procesu visā pasaulē, kā to jau pieredzējušas bagātākās valstis;

| S. | tā kā proteīna ražošana ir viens no sarežģītākajiem uzdevumiem pārtikas nodrošinājuma jomā, un tā kā zvejniecība šajā jautājumā ir ļoti nozīmīga, kā arī visa jūras nozaru ekonomika, jo īpaši attiecībā uz pētniecību, kas saistīta ar aļģēm; |
| --- | --- |

S.

tā kā proteīna ražošana ir viens no sarežģītākajiem uzdevumiem pārtikas nodrošinājuma jomā, un tā kā zvejniecība šajā jautājumā ir ļoti nozīmīga, kā arī visa jūras nozaru ekonomika, jo īpaši attiecībā uz pētniecību, kas saistīta ar aļģēm;

| T. | tā kā zivis ir izšķiroši svarīgs uztura proteīnu un mikroelementu avots nabadzīgākajām kopienām, kurām citi uztura avoti varētu nebūt viegli pieejami; tā kā daudzās pasaules daļās iztika un uzturs no jūras resursiem tiek iegūts vietēji — to dara kopienas, kas zvejo piekrastes vai iekšzemes ūdeņos savu mājvietu tuvumā; |
| --- | --- |

T.

tā kā zivis ir izšķiroši svarīgs uztura proteīnu un mikroelementu avots nabadzīgākajām kopienām, kurām citi uztura avoti varētu nebūt viegli pieejami; tā kā daudzās pasaules daļās iztika un uzturs no jūras resursiem tiek iegūts vietēji — to dara kopienas, kas zvejo piekrastes vai iekšzemes ūdeņos savu mājvietu tuvumā;

| U. | tā kā uzturs, kura saturā lielu daļu aizņem dzīvnieku izcelsmes produkti, prasa patērēt ievērojami vairāk resursu nekā tāds uzturs, kurā proporcionāli lielu daļu ieņem augu izcelsmes produkti; |
| --- | --- |

U.

tā kā uzturs, kura saturā lielu daļu aizņem dzīvnieku izcelsmes produkti, prasa patērēt ievērojami vairāk resursu nekā tāds uzturs, kurā proporcionāli lielu daļu ieņem augu izcelsmes produkti;

| V. | tā kā lauksaimniecība nodrošina darbu un iztiku vairāk nekā 70 % darbaspēka jaunattīstības valstīs, galvenokārt sievietēm; tā kā Pasaules Banka lēš, ka izaugsme lauksaimniecības nozarē divas reizes efektīvāk samazina nabadzību nekā izaugsme citās nozarēs; |
| --- | --- |

V.

tā kā lauksaimniecība nodrošina darbu un iztiku vairāk nekā 70 % darbaspēka jaunattīstības valstīs, galvenokārt sievietēm; tā kā Pasaules Banka lēš, ka izaugsme lauksaimniecības nozarē divas reizes efektīvāk samazina nabadzību nekā izaugsme citās nozarēs;

| W. | tā kā saskaņā ar FAO datiem 2012. gadā aptuveni 58,3 miljoni cilvēku bija iesaistīti zivsaimniecības primārajā nozarē —zvejā un akvakultūrā; tā kā 2012. gadā sieviešu bija vairāk nekā 15 % no visiem tieši iesaistītajiem zivsaimniecības primārajā nozarē; tā kā kopumā zivsaimniecība un akvakultūra nodrošina iztiku 10–12 % pasaules iedzīvotāju; |
| --- | --- |

W.

tā kā saskaņā ar FAO datiem 2012. gadā aptuveni 58,3 miljoni cilvēku bija iesaistīti zivsaimniecības primārajā nozarē —zvejā un akvakultūrā; tā kā 2012. gadā sieviešu bija vairāk nekā 15 % no visiem tieši iesaistītajiem zivsaimniecības primārajā nozarē; tā kā kopumā zivsaimniecība un akvakultūra nodrošina iztiku 10–12 % pasaules iedzīvotāju;

| X. | tā kā Eiropas Savienībā ir sastopams pārtikas nodrošinājuma trūkums, un 79 miljoni ES iedzīvotāju joprojām dzīvo nabadzībā, savukārt 124,2 miljoni cilvēku jeb 24,8 % sastopas ar nabadzības vai sociālās atstumtības risku — salīdzinājumā ar 2011. gada datiem: 24,3 %; |
| --- | --- |

X.

tā kā Eiropas Savienībā ir sastopams pārtikas nodrošinājuma trūkums, un 79 miljoni ES iedzīvotāju joprojām dzīvo nabadzībā, savukārt 124,2 miljoni cilvēku jeb 24,8 % sastopas ar nabadzības vai sociālās atstumtības risku — salīdzinājumā ar 2011. gada datiem: 24,3 %;

| Y. | tā kā tikai puse no visām jaunattīstības valstīm (62 no 118) ir ceļā uz TAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā tikai puse no visām jaunattīstības valstīm (62 no 118) ir ceļā uz TAM sasniegšanu;

| Z. | tā kā vispārējas tiesības uz pārtiku un labu uzturu ir izšķiroši svarīgas, lai sasniegtu TAM; tā kā uztura nodrošināšana ir saistīta ar lielāko daļu, ja ne visiem, TAM, kuri arī ir savstarpēji cieši saistīti; |
| --- | --- |

Z.

tā kā vispārējas tiesības uz pārtiku un labu uzturu ir izšķiroši svarīgas, lai sasniegtu TAM; tā kā uztura nodrošināšana ir saistīta ar lielāko daļu, ja ne visiem, TAM, kuri arī ir savstarpēji cieši saistīti;

| AA. | tā kā dažādos starptautisko tiesību instrumentos tiesības uz pārtiku ir saistītas ar citām cilvēktiesībām, jo īpaši cilvēku tiesībām uz dzīvību, iztikas līdzekļiem, veselību, īpašumu, izglītību un ūdeni; |
| --- | --- |

AA.

tā kā dažādos starptautisko tiesību instrumentos tiesības uz pārtiku ir saistītas ar citām cilvēktiesībām, jo īpaši cilvēku tiesībām uz dzīvību, iztikas līdzekļiem, veselību, īpašumu, izglītību un ūdeni;

| AB. | tā kā oficiālās attīstības palīdzības (OAP) daļa, kas starptautiski paredzēta lauksaimniecībai, pēdējos trīsdesmit gados ir dramatiski samazinājusies; |
| --- | --- |

AB.

tā kā oficiālās attīstības palīdzības (OAP) daļa, kas starptautiski paredzēta lauksaimniecībai, pēdējos trīsdesmit gados ir dramatiski samazinājusies;

| AC. | tā kā nodrošinātība ar pārtiku un uzturvielām nenozīmē tikai pārtikas piegāžu pieejamību, bet arī tiesības uz pārtiku, uz precīzu informāciju par to, ko mēs ēdam, un ilgtspējīgu veselīga uztura pieejamību visiem, kas ietver arī tādus faktorus, kā sanitārija, higiēna, vakcinācija un attārpošana; |
| --- | --- |

AC.

tā kā nodrošinātība ar pārtiku un uzturvielām nenozīmē tikai pārtikas piegāžu pieejamību, bet arī tiesības uz pārtiku, uz precīzu informāciju par to, ko mēs ēdam, un ilgtspējīgu veselīga uztura pieejamību visiem, kas ietver arī tādus faktorus, kā sanitārija, higiēna, vakcinācija un attārpošana;

| AD. | tā kā bads un nepietiekams uzturs ir galvenie cilvēku nāves cēloņi un lielākie draudi pasaules mieram un drošībai; |
| --- | --- |

AD.

tā kā bads un nepietiekams uzturs ir galvenie cilvēku nāves cēloņi un lielākie draudi pasaules mieram un drošībai;

| AE. | tā kā pārtikas cenu nestabilitāte negatīvi ietekmē pārtikas nodrošinājumu un pārtikas apgādes ķēdi; |
| --- | --- |

AE.

tā kā pārtikas cenu nestabilitāte negatīvi ietekmē pārtikas nodrošinājumu un pārtikas apgādes ķēdi;

| AF. | tā kā pasaules ekonomikas krīze un pārtikas un degvielas cenu paaugstināšanās ir pasliktinājusi pārtikas situāciju daudzās jaunattīstības valstīs, īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, tādējādi daļēji zaudējot pagājušā desmitgadē nabadzības samazināšanā sasniegto; |
| --- | --- |

AF.

tā kā pasaules ekonomikas krīze un pārtikas un degvielas cenu paaugstināšanās ir pasliktinājusi pārtikas situāciju daudzās jaunattīstības valstīs, īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, tādējādi daļēji zaudējot pagājušā desmitgadē nabadzības samazināšanā sasniegto;

| AG. | tā kā vāji lauksaimniecības un zivju produktu tirgi jaunattīstības valstīs padara pārtikas apgādi ārkārtīgi neaizsargātu pret dabas katastrofām, konfliktiem un sabiedrības veselības krīzēm; |
| --- | --- |

AG.

tā kā vāji lauksaimniecības un zivju produktu tirgi jaunattīstības valstīs padara pārtikas apgādi ārkārtīgi neaizsargātu pret dabas katastrofām, konfliktiem un sabiedrības veselības krīzēm;

| AH. | tā kā pārtikas sistēma gan saasina klimata pārmaiņas, gan cieš no tām, un to ietekmē samazinās dabas resursu pieejamība un mainās lauksaimniecības, zivsaimniecības un industriālās ražošanas apstākļi; |
| --- | --- |

AH.

tā kā pārtikas sistēma gan saasina klimata pārmaiņas, gan cieš no tām, un to ietekmē samazinās dabas resursu pieejamība un mainās lauksaimniecības, zivsaimniecības un industriālās ražošanas apstākļi;

| AI. | tā kā dabas katastrofas, ko izraisa klimata pārmaiņas, spēcīgi ietekmē ES dalībvalstis un aizjūras teritorijas, apdraudot nodrošinājumu ar pārtiku un pārtikas neatkarību jo īpaši situācijās, kuras jau ir neaizsargātas; |
| --- | --- |

AI.

tā kā dabas katastrofas, ko izraisa klimata pārmaiņas, spēcīgi ietekmē ES dalībvalstis un aizjūras teritorijas, apdraudot nodrošinājumu ar pārtiku un pārtikas neatkarību jo īpaši situācijās, kuras jau ir neaizsargātas;

| AJ. | tā kā Komisija lēš, ka 30 % no pārtikas pasaulē tiek zaudēti vai izšķērdēti un tā kā pārtikas izšķērdēšanas gada rādītāji Eiropas Savienībā — aptuveni 89 miljoni tonnas jeb 179 kg uz vienu iedzīvotāju — ja netiks veiktas preventīvas darbības un pasākumi, līdz 2020. gadam pieaugs līdz 126 miljoniem tonnu, kas nozīmē 40 % palielinājumu; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā Komisija lēš, ka 30 % no pārtikas pasaulē tiek zaudēti vai izšķērdēti un tā kā pārtikas izšķērdēšanas gada rādītāji Eiropas Savienībā — aptuveni 89 miljoni tonnas jeb 179 kg uz vienu iedzīvotāju — ja netiks veiktas preventīvas darbības un pasākumi, līdz 2020. gadam pieaugs līdz 126 miljoniem tonnu, kas nozīmē 40 % palielinājumu;

| AK. | tā kā labāka pārtikas nozares pārvaldība nozīmētu efektīvāku zemes izmantošanu, labāku ūdens resursu pārvaldību un pozitīvu ietekmi uz visu lauksaimniecības un zivsaimniecības nozari pasaulē, kā arī atbalstu cīņā pret nepietiekamu un nepilnvērtīgu uzturu jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

AK.

tā kā labāka pārtikas nozares pārvaldība nozīmētu efektīvāku zemes izmantošanu, labāku ūdens resursu pārvaldību un pozitīvu ietekmi uz visu lauksaimniecības un zivsaimniecības nozari pasaulē, kā arī atbalstu cīņā pret nepietiekamu un nepilnvērtīgu uzturu jaunattīstības valstīs;

| AL. | tā kā zivju izmetumi ir bezjēdzīga dzīvu resursu izšķērdēšana un tiem ir liela ietekme uz jūras sugu populāciju noplicināšanu; tā kā izmetumiem var būt daudzējāda negatīva ietekme uz jūras ekosistēmu ekoloģiju, jo tie rada pārmaiņas barības tīklu un dzīvotņu vispārējā struktūrā, kas savukārt var apdraudēt pašreizējo zivsaimniecību ilgtspēju; |
| --- | --- |

AL.

tā kā zivju izmetumi ir bezjēdzīga dzīvu resursu izšķērdēšana un tiem ir liela ietekme uz jūras sugu populāciju noplicināšanu; tā kā izmetumiem var būt daudzējāda negatīva ietekme uz jūras ekosistēmu ekoloģiju, jo tie rada pārmaiņas barības tīklu un dzīvotņu vispārējā struktūrā, kas savukārt var apdraudēt pašreizējo zivsaimniecību ilgtspēju;

| AM. | tā kā bads, nepilnvērtīgs uzturs un uztura nepietiekamība pastāv vienlaicīgi ar paradoksāliem aptaukošanās līmeņiem un slimībām, ko izraisa nelīdzsvarots uzturs, kam ir sociālas un ekonomiskas sekas, dažkārt dramatiski ietekmējot cilvēku veselību; |
| --- | --- |

AM.

tā kā bads, nepilnvērtīgs uzturs un uztura nepietiekamība pastāv vienlaicīgi ar paradoksāliem aptaukošanās līmeņiem un slimībām, ko izraisa nelīdzsvarots uzturs, kam ir sociālas un ekonomiskas sekas, dažkārt dramatiski ietekmējot cilvēku veselību;

| AN. | tā kā ieguldījumu līgumiem var būt nevēlama ietekme uz nodrošinājumu ar pārtiku un pilnvērtīgu uzturu, ja aramzemes līzinga vai pārdošanas dēļ privātam investoram vietējie iedzīvotāji zaudē piekļuvi ražošanas resursiem, kas nepieciešami viņu iztikai, vai arī liela daļa pārtikas tiek eksportēta un pārdota starptautiskajos tirgos, tādējādi uzņemošo valsti padarot vairāk atkarīgu no — un arī vairāk neaizsargātu pret — preču cenu svārstībām starptautiskajos tirgos; |
| --- | --- |

AN.

tā kā ieguldījumu līgumiem var būt nevēlama ietekme uz nodrošinājumu ar pārtiku un pilnvērtīgu uzturu, ja aramzemes līzinga vai pārdošanas dēļ privātam investoram vietējie iedzīvotāji zaudē piekļuvi ražošanas resursiem, kas nepieciešami viņu iztikai, vai arī liela daļa pārtikas tiek eksportēta un pārdota starptautiskajos tirgos, tādējādi uzņemošo valsti padarot vairāk atkarīgu no — un arī vairāk neaizsargātu pret — preču cenu svārstībām starptautiskajos tirgos;

| AO. | tā kā badu pasaulē nav iespējams ilgtspējīgi izbeigt, vienkārši piegādājot pietiekamu pārtikas daudzumu ikvienam; tā kā to sasniegt var vienīgi dodot iespēju maza apjoma lauksaimniekiem un zivsaimniecībām paturēt zemi un ūdeņus un tajos strādāt, uzturot godīgas tirdzniecības sistēmas un daloties ar zināšanām, inovācijām un ilgtspējīgu praksi; |
| --- | --- |

AO.

tā kā badu pasaulē nav iespējams ilgtspējīgi izbeigt, vienkārši piegādājot pietiekamu pārtikas daudzumu ikvienam; tā kā to sasniegt var vienīgi dodot iespēju maza apjoma lauksaimniekiem un zivsaimniecībām paturēt zemi un ūdeņus un tajos strādāt, uzturot godīgas tirdzniecības sistēmas un daloties ar zināšanām, inovācijām un ilgtspējīgu praksi;

| AP. | tā kā pienākas atzīt, ka globālajā nodrošinātībā ar pārtiku izšķirošā loma ir lauksaimniekiem un zivsaimniekiem, un jo īpaši ģimenes lauku un zvejas saimniecībām; |
| --- | --- |

AP.

tā kā pienākas atzīt, ka globālajā nodrošinātībā ar pārtiku izšķirošā loma ir lauksaimniekiem un zivsaimniekiem, un jo īpaši ģimenes lauku un zvejas saimniecībām;

| AQ. | tā kā ir īpaši svarīgi atzīt zvejnieku un zivju audzētāju izšķirošo nozīmi Eiropas piekrastes teritorijās un salās; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā ir īpaši svarīgi atzīt zvejnieku un zivju audzētāju izšķirošo nozīmi Eiropas piekrastes teritorijās un salās;

| AR. | tā kā pienākas atzīt daudzveidīgās funkcijas, ko pilda lauksaimniecība, mežkopība un zivsaimniecība, kam līdzās pārtikas ražošanai ir izšķirīga nozīme attiecībā uz sabiedrības labsajūtu tādā aspektā, kā ainavas kvalitāte, sugu daudzveidība, klimata stabilitāte, okeānu labs stāvoklis un dabas katastrofu, piemēram, plūdu, sausuma un ugunsgrēku, samazināšana, |
| --- | --- |

AR.

tā kā pienākas atzīt daudzveidīgās funkcijas, ko pilda lauksaimniecība, mežkopība un zivsaimniecība, kam līdzās pārtikas ražošanai ir izšķirīga nozīme attiecībā uz sabiedrības labsajūtu tādā aspektā, kā ainavas kvalitāte, sugu daudzveidība, klimata stabilitāte, okeānu labs stāvoklis un dabas katastrofu, piemēram, plūdu, sausuma un ugunsgrēku, samazināšana,

| 1. | uzsver — lai atrisinātu pārtikas nodrošinājuma problēmu, izšķiroši svarīgi ir šādi aspekti: spēcīga un noturīga lauksaimniecības un zivsaimniecības nozare visā ES, plaukstoša un dažādota lauku ekonomika, tīra vide un ģimenes lauksaimniecība, ko atbalsta spēcīga, godīgāka, starptautiski ilgtspējīga un pienācīgi finansēta kopējā lauksaimniecības politika; |
| --- | --- |

1.

uzsver — lai atrisinātu pārtikas nodrošinājuma problēmu, izšķiroši svarīgi ir šādi aspekti: spēcīga un noturīga lauksaimniecības un zivsaimniecības nozare visā ES, plaukstoša un dažādota lauku ekonomika, tīra vide un ģimenes lauksaimniecība, ko atbalsta spēcīga, godīgāka, starptautiski ilgtspējīga un pienācīgi finansēta kopējā lauksaimniecības politika;

| 2. | uzsver, ir arī svarīgi īstenot ilgtspējīgu un pienācīgi finansētu KZP, kā arī nodrošināt saskaņotību starp ES tirdzniecības politiku un zivsaimniecības politiku; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ir arī svarīgi īstenot ilgtspējīgu un pienācīgi finansētu KZP, kā arī nodrošināt saskaņotību starp ES tirdzniecības politiku un zivsaimniecības politiku;

| 3. | uzskata, ka vides ilgtspēja ir iespējama, un centieni pielāgoties klimata pārmaiņām un tās mazināt būs veiksmīgi, tikai tad, ja saimniecības darbojas ekonomiski ilgtspējīgi un lauksaimniekiem tiek sniegta piekļuve zemei, kredītiem un apmācībai; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka vides ilgtspēja ir iespējama, un centieni pielāgoties klimata pārmaiņām un tās mazināt būs veiksmīgi, tikai tad, ja saimniecības darbojas ekonomiski ilgtspējīgi un lauksaimniekiem tiek sniegta piekļuve zemei, kredītiem un apmācībai;

| 4. | mudina Komisiju un dalībvalstis izmantot Expo 2015 tematiku “Paēdināt planētu: enerģija dzīvei”, lai noteiktu saistības nodrošināt tiesību uz pienācīga, veselīga, ilgtspējīga un uz informētu izvēli balstīta pārtikas patēriņa ievērošanu; |
| --- | --- |

4.

mudina Komisiju un dalībvalstis izmantot Expo 2015 tematiku “Paēdināt planētu: enerģija dzīvei”, lai noteiktu saistības nodrošināt tiesību uz pienācīga, veselīga, ilgtspējīga un uz informētu izvēli balstīta pārtikas patēriņa ievērošanu;

| 5. | aicina Komisiju nodrošināt, ka Expo 2015 ES paviljonā tiek veicināta izpratne par to, ka nepieciešams risināt neatliekamās problēmas visā pārtikas apgādes ķēdē, tostarp saistībā ar pārtikas ražošanas, izplatīšanas un patēriņa ilgtspējību, ka jānovērš pārtikas izšķērdēšana un jācīnās pret tādām problēmām, kā uztura nepietiekamība, nepilnvērtīgs uzturs un aptaukošanās; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju nodrošināt, ka Expo 2015 ES paviljonā tiek veicināta izpratne par to, ka nepieciešams risināt neatliekamās problēmas visā pārtikas apgādes ķēdē, tostarp saistībā ar pārtikas ražošanas, izplatīšanas un patēriņa ilgtspējību, ka jānovērš pārtikas izšķērdēšana un jācīnās pret tādām problēmām, kā uztura nepietiekamība, nepilnvērtīgs uzturs un aptaukošanās;

| 6. | uzsver, ka tiesības uz pārtiku ir cilvēka pamattiesības un ka tās var uzskatīt par ievērotām vienīgi gadījumā, kad visiem cilvēkiem ir iespēja piekļūt pienācīgai, nekaitīgai un uzturvielām bagātai pārtikai, lai apmierinātu uztura vajadzības aktīvai un veselīgai dzīvei; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka tiesības uz pārtiku ir cilvēka pamattiesības un ka tās var uzskatīt par ievērotām vienīgi gadījumā, kad visiem cilvēkiem ir iespēja piekļūt pienācīgai, nekaitīgai un uzturvielām bagātai pārtikai, lai apmierinātu uztura vajadzības aktīvai un veselīgai dzīvei;

| 7. | uzsver, ka pārtikas pieejamība ir priekšnoteikums nabadzības un nevienlīdzības samazināšanai, kā arī TAM sasniegšanai; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka pārtikas pieejamība ir priekšnoteikums nabadzības un nevienlīdzības samazināšanai, kā arī TAM sasniegšanai;

| 8. | uzsver, ka cīņu pret uztura nepietiekamību un vispārējas pienācīgas un uzturvielām bagātas pārtikas pieejamības nodrošināšanu vajadzētu saglabāt kā vienu no vissvarīgākajiem programmas mērķiem pēc 2015. gada saskaņā ar mērķi pārtraukt badu, īpaši aicinot līdz 2030. gadam pārtraukt visu veidu uztura nepietiekamību; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka cīņu pret uztura nepietiekamību un vispārējas pienācīgas un uzturvielām bagātas pārtikas pieejamības nodrošināšanu vajadzētu saglabāt kā vienu no vissvarīgākajiem programmas mērķiem pēc 2015. gada saskaņā ar mērķi pārtraukt badu, īpaši aicinot līdz 2030. gadam pārtraukt visu veidu uztura nepietiekamību;

| 9. | uzskata, ka pārtikas tirgu aizvien lielākā nestabilitāte rada problēmas ilgtspējībai, tāpēc mums ir jāpastiprina pasākumi pārtikas piegāžu drošības uzlabošanai un pārtikas ražošanas ilgtspējībai vides jomā, risinot dabas resursu trūkuma problēmu un veicinot pētniecību, kā arī inovāciju lauksaimniecībā un zivsaimniecībā; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka pārtikas tirgu aizvien lielākā nestabilitāte rada problēmas ilgtspējībai, tāpēc mums ir jāpastiprina pasākumi pārtikas piegāžu drošības uzlabošanai un pārtikas ražošanas ilgtspējībai vides jomā, risinot dabas resursu trūkuma problēmu un veicinot pētniecību, kā arī inovāciju lauksaimniecībā un zivsaimniecībā;

| 10. | uzskata, ka atbilstīgas institucionālas, regulatīvas un uzraudzības sistēmas var veicināt tādas vides izveidi, kura ir labvēlīga izturīgām, ilgtspējīgām, godīgām, finansiāli pieejamām un daudzveidīgām lauksaimniecības un zivsaimniecības tirgus sistēmām; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka atbilstīgas institucionālas, regulatīvas un uzraudzības sistēmas var veicināt tādas vides izveidi, kura ir labvēlīga izturīgām, ilgtspējīgām, godīgām, finansiāli pieejamām un daudzveidīgām lauksaimniecības un zivsaimniecības tirgus sistēmām;

| 11. | uzstāj, ka Komisijai jānodrošina saskaņotība starp tās tirdzniecības, lauksaimniecības un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu politiskajiem lēmumiem, lai panāktu savstarpību higiēnas un ilgtspējības standartos; |
| --- | --- |

11.

uzstāj, ka Komisijai jānodrošina saskaņotība starp tās tirdzniecības, lauksaimniecības un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu politiskajiem lēmumiem, lai panāktu savstarpību higiēnas un ilgtspējības standartos;

| 12. | uzskata, ka neliela mēroga, kā arī bioloģiskā lauksaimniecība un lauksaimniecība ar augstu dabas vērtību, kā arī tāda, kurā ražu iegūst no kokiem, būtu jāveicina, kā īpaši efektīvi modeļi, lai nodrošinātu ilgtspējību pārtikas ražošanā pasaulē; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka neliela mēroga, kā arī bioloģiskā lauksaimniecība un lauksaimniecība ar augstu dabas vērtību, kā arī tāda, kurā ražu iegūst no kokiem, būtu jāveicina, kā īpaši efektīvi modeļi, lai nodrošinātu ilgtspējību pārtikas ražošanā pasaulē;

| 13. | aicina Komisiju veicināt efektīvāku lauksaimniecības praksi, kā, piemēram, agroekoloģisko un diversifikācijas pieeju, kā arī ilgtspējīgās lauksaimniecības resursu pārvaldības pilnveidošanu, lai: samazinātu lauksaimnieciskās ražošanas resursu izmaksas un barības vielu izšķērdēšanu, veicinātu zināšanu un inovācijas tālāknodošanu, veicinātu resursefektivitāti, kā arī palielinātu kultūraugu daudzveidību un lauksaimniecības sistēmu ilgtspējību; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju veicināt efektīvāku lauksaimniecības praksi, kā, piemēram, agroekoloģisko un diversifikācijas pieeju, kā arī ilgtspējīgās lauksaimniecības resursu pārvaldības pilnveidošanu, lai: samazinātu lauksaimnieciskās ražošanas resursu izmaksas un barības vielu izšķērdēšanu, veicinātu zināšanu un inovācijas tālāknodošanu, veicinātu resursefektivitāti, kā arī palielinātu kultūraugu daudzveidību un lauksaimniecības sistēmu ilgtspējību;

| 14. | aicina Komisiju atbalstīt pētniecību piekrastes ūdeņu kvalitātes, zemes pārvaldības un ilgtspējīgas intensifikācijas jomā, veicinot barības vielu, ūdens un enerģijas efektīvāku izmantošanu; lielāku uzmanību veltot ūdens un augsnes resursu saglabāšanai; vairāk pieņemot kaitēkļu kontroles bioloģiskos pasākumus (integrētā augu aizsardzība); un veicinot pētniecību ar mērķi uzlabot ražīgumu, vienlaikus samazinot ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju atbalstīt pētniecību piekrastes ūdeņu kvalitātes, zemes pārvaldības un ilgtspējīgas intensifikācijas jomā, veicinot barības vielu, ūdens un enerģijas efektīvāku izmantošanu; lielāku uzmanību veltot ūdens un augsnes resursu saglabāšanai; vairāk pieņemot kaitēkļu kontroles bioloģiskos pasākumus (integrētā augu aizsardzība); un veicinot pētniecību ar mērķi uzlabot ražīgumu, vienlaikus samazinot ietekmi uz vidi;

| 15. | pauž bažas par zemes sagrābšanu un tās ietekmi uz pārtikas nodrošinājumu jaunattīstības valstīs, kā arī uz lauksaimniecības un lauksaimnieku nākotni; |
| --- | --- |

15.

pauž bažas par zemes sagrābšanu un tās ietekmi uz pārtikas nodrošinājumu jaunattīstības valstīs, kā arī uz lauksaimniecības un lauksaimnieku nākotni;

| 16. | pauž bažas par nelegālās zvejas izplatību visā pasaulē, kam ir ārkārtīgi postoša ietekme uz vidi, bioloģisko daudzveidību un ekonomiku; |
| --- | --- |

16.

pauž bažas par nelegālās zvejas izplatību visā pasaulē, kam ir ārkārtīgi postoša ietekme uz vidi, bioloģisko daudzveidību un ekonomiku;

| 17. | aicina Komisiju uzlabot informētību dalībvalstīs un mudināt tās izmantot zemes resursus nolūkā nodrošināt ilgtspēju, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu nodrošinātības ar pārtiku un pareiza uztura mērķus, pielāgotos klimata pārmaiņām un tās mazinātu, un veicinātu ilgtspējīgu attīstību kopumā; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju uzlabot informētību dalībvalstīs un mudināt tās izmantot zemes resursus nolūkā nodrošināt ilgtspēju, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu nodrošinātības ar pārtiku un pareiza uztura mērķus, pielāgotos klimata pārmaiņām un tās mazinātu, un veicinātu ilgtspējīgu attīstību kopumā;

| 18. | uzsver, ka ir būtiski risināt zemes noplicināšanās problēmu, kas vēl vairāk padziļina nabadzību un pārtikas nepietiekamību; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ir būtiski risināt zemes noplicināšanās problēmu, kas vēl vairāk padziļina nabadzību un pārtikas nepietiekamību;

| 19. | aicina Komisiju mudināt visā pasaulē īstenot ANO FAO brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par zemes, zvejas vietu un mežu lietošanas atbildīgu pārvaldību gan no investoru, gan saņēmējvalstu puses; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju mudināt visā pasaulē īstenot ANO FAO brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par zemes, zvejas vietu un mežu lietošanas atbildīgu pārvaldību gan no investoru, gan saņēmējvalstu puses;

| 20. | aicina Itālijas valdību ierosināt un izstrādāt projektus Expo 2015 ēku ilgtspējīgai atkārotai izmantošanai; |
| --- | --- |

20.

aicina Itālijas valdību ierosināt un izstrādāt projektus Expo 2015 ēku ilgtspējīgai atkārotai izmantošanai;

| 21. | aicina Komisiju palīdzēt pasaules līmenī sasniegt FAO mērķus, lai atbalstītu lauksaimniecības, vides un sociālās politikas virzienus, kas veicina ilgtspējīgas ģimenes saimniecības; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju palīdzēt pasaules līmenī sasniegt FAO mērķus, lai atbalstītu lauksaimniecības, vides un sociālās politikas virzienus, kas veicina ilgtspējīgas ģimenes saimniecības;

| 22. | uzsver, ka pašreizējā nelīdzsvarotība pārtikas apgādes ķēdē apdraud pārtikas ražošanas ilgtspējību, un prasa šajā ķēdē nodrošināt lielāku pārredzamību un taisnīgumu, kā arī izskaust negodīgās tirdzniecības prakses un citus tirgus traucējumus, lai nodrošinātu taisnīgus ienākumus lauksaimniekiem, taisnīgu peļņu un cenu godīgu noteikšanu visā pārtikas apgādes ķēdē, kā arī, lai nodrošinātu lauksaimniecības nozares dzīvotspēju, tādējādi panākot nodrošinātību ar pārtiku; tāpēc aicina Komisiju darīt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu šo mērķu sasniegšanu, cik drīz vien iespējams; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka pašreizējā nelīdzsvarotība pārtikas apgādes ķēdē apdraud pārtikas ražošanas ilgtspējību, un prasa šajā ķēdē nodrošināt lielāku pārredzamību un taisnīgumu, kā arī izskaust negodīgās tirdzniecības prakses un citus tirgus traucējumus, lai nodrošinātu taisnīgus ienākumus lauksaimniekiem, taisnīgu peļņu un cenu godīgu noteikšanu visā pārtikas apgādes ķēdē, kā arī, lai nodrošinātu lauksaimniecības nozares dzīvotspēju, tādējādi panākot nodrošinātību ar pārtiku; tāpēc aicina Komisiju darīt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu šo mērķu sasniegšanu, cik drīz vien iespējams;

| 23. | uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsekmē politikas virzieni, kuru mērķis ir apkarot negodīgu praksi, kuras pastāvēšana ir atzīta Komisijas augsta līmeņa forumā pārtikas apgādes ķēdes darbības uzlabošanai; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsekmē politikas virzieni, kuru mērķis ir apkarot negodīgu praksi, kuras pastāvēšana ir atzīta Komisijas augsta līmeņa forumā pārtikas apgādes ķēdes darbības uzlabošanai;

| 24. | uzsver — lai panāktu pārtikas nodrošinājumu, ir nesaudzīgi jācīnās pret laukaimniecības zemes zaudēšanu un nomaļu lauksaimniecības teritoriju pamešanu; |
| --- | --- |

24.

uzsver — lai panāktu pārtikas nodrošinājumu, ir nesaudzīgi jācīnās pret laukaimniecības zemes zaudēšanu un nomaļu lauksaimniecības teritoriju pamešanu;

| 25. | uzsver — lai panāktu pārtikas nodrošinājumu, ir nesaudzīgi jāapkaro nelegālā zveja; |
| --- | --- |

25.

uzsver — lai panāktu pārtikas nodrošinājumu, ir nesaudzīgi jāapkaro nelegālā zveja;

| 26. | uzsver, cik izšķiroša nozīme ir lauku attīstībai, lai nodrošinātu ekonomisko un sociālo izaugsmi laukos, un prasa atbalstīt jaunos lauksaimniekus; |
| --- | --- |

26.

uzsver, cik izšķiroša nozīme ir lauku attīstībai, lai nodrošinātu ekonomisko un sociālo izaugsmi laukos, un prasa atbalstīt jaunos lauksaimniekus;

| 27. | aicina Komisiju strādāt pie vērienīga starptautiska nolīguma, kurā būtu paredzēti noteikumi par pārtikas ražošanu saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu, ņemot vērā starptautiskās apspriedes Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 21. Pušu konferencē Parīzē, 2015. gadā; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju strādāt pie vērienīga starptautiska nolīguma, kurā būtu paredzēti noteikumi par pārtikas ražošanu saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu, ņemot vērā starptautiskās apspriedes Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 21. Pušu konferencē Parīzē, 2015. gadā;

| 28. | aicina Padomi atzīt visas lauksaimniecības nozares nozīmi, gan lai mazinātu klimata pārmaiņas, gan pielāgotos tām; |
| --- | --- |

28.

aicina Padomi atzīt visas lauksaimniecības nozares nozīmi, gan lai mazinātu klimata pārmaiņas, gan pielāgotos tām;

| 29. | aicina Komisiju cīnīties pret pārtikas izšķērdēšanu, izstrādājot vērienīgus, precīzus un saistošus mērķus, lai mudinātu dalībvalstis veikt pasākumus cīņā pret pārtikas izšķērdēšanu visos pārtikas apgādes ķēdes līmeņos — no lauka līdz galdam; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju cīnīties pret pārtikas izšķērdēšanu, izstrādājot vērienīgus, precīzus un saistošus mērķus, lai mudinātu dalībvalstis veikt pasākumus cīņā pret pārtikas izšķērdēšanu visos pārtikas apgādes ķēdes līmeņos — no lauka līdz galdam;

| 30. | mudina dalībvalstis izglītot iedzīvotājus, veicināt un izplatīt labāko praksi, veikt izpēti un ierosināt sociālās un izglītības kampaņas skolās jautājumos par pārtikas izšķērdēšanu, kā arī par veselīga, līdzsvarota uztura nozīmību, prioritāti piešķirot vietējo saimniecību produkcijai, un nosakot 2016. gadu par Eiropas gadu cīņai pret pārtikas izšķērdēšanu; |
| --- | --- |

30.

mudina dalībvalstis izglītot iedzīvotājus, veicināt un izplatīt labāko praksi, veikt izpēti un ierosināt sociālās un izglītības kampaņas skolās jautājumos par pārtikas izšķērdēšanu, kā arī par veselīga, līdzsvarota uztura nozīmību, prioritāti piešķirot vietējo saimniecību produkcijai, un nosakot 2016. gadu par Eiropas gadu cīņai pret pārtikas izšķērdēšanu;

| 31. | uzskata, ka ir svarīgi ierosināt dialogu starp ieinteresētajām pusēm, lai nodrošinātu, ka nepārdota un nekaitīga, uzturam piemērota pārtika tiek sistemātiski darīta pieejama labdarības organizācijām; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka ir svarīgi ierosināt dialogu starp ieinteresētajām pusēm, lai nodrošinātu, ka nepārdota un nekaitīga, uzturam piemērota pārtika tiek sistemātiski darīta pieejama labdarības organizācijām;

| 32. | mudina dalībvalstis un Komisiju aizvien vairāk jau skolās pēc iespējas agrīnākā vecumā popularizēt veselīgu pārtiku, saprātīgu pieeju uztura jautājumiem, kā arī uztura kvalitātes un ilgtspējības standartus, izmantojot pētniecību un izglītību, lai veicinātu atbildīgu un veselīgu dzīvesveidu, pastiprināti izstrādājot politikas virzienus uztura nepietiekamības, nepilnvērtīga uztura un aptaukošanās novēršanai; |
| --- | --- |

32.

mudina dalībvalstis un Komisiju aizvien vairāk jau skolās pēc iespējas agrīnākā vecumā popularizēt veselīgu pārtiku, saprātīgu pieeju uztura jautājumiem, kā arī uztura kvalitātes un ilgtspējības standartus, izmantojot pētniecību un izglītību, lai veicinātu atbildīgu un veselīgu dzīvesveidu, pastiprināti izstrādājot politikas virzienus uztura nepietiekamības, nepilnvērtīga uztura un aptaukošanās novēršanai;

| 33. | uzsver, ka ir būtiski veicināt izglītību par veselību un līdzsvarotu uzturu, tostarp veicinot izpratni par vietējiem produktiem un tradicionālu uzturu, kā arī popularizējot tos; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka ir būtiski veicināt izglītību par veselību un līdzsvarotu uzturu, tostarp veicinot izpratni par vietējiem produktiem un tradicionālu uzturu, kā arī popularizējot tos;

| 34. | stingri ierosina, lai visa pārtikas sistēma, kuras sastāvdaļa ir lauksaimniecība, līdz ar tirdzniecības, veselības aizsardzības, izglītības, klimata un enerģētikas politiku darbotos saskaņā ar pieeju, kuras pamatā ir cilvēktiesības un kuras atbalsta priekšgalā vajadzētu būt Savienībai; |
| --- | --- |

34.

stingri ierosina, lai visa pārtikas sistēma, kuras sastāvdaļa ir lauksaimniecība, līdz ar tirdzniecības, veselības aizsardzības, izglītības, klimata un enerģētikas politiku darbotos saskaņā ar pieeju, kuras pamatā ir cilvēktiesības un kuras atbalsta priekšgalā vajadzētu būt Savienībai;

| 35. | tādēļ prasa ietvert dzimumu dimensiju un veicināt sieviešu ietekmes palielināšanu visos politikas virzienos, ar kuriem ir paredzēts cīnīties pret pārtikas nepietiekamību; |
| --- | --- |

35.

tādēļ prasa ietvert dzimumu dimensiju un veicināt sieviešu ietekmes palielināšanu visos politikas virzienos, ar kuriem ir paredzēts cīnīties pret pārtikas nepietiekamību;

| 36. | atkārto, ka ir svarīgi atbalstīt lauksaimniecību un zivsaimniecību pasaulē un atbilstošu daļu ES ārvalstīm paredzētās oficiālās attīstības palīdzības piešķirt lauksaimniecības nozarei; pauž nožēlu par lauksaimniecībai piešķirto attīstības palīdzības līdzekļu būtisko samazinājumu kopš pagājušā gadsimta 80. gadiem un atzinīgi vērtē to, ka ir atzīta nepieciešamība šo tendenci mainīt; |
| --- | --- |

36.

atkārto, ka ir svarīgi atbalstīt lauksaimniecību un zivsaimniecību pasaulē un atbilstošu daļu ES ārvalstīm paredzētās oficiālās attīstības palīdzības piešķirt lauksaimniecības nozarei; pauž nožēlu par lauksaimniecībai piešķirto attīstības palīdzības līdzekļu būtisko samazinājumu kopš pagājušā gadsimta 80. gadiem un atzinīgi vērtē to, ka ir atzīta nepieciešamība šo tendenci mainīt;

| 37. | uzskata, ka ir būtiski uzlabot sieviešu apstākļus lauksaimniecībā, jo īpaši Āfrikas, Karību un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs, jo sieviešu ietekmes palielināšana un ieguldījumi lauku sievietēs ir apliecinājuši ievērojamu ražīguma pieaugumu, kā arī bada un nepietiekamu uztura samazināšanos; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka ir būtiski uzlabot sieviešu apstākļus lauksaimniecībā, jo īpaši Āfrikas, Karību un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs, jo sieviešu ietekmes palielināšana un ieguldījumi lauku sievietēs ir apliecinājuši ievērojamu ražīguma pieaugumu, kā arī bada un nepietiekamu uztura samazināšanos;

| 38. | aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt prioritāti sadarbības programmām, kuru pamatā ir mikrokredīti, lai palīdzētu nelielām un vides jomā ilgtspējīgām saimniecībām nodrošināt pārtiku vietējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt prioritāti sadarbības programmām, kuru pamatā ir mikrokredīti, lai palīdzētu nelielām un vides jomā ilgtspējīgām saimniecībām nodrošināt pārtiku vietējiem iedzīvotājiem;

| 39. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei, kā arī dalībvalstu, kas piedalās Expo 2015 Milānā, atbildīgajiem komisāriem. |
| --- | --- |

39.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei, kā arī dalībvalstu, kas piedalās Expo 2015 Milānā, atbildīgajiem komisāriem.

---

(1)  OV C 136 E, 11.5.2012., 8. lpp.

(2)  OV C 227 E, 6.8.2013., 25. lpp.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/95

---

P8_TA(2015)0185

Stāvoklis Nigērijā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par stāvokli Nigērijā (2015/2520(RSP))

(2016/C 346/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Nigēriju un jo īpaši tā visnesenākās plenārsēdes debates par šo jautājumu trešdien, 2015. gada 14. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Nigēriju un jo īpaši tā visnesenākās plenārsēdes debates par šo jautājumu trešdien, 2015. gada 14. janvārī,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federikas Mogerīni paziņojumus, tostarp 2015. gada 8. un 19. janvāra, 31. marta un 14. un 15. aprīļa paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federikas Mogerīni paziņojumus, tostarp 2015. gada 8. un 19. janvāra, 31. marta un 14. un 15. aprīļa paziņojumu,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 9. februāra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 9. februāra secinājumus,

| — | ņemot vērā 2014. gada 28. maija Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 583/2014 (1), kurā Boko Haram tika iekļauta to personu, grupu un veidojumu sarakstā, uz kuriem attiecas līdzekļu un ekonomisko resursu iesaldēšana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 28. maija Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 583/2014 (1), kurā Boko Haram tika iekļauta to personu, grupu un veidojumu sarakstā, uz kuriem attiecas līdzekļu un ekonomisko resursu iesaldēšana,

| — | ņemot vērā Nigērijas un ES ministru piekto dialogu, kas 2014. gada 27. novembrī notika Abudžā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nigērijas un ES ministru piekto dialogu, kas 2014. gada 27. novembrī notika Abudžā,

| — | ņemot vērā ES un Eiropas Parlamenta vēlēšanu novērošanas misiju provizoriskos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Eiropas Parlamenta vēlēšanu novērošanas misiju provizoriskos secinājumus,

| — | ņemot vērā reģionālo konferenci par drošību, kas 2015. gada 20. janvārī notika Niamejā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā reģionālo konferenci par drošību, kas 2015. gada 20. janvārī notika Niamejā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Bana Kimūna paziņojumus par vardarbības turpināšanos un drošības pasliktināšanos Nigērijas ziemeļaustrumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Bana Kimūna paziņojumus par vardarbības turpināšanos un drošības pasliktināšanos Nigērijas ziemeļaustrumos,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra paziņojumus par iespēju Boko Haram locekļus apsūdzēt kara noziegumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra paziņojumus par iespēju Boko Haram locekļus apsūdzēt kara noziegumos,

| — | ņemot vērā 1981. gada ANO Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada ANO Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, ko Nigērija ratificēja 1983. gada 22. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, ko Nigērija ratificēja 1983. gada 22. jūnijā,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Nigērija ratificēja 1993. gada 29. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Nigērija ratificēja 1993. gada 29. oktobrī,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1999. gada 29. maija pieņemto Nigērijas Federālās Republikas konstitūciju un jo īpaši IV nodaļas noteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada 29. maija pieņemto Nigērijas Federālās Republikas konstitūciju un jo īpaši IV nodaļas noteikumus,

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (Kotonū nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (Kotonū nolīgums),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu, kas paredz visās ES ārpolitikas nostādnēs ņemt vērā principu par politikas saskaņotību attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu, kas paredz visās ES ārpolitikas nostādnēs ņemt vērā principu par politikas saskaņotību attīstībai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Nigērija ir visapdzīvotākā un etniski daudzveidīgākā Āfrikas valsts, ko raksturo reģionālas un reliģiskas šķelšanās un ziemeļu–dienvidu antagonisms, kā arī nopietnas ekonomiskās un sociālās atšķirības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Nigērija ir visapdzīvotākā un etniski daudzveidīgākā Āfrikas valsts, ko raksturo reģionālas un reliģiskas šķelšanās un ziemeļu–dienvidu antagonisms, kā arī nopietnas ekonomiskās un sociālās atšķirības;

| B. | tā kā Nigērija ir lielākā Āfrikas kontinenta ekonomika un nozīmīga ES tirdzniecības partnere, bet tā kā, neraugoties uz lielajiem resursiem, Nigērija pasaulē ierindojas starp tām valstīm, kurās ir vislielākā nevienlīdzība, un vairāk nekā 70 % iedzīvotāju dzīvo ar mazāk nekā USD 1,25 dienā un 10 % valsts iedzīvotāju kontrolē vairāk nekā 90 % no valsts bagātībām un resursiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Nigērija ir lielākā Āfrikas kontinenta ekonomika un nozīmīga ES tirdzniecības partnere, bet tā kā, neraugoties uz lielajiem resursiem, Nigērija pasaulē ierindojas starp tām valstīm, kurās ir vislielākā nevienlīdzība, un vairāk nekā 70 % iedzīvotāju dzīvo ar mazāk nekā USD 1,25 dienā un 10 % valsts iedzīvotāju kontrolē vairāk nekā 90 % no valsts bagātībām un resursiem;

| C. | tā kā Boko Haram2015. gada 3. līdz 8. janvāra uzbrukumu mērķis bija Baga un 16 apkārtējās pilsētas un ciemati un tajos saskaņā ar satelītattēliem tika iznīcinātas gandrīz 3700 būves un nogalināti tūkstošiem cilvēku; |
| --- | --- |

C.

tā kā Boko Haram2015. gada 3. līdz 8. janvāra uzbrukumu mērķis bija Baga un 16 apkārtējās pilsētas un ciemati un tajos saskaņā ar satelītattēliem tika iznīcinātas gandrīz 3700 būves un nogalināti tūkstošiem cilvēku;

| D. | tā kā grupējums Boko Haram ir ieņēmis un kontrolē vairākas pilsētas Nigērijas ziemeļaustrumos un turpina savās kaujinieku rindās piespiedu kārtā rekrutēt civiliedzīvotājus, tostarp daudzus bērnus; tā kā Boko Haram izraisītās vardarbības dēļ ir gājuši bojā vairāk nekā 22 000 cilvēku un par mērķiem bez izšķirības tiek izvēlēti kristieši, musulmaņi un ikviens, kurš nepieturas pie viņu dogmatiskās un ekstrēmās pārliecības; tā kā 2015. gada martā Boko Haram paziņoja par piesliešanos Islāma valsts grupējumam; tā kā 2015. gada 27. martā Damasākas pilsētā valsts ziemeļaustrumos tika atrastiem simtiem mirušu cilvēku, kuri acīmredzot ir kļuvuši par Boko Haram nemieru upuriem; |
| --- | --- |

D.

tā kā grupējums Boko Haram ir ieņēmis un kontrolē vairākas pilsētas Nigērijas ziemeļaustrumos un turpina savās kaujinieku rindās piespiedu kārtā rekrutēt civiliedzīvotājus, tostarp daudzus bērnus; tā kā Boko Haram izraisītās vardarbības dēļ ir gājuši bojā vairāk nekā 22 000 cilvēku un par mērķiem bez izšķirības tiek izvēlēti kristieši, musulmaņi un ikviens, kurš nepieturas pie viņu dogmatiskās un ekstrēmās pārliecības; tā kā 2015. gada martā Boko Haram paziņoja par piesliešanos Islāma valsts grupējumam; tā kā 2015. gada 27. martā Damasākas pilsētā valsts ziemeļaustrumos tika atrastiem simtiem mirušu cilvēku, kuri acīmredzot ir kļuvuši par Boko Haram nemieru upuriem;

| E. | tā kā 2014. gada aprīlī no valsts skolas Čibokā (Borno štatā) tika nolaupītas vairāk nekā 270 meitenes; tā kā lielākā daļa meiteņu joprojām nav atrastas un ir liela iespēja, ka viņas tiks pakļautas seksuālai vardarbībai, verdzībai un piespiedu laulībām; tā kā kopš tā laika Boko Haram ir nolaupījis vēl simtiem cilvēku; tā kā 2015. gada 28. aprīlī Sambisas mežā tika izglābtas gandrīz 300 meitenes un sievietes; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2014. gada aprīlī no valsts skolas Čibokā (Borno štatā) tika nolaupītas vairāk nekā 270 meitenes; tā kā lielākā daļa meiteņu joprojām nav atrastas un ir liela iespēja, ka viņas tiks pakļautas seksuālai vardarbībai, verdzībai un piespiedu laulībām; tā kā kopš tā laika Boko Haram ir nolaupījis vēl simtiem cilvēku; tā kā 2015. gada 28. aprīlī Sambisas mežā tika izglābtas gandrīz 300 meitenes un sievietes;

| F. | tā kā ANO lēš, ka vardarbības dēļ Adamavas, Borno un Jobes štatā ir pārvietoti 1,5 miljoni cilvēku, tostarp 800 000 bērnu, savukārt nemieros ir cietuši vairāk nekā 3 miljoni cilvēku; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO lēš, ka vardarbības dēļ Adamavas, Borno un Jobes štatā ir pārvietoti 1,5 miljoni cilvēku, tostarp 800 000 bērnu, savukārt nemieros ir cietuši vairāk nekā 3 miljoni cilvēku;

| G. | tā kā vairāk nekā 300 000 Nigērijas iedzīvotāju ir devušies uz Kamerūnas ziemeļrietumiem un Nigēras dienvidrietumiem, lai izbēgtu no vardarbības, un tā kā simtiem nigēriešu riskē ar dzīvību, mēģinot migrēt uz ES cerībā uz labākiem dzīves apstākļiem ekonomiskajā, sociālajā un drošības ziņā; |
| --- | --- |

G.

tā kā vairāk nekā 300 000 Nigērijas iedzīvotāju ir devušies uz Kamerūnas ziemeļrietumiem un Nigēras dienvidrietumiem, lai izbēgtu no vardarbības, un tā kā simtiem nigēriešu riskē ar dzīvību, mēģinot migrēt uz ES cerībā uz labākiem dzīves apstākļiem ekonomiskajā, sociālajā un drošības ziņā;

| H. | tā kā Boko Haram vēlas Nigērijas ziemeļos izveidot absolūtu islāma valsti, tostarp ieviest šariāta tiesas, un aizliegt rietumu izglītību; |
| --- | --- |

H.

tā kā Boko Haram vēlas Nigērijas ziemeļos izveidot absolūtu islāma valsti, tostarp ieviest šariāta tiesas, un aizliegt rietumu izglītību;

| I. | tā kā pieaugošās nedrošības dēļ lauksaimnieki vairs nespēj kopt savu zemi vai novākt ražu, jo baidās no Boko Haram uzbrukumiem, tādējādi situācija vēl vairāk pasliktina pārtikas nepietiekamību; |
| --- | --- |

I.

tā kā pieaugošās nedrošības dēļ lauksaimnieki vairs nespēj kopt savu zemi vai novākt ražu, jo baidās no Boko Haram uzbrukumiem, tādējādi situācija vēl vairāk pasliktina pārtikas nepietiekamību;

| J. | tā kā pieaug uzbrukumu skaits, tostarp bērnu izmantošana par pašnāvniekiem spridzinātājiem, un tā kā uzbrukumi pārņem lielas teritorijas, kā arī kaimiņvalstis — Čadu un Kamerūnu; |
| --- | --- |

J.

tā kā pieaug uzbrukumu skaits, tostarp bērnu izmantošana par pašnāvniekiem spridzinātājiem, un tā kā uzbrukumi pārņem lielas teritorijas, kā arī kaimiņvalstis — Čadu un Kamerūnu;

| K. | tā kā Nigērijas varas iestāžu sākotnējā reakcija bija lielā mērā nepietiekama un tas radīja iedzīvotāju neuzticību valsts iestādēm; tā kā iepriekšējās valdības laikā Nigērijas varas iestādes veica masveida ieslodzīšanu un aizturēšanu, kā arī nogalināšanu bez tiesas sprieduma un daudzus citus starptautisko tiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

K.

tā kā Nigērijas varas iestāžu sākotnējā reakcija bija lielā mērā nepietiekama un tas radīja iedzīvotāju neuzticību valsts iestādēm; tā kā iepriekšējās valdības laikā Nigērijas varas iestādes veica masveida ieslodzīšanu un aizturēšanu, kā arī nogalināšanu bez tiesas sprieduma un daudzus citus starptautisko tiesību pārkāpumus;

| L. | tā kā Boko Haram izraisītie nemieri ir izplatījušies arī kaimiņvalstīs un tas liecina, ka ir svarīgi nodrošināt labāku reģionālo sadarbību un rīcību; |
| --- | --- |

L.

tā kā Boko Haram izraisītie nemieri ir izplatījušies arī kaimiņvalstīs un tas liecina, ka ir svarīgi nodrošināt labāku reģionālo sadarbību un rīcību;

| M. | tā kā Nigērijai ir svarīga loma reģiona un Āfrikas politikā un tā ir reģionālās integrācijas virzītājspēks, izmantojot Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECOWAS); |
| --- | --- |

M.

tā kā Nigērijai ir svarīga loma reģiona un Āfrikas politikā un tā ir reģionālās integrācijas virzītājspēks, izmantojot Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECOWAS);

| N. | tā kā ienākumi no naftas pakāpeniski samazinās un ir sagaidāma ekonomikas krīze un tā kā saskaņā ar dažām aplēsēm katru gadu tiek nozagti USD 3 līdz 8 miljardi, kas ir gūti no Nigērijas naftas; tā kā desmitiem gadu ekonomika ir pārvaldīti slikti, ir valdījusi nestabilitāte un korupcija, kas ir traucējis veikt ieguldījumus Nigērijas izglītības un sociālo pakalpojumus sistēmās; |
| --- | --- |

N.

tā kā ienākumi no naftas pakāpeniski samazinās un ir sagaidāma ekonomikas krīze un tā kā saskaņā ar dažām aplēsēm katru gadu tiek nozagti USD 3 līdz 8 miljardi, kas ir gūti no Nigērijas naftas; tā kā desmitiem gadu ekonomika ir pārvaldīti slikti, ir valdījusi nestabilitāte un korupcija, kas ir traucējis veikt ieguldījumus Nigērijas izglītības un sociālo pakalpojumus sistēmās;

| O. | tā kā izglītība, rakstpratība, sieviešu tiesības, sociālais taisnīgums un valsts ieņēmumu taisnīgs sadalījums sabiedrībā ar nodokļu sistēmu, nevienlīdzības novēršana, vēršanās pret korupciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas ir galvenie faktori cīņā pret fundamentālismu, vardarbību un neiecietību; |
| --- | --- |

O.

tā kā izglītība, rakstpratība, sieviešu tiesības, sociālais taisnīgums un valsts ieņēmumu taisnīgs sadalījums sabiedrībā ar nodokļu sistēmu, nevienlīdzības novēršana, vēršanās pret korupciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas ir galvenie faktori cīņā pret fundamentālismu, vardarbību un neiecietību;

| P. | tā kā terorisms ir globāls drauds, bet pasaules kopienas centieni plašāk vērsties pret Boko Haram Nigērijā bija zināmā mērā atkarīgi no vēlēšanu pilnīgas ticamības, pārskatatbildības un pārredzamības; |
| --- | --- |

P.

tā kā terorisms ir globāls drauds, bet pasaules kopienas centieni plašāk vērsties pret Boko Haram Nigērijā bija zināmā mērā atkarīgi no vēlēšanu pilnīgas ticamības, pārskatatbildības un pārredzamības;

| Q. | tā kā Nigērijā vēl ir jauna un trausla demokrātija, kas pēc 2011. gada vēlēšanām un apsūdzībām par manipulēšanu ar vēlēšanu rezultātiem saskārās ar ārkārtēju vardarbību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Nigērijā vēl ir jauna un trausla demokrātija, kas pēc 2011. gada vēlēšanām un apsūdzībām par manipulēšanu ar vēlēšanu rezultātiem saskārās ar ārkārtēju vardarbību;

| R. | tā kā Neatkarīgā valsts vēlēšanu komisija (INEC) drošības apsvērumu dēļ vēlēšanas atlika no 2015. gada 14. un 28. februāra uz 2015. gada 28. martu un 11. aprīli, lai valdībai dotu iespēju sākt militāras darbības pret Boko Haram, un tā kā reaģēšana reģionālā līmenī sākās 2015. gada martā; |
| --- | --- |

R.

tā kā Neatkarīgā valsts vēlēšanu komisija (INEC) drošības apsvērumu dēļ vēlēšanas atlika no 2015. gada 14. un 28. februāra uz 2015. gada 28. martu un 11. aprīli, lai valdībai dotu iespēju sākt militāras darbības pret Boko Haram, un tā kā reaģēšana reģionālā līmenī sākās 2015. gada martā;

| S. | tā kā Čadas armija kopā ar Nigēru un Kamerūnu ir galvenais spēks, kas cīnās pret Boko Haram, un tā kā ir atzīta tās pilnīga iesaistīšanās cīņā pret Boko Haram teroristiem Gamboru Ngalā, Malam Fatori un Kangalamā Nigērijā; tā kā ir atzīts, ka šī armija karā pret terorismu maksā augstu cenu; tā kā Eiropas Parlaments pauž pilnīgu solidaritāti ar ievainotajiem un nogalināto ģimenēm; |
| --- | --- |

S.

tā kā Čadas armija kopā ar Nigēru un Kamerūnu ir galvenais spēks, kas cīnās pret Boko Haram, un tā kā ir atzīta tās pilnīga iesaistīšanās cīņā pret Boko Haram teroristiem Gamboru Ngalā, Malam Fatori un Kangalamā Nigērijā; tā kā ir atzīts, ka šī armija karā pret terorismu maksā augstu cenu; tā kā Eiropas Parlaments pauž pilnīgu solidaritāti ar ievainotajiem un nogalināto ģimenēm;

| T. | tā kā vēlēšanu kampaņa notika saspringtā gaisotnē — tika saņemti ziņojumi par vardarbību, kas visās valsts daļās ir īstenota vēlēšanu sakarībā, jo īpaši dienvidos un dienvidrietumos, Boko Haram uzbrukumiem, kas izdarīti, lai atturētu vēlētājus, noteikumu pārkāpumiem un vēlētāju uzpirkšanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā vēlēšanu kampaņa notika saspringtā gaisotnē — tika saņemti ziņojumi par vardarbību, kas visās valsts daļās ir īstenota vēlēšanu sakarībā, jo īpaši dienvidos un dienvidrietumos, Boko Haram uzbrukumiem, kas izdarīti, lai atturētu vēlētājus, noteikumu pārkāpumiem un vēlētāju uzpirkšanu;

| U. | tā kā vietējie un starptautiskie novērotāji, tostarp ES novērotāji, norādīja uz sistēmiskiem trūkumiem, jo īpaši datu apkopošanā, kā arī vēlētāju maldināšanu un vardarbību; tā kā tomēr nav konstatētas sistemātiskas manipulācijas; |
| --- | --- |

U.

tā kā vietējie un starptautiskie novērotāji, tostarp ES novērotāji, norādīja uz sistēmiskiem trūkumiem, jo īpaši datu apkopošanā, kā arī vēlētāju maldināšanu un vardarbību; tā kā tomēr nav konstatētas sistemātiskas manipulācijas;

| V. | tā kā ES pēc valdības uzaicinājuma nosūtīja ilgtermiņa vēlēšanu novērošanas misiju, kurā tika iekļauta Eiropas Parlamenta delegācija; tā kā šādas misijas ir nosūtījusi arī Āfrikas Savienība, Nāciju sadraudzība un ECOWAS; |
| --- | --- |

V.

tā kā ES pēc valdības uzaicinājuma nosūtīja ilgtermiņa vēlēšanu novērošanas misiju, kurā tika iekļauta Eiropas Parlamenta delegācija; tā kā šādas misijas ir nosūtījusi arī Āfrikas Savienība, Nāciju sadraudzība un ECOWAS;

| W. | tā kā 2015. gada 31. martā opozīcijas Visu progresīvo kongresa (APC) izvirzītais prezidenta amata kandidāts ģenerālis Muhammadu Buhari tika pasludināts par vēlēšanu uzvarētāju un amatā esošais prezidents miermīlīgi atzina savu sakāvi; tā kā opozīcijas APC ieguva vairākumu prezidenta, Senāta un Pārstāvju palātas balsojumos četrās no sešām ģeopolitiskajām zonām; |
| --- | --- |

W.

tā kā 2015. gada 31. martā opozīcijas Visu progresīvo kongresa (APC) izvirzītais prezidenta amata kandidāts ģenerālis Muhammadu Buhari tika pasludināts par vēlēšanu uzvarētāju un amatā esošais prezidents miermīlīgi atzina savu sakāvi; tā kā opozīcijas APC ieguva vairākumu prezidenta, Senāta un Pārstāvju palātas balsojumos četrās no sešām ģeopolitiskajām zonām;

| X. | tā kā tika ievēlēts mazāk sieviešu nekā 2011. gadā, kad jau iezīmējās negatīva tendence; |
| --- | --- |

X.

tā kā tika ievēlēts mazāk sieviešu nekā 2011. gadā, kad jau iezīmējās negatīva tendence;

| Y. | tā kā 17 % meiteņu apprecas, pirms viņas ir sasniegušas 15 gadu vecumu, un bērnu laulību rādītājs ziemeļrietumu reģionā sasniedz pat 76 %; tā kā Nigērijā ir pasaulē absolūti vislielākais skaits sieviešu, kas ir tikušas pakļautas dzimumorgānu kropļošanai, un viņas ir viena ceturtā daļā no visiem 115–130 miljoniem cietušajiem pasaulē, |
| --- | --- |

Y.

tā kā 17 % meiteņu apprecas, pirms viņas ir sasniegušas 15 gadu vecumu, un bērnu laulību rādītājs ziemeļrietumu reģionā sasniedz pat 76 %; tā kā Nigērijā ir pasaulē absolūti vislielākais skaits sieviešu, kas ir tikušas pakļautas dzimumorgānu kropļošanai, un viņas ir viena ceturtā daļā no visiem 115–130 miljoniem cietušajiem pasaulē,

| 1. | pauž stingru nosodījumu par notiekošo un aizvien vairāk satraucošo vardarbību, tostarp nepārtraukti bruņoti uzbrukumi, spridzināšanas, pašnāvnieku spridzināšanas, seksuāla paverdzināšanu un cita veida seksuāla vardarbība, nolaupīšanas un citi vardarbības akti, ko teroristu sekta Boko Haram veic pret civiliem, valdības un militāriem objektiem Nigērijā, kas novedis pie tā, ka daudzi tūkstoši ir gājuši bojā vai ievainoti un simtiem tūkstošu cilvēku ir pārvietoti un kas ir noziegumi pret cilvēci; |
| --- | --- |

1.

pauž stingru nosodījumu par notiekošo un aizvien vairāk satraucošo vardarbību, tostarp nepārtraukti bruņoti uzbrukumi, spridzināšanas, pašnāvnieku spridzināšanas, seksuāla paverdzināšanu un cita veida seksuāla vardarbība, nolaupīšanas un citi vardarbības akti, ko teroristu sekta Boko Haram veic pret civiliem, valdības un militāriem objektiem Nigērijā, kas novedis pie tā, ka daudzi tūkstoši ir gājuši bojā vai ievainoti un simtiem tūkstošu cilvēku ir pārvietoti un kas ir noziegumi pret cilvēci;

| 2. | nosoda nevainīgu cilvēku, sieviešu un bērnu nonāvēšanu un cieši atbalsta Nigērijas tautu tās centienos apkarot visu veidu terorismu savā valstī; pauž atzinību par visu žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju darbu, cenšoties pievērst pasaules uzmanību Boko Haram ekstrēmismam un viņu izraisītās vardarbības nevainīgajiem upuriem; |
| --- | --- |

2.

nosoda nevainīgu cilvēku, sieviešu un bērnu nonāvēšanu un cieši atbalsta Nigērijas tautu tās centienos apkarot visu veidu terorismu savā valstī; pauž atzinību par visu žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju darbu, cenšoties pievērst pasaules uzmanību Boko Haram ekstrēmismam un viņu izraisītās vardarbības nevainīgajiem upuriem;

| 3. | atgādina, ka ir pagājis viens gads kopš 276 meiteņu nolaupīšanas no skolas netālu no Čibokas un ka saskaņā ar cilvēktiesību grupu rīcībā esošo informāciju ir nolaupītas vēl vismaz 2000 meitenes un sievietes; prasa valdību un starptautisko sabiedrību darīt visu iespējamo, lai nolaupītos atrastu un atbrīvotu; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka ir pagājis viens gads kopš 276 meiteņu nolaupīšanas no skolas netālu no Čibokas un ka saskaņā ar cilvēktiesību grupu rīcībā esošo informāciju ir nolaupītas vēl vismaz 2000 meitenes un sievietes; prasa valdību un starptautisko sabiedrību darīt visu iespējamo, lai nolaupītos atrastu un atbrīvotu;

| 4. | aicina jaunievēlēto prezidentu pildīt savas kampaņas solījumus un iesaistīt visus resursus, lai izbeigtu Boko Haram izraisīto vardarbību, atjaunojot stabilitāti un drošību visā valstī un pievēršoties galvenajiem terorisma cēloņiem, un jo īpaši veikt stingrākus pasākumus cīņā pret korupciju valstī, sliktu pārvaldību un valsts iestāžu un armijas neefektivitāti, jo šīs problēmas neļauj novērst Boko Haram radīto postu valsts ziemeļu daļā, pieņemt pasākumus, kas atņemtu Boko Haram nelegālo ienākumu avotus, izmantojot sadarbību ar kaimiņvalstīm, jo īpaši attiecībā uz kontrabandu un nelegālu tirdzniecību; |
| --- | --- |

4.

aicina jaunievēlēto prezidentu pildīt savas kampaņas solījumus un iesaistīt visus resursus, lai izbeigtu Boko Haram izraisīto vardarbību, atjaunojot stabilitāti un drošību visā valstī un pievēršoties galvenajiem terorisma cēloņiem, un jo īpaši veikt stingrākus pasākumus cīņā pret korupciju valstī, sliktu pārvaldību un valsts iestāžu un armijas neefektivitāti, jo šīs problēmas neļauj novērst Boko Haram radīto postu valsts ziemeļu daļā, pieņemt pasākumus, kas atņemtu Boko Haram nelegālo ienākumu avotus, izmantojot sadarbību ar kaimiņvalstīm, jo īpaši attiecībā uz kontrabandu un nelegālu tirdzniecību;

| 5. | prasa Nigērijas reliģiskās organizācijas un reliģiskos līderus aktīvi sadarboties ar pilsonisko sabiedrību un valsts iestādēm, lai apkarotu ekstrēmismu un radikālismu; |
| --- | --- |

5.

prasa Nigērijas reliģiskās organizācijas un reliģiskos līderus aktīvi sadarboties ar pilsonisko sabiedrību un valsts iestādēm, lai apkarotu ekstrēmismu un radikālismu;

| 6. | aicina Nigērijas jaunās varas iestādes pieņemt ceļvedi par sociālo un ekonomisko attīstību ziemeļu un dienvidu štatos, lai risinātu jautājumus par nabadzību, nevienlīdzību, izglītības iespējām un piekļuvi veselības aprūpei, veicinot godīgu ienākumu no naftas sadali sakarā ar decentralizāciju, kas izraisa strauji pieaugošo vardarbību; aicina Nigērijas varas iestādes arī veikt nopietnus pasākumus, lai izbeigtu sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, bērnu laulības un bērnu darbu; prasa ES izmantot visus līdzekļus, lai šos pasākumus sekmētu, un efektīvi apkarot nelegālas finanšu plūsmas, nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī sekmētu starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos; |
| --- | --- |

6.

aicina Nigērijas jaunās varas iestādes pieņemt ceļvedi par sociālo un ekonomisko attīstību ziemeļu un dienvidu štatos, lai risinātu jautājumus par nabadzību, nevienlīdzību, izglītības iespējām un piekļuvi veselības aprūpei, veicinot godīgu ienākumu no naftas sadali sakarā ar decentralizāciju, kas izraisa strauji pieaugošo vardarbību; aicina Nigērijas varas iestādes arī veikt nopietnus pasākumus, lai izbeigtu sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, bērnu laulības un bērnu darbu; prasa ES izmantot visus līdzekļus, lai šos pasākumus sekmētu, un efektīvi apkarot nelegālas finanšu plūsmas, nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī sekmētu starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos;

| 7. | atzinīgi vērtē apņēmību, ko Niamejas reģionālajā augstākā līmeņa sanāksmē 2015. gada 20. un 21. janvārī pauda 13 dalībvalstis, jo īpaši Čadas, Kamerūnas, Nigēras un Nigērijas militāro apņemšanos cīnīties pret Boko Haram terorisma draudiem; mudina stiprināt šo reģionālā mēroga reakciju, izmantojot visus pieejamos līdzekļus un pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības; īpaši aicina ECOWAS arī turpmāk piemērot tās jauno terorisma apkarošanas stratēģiju, īpašu uzmanību pievēršot ieroču, bruņojuma, kaujinieku un kontrabandas pārrobežu nelikumīgas plūsmas ierobežošanai; turklāt uzstāj, ka bez šādas sadarbības vardarbība, visticamāk, turpināsies, apdraudot mieru un stabilitāti visā reģionā; šajā sakarībā norāda uz Boko Haram pausto uzticību Islāma valstij un nepieciešamību kavēt jebkādu turpmāku koordināciju vai sadarbību starp abām teroristu organizācijām un apdraudējuma palielināšanos; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē apņēmību, ko Niamejas reģionālajā augstākā līmeņa sanāksmē 2015. gada 20. un 21. janvārī pauda 13 dalībvalstis, jo īpaši Čadas, Kamerūnas, Nigēras un Nigērijas militāro apņemšanos cīnīties pret Boko Haram terorisma draudiem; mudina stiprināt šo reģionālā mēroga reakciju, izmantojot visus pieejamos līdzekļus un pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības; īpaši aicina ECOWAS arī turpmāk piemērot tās jauno terorisma apkarošanas stratēģiju, īpašu uzmanību pievēršot ieroču, bruņojuma, kaujinieku un kontrabandas pārrobežu nelikumīgas plūsmas ierobežošanai; turklāt uzstāj, ka bez šādas sadarbības vardarbība, visticamāk, turpināsies, apdraudot mieru un stabilitāti visā reģionā; šajā sakarībā norāda uz Boko Haram pausto uzticību Islāma valstij un nepieciešamību kavēt jebkādu turpmāku koordināciju vai sadarbību starp abām teroristu organizācijām un apdraudējuma palielināšanos;

| 8. | atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes iniciatīvas un aicina Āfrikas Savienību nekavējoši iesaistīties praktiskā darbībā kopā ar visām iesaistītajām valstīm, lai koordinētu cīņu pret teroristu grupām Sāhelas reģionā; mudina Eiropas Savienību atbalstīt tādu reģionālu konflikta pārvarēšanas mehānismu izstrādi kā Āfrikas rezerves spēki (ASF), kā arī iespēju izmantot Āfrikas Miera nodrošināšanas instrumentu un ES krīžu pārvaldības instrumentus; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes iniciatīvas un aicina Āfrikas Savienību nekavējoši iesaistīties praktiskā darbībā kopā ar visām iesaistītajām valstīm, lai koordinētu cīņu pret teroristu grupām Sāhelas reģionā; mudina Eiropas Savienību atbalstīt tādu reģionālu konflikta pārvarēšanas mehānismu izstrādi kā Āfrikas rezerves spēki (ASF), kā arī iespēju izmantot Āfrikas Miera nodrošināšanas instrumentu un ES krīžu pārvaldības instrumentus;

| 9. | mudina starptautisko sabiedrību darīt vairāk, lai palīdzētu Nigērijas valdībai apkarot Boko Haram, un risināt jautājumus par terorisma galvenajiem cēloņiem, jo tikai visaptverošs risinājums var nodrošināt pilnīgu vardarbības un fundamentālisma izbeigšanu; |
| --- | --- |

9.

mudina starptautisko sabiedrību darīt vairāk, lai palīdzētu Nigērijas valdībai apkarot Boko Haram, un risināt jautājumus par terorisma galvenajiem cēloņiem, jo tikai visaptverošs risinājums var nodrošināt pilnīgu vardarbības un fundamentālisma izbeigšanu;

| 10. | aicina ES un tās dalībvalstis pildīt savus solījumus, sniedzot visaptverošu politisko, attīstības un humāno palīdzību Nigērijai un tās tautai, novēršot Boko Haram radīto apdraudējumu un nodrošinot valsts attīstību; mudina ES saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma 8. pantu turpināt politisko dialogu ar Nigēriju un šajā sakarībā risināt jautājumus, kas saistīti ar vispārējām cilvēktiesībām, tostarp domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvību, un jebkāda veida nediskriminēšanu, kā noteikts vispārējos, reģionālos un valsts cilvēktiesību instrumentos; |
| --- | --- |

10.

aicina ES un tās dalībvalstis pildīt savus solījumus, sniedzot visaptverošu politisko, attīstības un humāno palīdzību Nigērijai un tās tautai, novēršot Boko Haram radīto apdraudējumu un nodrošinot valsts attīstību; mudina ES saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma 8. pantu turpināt politisko dialogu ar Nigēriju un šajā sakarībā risināt jautājumus, kas saistīti ar vispārējām cilvēktiesībām, tostarp domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvību, un jebkāda veida nediskriminēšanu, kā noteikts vispārējos, reģionālos un valsts cilvēktiesību instrumentos;

| 11. | aicina starptautisko sabiedrību arī palīdzēt kaimiņvalstīs esošajiem Nigērijas bēgļiem; mudina ES dalībvalstis nekavējoties izveidot ticamu un vienotu Eiropas sistēmu, lai pārvaldītu migrācijas maršrutus no Subsahāras Āfrikas uz Tuvajiem Austrumiem un Ziemeļāfriku, piedāvātu ilgtspējīgas attīstības risinājumus tādām izcelsmes valstīm kā Nigērija un izbeigtu cilvēku traģēdijas, kas notiek šajos maršrutos; |
| --- | --- |

11.

aicina starptautisko sabiedrību arī palīdzēt kaimiņvalstīs esošajiem Nigērijas bēgļiem; mudina ES dalībvalstis nekavējoties izveidot ticamu un vienotu Eiropas sistēmu, lai pārvaldītu migrācijas maršrutus no Subsahāras Āfrikas uz Tuvajiem Austrumiem un Ziemeļāfriku, piedāvātu ilgtspējīgas attīstības risinājumus tādām izcelsmes valstīm kā Nigērija un izbeigtu cilvēku traģēdijas, kas notiek šajos maršrutos;

| 12. | mudina ES izmeklēt Boko Haram finansējuma izcelsmi un pievērsties jautājumam par pārredzamību tirdzniecībā ar visiem dabas resursiem, tostarp naftu, lai izvairītos no tā, ka uzņēmumi veicina konfliktu saasināšanos; aicina Nigērijas varas iestādes un ārzemju uzņēmumus palīdzēt nostiprināt pārvaldību ieguves nozarē, ievērojot Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu un publicējot maksājumus, kurus uzņēmumi veic Nigērijas valdībai; |
| --- | --- |

12.

mudina ES izmeklēt Boko Haram finansējuma izcelsmi un pievērsties jautājumam par pārredzamību tirdzniecībā ar visiem dabas resursiem, tostarp naftu, lai izvairītos no tā, ka uzņēmumi veicina konfliktu saasināšanos; aicina Nigērijas varas iestādes un ārzemju uzņēmumus palīdzēt nostiprināt pārvaldību ieguves nozarē, ievērojot Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu un publicējot maksājumus, kurus uzņēmumi veic Nigērijas valdībai;

| 13. | uzskata, ka Nigērijas valdība ir tiesīga aizstāvēt savu tautu no terorisma un ir par to atbildīga, taču prasa, lai šādas darbības tiktu veiktas, ievērojot cilvēktiesības un tiesiskumu; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka Nigērijas valdība ir tiesīga aizstāvēt savu tautu no terorisma un ir par to atbildīga, taču prasa, lai šādas darbības tiktu veiktas, ievērojot cilvēktiesības un tiesiskumu;

| 14. | prasa rūpīgi izmeklēt apsūdzības par cilvēktiesību pārkāpumiem, kas ietver nogalināšanu bez tiesas sprieduma, spīdzināšanu, patvaļīgu apcietināšanu un ar izspiešanu saistītus pārkāpumus, un uzskata, ka šādas darbības nav attaisnojamas ar aizbildinājumiem par centieniem apkarot Boko Haram vai citu teroristisko organizāciju radīto apdraudējumu; uzskata, ka steidzami ir jāreformē Nigērijas tieslietu sistēma, lai nodrošinātu efektīvu tiesvedību krimināllietās nolūkā apkarot terorismu, kā arī ir jāreformē Nigērijas valsts drošības spēki; |
| --- | --- |

14.

prasa rūpīgi izmeklēt apsūdzības par cilvēktiesību pārkāpumiem, kas ietver nogalināšanu bez tiesas sprieduma, spīdzināšanu, patvaļīgu apcietināšanu un ar izspiešanu saistītus pārkāpumus, un uzskata, ka šādas darbības nav attaisnojamas ar aizbildinājumiem par centieniem apkarot Boko Haram vai citu teroristisko organizāciju radīto apdraudējumu; uzskata, ka steidzami ir jāreformē Nigērijas tieslietu sistēma, lai nodrošinātu efektīvu tiesvedību krimināllietās nolūkā apkarot terorismu, kā arī ir jāreformē Nigērijas valsts drošības spēki;

| 15. | mudina, lai ievainotie karavīri tiktu pienācīgi ārstēti un lai sievietēm un meitenēm, kas bruņotā konflikta dēļ ir kļuvušas par izvarošanas upuriem, ES finansētās humanitāros punktos tiktu piedāvāts pilns seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu spektrs, ievērojot Ženēvas konvenciju kopīgo 3. pantu, ar kuru tiek garantēta visa ievainotām un slimām personām nepieciešamā medicīniskā aprūpe, nepieļaujot nekādu nelabvēlīgu nošķiršanu; |
| --- | --- |

15.

mudina, lai ievainotie karavīri tiktu pienācīgi ārstēti un lai sievietēm un meitenēm, kas bruņotā konflikta dēļ ir kļuvušas par izvarošanas upuriem, ES finansētās humanitāros punktos tiktu piedāvāts pilns seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu spektrs, ievērojot Ženēvas konvenciju kopīgo 3. pantu, ar kuru tiek garantēta visa ievainotām un slimām personām nepieciešamā medicīniskā aprūpe, nepieļaujot nekādu nelabvēlīgu nošķiršanu;

| 16. | apsveic ģenerāli Muhammadu Buhari kā veiksmīgu prezidenta amata kandidātu no Visu progresīvo kongresa (APC) un visus tos no visām partijām, kas ir ieguvuši vietas Senātā vai Pārstāvju palātā vai ir ievēlēti par gubernatoriem vai Asamblejas štatu palātu locekļiem; atzinīgi vērtē kandidātus, kuri ir godpilni atzinuši sakāvi, sākot ar bijušo prezidenta amata kandidātu Goodluck Jonathan; atzinīgi vērtē visu politisko partiju un kandidātu nemainīgo apņemšanos noturēt miermīlīgas vēlēšanas un mudina tos arī turpmāk rezultātus pieņemt bez vardarbības; |
| --- | --- |

16.

apsveic ģenerāli Muhammadu Buhari kā veiksmīgu prezidenta amata kandidātu no Visu progresīvo kongresa (APC) un visus tos no visām partijām, kas ir ieguvuši vietas Senātā vai Pārstāvju palātā vai ir ievēlēti par gubernatoriem vai Asamblejas štatu palātu locekļiem; atzinīgi vērtē kandidātus, kuri ir godpilni atzinuši sakāvi, sākot ar bijušo prezidenta amata kandidātu Goodluck Jonathan; atzinīgi vērtē visu politisko partiju un kandidātu nemainīgo apņemšanos noturēt miermīlīgas vēlēšanas un mudina tos arī turpmāk rezultātus pieņemt bez vardarbības;

| 17. | apsveic Nigērijas tautu par tās entuziasma pilno attieksmi pret demokrātiju un mobilizēšanos visā vēlēšanu procesā un aicina Nigērijas varas iestādes stiprināt labu pārvaldību un veicināt atbildīgākas demokrātiskās iestādes; uzskata, ka varas maiņa, kas ir notikusi ar vēlēšanām, liecina par to, ka demokrātija Nigērijā palielinās, un tas varētu kalpot par paraugu citām Āfrikas valstīm; |
| --- | --- |

17.

apsveic Nigērijas tautu par tās entuziasma pilno attieksmi pret demokrātiju un mobilizēšanos visā vēlēšanu procesā un aicina Nigērijas varas iestādes stiprināt labu pārvaldību un veicināt atbildīgākas demokrātiskās iestādes; uzskata, ka varas maiņa, kas ir notikusi ar vēlēšanām, liecina par to, ka demokrātija Nigērijā palielinās, un tas varētu kalpot par paraugu citām Āfrikas valstīm;

| 18. | atzinīgi vērtē INEC apņēmību, nodrošinot (cik vien iespējams) ticamu, pārskatāmu un taisnīgu vēlēšanu procesu, neraugoties uz iekšējiem un ārējiem ierobežojumiem un spiedienu, ar ko tā saskārās, jo īpaši to, ka tika iekļauti cilvēki ar invaliditāti; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē INEC apņēmību, nodrošinot (cik vien iespējams) ticamu, pārskatāmu un taisnīgu vēlēšanu procesu, neraugoties uz iekšējiem un ārējiem ierobežojumiem un spiedienu, ar ko tā saskārās, jo īpaši to, ka tika iekļauti cilvēki ar invaliditāti;

| 19. | mudina cietušos sūdzības risināt, izmantojot oficiālus strīdu izšķiršanas mehānismus, un aicina Nigērijas varas iestādes atbildēt uz katru no sūdzībām, veicot pilnīgu un ticamu izmeklēšanu un nodrošinot tiesisko aizsardzību saskaņā ar tiesību aktiem; aicina ES atbalstīt šādu mehānismu izstrādi; |
| --- | --- |

19.

mudina cietušos sūdzības risināt, izmantojot oficiālus strīdu izšķiršanas mehānismus, un aicina Nigērijas varas iestādes atbildēt uz katru no sūdzībām, veicot pilnīgu un ticamu izmeklēšanu un nodrošinot tiesisko aizsardzību saskaņā ar tiesību aktiem; aicina ES atbalstīt šādu mehānismu izstrādi;

| 20. | aicina Nigērijas valdību veicināt sieviešu līdzdalību sabiedriskajā un politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

20.

aicina Nigērijas valdību veicināt sieviešu līdzdalību sabiedriskajā un politiskajā dzīvē;

| 21. | atkārtoti aicina atcelt likumu, kas vērsts pret homoseksuālismu, un arī nāvessodu; |
| --- | --- |

21.

atkārtoti aicina atcelt likumu, kas vērsts pret homoseksuālismu, un arī nāvessodu;

| 22. | prasa, lai Nigērijas varas iestādes Nigēras deltā veic ārkārtas pasākumus, tostarp pasākumus, lai izbeigtu nelikumīgas darbības saistībā ar naftu, un palīdz cilvēkiem, kas pakļauti piesārņojumam; aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt tehniskās zināšanas un resursus, lai palīdzētu teritoriju atjaunot; aicina visus uzņēmumus, kuri darbojas reģionā, ievērot augstākos starptautiskos standartus un nedarīt neko tādu, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt vidi un vietējos iedzīvotājus; |
| --- | --- |

22.

prasa, lai Nigērijas varas iestādes Nigēras deltā veic ārkārtas pasākumus, tostarp pasākumus, lai izbeigtu nelikumīgas darbības saistībā ar naftu, un palīdz cilvēkiem, kas pakļauti piesārņojumam; aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt tehniskās zināšanas un resursus, lai palīdzētu teritoriju atjaunot; aicina visus uzņēmumus, kuri darbojas reģionā, ievērot augstākos starptautiskos standartus un nedarīt neko tādu, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt vidi un vietējos iedzīvotājus;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Nigērijas valdībai un parlamentam, kā arī no Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas un Āfrikas Savienības pārstāvjiem. |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Nigērijas valdībai un parlamentam, kā arī no Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas un Āfrikas Savienības pārstāvjiem.

---

(1)  OV L 160, 29.5.2014., 27. lpp.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/101 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/101

---

P8_TA(2015)0186

Nadiya Savchenko lieta

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par Nadjas Savčenko lietu (2015/2663(RSP))

(2016/C 346/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Ukrainu, jo īpaši 2015. gada 12. marta rezolūciju par Krievijas opozīcijas līdera Borisa Ņemcova slepkavību un demokrātijas stāvokli Krievijā (1), un 2015. gada 15. janvāra rezolūciju par stāvokli Ukrainā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Ukrainu, jo īpaši 2015. gada 12. marta rezolūciju par Krievijas opozīcijas līdera Borisa Ņemcova slepkavību un demokrātijas stāvokli Krievijā (1), un 2015. gada 15. janvāra rezolūciju par stāvokli Ukrainā (2),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2015. gada 4. marta paziņojumu par Nadjas Savčenko ilgstošo turēšanu apcietinājumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2015. gada 4. marta paziņojumu par Nadjas Savčenko ilgstošo turēšanu apcietinājumā,

| — | ņemot vērā Minskas nolīguma īstenošanas pasākumu kopumu, kas tika pieņemts Minskā 2015. gada 12. februārī un kura pilnu tekstu apstiprināja ar ANO Drošības padomes 2015. gada 17. februāra Rezolūcija Nr. 2202 (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Minskas nolīguma īstenošanas pasākumu kopumu, kas tika pieņemts Minskā 2015. gada 12. februārī un kura pilnu tekstu apstiprināja ar ANO Drošības padomes 2015. gada 17. februāra Rezolūcija Nr. 2202 (2015),

| — | ņemot vērā ES 2015. gada 16. aprīļa paziņojumu par Krievijas Federācijas veiktu Ukrainas pilsoņu nolaupīšanu un nelikumīgu aizturēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2015. gada 16. aprīļa paziņojumu par Krievijas Federācijas veiktu Ukrainas pilsoņu nolaupīšanu un nelikumīgu aizturēšanu,

| — | ņemot vērā starptautiskās humanitārās tiesības un jo īpaši 1949. gada 12. augustā pieņemto Trešo Ženēvas Konvenciju par attieksmi pret kara gūstekņiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās humanitārās tiesības un jo īpaši 1949. gada 12. augustā pieņemto Trešo Ženēvas Konvenciju par attieksmi pret kara gūstekņiem,

| — | ņemot vērā Ukrainas prezidenta, Eiropadomes priekšsēdētāja un Komisijas priekšsēdētāja kopīgo paziņojumu 17. ES-Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmē, kurā tika aicināts nekavējoties atbrīvot visus ķīlniekus un nelikumīgi aizturētās personas, tostarp Nadju Savčenko, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ukrainas prezidenta, Eiropadomes priekšsēdētāja un Komisijas priekšsēdētāja kopīgo paziņojumu 17. ES-Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmē, kurā tika aicināts nekavējoties atbrīvot visus ķīlniekus un nelikumīgi aizturētās personas, tostarp Nadju Savčenko,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā tā sauktās “Luhanskas Tautas Republikas” prokrieviskie bruņotie grupējumi Ukrainas teritorijas austrumu daļā 2014. gada 18. jūnijā nolaupīja leitnanti Nadju Savčenko, armijas lidotāju un Ukrainas bruņoto spēku bijušo virsnieci, apcietināja viņu un pēc tam nelegāli pārveda uz Krievijas Federāciju; |
| --- | --- |

A.

tā kā tā sauktās “Luhanskas Tautas Republikas” prokrieviskie bruņotie grupējumi Ukrainas teritorijas austrumu daļā 2014. gada 18. jūnijā nolaupīja leitnanti Nadju Savčenko, armijas lidotāju un Ukrainas bruņoto spēku bijušo virsnieci, apcietināja viņu un pēc tam nelegāli pārveda uz Krievijas Federāciju;

| B. | tā kā 1981. gadā dzimušās Nadjas Savčenko militārā karjera ir izcila — viņa bija vienīgā kareive sieviete Ukrainas miera uzturēšanas spēkos Irākā un pirmā sieviete, kas iestājās Ukrainas Gaisa spēku akadēmijā, bataljona “Aidar” rindās iesaistījās kaujās Ukrainas austrumos kā brīvprātīgā, kur viņa arī tika sagūstīta; |
| --- | --- |

B.

tā kā 1981. gadā dzimušās Nadjas Savčenko militārā karjera ir izcila — viņa bija vienīgā kareive sieviete Ukrainas miera uzturēšanas spēkos Irākā un pirmā sieviete, kas iestājās Ukrainas Gaisa spēku akadēmijā, bataljona “Aidar” rindās iesaistījās kaujās Ukrainas austrumos kā brīvprātīgā, kur viņa arī tika sagūstīta;

| C. | tā kā Krievijas izmeklēšanas komiteja 2015. gada 24. aprīlī ir izvirzījusi galīgās apsūdzības Nadjai Savčenko (līdzdalība divu un vairāku cilvēku nogalināšanā, līdzdalība divu vai vairāku cilvēku slepkavības mēģinājumā un Krievijas Federācijas robežas nelegāla šķērsošana); |
| --- | --- |

C.

tā kā Krievijas izmeklēšanas komiteja 2015. gada 24. aprīlī ir izvirzījusi galīgās apsūdzības Nadjai Savčenko (līdzdalība divu un vairāku cilvēku nogalināšanā, līdzdalība divu vai vairāku cilvēku slepkavības mēģinājumā un Krievijas Federācijas robežas nelegāla šķērsošana);

| D. | tā kā Nadja Savčenko ir Ukrainas Augstākās Radas deputāte un Ukrainas delegācijas locekle Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā (PACE); tā kā PACE Reglamenta, imunitātes un institucionālo jautājumu komiteja apstiprināja viņas imunitāti; tā kā Krievijas Federācija noraida diplomātisko imunitāti, kas Nadjai Savčenko piešķirta, kā Augstākās Radas deputātei; tā kā starptautiskā sabiedrība ir vairākkārt centusies panākt Nadjas Savčenko atbrīvošanu, tostarp ar PACE Rezolūciju Nr. 2034(2015), kurā pieprasīts nekavējoties viņu atbrīvot un ievērot viņas, kā Ukrainas delegācijas PACE locekles, imunitāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā Nadja Savčenko ir Ukrainas Augstākās Radas deputāte un Ukrainas delegācijas locekle Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā (PACE); tā kā PACE Reglamenta, imunitātes un institucionālo jautājumu komiteja apstiprināja viņas imunitāti; tā kā Krievijas Federācija noraida diplomātisko imunitāti, kas Nadjai Savčenko piešķirta, kā Augstākās Radas deputātei; tā kā starptautiskā sabiedrība ir vairākkārt centusies panākt Nadjas Savčenko atbrīvošanu, tostarp ar PACE Rezolūciju Nr. 2034(2015), kurā pieprasīts nekavējoties viņu atbrīvot un ievērot viņas, kā Ukrainas delegācijas PACE locekles, imunitāti;

| E. | tā kā saskaņā ar Minskas nolīgumiem Krievijas Federācija ir piekritusi veikt visu politisko ķīlnieku un nelegāli apcietināto personu apmaiņu, pamatojoties uz principu “visi pret visiem”, kas bija jāpabeidz ne vēlāk kā piektajā dienā pēc smago ieroču atvilkšanas; tā kā Nadjai Savčenko vairākkārt ir tikusi piedāvāta amnestija, ar nosacījumu, ka viņai jāatzīst sava vaina; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Minskas nolīgumiem Krievijas Federācija ir piekritusi veikt visu politisko ķīlnieku un nelegāli apcietināto personu apmaiņu, pamatojoties uz principu “visi pret visiem”, kas bija jāpabeidz ne vēlāk kā piektajā dienā pēc smago ieroču atvilkšanas; tā kā Nadjai Savčenko vairākkārt ir tikusi piedāvāta amnestija, ar nosacījumu, ka viņai jāatzīst sava vaina;

| F. | tā kā Nadja Savčenko vairāk nekā trīs mēnešus ir ievērojusi badastreiku, protestējot pret nelikumīgo apcietinājumu; tā kā viņa tika pakļauta piespiedu psihiatriskai izmeklēšanai un ārstēšanai; tā kā Maskavas tiesas noraidīja Nadjas Savčenko apelācijas attiecībā uz viņas nelikumīgo pirmstiesas apcietinājumu; tā kā viņas veselības stāvoklis ir pasliktinājies; tā kā ES un vairākas dalībvalstis ir paudušas patiesas humanitāras raizes par šo situāciju; tā kā ANO Cilvēktiesību padomei un Starptautiskajam Sarkanajam Krustam ir iesniegtas vairākas apelācijas, lai nodrošinātu Nadjas Savčenko atbrīvošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Nadja Savčenko vairāk nekā trīs mēnešus ir ievērojusi badastreiku, protestējot pret nelikumīgo apcietinājumu; tā kā viņa tika pakļauta piespiedu psihiatriskai izmeklēšanai un ārstēšanai; tā kā Maskavas tiesas noraidīja Nadjas Savčenko apelācijas attiecībā uz viņas nelikumīgo pirmstiesas apcietinājumu; tā kā viņas veselības stāvoklis ir pasliktinājies; tā kā ES un vairākas dalībvalstis ir paudušas patiesas humanitāras raizes par šo situāciju; tā kā ANO Cilvēktiesību padomei un Starptautiskajam Sarkanajam Krustam ir iesniegtas vairākas apelācijas, lai nodrošinātu Nadjas Savčenko atbrīvošanu;

| 1. | prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Nadju Savčenko; izsaka nosodījumu Krievijas Federācijai par nelikumīgo nolaupīšanu, turēšanu apcietinājumā cietumā gandrīz gadu un par Nadjas Savčenko lietas izmeklēšanu; pieprasa Krievijas varas iestādēm ievērot to starptautiskās saistības, kas noteiktas Minskas nolīgumos, un jo īpaši Minskas nolīgumu īstenošanas pasākumu kopumā; uzskata, ka Krievijai nav nekāda juridiska pamata vai jurisdikcijas, lai jebkādi vērstos pret Nadju Savčenko, nedz apcietinot, nedz veicot izmeklēšanu, nedz arī izvirzot apsūdzības; |
| --- | --- |

1.

prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Nadju Savčenko; izsaka nosodījumu Krievijas Federācijai par nelikumīgo nolaupīšanu, turēšanu apcietinājumā cietumā gandrīz gadu un par Nadjas Savčenko lietas izmeklēšanu; pieprasa Krievijas varas iestādēm ievērot to starptautiskās saistības, kas noteiktas Minskas nolīgumos, un jo īpaši Minskas nolīgumu īstenošanas pasākumu kopumā; uzskata, ka Krievijai nav nekāda juridiska pamata vai jurisdikcijas, lai jebkādi vērstos pret Nadju Savčenko, nedz apcietinot, nedz veicot izmeklēšanu, nedz arī izvirzot apsūdzības;

| 2. | uzskata, ka Nadjas Savčenko, kā kara gūsteknes, turēšana apcietinājumā cietumā Krievijā ir Ženēvas konvencijas pārkāpums; uzsver, ka par šiem nodarījumiem, pret tiem, kas atbildīgi par viņas nelikumīgo apcietināšanu Krievijā, var tikt vērstas starptautiskas sankcijas vai tiesvedība; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Nadjas Savčenko, kā kara gūsteknes, turēšana apcietinājumā cietumā Krievijā ir Ženēvas konvencijas pārkāpums; uzsver, ka par šiem nodarījumiem, pret tiem, kas atbildīgi par viņas nelikumīgo apcietināšanu Krievijā, var tikt vērstas starptautiskas sankcijas vai tiesvedība;

| 3. | atgādina Krievijas varas iestādēm, ka Nadjas Savčenko veselības stāvoklis ir ļoti bīstams, un ka tās ir tieši atbildīgas par viņas drošību un labklājību; aicina Krievijas varas iestādes atļaut neitrāliem starptautiskiem ārstiem novērtēt Nadjas Savčenko veselības stāvokli, kā arī vienlaikus nodrošināt, ka jebkādas medicīniskas vai psiholoģiskas pārbaudes tiek veiktas vienīgi ar Nadjas Savčenko piekrišanu, un ņemot vērā viņas ļoti ilgā badastreika sekas; aicina Krieviju nodrošināt starptautiskām humanitārām organizācijām pastāvīgu iespēju viņai piekļūt: |
| --- | --- |

3.

atgādina Krievijas varas iestādēm, ka Nadjas Savčenko veselības stāvoklis ir ļoti bīstams, un ka tās ir tieši atbildīgas par viņas drošību un labklājību; aicina Krievijas varas iestādes atļaut neitrāliem starptautiskiem ārstiem novērtēt Nadjas Savčenko veselības stāvokli, kā arī vienlaikus nodrošināt, ka jebkādas medicīniskas vai psiholoģiskas pārbaudes tiek veiktas vienīgi ar Nadjas Savčenko piekrišanu, un ņemot vērā viņas ļoti ilgā badastreika sekas; aicina Krieviju nodrošināt starptautiskām humanitārām organizācijām pastāvīgu iespēju viņai piekļūt:

| 4. | prasa nekavējoties atbrīvot visus Ukrainas pilsoņus, tostarp kinorežisoru Oleg Sentsov un Khaizer Dzhemilev, kas nelikumīgi apcietināti Krievijā; |
| --- | --- |

4.

prasa nekavējoties atbrīvot visus Ukrainas pilsoņus, tostarp kinorežisoru Oleg Sentsov un Khaizer Dzhemilev, kas nelikumīgi apcietināti Krievijā;

| 5. | mudina Francijas prezidentu un Vācijas kancleri, kā arī citu valstu attiecīgos ārlietu ministrus, ierosināt jautājumu par Nadjas Savčenko atbrīvošanu nākamajās Minskas nolīgumu īstenošanas kontaktgrupas sanāksmēs Normandijas formātā; aicina PV/AP, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu turpināt cieši uzraudzīt Nadjas Savčenko lietu, pieprasot šo jautājumu izskatīt dažādos formātos un sanāksmēs ar Krievijas varas iestādēm, un informēt Parlamentu par šo centienu rezultātiem; |
| --- | --- |

5.

mudina Francijas prezidentu un Vācijas kancleri, kā arī citu valstu attiecīgos ārlietu ministrus, ierosināt jautājumu par Nadjas Savčenko atbrīvošanu nākamajās Minskas nolīgumu īstenošanas kontaktgrupas sanāksmēs Normandijas formātā; aicina PV/AP, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu turpināt cieši uzraudzīt Nadjas Savčenko lietu, pieprasot šo jautājumu izskatīt dažādos formātos un sanāksmēs ar Krievijas varas iestādēm, un informēt Parlamentu par šo centienu rezultātiem;

| 6. | norāda, ka Nadjas Savčenko atbrīvošana ir ne tikai nepieciešams solis ceļā uz Ukrainas un Krievijas attiecību uzlabošanu, bet tas arī liktu saprast, ka Krievijas varas iestādes izrāda cieņu galveno cilvēktiesību ievērošanai; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka Nadjas Savčenko atbrīvošana ir ne tikai nepieciešams solis ceļā uz Ukrainas un Krievijas attiecību uzlabošanu, bet tas arī liktu saprast, ka Krievijas varas iestādes izrāda cieņu galveno cilvēktiesību ievērošanai;

| 7. | atgādina, ka Nadja Savčenko ir 2014. gada oktobra Ukrainas vispārējās parlamenta vēlēšanās ievēlēta Ukrainas Parlamenta deputāte un ir Ukrainas delegācijas PACE locekle, kā dēļ viņai ir piešķirta starptautiskā imunitāte; atgādina Krievijai par tās starptautiskajām saistībām ievērot viņas, kā PACE locekles, imunitāti; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka Nadja Savčenko ir 2014. gada oktobra Ukrainas vispārējās parlamenta vēlēšanās ievēlēta Ukrainas Parlamenta deputāte un ir Ukrainas delegācijas PACE locekle, kā dēļ viņai ir piešķirta starptautiskā imunitāte; atgādina Krievijai par tās starptautiskajām saistībām ievērot viņas, kā PACE locekles, imunitāti;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam, Ukrainas prezidentam, valdībai un parlamentam, kā arī Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam; |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam, Ukrainas prezidentam, valdībai un parlamentam, kā arī Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam;

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0074.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0011.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/103 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/103

---

P8_TA(2015)0187

Stāvoklis Jarmukas bēgļu nometnē Sīrijā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par stāvokli Jarmukas bēgļu nometnē Sīrijā (2015/2664(RSP))

(2016/C 346/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā starptautiskās humanitārās tiesības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās humanitārās tiesības,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) un par humāno palīdzību un krīžu pārvarēšanu atbildīgā komisāra 2015. gada 10. aprīļa paziņojumu par stāvokli Jarmukā, Sīrijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) un par humāno palīdzību un krīžu pārvarēšanu atbildīgā komisāra 2015. gada 10. aprīļa paziņojumu par stāvokli Jarmukā, Sīrijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā pieņemto PV/AP 2015. gada 18. aprīļa deklarāciju par stāvokli palestīniešu bēgļu nometnē Jarmukā, Sīrijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā pieņemto PV/AP 2015. gada 18. aprīļa deklarāciju par stāvokli palestīniešu bēgļu nometnē Jarmukā, Sīrijā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 2139 (2014), Nr. 2165 (2014) un Nr. 2191 (2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 2139 (2014), Nr. 2165 (2014) un Nr. 2191 (2014),

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2015. gada 1. aprīlīIS/Da’esh uzbruka palestīniešu bēgļu nometnei Jarmukā; tā kā Asada režīms, reaģējot uz IS izbrukumu, turpināja nometnes apšaudi un bombardēšanu no gaisa un visā nometnes teritorijā notika nemitīgas ielu kaujas starp bruņotiem grupējumiem, kuri pretojās Asada režīmam un kurus vadīja Aknaf Bait al-Makdis, no vienas puses, un IS/Da’esh un Jabhat al-Nusra, no otras puses; tā kā 2015. gada 16. aprīlī palestīniešu militārās vienības ar Sīrijas nemiernieku atbalstu piespieda IS/Da’esh kaujiniekus atkāpties no nometnes; tā kā pēc IS/Da’esh atkāpšanās nometni kontrolēja galvenokārt ar al-Qaeda saistītais grupējums Jabhat al-Nusra; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. gada 1. aprīlīIS/Da’esh uzbruka palestīniešu bēgļu nometnei Jarmukā; tā kā Asada režīms, reaģējot uz IS izbrukumu, turpināja nometnes apšaudi un bombardēšanu no gaisa un visā nometnes teritorijā notika nemitīgas ielu kaujas starp bruņotiem grupējumiem, kuri pretojās Asada režīmam un kurus vadīja Aknaf Bait al-Makdis, no vienas puses, un IS/Da’esh un Jabhat al-Nusra, no otras puses; tā kā 2015. gada 16. aprīlī palestīniešu militārās vienības ar Sīrijas nemiernieku atbalstu piespieda IS/Da’esh kaujiniekus atkāpties no nometnes; tā kā pēc IS/Da’esh atkāpšanās nometni kontrolēja galvenokārt ar al-Qaeda saistītais grupējums Jabhat al-Nusra;

| B. | tā kā lielākā palestīniešu bēgļu nometne Jarmukā, Sīrijā, kas tika izveidota 1957. gadā, lai tajā izvietotu cilvēkus, kas glābās no arābu un izraēliešu konflikta, ir tikusi iesaistīta cīņās starp Sīrijas valdību un tādiem bruņotiem grupējumiem kā Jabhat al-Nusra un Brīvā Sīrijas armija; tā kā pirms Sīrijas konflikta nometnē dzīvoja vairāk nekā 160 000 civiliedzīvotāju, bet pašlaik tur ir palikuši tikai 18 000 cilvēku; |
| --- | --- |

B.

tā kā lielākā palestīniešu bēgļu nometne Jarmukā, Sīrijā, kas tika izveidota 1957. gadā, lai tajā izvietotu cilvēkus, kas glābās no arābu un izraēliešu konflikta, ir tikusi iesaistīta cīņās starp Sīrijas valdību un tādiem bruņotiem grupējumiem kā Jabhat al-Nusra un Brīvā Sīrijas armija; tā kā pirms Sīrijas konflikta nometnē dzīvoja vairāk nekā 160 000 civiliedzīvotāju, bet pašlaik tur ir palikuši tikai 18 000 cilvēku;

| C. | tā kā 480 000 palestīniešu bēgļu joprojām ir uzskatāmi par īpaši neaizsargātu grupu krīzes laikā Sīrijā; tā kā viņi ir izvietoti pa vairāk nekā 60 nometnēm visā reģionā; tā kā 95 % palestīniešu bēgļu pašlaik paļaujas uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības un darba aģentūru Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA), cerot, ka tiks apmierinātas viņu ikdienas vajadzības pārtikas, ūdens un veselības aprūpes ziņā; |
| --- | --- |

C.

tā kā 480 000 palestīniešu bēgļu joprojām ir uzskatāmi par īpaši neaizsargātu grupu krīzes laikā Sīrijā; tā kā viņi ir izvietoti pa vairāk nekā 60 nometnēm visā reģionā; tā kā 95 % palestīniešu bēgļu pašlaik paļaujas uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības un darba aģentūru Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA), cerot, ka tiks apmierinātas viņu ikdienas vajadzības pārtikas, ūdens un veselības aprūpes ziņā;

| D. | tā kā kopš 2012. gada decembra civiliedzīvotāji Jarmukas nometnē ir bijuši aplenkumā un viņiem ir nācies pārciest Asada režīma piekritēju veikto neselektīvo bombardēšanu un apšaudi un tā kā viņi joprojām nevar pamest nometni; tā kā saskaņā ar UNRWA sniegto informāciju 18 000 palestīniešu un Sīrijas civiliedzīvotājiem Jarmukā, tostarp 3 500 bērniem, ir nepieciešama pati nepieciešamākā humānā palīdzība; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopš 2012. gada decembra civiliedzīvotāji Jarmukas nometnē ir bijuši aplenkumā un viņiem ir nācies pārciest Asada režīma piekritēju veikto neselektīvo bombardēšanu un apšaudi un tā kā viņi joprojām nevar pamest nometni; tā kā saskaņā ar UNRWA sniegto informāciju 18 000 palestīniešu un Sīrijas civiliedzīvotājiem Jarmukā, tostarp 3 500 bērniem, ir nepieciešama pati nepieciešamākā humānā palīdzība;

| E. | tā kā nometnē bez pārtraukumiem turpinās veselības krīze, 2014. gadā izcēlās tīfa epidēmija un A hepatīts un bieža parādība ir ūdens dēļ izraisītas slimības, kā arī uztura nepietiekamība, kas rada dažādas visiem zināmas sekas; |
| --- | --- |

E.

tā kā nometnē bez pārtraukumiem turpinās veselības krīze, 2014. gadā izcēlās tīfa epidēmija un A hepatīts un bieža parādība ir ūdens dēļ izraisītas slimības, kā arī uztura nepietiekamība, kas rada dažādas visiem zināmas sekas;

| F. | tā kā ANO Drošības padome ir aicinājusi visas Sīrijas pilsoņu karā iesaistītās puses atļaut humānās palīdzības sniedzējiem piekļūt Jarmukas nometnei un sniegt humāno palīdzību bez jebkādiem šķēršļiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO Drošības padome ir aicinājusi visas Sīrijas pilsoņu karā iesaistītās puses atļaut humānās palīdzības sniedzējiem piekļūt Jarmukas nometnei un sniegt humāno palīdzību bez jebkādiem šķēršļiem;

| G. | tā kā Komisija nekavējoties piešķīra ārkārtas finansējumu EUR 2,5 miljonu apmērā UNRWA operācijām, lai ar skaidras naudas un ārkārtas palīdzības līdzekļiem sniegtu dzīvības glābšanai izšķirīgu palīdzību palestīniešu bēgļiem Sīrijā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija nekavējoties piešķīra ārkārtas finansējumu EUR 2,5 miljonu apmērā UNRWA operācijām, lai ar skaidras naudas un ārkārtas palīdzības līdzekļiem sniegtu dzīvības glābšanai izšķirīgu palīdzību palestīniešu bēgļiem Sīrijā;

| H. | tā kā turklāt šāds atbalsts kā daļa no ES 2015. gada finansējuma Sīrijai paredzētajai humānajai palīdzībai veicinās ātru humānās palīdzības sniegšanu, lai palīdzētu neaizsargātām ģimenēm; tā kā šis finansējums paredzēts visām Sīrijas konflikta skartajām vietām, jo īpaši ņemot vērā neseno vardarbību Jarmukā, Idlibā, Derā un Alepo; |
| --- | --- |

H.

tā kā turklāt šāds atbalsts kā daļa no ES 2015. gada finansējuma Sīrijai paredzētajai humānajai palīdzībai veicinās ātru humānās palīdzības sniegšanu, lai palīdzētu neaizsargātām ģimenēm; tā kā šis finansējums paredzēts visām Sīrijas konflikta skartajām vietām, jo īpaši ņemot vērā neseno vardarbību Jarmukā, Idlibā, Derā un Alepo;

| I. | tā kā Sīrijas režīma pārstāvji un citi karojošie grupējumi joprojām liedz Jarmukas nometnē dzīvojošiem bēgļiem saņemt humāno palīdzību un tas uzskatāms par starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu; tā kā pastāvīgi nepietiekamais finansējums humānās palīdzības sniegšanai Sīrijā krasi ierobežo UNRWA spējas veikt dzīvības glābšanas ārkārtas intervences pasākumus, kas paredzēti, lai steidzami reaģētu uz notikumiem, kas ietekmē Jarmuku, |
| --- | --- |

I.

tā kā Sīrijas režīma pārstāvji un citi karojošie grupējumi joprojām liedz Jarmukas nometnē dzīvojošiem bēgļiem saņemt humāno palīdzību un tas uzskatāms par starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu; tā kā pastāvīgi nepietiekamais finansējums humānās palīdzības sniegšanai Sīrijā krasi ierobežo UNRWA spējas veikt dzīvības glābšanas ārkārtas intervences pasākumus, kas paredzēti, lai steidzami reaģētu uz notikumiem, kas ietekmē Jarmuku,

| 1. | pauž dziļas bažas par nepārtraukto drošības un humanitārā stāvokļa pasliktināšanos Sīrijā un jo īpaši palestīniešu bēgļu nometnē Jarmukā un citās palestīniešu nometnēs; atkārtoti pauž stingru apņemšanos atbalstīt Sīrijas konfliktā cietušās personas; |
| --- | --- |

1.

pauž dziļas bažas par nepārtraukto drošības un humanitārā stāvokļa pasliktināšanos Sīrijā un jo īpaši palestīniešu bēgļu nometnē Jarmukā un citās palestīniešu nometnēs; atkārtoti pauž stingru apņemšanos atbalstīt Sīrijas konfliktā cietušās personas;

| 2. | nosoda Jarmukas nometnes pārņemšanu un IS/Da’esh un Jabhat al-Nusra veiktos teroraktus, kā arī nosoda Asada režīmu par Jarmukas nometnes aplenkšanu un bombardēšanu, tostarp ar tvertņveida bumbām, kas izraisa šaušalīgas ciešanas iedzīvotājiem; prasa nekavējoties pārtraukt aplenkumu un izbeigt visus uzbrukumus civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

2.

nosoda Jarmukas nometnes pārņemšanu un IS/Da’esh un Jabhat al-Nusra veiktos teroraktus, kā arī nosoda Asada režīmu par Jarmukas nometnes aplenkšanu un bombardēšanu, tostarp ar tvertņveida bumbām, kas izraisa šaušalīgas ciešanas iedzīvotājiem; prasa nekavējoties pārtraukt aplenkumu un izbeigt visus uzbrukumus civiliedzīvotājiem;

| 3. | pauž bažas par visiem cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri ir aizturēti Jarmukas nometnē un kuri pašlaik atrodas Sīrijas drošības spēku apcietinājumā; aicina visus bruņotos grupējumus, kas uzturas Jarmukas nometnē, pārtraukt uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

3.

pauž bažas par visiem cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri ir aizturēti Jarmukas nometnē un kuri pašlaik atrodas Sīrijas drošības spēku apcietinājumā; aicina visus bruņotos grupējumus, kas uzturas Jarmukas nometnē, pārtraukt uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem;

| 4. | mudina ievērot Jarmukas neitrālo statusu un aizsargāt nometnes civiliedzīvotājus, jo īpaši sievietes un bērnus, kā arī aizsargāt medicīnas iestādes, skolas un patvēruma vietas; |
| --- | --- |

4.

mudina ievērot Jarmukas neitrālo statusu un aizsargāt nometnes civiliedzīvotājus, jo īpaši sievietes un bērnus, kā arī aizsargāt medicīnas iestādes, skolas un patvēruma vietas;

| 5. | uzsver, ka Sīrijā notiekošā karadarbība un IS/Da’esh nesen radītie draudi nopietni apdraud Sīrijas un visa Tuvo Austrumu reģiona iedzīvotājus; prasa ES apvienot centienus, lai mazinātu humanitāro krīzi, un apņemties palīdzēt kaimiņvalstīm, lai tās varētu nodrošināt patvērumu cilvēkiem, kuri bēg no konflikta Sīrijā, daudziem zaudējot dzīvību uz kuģiem Vidusjūrā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka Sīrijā notiekošā karadarbība un IS/Da’esh nesen radītie draudi nopietni apdraud Sīrijas un visa Tuvo Austrumu reģiona iedzīvotājus; prasa ES apvienot centienus, lai mazinātu humanitāro krīzi, un apņemties palīdzēt kaimiņvalstīm, lai tās varētu nodrošināt patvērumu cilvēkiem, kuri bēg no konflikta Sīrijā, daudziem zaudējot dzīvību uz kuģiem Vidusjūrā;

| 6. | prasa visā Sīrijas teritorijā īstenot ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 2139 (2014), Nr. 2165 (2014) un Nr. 2191 (2014); mudina visas konfliktā iesaistītās puses atļaut UNRWA, ICRC un citām starptautiskām palīdzības organizācijām brīvi piekļūt Jarmukas bēgļu nometnei, lai būtu iespējams nekavējoši un bez nosacījumiem sniegt humāno palīdzību, evakuēt ievainotos civiliedzīvotājus un nodrošināt drošu izkļūšanu no nometnes visiem tiem civiliedzīvotājiem, kuri vēlas to atstāt; ņemot vērā nopietnos un nepārtrauktos starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, prasa izveidot humanitāros koridorus, kurus nekontrolētu ne Sīrijas režīms, ne IS/Da’esh un Jabhat al-Nusra; |
| --- | --- |

6.

prasa visā Sīrijas teritorijā īstenot ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 2139 (2014), Nr. 2165 (2014) un Nr. 2191 (2014); mudina visas konfliktā iesaistītās puses atļaut UNRWA, ICRC un citām starptautiskām palīdzības organizācijām brīvi piekļūt Jarmukas bēgļu nometnei, lai būtu iespējams nekavējoši un bez nosacījumiem sniegt humāno palīdzību, evakuēt ievainotos civiliedzīvotājus un nodrošināt drošu izkļūšanu no nometnes visiem tiem civiliedzīvotājiem, kuri vēlas to atstāt; ņemot vērā nopietnos un nepārtrauktos starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, prasa izveidot humanitāros koridorus, kurus nekontrolētu ne Sīrijas režīms, ne IS/Da’esh un Jabhat al-Nusra;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija nekavējoties piešķīra ārkārtas finansējumu EUR 2,5 miljonu apmērā UNRWA operācijām, lai sniegtu dzīvības glābšanai izšķirīgu palīdzību palestīniešu bēgļiem Sīrijā; atzinīgi vērtē nozīmīgo darbu, ko veic UNRWA, un pauž stingru apņēmību turpināt sadarbību ar UNRWA ģenerālkomisāru Pierre Krähenbühl un visiem citiem partneriem, lai palīdzētu mazināt to cilvēku ciešanas, kam steidzami nepieciešama palīdzība; uzsver nepieciešamību ES un dalībvalstīm palielināt atbalstu UNRWA, lai varētu sniegt ārkārtas atbalstu civiliedzīvotājiem Jarmukā un citās Sīrijas daļās, nodrošinot, ka visi palestīniešu bēgļi, uzņēmējkopienas un citi saņem tādu atbalstu, kāds tiem nepieciešams; mudina ES piedalīties UNRWA lūgtās ārkārtas palīdzības USD 30 miljonu apmērā finansēšanā un sniegt UNRWA diplomātisko un politisko atbalstu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija nekavējoties piešķīra ārkārtas finansējumu EUR 2,5 miljonu apmērā UNRWA operācijām, lai sniegtu dzīvības glābšanai izšķirīgu palīdzību palestīniešu bēgļiem Sīrijā; atzinīgi vērtē nozīmīgo darbu, ko veic UNRWA, un pauž stingru apņēmību turpināt sadarbību ar UNRWA ģenerālkomisāru Pierre Krähenbühl un visiem citiem partneriem, lai palīdzētu mazināt to cilvēku ciešanas, kam steidzami nepieciešama palīdzība; uzsver nepieciešamību ES un dalībvalstīm palielināt atbalstu UNRWA, lai varētu sniegt ārkārtas atbalstu civiliedzīvotājiem Jarmukā un citās Sīrijas daļās, nodrošinot, ka visi palestīniešu bēgļi, uzņēmējkopienas un citi saņem tādu atbalstu, kāds tiem nepieciešams; mudina ES piedalīties UNRWA lūgtās ārkārtas palīdzības USD 30 miljonu apmērā finansēšanā un sniegt UNRWA diplomātisko un politisko atbalstu;

| 8. | stingri nosoda pārkāpumus pret bērniem, masveida slepkavošanas, spīdzināšanu, nogalināšanu un seksuālo vardarbību, no kā cieš Sīrijas iedzīvotāji; norāda, ka ir svarīgi veikt attiecīgus pasākumu, lai nodrošinātu nevainīgu civiliedzīvotāju, tostarp sieviešu un bērnu drošību; atzīst, ka sievietes un meitenes Sīrijas konflikta laikā bieži cieš no kara laikā veiktas izvarošanas, tostarp valdošā režīma cietumos; uzsver, ka Ženēvas konvenciju kopīgajā 3. pantā ievainotām un slimām personām tiek garantētas visa nepieciešamā medicīniskā aprūpe, nepieļaujot nekādu nelabvēlīgu nošķiršanu; mudina humānās palīdzības sniedzējus nodrošināt pilnu veselības aprūpes pakalpojumu ciklu ES finansētās humānās palīdzības sniegšanas vietās; |
| --- | --- |

8.

stingri nosoda pārkāpumus pret bērniem, masveida slepkavošanas, spīdzināšanu, nogalināšanu un seksuālo vardarbību, no kā cieš Sīrijas iedzīvotāji; norāda, ka ir svarīgi veikt attiecīgus pasākumu, lai nodrošinātu nevainīgu civiliedzīvotāju, tostarp sieviešu un bērnu drošību; atzīst, ka sievietes un meitenes Sīrijas konflikta laikā bieži cieš no kara laikā veiktas izvarošanas, tostarp valdošā režīma cietumos; uzsver, ka Ženēvas konvenciju kopīgajā 3. pantā ievainotām un slimām personām tiek garantētas visa nepieciešamā medicīniskā aprūpe, nepieļaujot nekādu nelabvēlīgu nošķiršanu; mudina humānās palīdzības sniedzējus nodrošināt pilnu veselības aprūpes pakalpojumu ciklu ES finansētās humānās palīdzības sniegšanas vietās;

| 9. | pauž pilnīgu atbalstu ANO īpašā sūtņa Sīrijā Staffan de Mistura centieniem panākt vietēju uguns pārtraukšanu un īstenot humanitārus pārtraukumus, kuru laikā visas puses ļautu piegādāt humāno palīdzību; atkārtoti aicina ES sākt jaunus diplomātiskus centienus šā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

9.

pauž pilnīgu atbalstu ANO īpašā sūtņa Sīrijā Staffan de Mistura centieniem panākt vietēju uguns pārtraukšanu un īstenot humanitārus pārtraukumus, kuru laikā visas puses ļautu piegādāt humāno palīdzību; atkārtoti aicina ES sākt jaunus diplomātiskus centienus šā mērķa sasniegšanai;

| 10. | atkārtoti aicina ar iekļaujoša un Sīrijas vadīta politiska procesa palīdzību panākt Sīrijas konflikta noturīgu risinājumu, pamatojoties uz 2012. gada jūnija Ženēvas komunikē, kā rezultātā būtu iespējama patiesa politiska pāreja, kura atbilstu Sīrijas iedzīvotāju likumīgajām vēlmēm un ļautu viņiem neatkarīgi un demokrātiski pašiem noteikt savu nākotni; atzinīgi vērtē paziņojumu, ka atjaunotās Ženēvas sarunas starp Asada režīmu, opozīciju, ANO DP dalībvalstīm un reģiona ietekmīgākajām valstīm notiks maijā; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti aicina ar iekļaujoša un Sīrijas vadīta politiska procesa palīdzību panākt Sīrijas konflikta noturīgu risinājumu, pamatojoties uz 2012. gada jūnija Ženēvas komunikē, kā rezultātā būtu iespējama patiesa politiska pāreja, kura atbilstu Sīrijas iedzīvotāju likumīgajām vēlmēm un ļautu viņiem neatkarīgi un demokrātiski pašiem noteikt savu nākotni; atzinīgi vērtē paziņojumu, ka atjaunotās Ženēvas sarunas starp Asada režīmu, opozīciju, ANO DP dalībvalstīm un reģiona ietekmīgākajām valstīm notiks maijā;

| 11. | joprojām ir pārliecināts, ka noturīgu mieru Sīrijā nevarēs panākt, ja visu pušu pārstāvji netiks saukti pie atbildības par konflikta laikā pastrādātajiem noziegumiem, tostarp arī Jarmukas nometnē; atkārtoti aicina situāciju Sīrijā nodot izskatīšanai Starptautiskajai Krimināltiesai; aicina ES un dalībvalstis nopietni apsvērt ANO izmeklēšanas komisijas neseno ieteikumu izpētīt iespēju izveidot īpašu tribunālu Sīrijā pastrādāto noziegumu izmeklēšanai; |
| --- | --- |

11.

joprojām ir pārliecināts, ka noturīgu mieru Sīrijā nevarēs panākt, ja visu pušu pārstāvji netiks saukti pie atbildības par konflikta laikā pastrādātajiem noziegumiem, tostarp arī Jarmukas nometnē; atkārtoti aicina situāciju Sīrijā nodot izskatīšanai Starptautiskajai Krimināltiesai; aicina ES un dalībvalstis nopietni apsvērt ANO izmeklēšanas komisijas neseno ieteikumu izpētīt iespēju izveidot īpašu tribunālu Sīrijā pastrādāto noziegumu izmeklēšanai;

| 12. | uzskata, ka Parlamenta pārstāvjiem, tiklīdz to ļaus drošības apstākļi, ir jādodas uz Jarmukas bēgļu nometni, lai neatkarīgi izvērtētu humanitāro situāciju, koordinējot šo braucienu ar ANO, bet neatkarīgi no Asada režīma vai kādas citas šajā konfliktā iesaistītās puses; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Parlamenta pārstāvjiem, tiklīdz to ļaus drošības apstākļi, ir jādodas uz Jarmukas bēgļu nometni, lai neatkarīgi izvērtētu humanitāro situāciju, koordinējot šo braucienu ar ANO, bet neatkarīgi no Asada režīma vai kādas citas šajā konfliktā iesaistītās puses;

| 13. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO un Arābu valstu līgas īpašajam sūtnim Sīrijā, Persijas līča arābu valstu sadarbības padomes ģenerālsekretāram, Palestīniešu pašpārvaldes prezidentam, Palestīniešu likumdošanas padomei un visām Sīrijas konfliktā iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

13.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO un Arābu valstu līgas īpašajam sūtnim Sīrijā, Persijas līča arābu valstu sadarbības padomes ģenerālsekretāram, Palestīniešu pašpārvaldes prezidentam, Palestīniešu likumdošanas padomei un visām Sīrijas konfliktā iesaistītajām pusēm.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/106 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/106

---

P8_TA(2015)0188

Cilvēktiesību un strādnieku tiesību aktīvistu ieslodzīšana Alžīrijā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīļa rezolūcija par cilvēktiesību un strādnieku tiesību aktīvistu ieslodzīšanu Alžīrijā (2015/2665(RSP))

(2016/C 346/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Alžīriju, jo īpaši 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par preses brīvību Alžīrijā (1) un 2002. gada 10. oktobra rezolūciju par asociācijas līguma noslēgšanu ar Alžīriju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Alžīriju, jo īpaši 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par preses brīvību Alžīrijā (1) un 2002. gada 10. oktobra rezolūciju par asociācijas līguma noslēgšanu ar Alžīriju (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 12. marta rezolūciju par 2013. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (3) un 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību — EP nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 12. marta rezolūciju par 2013. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (3) un 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību — EP nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (4),

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2015. gada 20. aprīļa secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2015. gada 20. aprīļa secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2014. gada 13. maija paziņojumu pēc ES un Alžīrijas Asociācijas padomes astotās sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2014. gada 13. maija paziņojumu pēc ES un Alžīrijas Asociācijas padomes astotās sanāksmes,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2012. gada 15. maija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Īstenojot jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku” (JOIN(2012)0014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2012. gada 15. maija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Īstenojot jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku” (JOIN(2012)0014),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada marta informatīvo paziņojumu par Eiropas Kaimiņattiecību politiku (EKP) 2013. gadā attiecībā uz Alžīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada marta informatīvo paziņojumu par Eiropas Kaimiņattiecību politiku (EKP) 2013. gadā attiecībā uz Alžīriju,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada jūnija deklarāciju par dienvidu kaimiņvalstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada jūnija deklarāciju par dienvidu kaimiņvalstīm,

| — | ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres paziņojumu vizītes laikā Alžīrijā 2012. gada septembrī par Navi Pillay, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres paziņojumu vizītes laikā Alžīrijā 2012. gada septembrī par Navi Pillay,

| — | ņemot vērā ES un Alžīrijas asociācijas nolīgumu, kas stājās spēkā 2005. gada 1. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Alžīrijas asociācijas nolīgumu, kas stājās spēkā 2005. gada 1. septembrī,

| — | ņemot vērā minētā asociācijas nolīguma 2. pantu, kurā noteikts, ka demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību ievērošana ir jāņem vērā pušu iekšpolitikā un ārpolitikā un tas ir nolīguma būtisks elements, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā minētā asociācijas nolīguma 2. pantu, kurā noteikts, ka demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību ievērošana ir jāņem vērā pušu iekšpolitikā un ārpolitikā un tas ir nolīguma būtisks elements,

| — | ņemot vērā Alžīrijas konstitūciju, ko pieņēma referendumā 1996. gada 28. novembrī, un jo īpaši tās 34.–36., 39., 41. un 43. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Alžīrijas konstitūciju, ko pieņēma referendumā 1996. gada 28. novembrī, un jo īpaši tās 34.–36., 39., 41. un 43. pantu,

| — | ņemot vērā uz Alžīrijas parlamenta vēlēšanām nosūtītās ES vēlēšanu novērošanas misijas 2012. gada 5. augusta galīgo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā uz Alžīrijas parlamenta vēlēšanām nosūtītās ES vēlēšanu novērošanas misijas 2012. gada 5. augusta galīgo ziņojumu,

| — | ņemot vērā ES vadlīnijas par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES vadlīnijas par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kuriem pievienojusies arī Alžīrija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kuriem pievienojusies arī Alžīrija,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1948. gada Konvenciju Nr. 87 par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību un SDO 1949. gada Konvenciju Nr. 98 par tiesībām apvienoties un slēgt darba koplīgumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1948. gada Konvenciju Nr. 87 par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību un SDO 1949. gada Konvenciju Nr. 98 par tiesībām apvienoties un slēgt darba koplīgumus,

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Alžīrijā nesen notika protesti pret bezdarbu; tā kā Alžīrijas varasiestādes atzīst, ka demonstrantu prasības ir likumīgas; tā kā tomēr pēdējos četros gados un kopš 2015. gada sākuma vēl intensīvāk cilvēktiesību aizstāvji, tostarp darba tiesību aktīvisti, it īpaši Alžīrijas dienvidu reģionos tiek iebaidīti, mutiski apvainoti, pakļauti varmācībai un tiesiskai vajāšanai, bet vienlaikus pieaug ekonomiskie, sociālie un vides protesti; |
| --- | --- |

A.

tā kā Alžīrijā nesen notika protesti pret bezdarbu; tā kā Alžīrijas varasiestādes atzīst, ka demonstrantu prasības ir likumīgas; tā kā tomēr pēdējos četros gados un kopš 2015. gada sākuma vēl intensīvāk cilvēktiesību aizstāvji, tostarp darba tiesību aktīvisti, it īpaši Alžīrijas dienvidu reģionos tiek iebaidīti, mutiski apvainoti, pakļauti varmācībai un tiesiskai vajāšanai, bet vienlaikus pieaug ekonomiskie, sociālie un vides protesti;

| B. | tā kā darba tiesību aktīvists Mohamed Rag no Bezdarbnieku tiesību aizsardzības nacionālās komitejas (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC) 2015. gada 22. janvārī Laguatas pilsētā tika arestēts un viņam piesprieda 18 mēnešu cietumsodu un naudassodu DZD 20 000 apmērā “par uzbrukumu drošības spēku darbiniekam pienākumu izpildes laikā” un tā kā šis spriedums apelācijas izskatīšanā 2015. gada 18. martā tika atstāts spēkā; |
| --- | --- |

B.

tā kā darba tiesību aktīvists Mohamed Rag no Bezdarbnieku tiesību aizsardzības nacionālās komitejas (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC) 2015. gada 22. janvārī Laguatas pilsētā tika arestēts un viņam piesprieda 18 mēnešu cietumsodu un naudassodu DZD 20 000 apmērā “par uzbrukumu drošības spēku darbiniekam pienākumu izpildes laikā” un tā kā šis spriedums apelācijas izskatīšanā 2015. gada 18. martā tika atstāts spēkā;

| C. | tā kā 2015. gada 28. janvārī Laguatas pilsētā astoņi darba tiesību aktīvisti — CNDDC locekļi Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar un Djaballah Abdelkader — tika arestēti, kad ieradās pilsētas tiesas priekšā prasīt Mohamed Rag atbrīvošanu; tā kā šiem astoņiem aktīvistiem martā tika piespriests viena gada cietumsods ar 6 mēnešus ilgu nosacītu sodu un naudassods DZD 5 000 apmērā “par neatļautu/prettiesisku pulcēšanos” un “par spiediena izdarīšanu uz tiesnešu lēmumiem”; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2015. gada 28. janvārī Laguatas pilsētā astoņi darba tiesību aktīvisti — CNDDC locekļi Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar un Djaballah Abdelkader — tika arestēti, kad ieradās pilsētas tiesas priekšā prasīt Mohamed Rag atbrīvošanu; tā kā šiem astoņiem aktīvistiem martā tika piespriests viena gada cietumsods ar 6 mēnešus ilgu nosacītu sodu un naudassods DZD 5 000 apmērā “par neatļautu/prettiesisku pulcēšanos” un “par spiediena izdarīšanu uz tiesnešu lēmumiem”;

| D. | tā kā Laguatā iepriekšminēto CNDDC aktīvistu tiesas sēdes laikā 2015. gada 11. martā tika izvietots neparasti daudz policistu, tādējādi liedzot sabiedrībai un aizstāvības lieciniekiem iekļūt tiesas zālē, un tā kā ārpus tiesas zāles policija apcietināja un vēlāk atbrīvoja gandrīz 50 mierīgos demonstrantus, kas pauda solidaritāti šiem deviņiem ieslodzītajiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Laguatā iepriekšminēto CNDDC aktīvistu tiesas sēdes laikā 2015. gada 11. martā tika izvietots neparasti daudz policistu, tādējādi liedzot sabiedrībai un aizstāvības lieciniekiem iekļūt tiesas zālē, un tā kā ārpus tiesas zāles policija apcietināja un vēlāk atbrīvoja gandrīz 50 mierīgos demonstrantus, kas pauda solidaritāti šiem deviņiem ieslodzītajiem;

| E. | tā kā, lai gan 2011. gada februārī ārkārtas stāvoklis tika atcelts, reaģējot uz demokrātijas aizstāvju masveida protestu vilni, tomēr miermīlīgas pulcēšanās ierobežojumi tiesību aktos un praksē ir palikuši spēkā, jo īpaši 2001. gada 18. jūnija dekrēts, kas joprojām liedz publiskas demonstrācijas Alžīras pilsētā, un 1991. gada 2. decembra Likums Nr. 91-19 par publisku pulcēšanos un demonstrācijām, kas attiecībā uz visiem sabiedriskiem pasākumiem paredz saņemt iepriekšēju atļauju; tā kā Iekšlietu ministrija reti atļauj publisku pulcēšanos; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai gan 2011. gada februārī ārkārtas stāvoklis tika atcelts, reaģējot uz demokrātijas aizstāvju masveida protestu vilni, tomēr miermīlīgas pulcēšanās ierobežojumi tiesību aktos un praksē ir palikuši spēkā, jo īpaši 2001. gada 18. jūnija dekrēts, kas joprojām liedz publiskas demonstrācijas Alžīras pilsētā, un 1991. gada 2. decembra Likums Nr. 91-19 par publisku pulcēšanos un demonstrācijām, kas attiecībā uz visiem sabiedriskiem pasākumiem paredz saņemt iepriekšēju atļauju; tā kā Iekšlietu ministrija reti atļauj publisku pulcēšanos;

| F. | tā kā jebkuram neatļautu demonstrāciju dalībniekam saskaņā ar Alžīrijas kriminālkodeksa 99. un 100. pantu var piespriest cietumsodu uz laiku no diviem mēnešiem līdz pieciem gadiem; tā kā 2014. gada janvārī — jaunu apvienību reģistrācijas beigu datumā — visas apvienības, kas netika apstiprinātas, tika padarītas par nelikumīgām; tā kā miermīlīgos protestus policija izdzenā, kas dažkārt tiek darīts vardarbīgi, un miermīlīgos demonstrantus var arestēt pirms demonstrācijas, lai tā nevarētu notikt; |
| --- | --- |

F.

tā kā jebkuram neatļautu demonstrāciju dalībniekam saskaņā ar Alžīrijas kriminālkodeksa 99. un 100. pantu var piespriest cietumsodu uz laiku no diviem mēnešiem līdz pieciem gadiem; tā kā 2014. gada janvārī — jaunu apvienību reģistrācijas beigu datumā — visas apvienības, kas netika apstiprinātas, tika padarītas par nelikumīgām; tā kā miermīlīgos protestus policija izdzenā, kas dažkārt tiek darīts vardarbīgi, un miermīlīgos demonstrantus var arestēt pirms demonstrācijas, lai tā nevarētu notikt;

| G. | tā kā 2014. gadā Alžīrijas valdība ieviesa demokrātiju atbalstošas konstitucionālas izmaiņas un solīja veikt turpmākas reformas, lai aizsargātu cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā šo reformu īstenošana līdz šim ir bijusi neapmierinoša; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2014. gadā Alžīrijas valdība ieviesa demokrātiju atbalstošas konstitucionālas izmaiņas un solīja veikt turpmākas reformas, lai aizsargātu cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā šo reformu īstenošana līdz šim ir bijusi neapmierinoša;

| H. | tā kā 2015. gada martā četri citi darba tiesību aktīvisti — CNDDC locekļi Rachid Aouine, Youssef Sultani, Abdelhamid Brahimi un Ferhat Missa — El Vādas pilsētā tika arestēti un viņiem tika izvirzītas apsūdzības par kūdīšanu uz pulcēšanos; tā kā divi no viņiem tika attaisnoti, bet Rachid Aouine tika notiesāts un Youssef Sultani ir brīvībā līdz lietas izskatīšanai tiesā; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2015. gada martā četri citi darba tiesību aktīvisti — CNDDC locekļi Rachid Aouine, Youssef Sultani, Abdelhamid Brahimi un Ferhat Missa — El Vādas pilsētā tika arestēti un viņiem tika izvirzītas apsūdzības par kūdīšanu uz pulcēšanos; tā kā divi no viņiem tika attaisnoti, bet Rachid Aouine tika notiesāts un Youssef Sultani ir brīvībā līdz lietas izskatīšanai tiesā;

| I. | tā kā 2012. gada janvārī stājās spēkā jauns likums par apvienībām (12-06), uzliekot nevalstiskajām organizācijām un pilsoniskās sabiedrības grupām ierobežojumus attiecībā uz apvienību izveidi, darbību, reģistrāciju un piekļuvi ārvalstu finansējumam; tā kā tas paredz arī kriminālsodus nereģistrētu, apturētu un likvidētu apvienību locekļiem, kam var piemērot brīvības atņemšanu uz sešiem mēnešiem un lielu naudassodu, tādējādi ierobežojot biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2012. gada janvārī stājās spēkā jauns likums par apvienībām (12-06), uzliekot nevalstiskajām organizācijām un pilsoniskās sabiedrības grupām ierobežojumus attiecībā uz apvienību izveidi, darbību, reģistrāciju un piekļuvi ārvalstu finansējumam; tā kā tas paredz arī kriminālsodus nereģistrētu, apturētu un likvidētu apvienību locekļiem, kam var piemērot brīvības atņemšanu uz sešiem mēnešiem un lielu naudassodu, tādējādi ierobežojot biedrošanās brīvību;

| J. | tā kā, lai gan 1990. gada 2. jūnija Likums Nr. 90-14 par arodbiedrību tiesību īstenošanu, paredz, ka darba ņēmēji drīkst veidot arodbiedrības, saņemot no iestādēm rakstisku atļauju, tomēr vairākos gadījumos iestādes atteicās izsniegt šādu atļauju, un līdz ar to arodbiedrība nevar likumīgi pārstāvēt darba ņēmējus; |
| --- | --- |

J.

tā kā, lai gan 1990. gada 2. jūnija Likums Nr. 90-14 par arodbiedrību tiesību īstenošanu, paredz, ka darba ņēmēji drīkst veidot arodbiedrības, saņemot no iestādēm rakstisku atļauju, tomēr vairākos gadījumos iestādes atteicās izsniegt šādu atļauju, un līdz ar to arodbiedrība nevar likumīgi pārstāvēt darba ņēmējus;

| K. | tā kā Alžīrijā, kurā notiek pārbaudes saistībā ar tās 2014. gada jūnija pieteikumu pievienoties SDO 87. konvencijai, SDO eksperti vairākos ziņojumos ir norādījuši, ka tiek pārkāptas darba ņēmēju tiesības streikot un veidot arodbiedrības pēc viņu pašu izvēles; |
| --- | --- |

K.

tā kā Alžīrijā, kurā notiek pārbaudes saistībā ar tās 2014. gada jūnija pieteikumu pievienoties SDO 87. konvencijai, SDO eksperti vairākos ziņojumos ir norādījuši, ka tiek pārkāptas darba ņēmēju tiesības streikot un veidot arodbiedrības pēc viņu pašu izvēles;

| L. | tā kā 2012. gadā sākās sarunas par ES un Alžīrijas rīcības plānu saistībā ar EKP; tā kā, atzīstot abu pušu intereses nostiprināt dialogu un sadarbību par drošību un reģionāliem jautājumiem, Komisija 2014. gada martā tomēr pauda bažas par tiesiskās neatkarības trūkumu un situācijas pasliktināšanos attiecībā uz biedrošanās, pulcēšanās un vārda brīvību Alžīrijā; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2012. gadā sākās sarunas par ES un Alžīrijas rīcības plānu saistībā ar EKP; tā kā, atzīstot abu pušu intereses nostiprināt dialogu un sadarbību par drošību un reģionāliem jautājumiem, Komisija 2014. gada martā tomēr pauda bažas par tiesiskās neatkarības trūkumu un situācijas pasliktināšanos attiecībā uz biedrošanās, pulcēšanās un vārda brīvību Alžīrijā;

| M. | tā kā Alžīrija ir ANO Cilvēktiesību padomes locekle kopš 2014. gada janvāra, |
| --- | --- |

M.

tā kā Alžīrija ir ANO Cilvēktiesību padomes locekle kopš 2014. gada janvāra,

| 1. | pauž bažas par miermīlīgo aktīvistu Rachid Aouine, Mohamed Rag, Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar, Djaballah Abdelkader arestu un ieslodzīšanu, jo viņi ir apcietināti, neraugoties uz to, ka viņu darbības ir saskaņā ar Alžīrijas likumiem un atbilst starptautisko cilvēktiesību instrumentiem, kurus Alžīrija ir ratificējusi; prasa viņus atbrīvot un atsaukt visas izvirzītās apsūdzības; |
| --- | --- |

1.

pauž bažas par miermīlīgo aktīvistu Rachid Aouine, Mohamed Rag, Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar, Djaballah Abdelkader arestu un ieslodzīšanu, jo viņi ir apcietināti, neraugoties uz to, ka viņu darbības ir saskaņā ar Alžīrijas likumiem un atbilst starptautisko cilvēktiesību instrumentiem, kurus Alžīrija ir ratificējusi; prasa viņus atbrīvot un atsaukt visas izvirzītās apsūdzības;

| 2. | atgādina. ka Alžīrijai ir saistošs Asociācijas nolīguma 2. pants, ar ko nosaka, ka būtisks tā elements ir tādu principu un instrumentu ievērošana kā demokrātija un cilvēka pamattiesības, Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību harta un ka Alžīrijai līdz ar to ir jāievēro vispārējās cilvēktiesības, tostarp pulcēšanās un biedrošanās brīvība; |
| --- | --- |

2.

atgādina. ka Alžīrijai ir saistošs Asociācijas nolīguma 2. pants, ar ko nosaka, ka būtisks tā elements ir tādu principu un instrumentu ievērošana kā demokrātija un cilvēka pamattiesības, Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību harta un ka Alžīrijai līdz ar to ir jāievēro vispārējās cilvēktiesības, tostarp pulcēšanās un biedrošanās brīvība;

| 3. | uzskata, ka darba tiesību aktīvistu un cilvēktiesību aizstāvju vajāšana un iebiedēšana, tostarp tiesu iestāžu līmenī, ir pretrunā ANO Deklarācijas par cilvēktiesību aizstāvjiem noteikumiem; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka darba tiesību aktīvistu un cilvēktiesību aizstāvju vajāšana un iebiedēšana, tostarp tiesu iestāžu līmenī, ir pretrunā ANO Deklarācijas par cilvēktiesību aizstāvjiem noteikumiem;

| 4. | uzskata, ka tiesības uz taisnīgu tiesu un tiesību uz aizstāvību minimuma nodrošināšana visiem ieslodzītajiem, tostarp darba tiesību aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem atbilst Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) 14. panta 3. punktam, ko Alžīrija ir ratificējusi; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka tiesības uz taisnīgu tiesu un tiesību uz aizstāvību minimuma nodrošināšana visiem ieslodzītajiem, tostarp darba tiesību aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem atbilst Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) 14. panta 3. punktam, ko Alžīrija ir ratificējusi;

| 5. | aicina arī Alžīrijas iestādes nodrošināt un garantēt tiesības uz vārda brīvību, biedrošanos un miermīlīgu pulcēšanos un veikt atbilstīgus pasākumus, ar kuriem nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības aktīvistu un cilvēktiesību aizstāvju drošību un aizsardzību, kā arī garantēt viņiem tiesības īstenot savas leģitīmās un miermīlīgās darbības; |
| --- | --- |

5.

aicina arī Alžīrijas iestādes nodrošināt un garantēt tiesības uz vārda brīvību, biedrošanos un miermīlīgu pulcēšanos un veikt atbilstīgus pasākumus, ar kuriem nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības aktīvistu un cilvēktiesību aizstāvju drošību un aizsardzību, kā arī garantēt viņiem tiesības īstenot savas leģitīmās un miermīlīgās darbības;

| 6. | atgādina par ANO īpašā referenta vārda brīvības veicināšanas un aizsardzības jautājumos ieteikumu Alžīrijas valdībai atcelt 2001. gada 18. jūnija dekrētu, ar ko aizliedz miermīlīgus protestus un jebkādas publiskas demonstrācijas Alžīrā, un attiecībā uz publiskām demonstrācijām aicina ieviest vienkāršas paziņošanas sistēmu, nevis iepriekšējas atļaujas saņemšanu; |
| --- | --- |

6.

atgādina par ANO īpašā referenta vārda brīvības veicināšanas un aizsardzības jautājumos ieteikumu Alžīrijas valdībai atcelt 2001. gada 18. jūnija dekrētu, ar ko aizliedz miermīlīgus protestus un jebkādas publiskas demonstrācijas Alžīrā, un attiecībā uz publiskām demonstrācijām aicina ieviest vienkāršas paziņošanas sistēmu, nevis iepriekšējas atļaujas saņemšanu;

| 7. | aicina Alžīrijas iestādes atcelt Likumu Nr. 12-06 par asociācijām un iesaistīties īstenā dialogā ar pilsonisko sabiedrību, lai izstrādātu jaunu likumu, kas atbilst starptautisko cilvēktiesību standartiem un Alžīrijas konstitūcijai; |
| --- | --- |

7.

aicina Alžīrijas iestādes atcelt Likumu Nr. 12-06 par asociācijām un iesaistīties īstenā dialogā ar pilsonisko sabiedrību, lai izstrādātu jaunu likumu, kas atbilst starptautisko cilvēktiesību standartiem un Alžīrijas konstitūcijai;

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka kopš 2012. gada 12 arodbiedrībām ir izsniegtas licences; atgādina par to, ka administratīvos pasākumus nedrīkst veikt tādēļ, lai atsauktu juridisko statusu neatkarīgām apvienībām, kas cenšas darboties ārpus tagadējās arodbiedrību organizācijas; aicina Alžīrijas iestādes atļaut likumīgi reģistrēties jaunā arodbiedrībām un ievērot SDO īstenotās konvencijas, kuras Alžīrija ir ratificējusi, jo īpaši Konvenciju Nr. 87 par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību un Konvenciju Nr. 98 par tiesībām apvienoties un slēgt darba koplīgumus; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē to, ka kopš 2012. gada 12 arodbiedrībām ir izsniegtas licences; atgādina par to, ka administratīvos pasākumus nedrīkst veikt tādēļ, lai atsauktu juridisko statusu neatkarīgām apvienībām, kas cenšas darboties ārpus tagadējās arodbiedrību organizācijas; aicina Alžīrijas iestādes atļaut likumīgi reģistrēties jaunā arodbiedrībām un ievērot SDO īstenotās konvencijas, kuras Alžīrija ir ratificējusi, jo īpaši Konvenciju Nr. 87 par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību un Konvenciju Nr. 98 par tiesībām apvienoties un slēgt darba koplīgumus;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Alžīrija ir ratificējusi gandrīz visus starptautiskos cilvēktiesību līgumus; mudina palielināt Alžīrijas iesaistīšanos ANO darbā un uzlabot sadarbību ar to, jo īpaši attiecībā uz Starptautisko Darba organizāciju un Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroju; aicina Alžīrijas iestādes izmantot ANO īpašās procedūras, tostarp uzaicinot īpašos referentus apmeklēt valsti, kā arī aicina ņemt vērā viņu ieteikumus; turklāt aicina Alžīriju izvērst aktīvu sadarbību ar Āfrikas Savienības cilvēktiesību instrumentiem, jo īpaši ar īpašu referentu par cilvēktiesību aizstāvju jautājumiem; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka Alžīrija ir ratificējusi gandrīz visus starptautiskos cilvēktiesību līgumus; mudina palielināt Alžīrijas iesaistīšanos ANO darbā un uzlabot sadarbību ar to, jo īpaši attiecībā uz Starptautisko Darba organizāciju un Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroju; aicina Alžīrijas iestādes izmantot ANO īpašās procedūras, tostarp uzaicinot īpašos referentus apmeklēt valsti, kā arī aicina ņemt vērā viņu ieteikumus; turklāt aicina Alžīriju izvērst aktīvu sadarbību ar Āfrikas Savienības cilvēktiesību instrumentiem, jo īpaši ar īpašu referentu par cilvēktiesību aizstāvju jautājumiem;

| 10. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un ES dalībvalstis nodrošināt, ka ES vis-à-vis Alžīriju ir skaidra un principāla politika, kas ietver cilvēktiesību dialogu atbilstīgi ES stratēģiskajam satvaram par cilvēktiesībām un demokrātiju; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi un dalībvalstis nodrošināt, ka politikas, drošības un cilvēktiesību dialogā ar Alžīriju principiāla uzmanība tiek veltīta visām trim dimensijām un tāpēc aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) noteikt skaidrus kritērijus un rādītājus, ar kuriem uzraudzīt ES mērķus un izvērtēt progresu tādās jomās kā cilvēktiesības, nesodāmība, pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvība, tiesiskums un cilvēktiesību aizstāvju situācija Alžīrijā; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un ES dalībvalstis nodrošināt, ka ES vis-à-vis Alžīriju ir skaidra un principāla politika, kas ietver cilvēktiesību dialogu atbilstīgi ES stratēģiskajam satvaram par cilvēktiesībām un demokrātiju; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi un dalībvalstis nodrošināt, ka politikas, drošības un cilvēktiesību dialogā ar Alžīriju principiāla uzmanība tiek veltīta visām trim dimensijām un tāpēc aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) noteikt skaidrus kritērijus un rādītājus, ar kuriem uzraudzīt ES mērķus un izvērtēt progresu tādās jomās kā cilvēktiesības, nesodāmība, pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvība, tiesiskums un cilvēktiesību aizstāvju situācija Alžīrijā;

| 11. | mudina Alžīrijas iestādes, Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi un EĀDD nākamajā ES un Alžīrijas rīcības plānā iekļaut principiālu sadaļu par cilvēktiesībām, kurā paustu stingru politisko apņēmību kopīgi panākt, ka cilvēktiesības tiktu atzītas un aizsargātas de jure un de facto saskaņā ar Alžīrijas konstitūciju, starptautiskajiem cilvēktiesību līgumiem un Āfrikas reģionālajiem cilvēktiesību instrumentiem, kuriem Alžīrija ir līgumslēdzēja puse; uzskata, ka ES un Alžīrijas rīcības plānā ir jāietver īpaši cilvēktiesību mērķi, kam papildus noteiktu Alžīrijā veicamo reformu grafiku, konstruktīvi iesaistot neatkarīgu pilsonisko sabiedrību; prasa Alžīrijā par vienu no mērķiem izvirzīt regulāru cilvēktiesību situācijas novērtēšanu; |
| --- | --- |

11.

mudina Alžīrijas iestādes, Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi un EĀDD nākamajā ES un Alžīrijas rīcības plānā iekļaut principiālu sadaļu par cilvēktiesībām, kurā paustu stingru politisko apņēmību kopīgi panākt, ka cilvēktiesības tiktu atzītas un aizsargātas de jure un de facto saskaņā ar Alžīrijas konstitūciju, starptautiskajiem cilvēktiesību līgumiem un Āfrikas reģionālajiem cilvēktiesību instrumentiem, kuriem Alžīrija ir līgumslēdzēja puse; uzskata, ka ES un Alžīrijas rīcības plānā ir jāietver īpaši cilvēktiesību mērķi, kam papildus noteiktu Alžīrijā veicamo reformu grafiku, konstruktīvi iesaistot neatkarīgu pilsonisko sabiedrību; prasa Alžīrijā par vienu no mērķiem izvirzīt regulāru cilvēktiesību situācijas novērtēšanu;

| 12. | aicina EĀDD un dalībvalstis cieši uzraudzīt visus tiesāšanas un tiesvedības procesus pret cilvēktiesību aizstāvjiem un darba tiesību aktīvistiem, nodrošinot ES delegācijas un Alžīrijā esošo dalībvalstu vēstniecību pārstāvju klātbūtni, un aicina par šiem jautājumiem ziņot Parlamentam; |
| --- | --- |

12.

aicina EĀDD un dalībvalstis cieši uzraudzīt visus tiesāšanas un tiesvedības procesus pret cilvēktiesību aizstāvjiem un darba tiesību aktīvistiem, nodrošinot ES delegācijas un Alžīrijā esošo dalībvalstu vēstniecību pārstāvju klātbūtni, un aicina par šiem jautājumiem ziņot Parlamentam;

| 13. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES delegācijai Alžīrijā, Alžīrijas valdībai, ANO ģenerālsekretāram un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

13.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES delegācijai Alžīrijā, Alžīrijas valdībai, ANO ģenerālsekretāram un ANO Cilvēktiesību padomei.

---

(1)  OV C 124 E, 25.5.2006., 567. lpp.

(2)  OV C 279 E, 20.11.2003., 115. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0076.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0446.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2015. gada 28. aprīļa

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/110 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/110

---

P8_TA(2015)0096

Komisāra amata kandidātu finansiālo interešu deklarāciju pārbaude (Reglamenta XVI pielikuma 1. panta a) apakšpunkta interpretācija)

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa lēmums par komisāra amata kandidātu finansiālo interešu deklarāciju pārbaudi (Reglamenta XVI pielikuma 1. panta a) apakšpunkta interpretācija) (2015/2047(REG))

(2016/C 346/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētājas 2015. gada 9. aprīļa vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētājas 2015. gada 9. aprīļa vēstuli,

| — | ņemot vērā Reglamenta 226. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 226. pantu,

| 1. | nolemj piemērot šādu Reglamenta XVI pielikuma 1. panta a) apakšpunkta interpretāciju:"
  “Komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarācijas pārbaude, ko veic par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja, ietver ne tikai pārbaudi par to, vai deklarācija ir pilnībā aizpildīta, bet arī to, vai no deklarācijas satura varētu būt iespējams interešu konflikts. Tādā gadījumā par uzklausīšanu atbildīgajai komitejai jālemj, vai no komisāra amata kandidāta ir vai nav nepieciešama papildu informācija.” |
| --- | --- |

1.

nolemj piemērot šādu Reglamenta XVI pielikuma 1. panta a) apakšpunkta interpretāciju:"

“Komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarācijas pārbaude, ko veic par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja, ietver ne tikai pārbaudi par to, vai deklarācija ir pilnībā aizpildīta, bet arī to, vai no deklarācijas satura varētu būt iespējams interešu konflikts. Tādā gadījumā par uzklausīšanu atbildīgajai komitejai jālemj, vai no komisāra amata kandidāta ir vai nav nepieciešama papildu informācija.”

| 2. | uzdod priekšsēdētajam informatīvos nolūkos nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētajam informatīvos nolūkos nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2015. gada 28. aprīļa

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/111

---

P8_TA(2015)0097

Starptautiskā konvencija par zvejas kuģu apkalpei piemērojamiem standartiem ***

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstis pilnvaro Eiropas Savienības interesēs kļūt par pusēm Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Starptautiskajā konvencijā par zvejas kuģu apkalpes sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 346/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15528/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15528/2014),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 46. pantu, 53. panta 1. punktu, 62. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C8-0295/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 46. pantu, 53. panta 1. punktu, 62. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C8-0295/2014),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ieteikumu (A8-0064/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ieteikumu (A8-0064/2015),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/112

---

P8_TA(2015)0098

Budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projekts — 2014.-2020. gada DFS pārskatīšana

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektu, III iedaļa — Komisija (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD))

(2016/C 346/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2014. gada 17. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2014. gada 17. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3) (DFS regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3) (DFS regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 20. janvārī (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 20. janvārī (COM(2015)0016),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 21. aprīlī un nosūtīja Parlamentam 2015. gada 22. aprīlī (07660/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 21. aprīlī un nosūtīja Parlamentam 2015. gada 22. aprīlī (07660/2015),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.-2020. gadam (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.-2020. gadam (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu, kā arī Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A8-0138/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu, kā arī Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A8-0138/2015),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projekts ir saistīts ar priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza DFS regulu (COM(2015)0015), kā norādīts tās 19. pantā; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projekts ir saistīts ar priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza DFS regulu (COM(2015)0015), kā norādīts tās 19. pantā;

| B. | tā kā DFS regulas 19. pantā ir paredzēta daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšana, ja tiek vēlu pieņemti dalītas pārvaldības noteikumi vai programmas, lai 2014. gadā neizmantotās piešķirtās summas pārvietotu uz turpmākiem gadiem, pārsniedzot izdevumu atbilstīgo maksimālo apjomu; |
| --- | --- |

B.

tā kā DFS regulas 19. pantā ir paredzēta daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšana, ja tiek vēlu pieņemti dalītas pārvaldības noteikumi vai programmas, lai 2014. gadā neizmantotās piešķirtās summas pārvietotu uz turpmākiem gadiem, pārsniedzot izdevumu atbilstīgo maksimālo apjomu;

| C. | tā kā dalītās pārvaldības programmām DFS regulas 19. panta izpratnē 2014. gadā tika atceltas saistību apropriācijas EUR 21 043 639 478 apmērā pašreizējās cenās, un šī summa atbilst 2014. gada programmu daļām, ko nevarēja ne izmantot 2014. gadā, ne arī pārnest uz 2015. gadu; |
| --- | --- |

C.

tā kā dalītās pārvaldības programmām DFS regulas 19. panta izpratnē 2014. gadā tika atceltas saistību apropriācijas EUR 21 043 639 478 apmērā pašreizējās cenās, un šī summa atbilst 2014. gada programmu daļām, ko nevarēja ne izmantot 2014. gadā, ne arī pārnest uz 2015. gadu;

| D. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektā paredzēts pārvietot lielāko daļu no šiem piešķirtajiem līdzekļiem uz 2015. gada budžetu, mazākus pārvietojumus iekļaujot 2016. un 2017. gada budžeta projektos; |
| --- | --- |

D.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektā paredzēts pārvietot lielāko daļu no šiem piešķirtajiem līdzekļiem uz 2015. gada budžetu, mazākus pārvietojumus iekļaujot 2016. un 2017. gada budžeta projektos;

| E. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektā ir ierosināts 2015. gadā par EUR 16 476,4 miljoniem palielināt saistību apropriācijas dažādiem dalītas pārvaldības fondiem, kas iekļauti 1.b izdevumu apakškategorijā, 2. izdevumu kategorijā un 3. izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektā ir ierosināts 2015. gadā par EUR 16 476,4 miljoniem palielināt saistību apropriācijas dažādiem dalītas pārvaldības fondiem, kas iekļauti 1.b izdevumu apakškategorijā, 2. izdevumu kategorijā un 3. izdevumu kategorijā;

| F. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektā ir ierosināts arī palielinājums par EUR 2,5 miljoniem Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (IPA II) 4. izdevumu kategorijā, lai saglabātu līdzīgu pieeju starp iemaksām no 4. izdevumu kategorijas un 1.b izdevumu apakškategorijas Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF) — Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) programmām, |
| --- | --- |

F.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektā ir ierosināts arī palielinājums par EUR 2,5 miljoniem Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (IPA II) 4. izdevumu kategorijā, lai saglabātu līdzīgu pieeju starp iemaksām no 4. izdevumu kategorijas un 1.b izdevumu apakškategorijas Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF) — Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) programmām,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektu un Padomes nostāju attiecībā uz šo budžeta grozījuma projektu; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektu un Padomes nostāju attiecībā uz šo budžeta grozījuma projektu;

| 2. | atgādina, ka šāda DFS regulas pārskatīšana ir standarta procedūra, kas tiek veikta katra DFS perioda sākumā, un ka attiecīgais budžeta grozījuma projekts ir jāpielāgo šai pārskatīšanai; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka šāda DFS regulas pārskatīšana ir standarta procedūra, kas tiek veikta katra DFS perioda sākumā, un ka attiecīgais budžeta grozījuma projekts ir jāpielāgo šai pārskatīšanai;

| 3. | atgādina, ka Eiropas pilsoņiem un ekonomikai visās dalībvalstīs ir svarīgi, lai 2014. gadā neizmantotās apropriācijas varētu tikt pārvietotas uz turpmākajiem gadiem un tādējādi sekmētu darbvietu izveidi un izaugsmi; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka Eiropas pilsoņiem un ekonomikai visās dalībvalstīs ir svarīgi, lai 2014. gadā neizmantotās apropriācijas varētu tikt pārvietotas uz turpmākajiem gadiem un tādējādi sekmētu darbvietu izveidi un izaugsmi;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka uz 2015. gadu tika pārvietots maksimāli liels 2014. gadā neizlietoto apropriāciju apmērs, kas ļaus izvairīties no netaisnīgas attieksmes pret atsevišķām dalībvalstīm, reģioniem vai darbības programmām, paātrinās kohēzijas politikas īstenošanu un izpildi un palīdzēs izvairīties no maksājumu koncentrācijas DFS perioda beigās; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka uz 2015. gadu tika pārvietots maksimāli liels 2014. gadā neizlietoto apropriāciju apmērs, kas ļaus izvairīties no netaisnīgas attieksmes pret atsevišķām dalībvalstīm, reģioniem vai darbības programmām, paātrinās kohēzijas politikas īstenošanu un izpildi un palīdzēs izvairīties no maksājumu koncentrācijas DFS perioda beigās;

| 5. | tomēr pauž bažas par ilgtermiņa ietekmi, ko šī atlikšana uz vienu gadu radīs attiecībā uz maksājumu vispārējo stāvokli; tādēļ aicina Komisiju cieši uzraudzīt īstenošanu un darīt visu iespējamo, lai izvairītos no lavīnas efekta saistībā ar nesamaksātajiem rēķiniem, iesniedzot atbilstīgus priekšlikumus, lai vajadzības gadījumā koriģētu maksājumu apropriāciju gada apmēru saskaņā ar attiecīgajiem DFS regulas noteikumiem; |
| --- | --- |

5.

tomēr pauž bažas par ilgtermiņa ietekmi, ko šī atlikšana uz vienu gadu radīs attiecībā uz maksājumu vispārējo stāvokli; tādēļ aicina Komisiju cieši uzraudzīt īstenošanu un darīt visu iespējamo, lai izvairītos no lavīnas efekta saistībā ar nesamaksātajiem rēķiniem, iesniedzot atbilstīgus priekšlikumus, lai vajadzības gadījumā koriģētu maksājumu apropriāciju gada apmēru saskaņā ar attiecīgajiem DFS regulas noteikumiem;

| 6. | vērš uzmanību uz to, ka attiecībā uz lēmumu pārvietot lielāko daļu 2014. gadā neizlietoto apropriāciju uz 2015. gadu Komisijai, iespējams, būs jāizmanto elastīga pieeja, lai risinātu grūtības, kas varētu rasties saistībā ar nevienmērīgu finansiālo profilu, kura dēļ apropriācijas var palikt neizlietotas laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam; aicina Komisiju, pamatojoties uz līdzīgu pieredzi, kas tika gūta saistībā ar programmu vēlīnu apstiprināšanu, ierosināt atbilstīgus pasākumus gadījumā, ja šāda situācija varētu rasties; |
| --- | --- |

6.

vērš uzmanību uz to, ka attiecībā uz lēmumu pārvietot lielāko daļu 2014. gadā neizlietoto apropriāciju uz 2015. gadu Komisijai, iespējams, būs jāizmanto elastīga pieeja, lai risinātu grūtības, kas varētu rasties saistībā ar nevienmērīgu finansiālo profilu, kura dēļ apropriācijas var palikt neizlietotas laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam; aicina Komisiju, pamatojoties uz līdzīgu pieredzi, kas tika gūta saistībā ar programmu vēlīnu apstiprināšanu, ierosināt atbilstīgus pasākumus gadījumā, ja šāda situācija varētu rasties;

| 7. | uzsver nepieciešamību savlaicīgi vienoties par šo budžeta grozījuma projektu, lai varētu ātri pieņemt visas attiecīgās programmas; |
| --- | --- |

7.

uzsver nepieciešamību savlaicīgi vienoties par šo budžeta grozījuma projektu, lai varētu ātri pieņemt visas attiecīgās programmas;

| 8. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektu; |
| --- | --- |

8.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2015 projektu;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 1/2015 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 1/2015 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai, Reģionu komitejai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai, Reģionu komitejai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 69, 13.3.2015.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  OV L 103, 22.4.2015., 1. lpp.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/114

---

P8_TA(2015)0099

E-Call transportlīdzekļa sistēmas izveidošana ***II

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma “112” bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2016/C 346/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05130/3/2015 – C8-0063/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05130/3/2015 – C8-0063/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 19. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 19. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0316), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0316),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0053/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0053/2015),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 341, 21.11.2013., 47. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 26.2.2014., P7_TA(2014)0154.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/115

---

P8_TA(2015)0100

Degvielas kvalitātes direktīva un Atjaunojamo energoresursu direktīva ***II

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti, un Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2016/C 346/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10710/2/2014 – C8-0004/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10710/2/2014 – C8-0004/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 17. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 17. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0595), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0595),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 1. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 1. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 69. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0025/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0025/2015),

| 1. | apstiprina turpmāk norādīto nostāju otrajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina turpmāk norādīto nostāju otrajā lasījumā;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 198, 10.7.2013., 56. lpp.

(2)  2013. gada 11. septembrī pieņemtie teksti P7_TA(2013)0357.

---

P8_TC2-COD(2012)0288

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2015. gada 28. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/..., ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti, un Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2015/1513.)

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/116

---

P8_TA(2015)0101

Vieglās plastmasas iepirkumu maisiņu patēriņa samazināšana ***II

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu ar ko groza Direktīvu 94/62/EK attiecībā uz vieglās plastmasas iepirkumu maisiņu patēriņa samazināšanu (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2016/C 346/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05094/1/2015 – C8-0064/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05094/1/2015 – C8-0064/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 26. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 26. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 3. aprīļa atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 3. aprīļa atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0761), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0761),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0130/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0130/2015),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

3.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 214, 8.7.2014., 40. lpp.

(2)  OV C 174, 7.6.2014., 43. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, 16.4.2014., P7_TA(2014)0417.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta paziņojums

Eiropas Parlaments ņem vērā Komisijas paziņojumu saistībā ar vienošanos par Direktīvas 94/62/EK grozīšanu, lai samazinātu plastmasas iepirkumu maisiņu patēriņu.

Kā Komisija apgalvoja savā paskaidrojuma rakstā, tās sākotnējā priekšlikuma mērķis bija “ierobežot nelabvēlīgo ietekmi uz vidi, jo īpaši saistībā ar piegružošanu, sekmēt to, ka tiek novērsta atkritumu rašanās, un to, ka tiek efektīvāk izmantoti resursi, vienlaikus ierobežojot nelabvēlīgu sociāli ekonomisko ietekmi. Konkrētāk, šā priekšlikuma mērķis ir samazināt plastmasas iepirkumu maisiņu patēriņu Eiropas Savienībā attiecībā uz plastmasas iepirkumu maisiņiem, kuru materiāla biezums nepārsniedz 50 mikronus (0,05 milimetrus).”

Eiropas Parlaments uzskata, ka teksts, par kuru vienojās likumdevēji, pilnībā atbilst Komisijas priekšlikuma mērķiem.

Ietekmes novērtējumā Komisija secināja, ka “kombinēt atkritumu rašanās novēršanas mērķi ES līmenī ar skaidru ieteikumu dalībvalstīm izmantot cenu noteikšanu, kā arī iespēju dalībvalstīm piemērot tirgus ierobežojumus, atkāpjoties no 18. panta prasībām [...], būtu visefektīvākā pieeja, lai sasniegtu vērienīgus rezultātus vides jomā, vienlaikus nodrošinot pozitīvu ekonomisku ietekmi, mazinot negatīvo ietekmi uz nodarbinātību, nodrošinot pieņemamību sabiedrībai, kā arī sniedzot ieguldījumu plašākas izpratnes veicināšanā ilgtspējīga patēriņa jomā”.

Eiropas Parlaments uzskata, ka galīga redakcija, par kuru panākta vienošanās, ir pamatota uz šo visefektīvāko pieeju, kas izklāstīta Komisijas veiktajā ietekmes novērtējumā, un tajā paredzētie noteikumi dalībvalstīm ir atbilstīgi, lai nodrošinātu plastmasas maisiņu patēriņa efektīvu samazinājumu visā Savienībā.

Turklāt Eiropas Parlaments atgādina, ka saskaņā ar 2003. gada Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 30. punktu lemt par to, vai pirms būtisku grozījumu izdarīšanas ir nepieciešams ietekmes novērtējums, ir likumdevēju ziņā.

Eiropas Parlaments atgādina, ka saskaņā ar LES 13. panta 2. punktu “iestādes īsteno pilnīgu savstarpēju sadarbību”. Parlaments augstu vērtē Komisijas ieguldījumu, cenšoties panākt iestāžu sarunu noslēgšanu. Tomēr Parlaments pauž nožēlu par to, ka Komisijas deklarācijā ir izskatīti jautājumi, kuri jau tika pienācīgi izskatīti likumdošanas procedūras laikā.

Visbeidzot Parlaments atgādina, ka Komisija, būdama Līgumu izpildes uzraudzītāja, ir pilnībā atbildīga par to, lai Savienības tiesību akti dalībvalstīs tiktu piemēroti pareizi.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/118 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/118

---

P8_TA(2015)0102

Jūras transporta oglekļa dioksīda emisijas ***II

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, paziņošanu un verifikāciju un par grozījumiem Direktīvā 2009/16/EK (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2016/C 346/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (17086/1/2014 – C8-0072/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (17086/1/2014 – C8-0072/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 16. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 16. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0480), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0480),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0122/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0122/2015),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 67, 6.3.2014., 70. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 16.04.2014., P7_TA(2014)0424.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/119 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/119

---

P8_TA(2015)0103

Eiropas statistika ***II

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2016/C 346/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05161/2/2015 – C8-0073/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05161/2/2015 – C8-0073/2015),

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Spānijas Deputātu kongress un Spānijas Senāts, un Austrijas Federālā padome un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Spānijas Deputātu kongress un Spānijas Senāts, un Austrijas Federālā padome un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 6. novembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 6. novembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0167),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārā komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0137/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārā komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0137/2015),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 374, 4.12.2012., 2. lpp.

(2)  2013. gada 21. novembrī pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0505.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/120 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/120

---

P8_TA(2015)0104

Daudzgadu plāns mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīlī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 346/27)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā (16), kuras līgumslēdzēja puse ir Savienība, ir paredzēti saglabāšanas pienākumi, tostarp izmantojamo sugu populāciju uzturēšana vai atjaunošana tādā apmērā, kas vajadzīgs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma nodrošināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā (16), kuras līgumslēdzēja puse ir Savienība, ir paredzēti saglabāšanas pienākumi, tostarp izmantojamo sugu populāciju uzturēšana vai atjaunošana tādā apmērā, kas vajadzīgs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma nodrošināšanai.

| (1) | Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā (16), kuras līgumslēdzēja puse ir Savienība, ir paredzēti saglabāšanas pienākumi, tostarp izmantojamo sugu populāciju uzturēšana vai atjaunošana tādā apmērā, kas vajadzīgs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma nodrošināšanai
  , ievērojot attiecīgus ekoloģiskos un ekonomiskos faktorus
  . |
| --- | --- |

(1)

Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā (16), kuras līgumslēdzēja puse ir Savienība, ir paredzēti saglabāšanas pienākumi, tostarp izmantojamo sugu populāciju uzturēšana vai atjaunošana tādā apmērā, kas vajadzīgs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma nodrošināšanai
  , ievērojot attiecīgus ekoloģiskos un ekonomiskos faktorus
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir paredzēti kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumi, kas ir saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām. Daži no KZP mērķiem ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras ilgtspēju no vides viedokļa,
  piemērot
  piesardzīgu pieeju
  zvejniecības pārvaldībā
  un
  ieviest
  ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir paredzēti kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumi, kas ir saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām. Daži no KZP mērķiem ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras ilgtspēju no vides viedokļa,
  piemērot
  piesardzīgu pieeju
  zvejniecības pārvaldībā
  un
  ieviest
  ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir paredzēti kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumi, kas ir saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām. Daži no KZP mērķiem ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras ilgtspēju no
  sociālekonomiskā un
  vides viedokļa,
  līdzsvaroti piemērojot
  piesardzīgu pieeju un ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir paredzēti kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumi, kas ir saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām. Daži no KZP mērķiem ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras ilgtspēju no
  sociālekonomiskā un
  vides viedokļa,
  līdzsvaroti piemērojot
  piesardzīgu pieeju un ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Šīs regulas izveidotais vairāksugu pārvaldības plāns paredz, ka vairāk jāņem vērā plāna aptverto sugu atšķirīgās ekoloģiskās lomas un funkcijas. Tā kā dažādās sugas lielā mērā mijiedarbojas, vienlaicīgi panākt visu sugu maksimālu ilgtspējīgu nozveju nevar un ir jālemj, kuras sugas vajadzētu noteikt par prioritārām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Šīs regulas izveidotais vairāksugu pārvaldības plāns paredz, ka vairāk jāņem vērā plāna aptverto sugu atšķirīgās ekoloģiskās lomas un funkcijas. Tā kā dažādās sugas lielā mērā mijiedarbojas, vienlaicīgi panākt visu sugu maksimālu ilgtspējīgu nozveju nevar un ir jālemj, kuras sugas vajadzētu noteikt par prioritārām.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

7.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7b) | Padomei un Eiropas Parlamentam būtu jāņem vērā jaunākie ICES ieteikumi un ziņojumi par maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, lai nodrošinātu, ka šī regula cik iespējams atbilst jaunākajai informācijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7b)

Padomei un Eiropas Parlamentam būtu jāņem vērā jaunākie ICES ieteikumi un ziņojumi par maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, lai nodrošinātu, ka šī regula cik iespējams atbilst jaunākajai informācijai.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

7.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7c) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/56/EK

   (1bis)

  (turpmāk “Jūras stratēģijas pamatdirektīva”) komerciāli izmantoto zivju krājumu dabiskie sadalījumi pēc vecuma un izmēra ir svarīgi rādītāji jūras vides laba ekoloģiskā stāvokļa panākšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7c)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/56/EK

   (1bis)

  (turpmāk “Jūras stratēģijas pamatdirektīva”) komerciāli izmantoto zivju krājumu dabiskie sadalījumi pēc vecuma un izmēra ir svarīgi rādītāji jūras vides laba ekoloģiskā stāvokļa panākšanai.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Ir
  lietderīgi
  izveidot vairāksugu zvejniecību plānu, ņemot vērā mencas, reņģes un brētliņas krājumu savstarpējo dinamiku un neatstājot bez ievērības arī šo krājumu zvejniecībā gūtās piezvejas sugu – jūras zeltplekstes, gludā romba, plekstes un akmeņplekstes – krājumus Baltijas jūrā. Šā plāna mērķim vajadzētu būt panākt
  un uzturēt maksimālo
  ilgtspējīgas ieguves apjomu no attiecīgajiem krājumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Ir
  lietderīgi
  izveidot vairāksugu zvejniecību plānu, ņemot vērā mencas, reņģes un brētliņas krājumu savstarpējo dinamiku un neatstājot bez ievērības arī šo krājumu zvejniecībā gūtās piezvejas sugu – jūras zeltplekstes, gludā romba, plekstes un akmeņplekstes – krājumus Baltijas jūrā. Šā plāna mērķim vajadzētu būt panākt
  un uzturēt maksimālo
  ilgtspējīgas ieguves apjomu no attiecīgajiem krājumiem.

| (8) | Galvenais mērķis ir
  izveidot vairāksugu zvejniecību plānu, ņemot vērā mencas, reņģes un brētliņas krājumu savstarpējo dinamiku un neatstājot bez ievērības arī šo krājumu zvejniecībā gūtās piezvejas sugu – jūras zeltplekstes, gludā romba, plekstes un akmeņplekstes – krājumus Baltijas jūrā. Šā plāna mērķim vajadzētu būt
  atjaunot,
  panākt
  un uzturēt attiecīgo sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt
  ilgtspējīgas ieguves apjomu no attiecīgajiem krājumiem
  , cik vien iespējams samazinot ietekmi uz citām sugām, piemēram, jūras putniem, un jūras vidi kopumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktu
  . |
| --- | --- |

(8)

Galvenais mērķis ir
  izveidot vairāksugu zvejniecību plānu, ņemot vērā mencas, reņģes un brētliņas krājumu savstarpējo dinamiku un neatstājot bez ievērības arī šo krājumu zvejniecībā gūtās piezvejas sugu – jūras zeltplekstes, gludā romba, plekstes un akmeņplekstes – krājumus Baltijas jūrā. Šā plāna mērķim vajadzētu būt
  atjaunot,
  panākt
  un uzturēt attiecīgo sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt
  ilgtspējīgas ieguves apjomu no attiecīgajiem krājumiem
  , cik vien iespējams samazinot ietekmi uz citām sugām, piemēram, jūras putniem, un jūras vidi kopumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktu
  .

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Mencas un pelaģisko krājumu izmantošana nedrīkstētu apdraudēt to krājumu ilgtspēju, no kuriem šajās zvejniecībās gūst piezvejas, un tie ir jūras zeltplekstes, gludā romba, plekstes un akmeņplekstes Baltijas jūras krājumi. Tāpēc ar plānu būtu jātiecas arī nodrošināt šo piezvejas krājumu saglabāšanu apmērā, kas ir lielāks par piesardzīgai pieejai atbilstošu biomasas apjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Mencas un pelaģisko krājumu izmantošana nedrīkstētu apdraudēt to krājumu ilgtspēju, no kuriem šajās zvejniecībās gūst piezvejas, un tie ir jūras zeltplekstes, gludā romba, plekstes un akmeņplekstes Baltijas jūras krājumi. Tāpēc ar plānu būtu jātiecas arī nodrošināt šo piezvejas krājumu saglabāšanu apmērā, kas ir lielāks par piesardzīgai pieejai atbilstošu biomasas apjomu.

| (9) | Mencas un pelaģisko krājumu izmantošana nedrīkstētu apdraudēt to krājumu ilgtspēju, no kuriem šajās zvejniecībās gūst piezvejas, un tie ir jūras zeltplekstes, gludā romba, plekstes un akmeņplekstes Baltijas jūras krājumi. Tāpēc ar plānu būtu jātiecas arī nodrošināt šo piezvejas krājumu saglabāšanu apmērā, kas ir lielāks par piesardzīgai
  ekosistēmas
  pieejai
  zvejniecības pārvaldībā
  atbilstošu biomasas apjomu
  un kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu
  . |
| --- | --- |

(9)

Mencas un pelaģisko krājumu izmantošana nedrīkstētu apdraudēt to krājumu ilgtspēju, no kuriem šajās zvejniecībās gūst piezvejas, un tie ir jūras zeltplekstes, gludā romba, plekstes un akmeņplekstes Baltijas jūras krājumi. Tāpēc ar plānu būtu jātiecas arī nodrošināt šo piezvejas krājumu saglabāšanu apmērā, kas ir lielāks par piesardzīgai
  ekosistēmas
  pieejai
  zvejniecības pārvaldībā
  atbilstošu biomasas apjomu
  un kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu
  .

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir, ņemot vērā labākos zinātniskos ieteikumus, pakāpeniski izskaust izmetumus, izvairoties no nevēlamas piezvejas un samazinot to. Šo mērķi var sasniegt, uzlabojot zvejas rīku un prakses selektivitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir, ņemot vērā labākos zinātniskos ieteikumus, pakāpeniski izskaust izmetumus, izvairoties no nevēlamas piezvejas un samazinot to. Šo mērķi var sasniegt, uzlabojot zvejas rīku un prakses selektivitāti.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar mērķapjomiem, kas paredzēti daudzgadu plānos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar mērķapjomiem, kas paredzēti daudzgadu plānos.

| (11) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar mērķapjomiem, kas paredzēti daudzgadu plānos.
  Nosakot līmeņus, kas jāsasniedz zvejas izraisītas zivju mirstības un biomasas aspektā, būtu jāņem vērā jaunākie zinātniskie ieteikumi. |
| --- | --- |

(11)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar mērķapjomiem, kas paredzēti daudzgadu plānos.
  Nosakot līmeņus, kas jāsasniedz zvejas izraisītas zivju mirstības un biomasas aspektā, būtu jāņem vērā jaunākie zinātniskie ieteikumi.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Tāpēc būtu jānosaka šie mērķapjomi un, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu (19), jāizsaka tie ar zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Tāpēc būtu jānosaka šie mērķapjomi un, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu (19), jāizsaka tie ar zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājiem.

| (12) | Tāpēc būtu jānosaka šie mērķapjomi un, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu (19), jāizsaka tie ar zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājiem
  , kuri ļauj atjaunot un uzturēt zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Par izmantošanas augšējo robežu būtu jānosaka izmantošana maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma līmenī
  . |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc būtu jānosaka šie mērķapjomi un, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu (19), jāizsaka tie ar zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājiem
  , kuri ļauj atjaunot un uzturēt zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Par izmantošanas augšējo robežu būtu jānosaka izmantošana maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma līmenī
  .

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Ir jānosaka saglabāšanas references rādītāji, kuri ļautu ievērot papildu piesardzību gadījumos, kad krājuma apmērs samazinās līdz konkrētam kritiskam līmenim, kas rada nopietnu risku. Šādi saglabāšanas references rādītāji būtu jānosaka krājuma
  nārsta bara minimālās
  biomasas apmērā, kas atbilst
  pilnai reproduktīvajai spējai
  . Būtu jāparedz korektīvi pasākumi, kurus veic
  gadījumā, ja
  krājuma apmērs kļūst mazāks par
  minimālo nārsta bara biomasu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Ir jānosaka saglabāšanas references rādītāji, kuri ļautu ievērot papildu piesardzību gadījumos, kad krājuma apmērs samazinās līdz konkrētam kritiskam līmenim, kas rada nopietnu risku. Šādi saglabāšanas references rādītāji būtu jānosaka krājuma
  nārsta bara minimālās
  biomasas apmērā, kas atbilst
  pilnai reproduktīvajai spējai
  . Būtu jāparedz korektīvi pasākumi, kurus veic
  gadījumā, ja
  krājuma apmērs kļūst mazāks par
  minimālo nārsta bara biomasu
  .

| (13) | Ir jānosaka saglabāšanas references rādītāji, kuri ļautu ievērot papildu piesardzību gadījumos, kad krājuma apmērs samazinās līdz konkrētam kritiskam līmenim, kas rada nopietnu risku. Šādi saglabāšanas references rādītāji būtu jānosaka krājuma biomasas apmērā, kas atbilst
  maksimālajam ilgtspējīgajam ieguves apjomam (BMSY)
  . Būtu jāparedz korektīvi pasākumi, kurus veic
  , lai nepieļautu, ka
  krājuma apmērs kļūst mazāks par
  minēto līmeni
  . |
| --- | --- |

(13)

Ir jānosaka saglabāšanas references rādītāji, kuri ļautu ievērot papildu piesardzību gadījumos, kad krājuma apmērs samazinās līdz konkrētam kritiskam līmenim, kas rada nopietnu risku. Šādi saglabāšanas references rādītāji būtu jānosaka krājuma biomasas apmērā, kas atbilst
  maksimālajam ilgtspējīgajam ieguves apjomam (BMSY)
  . Būtu jāparedz korektīvi pasākumi, kurus veic
  , lai nepieļautu, ka
  krājuma apmērs kļūst mazāks par
  minēto līmeni
  .

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Ja attiecībā uz krājumiem, kuros iegūst piezveju, zinātniskā ieteikuma par šādu minimālo nārsta bara biomasu nav, būtu jāpieņem īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad
  zinātniskajā ieteikumā
  norādīts, ka krājums ir apdraudēts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Ja attiecībā uz krājumiem, kuros iegūst piezveju, zinātniskā ieteikuma par šādu minimālo nārsta bara biomasu nav, būtu jāpieņem īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad
  zinātniskajā ieteikumā
  norādīts, ka krājums ir apdraudēts.

| (14) | Ja attiecībā uz krājumiem, kuros iegūst piezveju, zinātniskā ieteikuma par šādu minimālo nārsta bara biomasu nav, būtu jāpieņem īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad
  citi rādītāji ļauj sniegt zinātnisko ieteikumu, kurā
  norādīts, ka krājums ir apdraudēts.
  Zinātniskie dati par nārsta biomasu attiecībā uz piezveju ātri jādara pieejami, lai varētu veikt vajadzīgos pasākumus. |
| --- | --- |

(14)

Ja attiecībā uz krājumiem, kuros iegūst piezveju, zinātniskā ieteikuma par šādu minimālo nārsta bara biomasu nav, būtu jāpieņem īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad
  citi rādītāji ļauj sniegt zinātnisko ieteikumu, kurā
  norādīts, ka krājums ir apdraudēts.
  Zinātniskie dati par nārsta biomasu attiecībā uz piezveju ātri jādara pieejami, lai varētu veikt vajadzīgos pasākumus.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Lai ievērotu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz citi pārvaldības pasākumi, kas nosaukti minētās regulas 15. panta 4. punkta a)–c) apakšpunktā. Šādi pasākumi būtu jānosaka ar deleģētajiem aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Lai ievērotu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz citi pārvaldības pasākumi, kas nosaukti minētās regulas 15. panta 4. punkta a)–c) apakšpunktā. Šādi pasākumi būtu jānosaka ar deleģētajiem aktiem.

| (16) | Lai ievērotu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz citi pārvaldības pasākumi, kas nosaukti minētās regulas 15. panta 4. punkta a)–c) apakšpunktā. Šādi pasākumi būtu jānosaka ar deleģētajiem aktiem
  pēc apspriešanās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm
  . |
| --- | --- |

(16)

Lai ievērotu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz citi pārvaldības pasākumi, kas nosaukti minētās regulas 15. panta 4. punkta a)–c) apakšpunktā. Šādi pasākumi būtu jānosaka ar deleģētajiem aktiem
  pēc apspriešanās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm
  .

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Pieņemot deleģētos aktus Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktā izkraušanas pienākuma ievērošanai, Komisijai būtu jāņem vērā attiecīgo konsultatīvo padomju viedoklis, lai paredzētu citus pārvaldības pasākumus, kas izklāstīti minētās regulas 15. panta 4. punkta a)–c) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Pieņemot deleģētos aktus Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktā izkraušanas pienākuma ievērošanai, Komisijai būtu jāņem vērā attiecīgo konsultatīvo padomju viedoklis, lai paredzētu citus pārvaldības pasākumus, kas izklāstīti minētās regulas 15. panta 4. punkta a)–c) apakšpunktā.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Lai palīdzētu sasniegt plāna mērķus, jo īpaši attiecībā uz zivju mazuļu vai nārstojošu zivju aizsardzību, plānā būtu jāparedz arī daži tehniskie pavadpasākumi, kas jāpieņem ar deleģētajiem aktiem. Kamēr Padomes Regula (EK) Nr. 2187/2005 (20) vēl nav pārskatīta, būtu jāparedz arī tas, ka gadījumos, kad tas vajadzīgs šā plāna mērķu sasniegšanai, šādi pasākumi var atkāpties no dažiem nebūtiskiem minētās regulas elementiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Lai palīdzētu sasniegt plāna mērķus, jo īpaši attiecībā uz zivju mazuļu vai nārstojošu zivju aizsardzību, plānā būtu jāparedz arī daži tehniskie pavadpasākumi, kas jāpieņem ar deleģētajiem aktiem. Kamēr Padomes Regula (EK) Nr. 2187/2005 (20) vēl nav pārskatīta, būtu jāparedz arī tas, ka gadījumos, kad tas vajadzīgs šā plāna mērķu sasniegšanai, šādi pasākumi var atkāpties no dažiem nebūtiskiem minētās regulas elementiem.

| (17) | Lai palīdzētu sasniegt plāna mērķus, jo īpaši attiecībā uz zivju mazuļu vai nārstojošu zivju aizsardzību, plānā būtu jāparedz arī daži tehniskie pavadpasākumi, kas jāpieņem ar deleģētajiem aktiem
  pēc apspriešanās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm
  . Kamēr Padomes Regula (EK) Nr. 2187/2005 (20) vēl nav pārskatīta, būtu jāparedz arī tas, ka gadījumos, kad tas vajadzīgs šā plāna mērķu sasniegšanai, šādi pasākumi var atkāpties no dažiem nebūtiskiem minētās regulas elementiem. |
| --- | --- |

(17)

Lai palīdzētu sasniegt plāna mērķus, jo īpaši attiecībā uz zivju mazuļu vai nārstojošu zivju aizsardzību, plānā būtu jāparedz arī daži tehniskie pavadpasākumi, kas jāpieņem ar deleģētajiem aktiem
  pēc apspriešanās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm
  . Kamēr Padomes Regula (EK) Nr. 2187/2005 (20) vēl nav pārskatīta, būtu jāparedz arī tas, ka gadījumos, kad tas vajadzīgs šā plāna mērķu sasniegšanai, šādi pasākumi var atkāpties no dažiem nebūtiskiem minētās regulas elementiem.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Pieņemot tehniskos pavadpasākumus, kas palīdzētu sasniegt plāna mērķus, Komisijai būtu jāņem vērā attiecīgo konsultatīvo padomju viedoklis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Pieņemot tehniskos pavadpasākumus, kas palīdzētu sasniegt plāna mērķus, Komisijai būtu jāņem vērā attiecīgo konsultatīvo padomju viedoklis.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai un nodrošinātu elastību un konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, lai papildinātu šo regulu ar korektīviem pasākumiem attiecībā uz jūras zeltpleksti, pleksti, akmeņpleksti un gludo rombu, izkraušanas pienākuma īstenošanu un tehniskiem pasākumiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai un nodrošinātu elastību un konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, lai papildinātu šo regulu ar korektīviem pasākumiem attiecībā uz jūras zeltpleksti, pleksti, akmeņpleksti un gludo rombu, izkraušanas pienākuma īstenošanu un tehniskiem pasākumiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (18) | Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai un nodrošinātu elastību un konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, lai papildinātu šo regulu ar korektīviem pasākumiem attiecībā uz jūras zeltpleksti, pleksti, akmeņpleksti un gludo rombu, izkraušanas pienākuma īstenošanu un tehniskiem pasākumiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu
  un specializēto struktūru
  līmenī
  dalībvalstīs un Savienībā, iesaistot gan Eiropas Parlamenta, gan Padomes ekspertus. Pirms konkrēta pasākuma priekšlikuma pabeigšanas būtu jārīko intensīva apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.
  Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(18)

Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai un nodrošinātu elastību un konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, lai papildinātu šo regulu ar korektīviem pasākumiem attiecībā uz jūras zeltpleksti, pleksti, akmeņpleksti un gludo rombu, izkraušanas pienākuma īstenošanu un tehniskiem pasākumiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu
  un specializēto struktūru
  līmenī
  dalībvalstīs un Savienībā, iesaistot gan Eiropas Parlamenta, gan Padomes ekspertus. Pirms konkrēta pasākuma priekšlikuma pabeigšanas būtu jārīko intensīva apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.
  Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

18.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18a) | Pieņemot deleģētos aktus, kas paplašina šīs regulas darbības jomu attiecībā uz korektīviem pasākumiem, kuri attiecas uz jūras zeltpleksti, pleksti, akmeņpleksti un gludo rombu, un attiecībā uz izkraušanas pienākuma īstenošanu un tehniskiem pasākumiem, Komisijai būtu jāņem vērā attiecīgo konsultatīvo padomju viedoklis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18a)

Pieņemot deleģētos aktus, kas paplašina šīs regulas darbības jomu attiecībā uz korektīviem pasākumiem, kuri attiecas uz jūras zeltpleksti, pleksti, akmeņpleksti un gludo rombu, un attiecībā uz izkraušanas pienākuma īstenošanu un tehniskiem pasākumiem, Komisijai būtu jāņem vērā attiecīgo konsultatīvo padomju viedoklis.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

18.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18b) | Īstenojot ar šo regulu izveidoto plānu, prioritāte būtu jāpiešķir reģionalizācijas principa piemērošanai, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18b)

Īstenojot ar šo regulu izveidoto plānu, prioritāte būtu jāpiešķir reģionalizācijas principa piemērošanai, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantā.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu, ja Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz konkrētiem plānā noteiktiem saglabāšanas pasākumiem, dalībvalstīm, kas ir tieši ieinteresētas Baltijas jūras zvejniecību pārvaldībā, vajadzētu būt iespējai iesniegt kopīgus ieteikumus par šādiem pasākumiem, lai šie pasākumi būtu labi izstrādāti un atbilstu Baltijas jūras un tās zvejniecību specifikai. Būtu jānosaka šo ieteikumu iesniegšanas termiņš, kā prasīts minētās regulas 18. panta 1. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu, ja Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz konkrētiem plānā noteiktiem saglabāšanas pasākumiem, dalībvalstīm, kas ir tieši ieinteresētas Baltijas jūras zvejniecību pārvaldībā, vajadzētu būt iespējai iesniegt kopīgus ieteikumus par šādiem pasākumiem, lai šie pasākumi būtu labi izstrādāti un atbilstu Baltijas jūras un tās zvejniecību specifikai. Būtu jānosaka šo ieteikumu iesniegšanas termiņš, kā prasīts minētās regulas 18. panta 1. punktā.

| (19) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu, ja Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz konkrētiem plānā noteiktiem saglabāšanas pasākumiem, dalībvalstīm
  un konsultatīvajām padomēm
  , kas ir tieši ieinteresētas Baltijas jūras zvejniecību pārvaldībā, vajadzētu būt iespējai iesniegt kopīgus ieteikumus par šādiem pasākumiem, lai šie pasākumi būtu labi izstrādāti un atbilstu Baltijas jūras un tās zvejniecību specifikai. Būtu jānosaka šo ieteikumu iesniegšanas termiņš, kā prasīts minētās regulas 18. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu, ja Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz konkrētiem plānā noteiktiem saglabāšanas pasākumiem, dalībvalstīm
  un konsultatīvajām padomēm
  , kas ir tieši ieinteresētas Baltijas jūras zvejniecību pārvaldībā, vajadzētu būt iespējai iesniegt kopīgus ieteikumus par šādiem pasākumiem, lai šie pasākumi būtu labi izstrādāti un atbilstu Baltijas jūras un tās zvejniecību specifikai. Būtu jānosaka šo ieteikumu iesniegšanas termiņš, kā prasīts minētās regulas 18. panta 1. punktā.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | Lai uzlabotu plāna efektivitāti un novatoriskos aspektus, kopīgajiem ieteikumiem un attiecīgajiem deleģētajiem aktiem vajadzētu tiekties panākt augšupēju un uz rezultātiem balstītu pieeju iekļaušanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Lai uzlabotu plāna efektivitāti un novatoriskos aspektus, kopīgajiem ieteikumiem un attiecīgajiem deleģētajiem aktiem vajadzētu tiekties panākt augšupēju un uz rezultātiem balstītu pieeju iekļaušanu.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

19.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19b) | Pieņemot deleģētos aktus par plānā paredzētiem saglabāšanas pasākumiem, Komisijai būtu jāņem vērā attiecīgo konsultatīvo padomju viedoklis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19b)

Pieņemot deleģētos aktus par plānā paredzētiem saglabāšanas pasākumiem, Komisijai būtu jāņem vērā attiecīgo konsultatīvo padomju viedoklis.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

22.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22a) | Būtu jāparedz noteikumi, kas nodrošinātu, ka zvejas darbību pagaidu pārtraukšanas gadījumā var sniegt finansiālo atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/20141a


   (1bis)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22a)

Būtu jāparedz noteikumi, kas nodrošinātu, ka zvejas darbību pagaidu pārtraukšanas gadījumā var sniegt finansiālo atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/20141a


   (1bis)

  .

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Attiecībā uz termiņiem
  jānorāda, ka
  attiecīgo krājumu
  maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms
  būtu jāpanāk līdz 2015. gadam. Pēc tam
  tas
  būtu jāuztur. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Attiecībā uz termiņiem
  jānorāda, ka
  attiecīgo krājumu
  maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms
  būtu jāpanāk līdz 2015. gadam. Pēc tam
  tas
  būtu jāuztur.

| (25) | Attiecībā uz termiņiem attiecīgo krājumu
  mērķapjoms, ja iespējams,
  būtu jāpanāk līdz 2015. gadam.
  Izmantošanas apmēru sasniegšana vēlākā laikā būtu jāatļauj tikai tad, ja to sasniegšana līdz 2015. gadam nopietni apdraudētu iesaistīto zvejas flotu sociālo un ekonomisko ilgtspēju. Pēc 2015. gada minētie izmantošanas apmēri būtu jāsasniedz cik vien iespējams drīz un jebkurā gadījumā ne vēlāk par 2020. gadu.
  Pēc tam
  mērķis
  būtu jāuztur. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz termiņiem attiecīgo krājumu
  mērķapjoms, ja iespējams,
  būtu jāpanāk līdz 2015. gadam.
  Izmantošanas apmēru sasniegšana vēlākā laikā būtu jāatļauj tikai tad, ja to sasniegšana līdz 2015. gadam nopietni apdraudētu iesaistīto zvejas flotu sociālo un ekonomisko ilgtspēju. Pēc 2015. gada minētie izmantošanas apmēri būtu jāsasniedz cik vien iespējams drīz un jebkurā gadījumā ne vēlāk par 2020. gadu.
  Pēc tam
  mērķis
  būtu jāuztur.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Tā kā nav izveidots zvejas piepūles režīms, ir jāsvītro īpašie noteikumi par īpašu zvejas atļauju un kuģu vai dzinēju aizstāšanu, kas piemērojami Rīgas jūras līcī. Tāpēc būtu jāgroza Padomes Regula (EK) Nr. 2187/2005. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Tā kā nav izveidots zvejas piepūles režīms, ir jāsvītro īpašie noteikumi par īpašu zvejas atļauju un kuģu vai dzinēju aizstāšanu, kas piemērojami Rīgas jūras līcī. Tāpēc būtu jāgroza Padomes Regula (EK) Nr. 2187/2005.

svītrots

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Šo plānu piemēro
  arī
  attiecīgo krājumu zvejā iegūtām
  jūras
  zeltplekstēm, plekstēm, akmeņplekstēm un gludajiem rombiem
  ICES 22.–32. apakšrajonā. | 2.   
  Šī regula paredz
  arī
  pasākumus attiecībā uz
  jūras
  zeltplekstes, plekstes, akmeņplekstes un gludā romba piezveju
  ICES 22.–32. apakšrajonā
  , kurus piemēro 1. punktā minēto krājumu zvejai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   
  Šo plānu piemēro
  arī
  attiecīgo krājumu zvejā iegūtām
  jūras
  zeltplekstēm, plekstēm, akmeņplekstēm un gludajiem rombiem
  ICES 22.–32. apakšrajonā.

2.   
  Šī regula paredz
  arī
  pasākumus attiecībā uz
  jūras
  zeltplekstes, plekstes, akmeņplekstes un gludā romba piezveju
  ICES 22.–32. apakšrajonā
  , kurus piemēro 1. punktā minēto krājumu zvejai
  .

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

2. pants – b un c punkti

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | “murdi” ir
  lieli
  zvejas rīki, kas ir noenkuroti, nostiprināti uz steltīm vai reizēm peldoši
  , virspusē atvērti
  un aprīkoti ar dažāda veida ierīcēm zivju vadīšanai un noturēšanai, un kas parasti ir sadalīti krātiņos, kurus apakšā noslēdz linums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

“murdi” ir
  lieli
  zvejas rīki, kas ir noenkuroti, nostiprināti uz steltīm vai reizēm peldoši
  , virspusē atvērti
  un aprīkoti ar dažāda veida ierīcēm zivju vadīšanai un noturēšanai, un kas parasti ir sadalīti krātiņos, kurus apakšā noslēdz linums;

| (b) | “murdi
  , kūri un stāvvadi
  ” ir zvejas rīki, kas ir noenkuroti, nostiprināti uz steltīm vai reizēm peldoši un aprīkoti ar dažāda veida ierīcēm zivju vadīšanai un noturēšanai, un kas parasti ir sadalīti krātiņos, kurus apakšā noslēdz linums; |
| --- | --- |

(b)

“murdi
  , kūri un stāvvadi
  ” ir zvejas rīki, kas ir noenkuroti, nostiprināti uz steltīm vai reizēm peldoši un aprīkoti ar dažāda veida ierīcēm zivju vadīšanai un noturēšanai, un kas parasti ir sadalīti krātiņos, kurus apakšā noslēdz linums;

| (c) | “zivju ķeramie grozi un venteri” ir
  mazas
  krātiņveida lamatas, kas konstruētas vēžveidīgo vai zivju ieguvei; tie ir no dažādiem materiāliem izgatavoti sprosti vai grozi, kas atsevišķi vai rindās novietoti uz jūras gultnes un ar virvēm (auklām) savienoti ar stoderēm, kuras virs ūdens norāda to atrašanās vietu, un tiem ir viens vai vairāki atvērumi vai ieejas; |
| --- | --- |

(c)

“zivju ķeramie grozi un venteri” ir
  mazas
  krātiņveida lamatas, kas konstruētas vēžveidīgo vai zivju ieguvei; tie ir no dažādiem materiāliem izgatavoti sprosti vai grozi, kas atsevišķi vai rindās novietoti uz jūras gultnes un ar virvēm (auklām) savienoti ar stoderēm, kuras virs ūdens norāda to atrašanās vietu, un tiem ir viens vai vairāki atvērumi vai ieejas;

| (c) | “zivju ķeramie grozi un venteri” ir krātiņveida lamatas, kas konstruētas vēžveidīgo vai zivju ieguvei; tie ir no dažādiem materiāliem izgatavoti sprosti vai grozi, kas atsevišķi vai rindās novietoti uz jūras gultnes un ar virvēm (auklām) savienoti ar stoderēm, kuras virs ūdens norāda to atrašanās vietu, un tiem ir viens vai vairāki atvērumi vai ieejas; |
| --- | --- |

(c)

“zivju ķeramie grozi un venteri” ir krātiņveida lamatas, kas konstruētas vēžveidīgo vai zivju ieguvei; tie ir no dažādiem materiāliem izgatavoti sprosti vai grozi, kas atsevišķi vai rindās novietoti uz jūras gultnes un ar virvēm (auklām) savienoti ar stoderēm, kuras virs ūdens norāda to atrašanās vietu, un tiem ir viens vai vairāki atvērumi vai ieejas;

Grozījums Nr. 63, 28 un 56

Regulas priekšlikums

3. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Plāna mērķis ir veicināt
  Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu un jo īpaši: | 1.   
  Plāns nodrošina
  Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas mērķu
  un Jūras stratēģijas pamatdirektīvas 2008/56/EK mērķu
  sasniegšanu un jo īpaši: |
| (a) | sasniegt
  un uzturēt
  attiecīgo krājumu
  maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   
  Plāna mērķis ir veicināt
  Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu un jo īpaši:

1.   
  Plāns nodrošina
  Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas mērķu
  un Jūras stratēģijas pamatdirektīvas 2008/56/EK mērķu
  sasniegšanu un jo īpaši:

(a)

sasniegt
  un uzturēt
  attiecīgo krājumu
  maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu un

| (a) | atjaunot
  un uzturēt
  attiecīgos krājumus virs biomasas līmeņa, kas var nodrošināt
  maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un |
| --- | --- |

(a)

atjaunot
  un uzturēt
  attiecīgos krājumus virs biomasas līmeņa, kas var nodrošināt
  maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un

| (b) | nodrošināt
  jūras zeltplekstes, gludā romba, plekstes un akmeņplekstes krājumu saglabāšanu saskaņā ar piesardzīgu pieeju. |
| --- | --- |

(b)

nodrošināt
  jūras zeltplekstes, gludā romba, plekstes un akmeņplekstes krājumu saglabāšanu saskaņā ar piesardzīgu pieeju.

| (b) | nodrošināt jūras zeltplekstes, gludā romba, plekstes un akmeņplekstes krājumu saglabāšanu
  virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu
  . |
| --- | --- |

(b)

nodrošināt jūras zeltplekstes, gludā romba, plekstes un akmeņplekstes krājumu saglabāšanu
  virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu
  .

2.   
  Plāna mērķis ir veicināt
  Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā minētā izkraušanas pienākuma īstenošanu attiecībā uz attiecīgajiem krājumiem un jūras zeltpleksti.

2.   
  Plāns veicina izmetumu izskaušanu, ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus un izvairoties no nevēlamas piezvejas un samazinot to, un
  Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā minētā izkraušanas pienākuma īstenošanu attiecībā uz attiecīgajiem krājumiem un jūras zeltpleksti.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

3.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a pants |
| | Saskaņotība ar Savienības vides tiesību aktiem |
| | 1.
     
  Plāns piemēro ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībai. |
| | 2.
     
  Nolūkā nodrošināt, ka tiek mazināta zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu un ka zvejas darbības nedegradē jūras vidi, plāns atbilst Jūras stratēģijas pamatdirektīvas mērķiem un palīdz tos panākt, lai līdz 2020. gadam sasniegtu labu vides stāvokli. Konkrētāk, tā mērķi ir: |
| | (a) | nodrošināt, ka tiek izpildīti minētās direktīvas I pielikuma 3. raksturlieluma nosacījumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a pants

Saskaņotība ar Savienības vides tiesību aktiem

1.
     
  Plāns piemēro ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībai.

2.
     
  Nolūkā nodrošināt, ka tiek mazināta zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu un ka zvejas darbības nedegradē jūras vidi, plāns atbilst Jūras stratēģijas pamatdirektīvas mērķiem un palīdz tos panākt, lai līdz 2020. gadam sasniegtu labu vides stāvokli. Konkrētāk, tā mērķi ir:

(a)

nodrošināt, ka tiek izpildīti minētās direktīvas I pielikuma 3. raksturlieluma nosacījumi;

| (b) | palīdzēt sasniegt minētās direktīvas I pielikuma 1., 4. un 6. raksturlielumu proporcionāli zvejas lomai to sasniegšanā. |
| --- | --- |

(b)

palīdzēt sasniegt minētās direktīvas I pielikuma 1., 4. un 6. raksturlielumu proporcionāli zvejas lomai to sasniegšanā.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Attiecīgo krājumu zvejas izraisītas zivju mirstības
  mērķapjoms
  ir jāsasniedz līdz 2015. gadam un pēc tam jāuztur šādos diapazonos. | 1.   Attiecīgo krājumu zvejas izraisītas zivju mirstības
  mērķapjomā ņem vērā jaunākos zinātniskos ieteikumus, un tie, ja iespējams,
  ir jāsasniedz līdz 2015. gadam
  un pakāpeniski pieaugošā veidā vēlākais līdz 2020. gadam
  un pēc tam jāuztur
  . Attiecīgo krājumu zvejas izraisītu mirstību nosaka
  šādos diapazonos. |
| Krājums | Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu diapazons | Krājums | Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu diapazons |
| Baltijas jūras rietumdaļas menca | 0,23 –0,29 | Baltijas jūras rietumdaļas menca | 0 līdz FMSY |
| Baltijas jūras austrumdaļas menca | 0,41 –0,51 | Baltijas jūras austrumdaļas menca | 0 līdz FMSY |
| Baltijas jūras centrālās daļas reņģe | 0,23 –0,29 | Baltijas jūras centrālās daļas reņģe | 0 līdz FMSY |
| Rīgas jūras līča reņģe | 0,32 –0,39 | Rīgas jūras līča reņģe | 0 līdz FMSY |
| Botnijas jūras reņģe | 0,13 –0,17 | Botnijas jūras reņģe | 0 līdz FMSY |
| Botnijas līča reņģe | Nav noteikts | Botnijas līča reņģe | 0 līdz FMSY |
| Baltijas jūras rietumdaļas reņģe | 0,25 –0,31 | Baltijas jūras rietumdaļas reņģe | 0 līdz FMSY |
| Baltijas jūras brētliņa | 0,26 –0,32 | Baltijas jūras brētliņa | 0 līdz FMSY |
| | FMSY (zvejas izraisīta zivju mirstība, kas atbilst maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanai) vērtības iegūst jaunākajos zinātniskajos ieteikumos, kas ir uzticami un pieejami, un zvejas izraisītai zivju mirstības (F) vērtībai vajadzētu tiekties uz 0,8  x FMSY. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Attiecīgo krājumu zvejas izraisītas zivju mirstības
  mērķapjoms
  ir jāsasniedz līdz 2015. gadam un pēc tam jāuztur šādos diapazonos.

1.   Attiecīgo krājumu zvejas izraisītas zivju mirstības
  mērķapjomā ņem vērā jaunākos zinātniskos ieteikumus, un tie, ja iespējams,
  ir jāsasniedz līdz 2015. gadam
  un pakāpeniski pieaugošā veidā vēlākais līdz 2020. gadam
  un pēc tam jāuztur
  . Attiecīgo krājumu zvejas izraisītu mirstību nosaka
  šādos diapazonos.

Krājums

Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu diapazons

Krājums

Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu diapazons

Baltijas jūras rietumdaļas menca

0,23 –0,29

Baltijas jūras rietumdaļas menca

0 līdz FMSY

Baltijas jūras austrumdaļas menca

0,41 –0,51

Baltijas jūras austrumdaļas menca

0 līdz FMSY

Baltijas jūras centrālās daļas reņģe

0,23 –0,29

Baltijas jūras centrālās daļas reņģe

0 līdz FMSY

Rīgas jūras līča reņģe

0,32 –0,39

Rīgas jūras līča reņģe

0 līdz FMSY

Botnijas jūras reņģe

0,13 –0,17

Botnijas jūras reņģe

0 līdz FMSY

Botnijas līča reņģe

Nav noteikts

Botnijas līča reņģe

0 līdz FMSY

Baltijas jūras rietumdaļas reņģe

0,25 –0,31

Baltijas jūras rietumdaļas reņģe

0 līdz FMSY

Baltijas jūras brētliņa

0,26 –0,32

Baltijas jūras brētliņa

0 līdz FMSY

FMSY (zvejas izraisīta zivju mirstība, kas atbilst maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanai) vērtības iegūst jaunākajos zinātniskajos ieteikumos, kas ir uzticami un pieejami, un zvejas izraisītai zivju mirstības (F) vērtībai vajadzētu tiekties uz 0,8  x FMSY.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

4. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Zvejas iespējas nosaka tā, lai nodrošinātu, ka varbūtība, ka tās pārsniedz 1. punkta tabulā norādītās FMSY vērtības, ir mazāka nekā 5 %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Zvejas iespējas nosaka tā, lai nodrošinātu, ka varbūtība, ka tās pārsniedz 1. punkta tabulā norādītās FMSY vērtības, ir mazāka nekā 5 %.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

4. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Šī regula zvejas darbību pagaidu pārtraukšanai, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 508/2014 33. pantā, paredz saskaņā ar minēto regulu sniegto finansiālo atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.b
     
  Šī regula zvejas darbību pagaidu pārtraukšanai, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 508/2014 33. pantā, paredz saskaņā ar minēto regulu sniegto finansiālo atbalstu.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Saglabāšanas references rādītāji, kas
  izteikti kā nārsta bara minimālā biomasa, kura
  atbilst pilnai reproduktīvajai spējai, attiecīgajiem krājumiem ir šāda. | 1.   Saglabāšanas references rādītāji, kas atbilst pilnai reproduktīvajai spējai, attiecīgajiem krājumiem ir šāda. |
| Krājums | Nārsta bara minimālā biomasa (tonnās) | Krājums | Nārsta bara minimālā biomasa (tonnās) |
| Baltijas jūras rietumdaļas menca | 36 400 | Baltijas jūras rietumdaļas menca | 36 400
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem |
| Baltijas jūras austrumdaļas menca | 88 200 | Baltijas jūras austrumdaļas menca | 88 200
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem |
| Baltijas jūras centrālās daļas reņģe | 600 000 | Baltijas jūras centrālās daļas reņģe | 600 000
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem |
| Rīgas jūras līča reņģe | Nav noteikta | Rīgas jūras līča reņģe | Nav noteikta
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem |
| Botnijas jūras reņģe | Nav noteikta | Botnijas jūras reņģe | Nav noteikta
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem |
| Botnijas līča reņģe | Nav noteikta | Botnijas līča reņģe | Nav noteikta
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem |
| Baltijas jūras rietumdaļas reņģe | 110 000 | Baltijas jūras rietumdaļas reņģe | 110 000
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem |
| Baltijas jūras brētliņa | 570 000 | Baltijas jūras brētliņa | 570 000
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Saglabāšanas references rādītāji, kas
  izteikti kā nārsta bara minimālā biomasa, kura
  atbilst pilnai reproduktīvajai spējai, attiecīgajiem krājumiem ir šāda.

1.   Saglabāšanas references rādītāji, kas atbilst pilnai reproduktīvajai spējai, attiecīgajiem krājumiem ir šāda.

Krājums

Nārsta bara minimālā biomasa (tonnās)

Krājums

Nārsta bara minimālā biomasa (tonnās)

Baltijas jūras rietumdaļas menca

36 400

Baltijas jūras rietumdaļas menca

36 400
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem

Baltijas jūras austrumdaļas menca

88 200

Baltijas jūras austrumdaļas menca

88 200
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem

Baltijas jūras centrālās daļas reņģe

600 000

Baltijas jūras centrālās daļas reņģe

600 000
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem

Rīgas jūras līča reņģe

Nav noteikta

Rīgas jūras līča reņģe

Nav noteikta
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem

Botnijas jūras reņģe

Nav noteikta

Botnijas jūras reņģe

Nav noteikta
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem

Botnijas līča reņģe

Nav noteikta

Botnijas līča reņģe

Nav noteikta
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem

Baltijas jūras rietumdaļas reņģe

110 000

Baltijas jūras rietumdaļas reņģe

110 000
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem

Baltijas jūras brētliņa

570 000

Baltijas jūras brētliņa

570 000
  2015. gadam un BMSY atlikušajiem gadiem

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja kāda attiecīgā krājuma nārsta bara biomasa konkrētā gadā ir mazāka par minimālo nārsta bara biomasu, kas noteikta 1. punktā, tiek pieņemti atbilstoši korektīvi pasākumi, lai nodrošinātu
  attiecīgā krājuma strauju atjaunošanos līdz piesardzīgam apjomam
  . Jo īpaši, atkāpjoties no šīs regulas 4. panta 2. punkta un ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, zvejas iespējas nosaka tādos apmēros, kas ir mazāki par tiem, kuri nodrošinātu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu diapazonus, kas noteikti 4. panta 1. punktā. Vajadzības gadījumā šo korektīvo pasākumu vidū var būt leģislatīva akta priekšlikumu iesniegšana, ko veic Komisija, un ārkārtas pasākumi, kurus Komisija pieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu. | 2.   Ja kāda attiecīgā krājuma nārsta bara biomasa konkrētā gadā ir mazāka par minimālo nārsta bara biomasu, kas noteikta 1. punktā, tiek pieņemti atbilstoši korektīvi pasākumi, lai nodrošinātu
  , ka attiecīgie krājumi pēc iespējas drīz atjaunojas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY)
  . Jo īpaši, atkāpjoties no šīs regulas 4. panta 2. punkta un ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, zvejas iespējas nosaka tādos apmēros, kas ir mazāki par tiem, kuri nodrošinātu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu diapazonus, kas noteikti
  šīs regulas
  4. panta 1. punktā. Vajadzības gadījumā šo korektīvo pasākumu vidū var būt leģislatīva akta priekšlikumu iesniegšana, ko veic Komisija, un ārkārtas pasākumi, kurus Komisija pieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Ja kāda attiecīgā krājuma nārsta bara biomasa konkrētā gadā ir mazāka par minimālo nārsta bara biomasu, kas noteikta 1. punktā, tiek pieņemti atbilstoši korektīvi pasākumi, lai nodrošinātu
  attiecīgā krājuma strauju atjaunošanos līdz piesardzīgam apjomam
  . Jo īpaši, atkāpjoties no šīs regulas 4. panta 2. punkta un ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, zvejas iespējas nosaka tādos apmēros, kas ir mazāki par tiem, kuri nodrošinātu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu diapazonus, kas noteikti 4. panta 1. punktā. Vajadzības gadījumā šo korektīvo pasākumu vidū var būt leģislatīva akta priekšlikumu iesniegšana, ko veic Komisija, un ārkārtas pasākumi, kurus Komisija pieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu.

2.   Ja kāda attiecīgā krājuma nārsta bara biomasa konkrētā gadā ir mazāka par minimālo nārsta bara biomasu, kas noteikta 1. punktā, tiek pieņemti atbilstoši korektīvi pasākumi, lai nodrošinātu
  , ka attiecīgie krājumi pēc iespējas drīz atjaunojas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY)
  . Jo īpaši, atkāpjoties no šīs regulas 4. panta 2. punkta un ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, zvejas iespējas nosaka tādos apmēros, kas ir mazāki par tiem, kuri nodrošinātu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu diapazonus, kas noteikti
  šīs regulas
  4. panta 1. punktā. Vajadzības gadījumā šo korektīvo pasākumu vidū var būt leģislatīva akta priekšlikumu iesniegšana, ko veic Komisija, un ārkārtas pasākumi, kurus Komisija pieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

5. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ja kāda attiecīgā krājuma biomasa konkrētā gadā ir zemāka par līmeņiem, kas norādīti tabulā turpmāk, veic attiecīgus pasākumus, kuru mērķis ir apturēt attiecīgā krājuma specializētu zveju. |
| | Krājums | Biomasas limits (tonnās) |
| | Baltijas jūras rietumdaļas menca | 26 000 |
| | Baltijas jūras austrumdaļas menca | 63 000 |
| | Baltijas jūras centrālās daļas reņģe | 430 000 |
| | Rīgas jūras līča reņģe | Nav noteikta |
| | Botnijas jūras reņģe | Nav noteikta |
| | Botnijas līča reņģe | Nav noteikta |
| | Baltijas jūras rietumdaļas reņģe | 90 000 |
| | Baltijas jūras brētliņa | 410 000 |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Ja kāda attiecīgā krājuma biomasa konkrētā gadā ir zemāka par līmeņiem, kas norādīti tabulā turpmāk, veic attiecīgus pasākumus, kuru mērķis ir apturēt attiecīgā krājuma specializētu zveju.

Krājums

Biomasas limits (tonnās)

Baltijas jūras rietumdaļas menca

26 000

Baltijas jūras austrumdaļas menca

63 000

Baltijas jūras centrālās daļas reņģe

430 000

Rīgas jūras līča reņģe

Nav noteikta

Botnijas jūras reņģe

Nav noteikta

Botnijas līča reņģe

Nav noteikta

Baltijas jūras rietumdaļas reņģe

90 000

Baltijas jūras brētliņa

410 000

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

6. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6. pants | 6. pants |
| Pasākumi
  jūras zeltplekstes, plekstes, akmeņplekstes un gludā romba
  apdraudējuma gadījumā | Jūras zeltplekstes, plekstes, akmeņplekstes un gludā romba
  tehniskie saglabāšanas pasākumi |
| 1.   Ja zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka jūras zeltplekstes, plekstes, akmeņplekstes un gludā romba krājuma
  saglabāšana
  Baltijas jūrā
  ir apdraudēta
  , Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 15. pantu pieņemt deleģētos aktus par īpašiem aizsardzības pasākumiem, kas attiecas uz
  apdraudēto krājumu jebkurā no
  turpmāk minētajiem
  aspektiem
  : | 1.   Ja zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka
  nolūkā nodrošināt, ka
  jūras zeltplekstes, plekstes, akmeņplekstes un gludā romba krājuma
  pārvaldība
  Baltijas jūrā
  notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju, vajadzīgi korektīvi pasākumi
  , Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 15. pantu pieņemt deleģētos aktus par īpašiem aizsardzības pasākumiem, kas attiecas uz
  jūras zeltplekstes, plekstes, akmeņplekstes un gludā romba piezveju un
  turpmāk minētajiem
  tehniskajiem pasākumiem
  : |
| (c)
  (a) | zvejas kapacitātes un zvejas piepūles pielāgošana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6. pants

6. pants

Pasākumi
  jūras zeltplekstes, plekstes, akmeņplekstes un gludā romba
  apdraudējuma gadījumā

Jūras zeltplekstes, plekstes, akmeņplekstes un gludā romba
  tehniskie saglabāšanas pasākumi

1.   Ja zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka jūras zeltplekstes, plekstes, akmeņplekstes un gludā romba krājuma
  saglabāšana
  Baltijas jūrā
  ir apdraudēta
  , Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 15. pantu pieņemt deleģētos aktus par īpašiem aizsardzības pasākumiem, kas attiecas uz
  apdraudēto krājumu jebkurā no
  turpmāk minētajiem
  aspektiem
  :

1.   Ja zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka
  nolūkā nodrošināt, ka
  jūras zeltplekstes, plekstes, akmeņplekstes un gludā romba krājuma
  pārvaldība
  Baltijas jūrā
  notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju, vajadzīgi korektīvi pasākumi
  , Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 15. pantu pieņemt deleģētos aktus par īpašiem aizsardzības pasākumiem, kas attiecas uz
  jūras zeltplekstes, plekstes, akmeņplekstes un gludā romba piezveju un
  turpmāk minētajiem
  tehniskajiem pasākumiem
  :

(c)
  (a)

zvejas kapacitātes un zvejas piepūles pielāgošana;

| (a) | zvejas kapacitātes un zvejas piepūles pielāgošana; |
| --- | --- |

(a)

zvejas kapacitātes un zvejas piepūles pielāgošana;

| (d)(b) | tehniskie pasākumi, tostarp tādi, kas nosaka: |
| --- | --- |

(d)(b)

tehniskie pasākumi, tostarp tādi, kas nosaka:

| (1) | zvejas rīku
  raksturlielumus
  , jo īpaši linuma acs
  izmēru
  , auklas
  diametru
  , zvejas rīka
  izmēru, |
| --- | --- |

(1)

zvejas rīku
  raksturlielumus
  , jo īpaši linuma acs
  izmēru
  , auklas
  diametru
  , zvejas rīka
  izmēru,

| (b) | zvejas rīku
  raksturlielumi
  , jo īpaši linuma acs
  izmērs
  , auklas
  diametrs
  , zvejas rīka
  izmērs; |
| --- | --- |

(b)

zvejas rīku
  raksturlielumi
  , jo īpaši linuma acs
  izmērs
  , auklas
  diametrs
  , zvejas rīka
  izmērs;

| (2) | zvejas rīku
  izmantošanu
  , jo īpaši ūdenī atrašanās
  laiku,
  zvejas rīka ievietošanas
  dziļumu, |
| --- | --- |

(2)

zvejas rīku
  izmantošanu
  , jo īpaši ūdenī atrašanās
  laiku,
  zvejas rīka ievietošanas
  dziļumu,

| (c) | zvejas rīku
  izmantošana
  , jo īpaši ūdenī atrašanās
  laiks un
  zvejas rīka ievietošanas
  dziļums; |
| --- | --- |

(c)

zvejas rīku
  izmantošana
  , jo īpaši ūdenī atrašanās
  laiks un
  zvejas rīka ievietošanas
  dziļums;

| (3) | aizliegumu
  vai
  ierobežojumu
  zvejot konkrētos apgabalos, |
| --- | --- |

(3)

aizliegumu
  vai
  ierobežojumu
  zvejot konkrētos apgabalos,

| (d) | aizliegums
  vai
  ierobežojums
  zvejot konkrētos apgabalos; |
| --- | --- |

(d)

aizliegums
  vai
  ierobežojums
  zvejot konkrētos apgabalos;

| (4) | aizliegumu
  vai
  ierobežojumu
  zvejot konkrētos laikposmos, |
| --- | --- |

(4)

aizliegumu
  vai
  ierobežojumu
  zvejot konkrētos laikposmos,

| (e) | aizliegums
  vai
  ierobežojums
  zvejot konkrētos laikposmos; |
| --- | --- |

(e)

aizliegums
  vai
  ierobežojums
  zvejot konkrētos laikposmos;

| (5) | minimālo
  saglabāšanas references
  izmēru
  . |
| --- | --- |

(5)

minimālo
  saglabāšanas references
  izmēru
  .

| (f) | minimālais
  saglabāšanas references
  izmērs; |
| --- | --- |

(f)

minimālais
  saglabāšanas references
  izmērs;

| (g) | citi ar selektivitāti saistīti raksturlielumi. |
| --- | --- |

(g)

citi ar selektivitāti saistīti raksturlielumi.

2.   Ar 1. punktā minētajiem pasākumiem tiecas sasniegt 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā izvirzīto mērķi, un tie balstās uz zinātnisko ieteikumu.

2.   Ar 1. punktā minētajiem pasākumiem tiecas sasniegt 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā izvirzīto mērķi
  un saskaņotību ar 3.a pantā minētajiem Savienības vides aktiem
  , un tie balstās uz
  labāko pieejamo
  zinātnisko ieteikumu.

3.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu attiecīgās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus par īpašiem saglabāšanas pasākumiem, kas minēti 1. punktā.

3.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu attiecīgās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus par īpašiem saglabāšanas pasākumiem, kas minēti 1. punktā.

3.a
     
  Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar Eiropas Parlamentu un attiecīgajām konsultatīvajām padomēm.

3.b
     
  Komisija, apspriežoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, analizē 1. punktā minēto deleģēto aktu ietekmi gadu pēc to pieņemšanas un pēc tam katru gadu. Ja šāda analīze liecina, ka deleģētais akts aktuālās situācijas risināšanai neder, attiecīgās dalībvalstis var iesniegt kopīgu ieteikumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

7. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta,
  attiecīgajiem krājumiem un jūras zeltplekstei
  izkraušanas pienākumu nepiemēro, ja zvejo ar šādiem zvejas rīkiem: murdi, zivju ķeramie grozi un venteri. | Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta,
  mencai
  izkraušanas pienākumu nepiemēro, ja zvejo ar šādiem zvejas rīkiem: murdi, zivju ķeramie grozi un venteri
  , kūri un stāvvadi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta,
  attiecīgajiem krājumiem un jūras zeltplekstei
  izkraušanas pienākumu nepiemēro, ja zvejo ar šādiem zvejas rīkiem: murdi, zivju ķeramie grozi un venteri.

Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta,
  mencai
  izkraušanas pienākumu nepiemēro, ja zvejo ar šādiem zvejas rīkiem: murdi, zivju ķeramie grozi un venteri
  , kūri un stāvvadi
  .

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ar 1. punktā minētajiem pasākumiem tiecas sasniegt 3. pantā izvirzītos mērķus un jo īpaši zivju mazuļu vai nārstojošu zivju aizsardzību. | 2.   Ar 1. punktā minētajiem pasākumiem tiecas sasniegt 3. pantā izvirzītos mērķus un jo īpaši zivju mazuļu vai nārstojošu zivju aizsardzību
  , kā arī saskaņotību ar 3.a pantā minētajiem Savienības vides tiesību aktiem un nodrošināt, ka tiek mazināta zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Ar 1. punktā minētajiem pasākumiem tiecas sasniegt 3. pantā izvirzītos mērķus un jo īpaši zivju mazuļu vai nārstojošu zivju aizsardzību.

2.   Ar 1. punktā minētajiem pasākumiem tiecas sasniegt 3. pantā izvirzītos mērķus un jo īpaši zivju mazuļu vai nārstojošu zivju aizsardzību
  , kā arī saskaņotību ar 3.a pantā minētajiem Savienības vides tiesību aktiem un nodrošināt, ka tiek mazināta zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu
  .

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | zvejas mērķsugu
  un
  linuma acs izmēru specifikācijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2187/2005 II
  un
  III pielikumā un minētas tās 3. un 4. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

zvejas mērķsugu
  un
  linuma acs izmēru specifikācijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2187/2005 II
  un
  III pielikumā un minētas tās 3. un 4. pantā;

| (a) | zvejas mērķsugu, linuma acs izmēru
  un minimālo saglabāšanas references izmēru
  specifikācijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2187/2005 II, III
  un IV
   pielikumā un minētas tās 3. un 4. pantā un
  14. panta 1. punktā
  ; |
| --- | --- |

(a)

zvejas mērķsugu, linuma acs izmēru
  un minimālo saglabāšanas references izmēru
  specifikācijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2187/2005 II, III
  un IV
   pielikumā un minētas tās 3. un 4. pantā un
  14. panta 1. punktā
  ;

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | tralēšanas aizliegums Rīgas jūras līcī, kas noteikts tās 22. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(f)

tralēšanas aizliegums Rīgas jūras līcī, kas noteikts tās 22. pantā.

svītrots

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

9. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Turklāt pirms tehnisko pasākumu pieņemšanas Komisija cenšas ņemt vērā jaunākos zinātniskos pētījumus, tostarp ICES pētījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.a
     
  Turklāt pirms tehnisko pasākumu pieņemšanas Komisija cenšas ņemt vērā jaunākos zinātniskos pētījumus, tostarp ICES pētījumus.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

9. pants – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Pelaģiskā zveja, kurā izmanto stacionārus zvejas rīkus ar linuma acs izmēru, kas mazāks par110 mm vai 120 mm izliekamu rīku gadījumā, mencu nārstošanas laikā ir aizliegta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.b
     
  Pelaģiskā zveja, kurā izmanto stacionārus zvejas rīkus ar linuma acs izmēru, kas mazāks par110 mm vai 120 mm izliekamu rīku gadījumā, mencu nārstošanas laikā ir aizliegta.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

VIa nodaļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | VIa NODAĻA |
| | ĪPAŠI PASĀKUMI |
| | 9.a pants |
| | Īpaši pasākumi |
| | 1.
     
  No 1. maija līdz 31. oktobrim aizliegtss veikt jebkādas zvejas darbības norobežotajos apgabalos, ar loksodromām secīgi savienojot šādus punktus, kurus mēra saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu. |
| | (a) | 1. apgabals: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

VIa NODAĻA

ĪPAŠI PASĀKUMI

9.a pants

Īpaši pasākumi

1.
     
  No 1. maija līdz 31. oktobrim aizliegtss veikt jebkādas zvejas darbības norobežotajos apgabalos, ar loksodromām secīgi savienojot šādus punktus, kurus mēra saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu.

(a)

1. apgabals:

| | — | 55o 45′ N, 15o 30′ E; |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 15o 30′ E;

| | — | 55o 45′ N, 16o 30′ E; |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 16o 30′ E;

| | — | 55o 00′ N, 16o 30′ E; |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 16o 30′ E;

| | — | 55o 00′ N, 16o 00′ E; |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 16o 00′ E;

| | — | 55o 15′ N, 16o 00′ E; |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ N, 16o 00′ E;

| | — | 55o 15′ N, 15o 30′ E; |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ N, 15o 30′ E;

| | — | 55o 45′ N, 15o 30′ E; |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 15o 30′ E;

| (b) | 2. apgabals: |
| --- | --- |

(b)

2. apgabals:

| | — | 55o 00′ N, 19o 14′ E; |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 19o 14′ E;

| | — | 54o 48′ N, 19o 20′ E; |
| --- | --- | --- |

—

54o 48′ N, 19o 20′ E;

| | — | 54o 45′ N, 19o 19′ E; |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ N, 19o 19′ E;

| | — | 54o 45′ N, 18o 55′ E; |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ N, 18o 55′ E;

| | — | 55o 00′ N, 19o 14′ E; |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 19o 14′ E;

| (c) | 3. apgabals: |
| --- | --- |

(c)

3. apgabals:

| | — | 56o 13′ N, 18o 27′ E; |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 18o 27′ E;

| | — | 56o 13′ N, 19o 31′ E; |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 19o 31′ E;

| | — | 55o 59′ N, 19o 13′ E; |
| --- | --- | --- |

—

55o 59′ N, 19o 13′ E;

| | — | 56o 03′ N, 19o 06′ E; |
| --- | --- | --- |

—

56o 03′ N, 19o 06′ E;

| | — | 56o 00′ N, 18o 51′ E; |
| --- | --- | --- |

—

56o 00′ N, 18o 51′ E;

| | — | 55o 47′ N, 18o 57′ E; |
| --- | --- | --- |

—

55o 47′ N, 18o 57′ E;

| | — | 55o 30′ N, 18o 34′ E; |
| --- | --- | --- |

—

55o 30′ N, 18o 34′ E;

| | — | 56o 13′ N, 18o 27′ E. |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 18o 27′ E.

2.
     
  Visiem Savienības zvejas kuģiem, kuru garums ir vismaz astoņi metri un uz kuriem ir vai tiek izmantoti jebkādi zvejas rīki mencu zvejai Baltijas jūrā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2187/2005 3. pantu, vajadzīga īpaša atļauja zvejot mencas Baltijas jūrā.

3.
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 15. pantu pieņemt deleģētos aktus šā panta grozīšanai, ja tas vajadzīgs 3. pantā minēto mērķu sasniegšanai un jo īpaši zivju mazuļu vai nārstojošu zivju aizsardzībai.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

10. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10. pants | 10. pants |
| Reģionālā sadarbība | Reģionālā sadarbība |
| 1.   
  Šajā nodaļā
  paredzētajiem pasākumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1.–6. punktu. | 1.   
  Šīs regulas 6., 8. un 9. pantā
  paredzētajiem pasākumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1.–6. punktu. |
| 2.   
  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu
  attiecīgās dalībvalstis
  turpmāk norādītajos termiņos
  var iesniegt kopīgus ieteikumus: | 2.   
  Pēc apspriešanās ar reģionālajām konsultatīvajām padomēm
  attiecīgās dalībvalstis var iesniegt
  jebkādus 6. panta 3. punktā, 8. panta 3. punktā un 9. panta 4. punktā minētos
  kopīgos ieteikumus
  pirmo reizi ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam 12 mēnešus pēc katras plāna novērtējuma iesniegšanas saskaņā ar 14. pantu, bet ne vēlāk kā 1. septembrī tādu pasākumu gadījumā, kuri attiecas uz dalībvalstīm. Tās var iesniegt šādus ieteikumus arī tad, ja pēkšņi ir mainījusies plāna aptverta krājuma situācija un ieteiktie pasākumi ir vajadzīgi vai pamatoti saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem. |
| a) | par pasākumiem, kas izklāstīti 6. panta 1. punktā un attiecas uz konkrēto kalendāra gadu, – ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. septembrī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10. pants

10. pants

Reģionālā sadarbība

Reģionālā sadarbība

1.   
  Šajā nodaļā
  paredzētajiem pasākumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1.–6. punktu.

1.   
  Šīs regulas 6., 8. un 9. pantā
  paredzētajiem pasākumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1.–6. punktu.

2.   
  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu
  attiecīgās dalībvalstis
  turpmāk norādītajos termiņos
  var iesniegt kopīgus ieteikumus:

2.   
  Pēc apspriešanās ar reģionālajām konsultatīvajām padomēm
  attiecīgās dalībvalstis var iesniegt
  jebkādus 6. panta 3. punktā, 8. panta 3. punktā un 9. panta 4. punktā minētos
  kopīgos ieteikumus
  pirmo reizi ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam 12 mēnešus pēc katras plāna novērtējuma iesniegšanas saskaņā ar 14. pantu, bet ne vēlāk kā 1. septembrī tādu pasākumu gadījumā, kuri attiecas uz dalībvalstīm. Tās var iesniegt šādus ieteikumus arī tad, ja pēkšņi ir mainījusies plāna aptverta krājuma situācija un ieteiktie pasākumi ir vajadzīgi vai pamatoti saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem.

a)

par pasākumiem, kas izklāstīti 6. panta 1. punktā un attiecas uz konkrēto kalendāra gadu, – ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. septembrī;

| b) | par pasākumiem, kas izklāstīti 8 panta 1. punktā un 9. panta 1. punktā, – pirmo reizi ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam sešus mēnešus pēc katras plāna novērtējuma iesniegšanas saskaņā ar 14. pantu
  . |
| --- | --- |

b)

par pasākumiem, kas izklāstīti 8 panta 1. punktā un 9. panta 1. punktā, – pirmo reizi ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam sešus mēnešus pēc katras plāna novērtējuma iesniegšanas saskaņā ar 14. pantu
  .

2.a
     
  Arī attiecīgās konsultatīvās padomes var iesniegt ieteikumus saskaņā ar 2. punktā norādītajiem termiņiem.

2.b
     
  Visas Komisijas atkāpes no kopīgajiem ieteikumiem ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei, un tās ir iespējams pārbaudīt.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

12. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 12. pants | 12. pants |
| Iepriekšēji paziņojumi | Iepriekšēji paziņojumi |
| 1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. panta 1. punkta, minētajā pantā paredzēto iepriekšējas paziņošanas pienākumu piemēro
  Savienības zvejas kuģu kapteiņiem,
  kuru
  kuģu
  lielākais garums ir astoņi metri vai vairāk un uz kuriem ir paturēti vismaz 300
  kg
  mencu
  vai
  divas tonnas pelaģisko krājumu nozvejas. | 1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. panta 1. punkta, minētajā pantā paredzēto iepriekšējas paziņošanas pienākumu piemēro: |
| | (a) | attiecībā uz mencas zvejas kuģiem – tādu Savienības zvejas kuģu kapteiņiem,
  kuru lielākais garums ir astoņi metri vai vairāk un uz kuriem ir paturēti vismaz 300 
  kilogrami
  mencu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

12. pants

12. pants

Iepriekšēji paziņojumi

Iepriekšēji paziņojumi

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. panta 1. punkta, minētajā pantā paredzēto iepriekšējas paziņošanas pienākumu piemēro
  Savienības zvejas kuģu kapteiņiem,
  kuru
  kuģu
  lielākais garums ir astoņi metri vai vairāk un uz kuriem ir paturēti vismaz 300
  kg
  mencu
  vai
  divas tonnas pelaģisko krājumu nozvejas.

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. panta 1. punkta, minētajā pantā paredzēto iepriekšējas paziņošanas pienākumu piemēro:

(a)

attiecībā uz mencas zvejas kuģiem – tādu Savienības zvejas kuģu kapteiņiem,
  kuru lielākais garums ir astoņi metri vai vairāk un uz kuriem ir paturēti vismaz 300 
  kilogrami
  mencu;

| (b) | attiecībā uz reņģes un/vai brētliņas zvejas kuģiem – tādu Savienības zvejas kuģu kapteiņiem, kuru lielākais garums ir astoņi metri vai vairāk un uz kuriem ir paturētas vismaz
  divas tonnas pelaģisko krājumu nozvejas. |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz reņģes un/vai brētliņas zvejas kuģiem – tādu Savienības zvejas kuģu kapteiņiem, kuru lielākais garums ir astoņi metri vai vairāk un uz kuriem ir paturētas vismaz
  divas tonnas pelaģisko krājumu nozvejas.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. panta 1. punkta, minētajā pantā noteiktais iepriekšējas paziņošanas termiņš ir vismaz viena stunda pirms paredzamās ierašanās ostā.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. panta 1. punkta, minētajā pantā noteiktais iepriekšējas paziņošanas termiņš ir vismaz viena stunda pirms paredzamās ierašanās ostā.
  Piekrastes dalībvalstu kompetentās iestādes, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var atļaut agrāku ienākšanu ostā, ja ir pieejami attiecīgajiem kontroles pasākumiem vajadzīgie apstākļi.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

13. pants – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | 5
   tonnas zivju no pelaģiskajiem krājumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

5
   tonnas zivju no pelaģiskajiem krājumiem.

| (b) | 2
   tonnas zivju no pelaģiskajiem krājumiem. |
| --- | --- |

(b)

2
   tonnas zivju no pelaģiskajiem krājumiem.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

14. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 14. pants | 14. pants |
| Plāna novērtēšana | Plāna novērtēšana |
| Komisija
  sešus
  gadus pēc
  plāna
  stāšanās spēkā un pēc tam reizi
  sešos
  gados
  nodrošina novērtējumu par
  šā plāna ietekmi uz krājumiem, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, un uz zvejniecībām, kas izmanto minētos krājumus, jo īpaši
  lai ņemtu vērā izmaiņas zinātniskajos ieteikumos
  .
  Šo novērtējumu
  rezultātus Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. | Komisija
  trīs
  gadus pēc
  šīs regulas
  stāšanās spēkā un pēc tam reizi
  piecos
  gados
  novērtē
  šā
  daudzgadu
  plāna ietekmi uz krājumiem, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, un uz zvejniecībām, kas izmanto minētos krājumus, jo īpaši
  attiecībā uz progresu zivju krājumu atjaunošanā un uzturēšanā virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu
  .
  Šā novērtējuma
  rezultātus Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei
  , un Komisija var ierosināt pielāgot daudzgadu plānu vai ierosināt grozīt deleģētos aktus, ja tas ir vajadzīgs un ņemot vērā jaunākos zinātniskos ieteikumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

14. pants

14. pants

Plāna novērtēšana

Plāna novērtēšana

Komisija
  sešus
  gadus pēc
  plāna
  stāšanās spēkā un pēc tam reizi
  sešos
  gados
  nodrošina novērtējumu par
  šā plāna ietekmi uz krājumiem, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, un uz zvejniecībām, kas izmanto minētos krājumus, jo īpaši
  lai ņemtu vērā izmaiņas zinātniskajos ieteikumos
  .
  Šo novērtējumu
  rezultātus Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

Komisija
  trīs
  gadus pēc
  šīs regulas
  stāšanās spēkā un pēc tam reizi
  piecos
  gados
  novērtē
  šā
  daudzgadu
  plāna ietekmi uz krājumiem, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, un uz zvejniecībām, kas izmanto minētos krājumus, jo īpaši
  attiecībā uz progresu zivju krājumu atjaunošanā un uzturēšanā virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu
  .
  Šā novērtējuma
  rezultātus Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei
  , un Komisija var ierosināt pielāgot daudzgadu plānu vai ierosināt grozīt deleģētos aktus, ja tas ir vajadzīgs un ņemot vērā jaunākos zinātniskos ieteikumus
  .

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

IXa nodaļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | IXa NODAĻA |
| | EIROPAS JŪRLIETU UN ZIVSAIMNIECĪBAS FONDA ATBALSTS |
| | 14.a pants |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda atbalsts |
| | Regulas (ES) Nr. 508/2014 33. panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā šajā regulā paredzēto daudzgadu plānu uzskata par daudzgadu plānu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. panta izpratnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

IXa NODAĻA

EIROPAS JŪRLIETU UN ZIVSAIMNIECĪBAS FONDA ATBALSTS

14.a pants

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda atbalsts

Regulas (ES) Nr. 508/2014 33. panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā šajā regulā paredzēto daudzgadu plānu uzskata par daudzgadu plānu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. panta izpratnē.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 6., 8. un 9. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu laiku
  no
  šīs regulas spēkā stāšanās dienas
  . | 2.   Pilnvaras pieņemt 6., 8. un 9. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  piecu gadu laikposmu no 2015. gada 1. septembra
  .
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 6., 8. un 9. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu laiku
  no
  šīs regulas spēkā stāšanās dienas
  .

2.   Pilnvaras pieņemt 6., 8. un 9. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  piecu gadu laikposmu no 2015. gada 1. septembra
  .
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

16. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Regulas
  (EK) Nr. 2187/2005
  20. un 21. pantu
  svītro. | Regulu
   (EK) Nr. 2187/2005
  groza šādi: |
| | 1.
     
  Regulas 13. panta 3. punktu svītro. |
| | 2.
     
  Regulas IV pielikuma slejā “Minimālais izmērs” tekstu “38 cm” attiecībā uz mencas minimālo saglabāšanas references izmēru aizstāj ar “35 cm”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Regulas
  (EK) Nr. 2187/2005
  20. un 21. pantu
  svītro.

Regulu
   (EK) Nr. 2187/2005
  groza šādi:

1.
     
  Regulas 13. panta 3. punktu svītro.

2.
     
  Regulas IV pielikuma slejā “Minimālais izmērs” tekstu “38 cm” attiecībā uz mencas minimālo saglabāšanas references izmēru aizstāj ar “35 cm”.

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 61. panta 2. punkta otro daļu (A8-0128/2015).

(16)  OV L 179, 23.6.1998., 3. lpp.

(16)  OV L 179, 23.6.1998., 3. lpp.

(1bis)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

(19)  ICES tehniskie dienesti, 2014. gada septembris; http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf.

(19)  ICES tehniskie dienesti, 2014. gada septembris; http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf.

(20)  Padomes 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98 (OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.).

(20)  Padomes 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98 (OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.).

(1bis)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/142 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/142

---

P8_TA(2015)0105

Izkraušanas pienākums ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2187/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 2347/2002 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1434/98 attiecībā uz izkraušanas pienākumu (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 346/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0889), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0889),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0465/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0465/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 29. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 29. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 20. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 20. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0060/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0060/2014),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 311, 12.9.2014., 68. lpp.

---

P8_TC1-COD(2013)0436

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 28. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2187/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 2347/2002 un (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1379/2013 un (ES) Nr. 1380/2013 attiecībā uz izkraušanas pienākumu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/812.)

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/143

---

P8_TA(2015)0106

Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp EK un Krieviju, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai ***

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 346/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (11878/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (11878/2014),

| — | ņemot vērā projektu protokolam Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (11513/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu protokolam Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (11513/2014),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. un 212. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0006/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. un 212. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0006/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0129/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0129/2015),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam.

---

Trešdiena, 2015. gada 29. aprīļa

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/144 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/144

---

P8_TA(2015)0110

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstīto darbības programmu priekšfinansēšana ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu groza attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstītajām darbības programmām izmaksātās sākotnējā priekšfinansējuma summas palielināšanu (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 346/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0046), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0046),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 164. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0036/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 164. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0036/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 18. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 18. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu par priekšlikuma finansiālo atbilstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu par priekšlikuma finansiālo atbilstību,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 21. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 21. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 41. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0134/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0134/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2015)0026

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1304/2013 attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstītajām darbības programmām izmaksāto papildu sākotnējo priekšfinansējuma summu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/779.)

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/145 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/145

---

P8_TA(2015)0111

Regulas (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm atcelšana ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 346/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0707), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0707),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0271/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0271/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 11. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 11. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 50. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 50. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0026/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0026/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P8_TC1-COD(2014)0334

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/937.)

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/146 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/146

---

P8_TA(2015)0112

Nolīgumā ar Norvēģiju paredzētie aizsardzības pasākumi ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes nolīgumā (kodificēta redakcija) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2016/C 346/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0304), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0304),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0010/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0010/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0046/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0046/2015),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0159

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes nolīgumā (kodificēta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/938.)

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/147

---

P8_TA(2015)0113

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums ar Albāniju ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (kodificēta redakcija) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2016/C 346/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0375), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0375),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0034/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0034/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0047/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0047/2015),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0191

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (kodificēta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/939.)

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/148 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/148

---

P8_TA(2015)0114

Ar Bosniju un Hercegovinu noslēgtā Stabilizācijas un asociācijas nolīguma un Pagaidu nolīguma par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem piemērošana ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dažām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, kā arī lai piemērotu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (kodificēta redakcija) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2016/C 346/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0443), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0443),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0087/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0087/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0017/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0017/2015),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību;

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0206

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par dažām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, kā arī lai piemērotu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (kodificēta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/940.)

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/149

---

P8_TA(2015)0115

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Eiropas Kopienu un to dalībvalstu, no vienas puses, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, no otras puses, Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (kodificēta redakcija) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2016/C 346/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0394), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0394),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0041/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0041/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0132/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0132/2015),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0199

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses (kodificēta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/941.)

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/150 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/150

---

P8_TA(2015)0116

LESD 107. un 108. panta piemērošana attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu *

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (kodificēta redakcija) (COM(2014)0377 – C8–0139/2014 – 2014/0192(NLE))

(Apspriešanās – kodifikācija)

(2016/C 346/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2014)0377), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2014)0377),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 109. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0139/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 109. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0139/2014),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0029/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0029/2014),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/151

---

P8_TA(2015)0117

Noteikumi LESD 108. panta piemērošanai *

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (kodificēta redakcija) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE))

(Apspriešanās – kodifikācija)

(2016/C 346/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2014)0534), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2014)0534),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 109. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0212/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 109. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0212/2014),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0047/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0047/2014),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību;

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/152 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/152

---

P8_TA(2015)0170

Naudas tirgus fondi ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīlī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par naudas tirgus fondiem (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 346/38)

[Grozījums Nr. 1]

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*)

attiecībā uz Komisijas priekšlikumu

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES

REGULA (ES) 2015/...

par naudas tirgus fondiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Naudas tirgus fondi (NTF) nodrošina īstermiņa finansējumu finanšu iestādēm, uzņēmumiem vai valdībām. Nodrošinot finansējumu šīm struktūrām, naudas tirgus fondi veicina Eiropas tautsaimniecības finansēšanu.
  Šīs struktūras savus ieguldījumus NTF izmanto kā efektīvu veidu, lai sadalītu kredītrisku un mazinātu risku, nevis tikai paļautos uz banku noguldījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Naudas tirgus fondi (NTF) nodrošina īstermiņa finansējumu finanšu iestādēm, uzņēmumiem vai valdībām. Nodrošinot finansējumu šīm struktūrām, naudas tirgus fondi veicina Eiropas tautsaimniecības finansēšanu.
  Šīs struktūras savus ieguldījumus NTF izmanto kā efektīvu veidu, lai sadalītu kredītrisku un mazinātu risku, nevis tikai paļautos uz banku noguldījumiem.

| (2) | Attiecībā uz pieprasījumu NTF ir īstermiņa skaidrās naudas pārvaldības instrumenti, kas nodrošina augsta līmeņa likviditāti, diversificēšanu, ieguldītās pamatsummas vērtības stabilitāti apvienojumā ar ienesīgumu, kura pamatā ir tirgus nosacījumi. NTF izmanto ▌
  daudz dažādu uzņēmumu, tostarp labdarības iestādes, mājokļu asociācijas, vietējās iestādes un lielāki profesionāli ieguldītāji, piemēram,
  uzņēmumi
  un pensiju fondi
  , kas vēlas ieguldīt savus brīvos naudas līdzekļus uz īsu laiku. Tādēļ NTF ir būtiska saikne, kas apmierina pieprasījumu un piedāvājumu attiecībā uz īstermiņa naudas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pieprasījumu NTF ir īstermiņa skaidrās naudas pārvaldības instrumenti, kas nodrošina augsta līmeņa likviditāti, diversificēšanu, ieguldītās pamatsummas vērtības stabilitāti apvienojumā ar ienesīgumu, kura pamatā ir tirgus nosacījumi. NTF izmanto ▌
  daudz dažādu uzņēmumu, tostarp labdarības iestādes, mājokļu asociācijas, vietējās iestādes un lielāki profesionāli ieguldītāji, piemēram,
  uzņēmumi
  un pensiju fondi
  , kas vēlas ieguldīt savus brīvos naudas līdzekļus uz īsu laiku. Tādēļ NTF ir būtiska saikne, kas apmierina pieprasījumu un piedāvājumu attiecībā uz īstermiņa naudas līdzekļiem.

| (3) | Finanšu krīzes laika notikumi ir atklājuši vairākas NTF īpašības, kas padara tos neaizsargātus brīdī, kad finanšu tirgi nonāk grūtībās,
  tādēļ tie var
  radīt vai palielināt riskus visā finanšu sistēmā. Kad to aktīvu cenas, kuros sākotnēji ir ieguldīti NTF, sāk mazināties, jo īpaši pastāvot saspringtiem tirgus apstākļiem, NTF nevar vienmēr izpildīt ieguldītājiem doto solījumu nekavējoties dzēst vērtspapīrus un saglabāt NTF emitētas akcijas vai ieguldījumu apliecības pamata cenu. Šāda situācija
  , kas saskaņā ar Finanšu stabilitātes padomes (FSP) un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) viedokli var īpaši nopietni ietekmēt nemainīgas neto aktīvu vērtības NTF,
  var izraisīt
  būtiskus
  un pēkšņus vērtspapīru dzēšanas pieprasījumus, tādējādi, iespējams,
  izraisot
  plašākas makroekonomiskās sekas. |
| --- | --- |

(3)

Finanšu krīzes laika notikumi ir atklājuši vairākas NTF īpašības, kas padara tos neaizsargātus brīdī, kad finanšu tirgi nonāk grūtībās,
  tādēļ tie var
  radīt vai palielināt riskus visā finanšu sistēmā. Kad to aktīvu cenas, kuros sākotnēji ir ieguldīti NTF, sāk mazināties, jo īpaši pastāvot saspringtiem tirgus apstākļiem, NTF nevar vienmēr izpildīt ieguldītājiem doto solījumu nekavējoties dzēst vērtspapīrus un saglabāt NTF emitētas akcijas vai ieguldījumu apliecības pamata cenu. Šāda situācija
  , kas saskaņā ar Finanšu stabilitātes padomes (FSP) un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) viedokli var īpaši nopietni ietekmēt nemainīgas neto aktīvu vērtības NTF,
  var izraisīt
  būtiskus
  un pēkšņus vērtspapīru dzēšanas pieprasījumus, tādējādi, iespējams,
  izraisot
  plašākas makroekonomiskās sekas.

| (4) | Lieli dzēšanas pieprasījumi
  var likt
  naudas tirgus fondiem pārdot daļu savu ieguldījumu aktīvu rūkošā tirgū, tādējādi
  potenciāli
  veicinot likviditātes krīzi. Šajā situācijā naudas tirgus emitenti var saskarties ar nopietnām finansēšanas grūtībām, ja komerciālo vērtspapīru un citu naudas tirgus instrumentu
  tirgi izsīkst
  .
  Tā rezultātā negatīva ietekme var pāriet
  uz īstermiņa finansējuma tirgu
  un radīt
  tiešas un lielas grūtības ▌ finanšu iestāžu, uzņēmumu un valdību,
  un
  tādējādi arī tautsaimniecības finansējumam. |
| --- | --- |

(4)

Lieli dzēšanas pieprasījumi
  var likt
  naudas tirgus fondiem pārdot daļu savu ieguldījumu aktīvu rūkošā tirgū, tādējādi
  potenciāli
  veicinot likviditātes krīzi. Šajā situācijā naudas tirgus emitenti var saskarties ar nopietnām finansēšanas grūtībām, ja komerciālo vērtspapīru un citu naudas tirgus instrumentu
  tirgi izsīkst
  .
  Tā rezultātā negatīva ietekme var pāriet
  uz īstermiņa finansējuma tirgu
  un radīt
  tiešas un lielas grūtības ▌ finanšu iestāžu, uzņēmumu un valdību,
  un
  tādējādi arī tautsaimniecības finansējumam.

| (5) | Aktīvu pārvaldītāji,
  kurus atbalsta
  sponsori, var lemt par saprātīga atbalsta piešķiršanu, lai saglabātu savu NTF likviditāti un stabilitāti. Sponsoriem bieži nākas atbalstīt savus sponsorētos NTF,
  kuru
  vērtība zūd, jo pastāv reputācijas risks un bailes, ka panika varētu pāriet uz citiem
  sponsora
  uzņēmumiem. Atkarībā no fonda lieluma un vērtspapīru dzēšanas spiediena apjoma sponsora atbalsts var sasniegt apjomus, kas pārsniedz to faktiski pieejamās rezerves. Tādēļ ir svarīgi noteikt vienotus noteikumus, lai novērstu to, ka sponsors nespēj sniegt atbalstu un negatīvās ietekmes izplatīšanās risks skar citas struktūras, kas sponsorē naudas tirgus fondus. |
| --- | --- |

(5)

Aktīvu pārvaldītāji,
  kurus atbalsta
  sponsori, var lemt par saprātīga atbalsta piešķiršanu, lai saglabātu savu NTF likviditāti un stabilitāti. Sponsoriem bieži nākas atbalstīt savus sponsorētos NTF,
  kuru
  vērtība zūd, jo pastāv reputācijas risks un bailes, ka panika varētu pāriet uz citiem
  sponsora
  uzņēmumiem. Atkarībā no fonda lieluma un vērtspapīru dzēšanas spiediena apjoma sponsora atbalsts var sasniegt apjomus, kas pārsniedz to faktiski pieejamās rezerves. Tādēļ ir svarīgi noteikt vienotus noteikumus, lai novērstu to, ka sponsors nespēj sniegt atbalstu un negatīvās ietekmes izplatīšanās risks skar citas struktūras, kas sponsorē naudas tirgus fondus.

| (6) | Lai saglabātu iekšējā tirgus integritāti un stabilitāti, ▌ir jāizstrādā noteikumi attiecībā uz NTF darbību, jo īpaši attiecībā uz NTF portfeļu saturu.
  Tā mērķis ir padarīt NTF noturīgākus un ierobežos nelabvēlīgas ietekmes izplatīšanās kanālus.
  Savienības mērogā ir vajadzīgi vienoti noteikumi, lai nodrošinātu, ka NTF spēj
  apmierināt ieguldītāju pieprasījumu veikt dzēšanu,
  jo īpaši saspringtā tirgus situācijā. Vienoti noteikumi attiecībā uz naudas tirgus fonda portfeli ir vajadzīgi arī, lai nodrošinātu, ka NTF spēj reaģēt uz
  būtiskiem
  un pēkšņiem vērtspapīru dzēšanas pieprasījumiem, ko izsaka liela ieguldītāju grupa. |
| --- | --- |

(6)

Lai saglabātu iekšējā tirgus integritāti un stabilitāti, ▌ir jāizstrādā noteikumi attiecībā uz NTF darbību, jo īpaši attiecībā uz NTF portfeļu saturu.
  Tā mērķis ir padarīt NTF noturīgākus un ierobežos nelabvēlīgas ietekmes izplatīšanās kanālus.
  Savienības mērogā ir vajadzīgi vienoti noteikumi, lai nodrošinātu, ka NTF spēj
  apmierināt ieguldītāju pieprasījumu veikt dzēšanu,
  jo īpaši saspringtā tirgus situācijā. Vienoti noteikumi attiecībā uz naudas tirgus fonda portfeli ir vajadzīgi arī, lai nodrošinātu, ka NTF spēj reaģēt uz
  būtiskiem
  un pēkšņiem vērtspapīru dzēšanas pieprasījumiem, ko izsaka liela ieguldītāju grupa.

| (7) | Vienoti noteikumi attiecībā uz NTF ir vajadzīgi arī, lai nodrošinātu vienmērīgu īstermiņa finansējuma tirgus darbību finanšu iestādēm, korporatīvajiem īstermiņa parāda vērtspapīru emitentiem un valdībām. Tie tāpat ir vajadzīgi, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret NTF ieguldītājiem un lai izvairītos ▌no situācijas, kad personas, kas vēlu piesaka savus vērtspapīrus dzēšanai,
  būtu neizdevīgākā stāvoklī, ja
  dzēšana ir uz laiku atlikta vai NTF tiek likvidēts. |
| --- | --- |

(7)

Vienoti noteikumi attiecībā uz NTF ir vajadzīgi arī, lai nodrošinātu vienmērīgu īstermiņa finansējuma tirgus darbību finanšu iestādēm, korporatīvajiem īstermiņa parāda vērtspapīru emitentiem un valdībām. Tie tāpat ir vajadzīgi, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret NTF ieguldītājiem un lai izvairītos ▌no situācijas, kad personas, kas vēlu piesaka savus vērtspapīrus dzēšanai,
  būtu neizdevīgākā stāvoklī, ja
  dzēšana ir uz laiku atlikta vai NTF tiek likvidēts.

| (8) | Ir jānodrošina prudenciālo prasību saskaņošana saistībā ar NTF, izstrādājot skaidrus noteikumus, kas uzliek NTF un to pārvaldniekiem tiešus pienākumus visā Savienībā. Tas veicinātu stabilitāti naudas tirgus fondos, kas ir īstermiņa finansējuma avots valdībām un korporatīvajam sektoram visā Savienībā. Tāpat tas nodrošinātu, ka NTF paliek uzticams instruments naudas līdzekļu pārvaldības vajadzībām Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(8)

Ir jānodrošina prudenciālo prasību saskaņošana saistībā ar NTF, izstrādājot skaidrus noteikumus, kas uzliek NTF un to pārvaldniekiem tiešus pienākumus visā Savienībā. Tas veicinātu stabilitāti naudas tirgus fondos, kas ir īstermiņa finansējuma avots valdībām un korporatīvajam sektoram visā Savienībā. Tāpat tas nodrošinātu, ka NTF paliek uzticams instruments naudas līdzekļu pārvaldības vajadzībām Savienības ražošanas nozarē.

| (9) | NTF vadlīnijas, ko pieņēmusi Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (CESR), lai radītu obligātus NTF paredzētus vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienībā, gadu pēc to stāšanās spēkā bija ieviestas tikai 12 dalībvalstīs, tādējādi parādot, ka spēkā joprojām ir dažādi valstu noteikumi. Dažādās valstu pieejas nespēj novērst
  Savienības
  naudas tirgu neaizsargātību ▌un
  novērst
  negatīvās ietekmes izplatīšanās riskus, tādējādi apdraudot iekšējā tirgus darbību un stabilitāti
  , kas atklājās finanšu krīzes laikā
  . Tādēļ šiem vienotajiem noteikumiem attiecībā uz NTF būtu jānodrošina augsta līmeņa ieguldītāju aizsardzība, un tiem būtu jānovērš un jāmazina jebkurš potenciāls negatīvās ietekmes izplatīšanās risks, kas rodas no iespējamas ieguldītāju aizplūšanas no NTF. |
| --- | --- |

(9)

NTF vadlīnijas, ko pieņēmusi Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (CESR), lai radītu obligātus NTF paredzētus vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienībā, gadu pēc to stāšanās spēkā bija ieviestas tikai 12 dalībvalstīs, tādējādi parādot, ka spēkā joprojām ir dažādi valstu noteikumi. Dažādās valstu pieejas nespēj novērst
  Savienības
  naudas tirgu neaizsargātību ▌un
  novērst
  negatīvās ietekmes izplatīšanās riskus, tādējādi apdraudot iekšējā tirgus darbību un stabilitāti
  , kas atklājās finanšu krīzes laikā
  . Tādēļ šiem vienotajiem noteikumiem attiecībā uz NTF būtu jānodrošina augsta līmeņa ieguldītāju aizsardzība, un tiem būtu jānovērš un jāmazina jebkurš potenciāls negatīvās ietekmes izplatīšanās risks, kas rodas no iespējamas ieguldītāju aizplūšanas no NTF.

| (10) | Ja netiek pieņemta regula, ar ko nosaka noteikumus attiecībā uz NTF, valstu līmenī arī turpmāk varētu tikt pieņemti dažādi noteikumi, kuri turpinātu radīt ievērojamus konkurences kropļojumus, radot nozīmīgas atšķirības būtiskos ieguldījumu aizsardzības standartos. Atšķirīgas prasības attiecībā uz portfeļa saturu, atbilstīgiem aktīviem, to termiņu, likviditāti un diversificēšanu, kā arī naudas tirgus instrumentu emitentu kredītkvalitāti rada atšķirīga līmeņa ieguldītāju aizsardzību, jo ar ieguldījumu priekšlikumiem, kas saistīti ar naudas tirgus fondu, saistās dažāda līmeņa riski.
  Tādēļ ir būtiski
  pieņemt
  vienotu
  noteikumu
  kopumu, lai izvairītos no negatīvās ietekmes izplatīšanās īstermiņa finansējuma
  tirgū
  un NTF sponsoru vidū, kuri tādējādi pakļautu riskam Savienības finanšu tirgus stabilitāti
  .
  Lai mazinātu sistēmisko risku, no datuma, kad šī regula stājas spēkā, nemainīgas neto aktīvu vērtības naudas tirgus fondiem (NNAV NTF) Savienībā būtu jādarbojas tikai kā publiskā parāda NNAV NTF, kā mazumtirdzniecības NNAV NTF vai kā zema svārstīguma NAV NTF (ZSNAV NTF). Šajā regulā visas atsauces uz NNAV NTF būtu jāuzskata par atsaucēm uz valdību publiskā parāda NNAV NTF, mazumtirdzniecības NNAV NTF un zema svārstīguma NAV NTF, ja vien nav norādīts citādi. Pastāvošajiem NNAV NTF vajadzētu būt iespējai tā vietā izvēlēties darboties kā mainīgas neto aktīvu vērtības NTF (MNAV NTF)
  . |
| --- | --- |

(10)

Ja netiek pieņemta regula, ar ko nosaka noteikumus attiecībā uz NTF, valstu līmenī arī turpmāk varētu tikt pieņemti dažādi noteikumi, kuri turpinātu radīt ievērojamus konkurences kropļojumus, radot nozīmīgas atšķirības būtiskos ieguldījumu aizsardzības standartos. Atšķirīgas prasības attiecībā uz portfeļa saturu, atbilstīgiem aktīviem, to termiņu, likviditāti un diversificēšanu, kā arī naudas tirgus instrumentu emitentu kredītkvalitāti rada atšķirīga līmeņa ieguldītāju aizsardzību, jo ar ieguldījumu priekšlikumiem, kas saistīti ar naudas tirgus fondu, saistās dažāda līmeņa riski.
  Tādēļ ir būtiski
  pieņemt
  vienotu
  noteikumu
  kopumu, lai izvairītos no negatīvās ietekmes izplatīšanās īstermiņa finansējuma
  tirgū
  un NTF sponsoru vidū, kuri tādējādi pakļautu riskam Savienības finanšu tirgus stabilitāti
  .
  Lai mazinātu sistēmisko risku, no datuma, kad šī regula stājas spēkā, nemainīgas neto aktīvu vērtības naudas tirgus fondiem (NNAV NTF) Savienībā būtu jādarbojas tikai kā publiskā parāda NNAV NTF, kā mazumtirdzniecības NNAV NTF vai kā zema svārstīguma NAV NTF (ZSNAV NTF). Šajā regulā visas atsauces uz NNAV NTF būtu jāuzskata par atsaucēm uz valdību publiskā parāda NNAV NTF, mazumtirdzniecības NNAV NTF un zema svārstīguma NAV NTF, ja vien nav norādīts citādi. Pastāvošajiem NNAV NTF vajadzētu būt iespējai tā vietā izvēlēties darboties kā mainīgas neto aktīvu vērtības NTF (MNAV NTF)
  .

| (11) | Jaunie NTF noteikumi ir cieši saistīti ar Direktīvu 2009/65/EK (3) un Direktīvu 2011/61/ES (4), jo tās veido tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru Savienībā reģistrē, pārvalda un reklamē NTF. |
| --- | --- |

(11)

Jaunie NTF noteikumi ir cieši saistīti ar Direktīvu 2009/65/EK (3) un Direktīvu 2011/61/ES (4), jo tās veido tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru Savienībā reģistrē, pārvalda un reklamē NTF.

| (12) | Savienībā kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi drīkst darboties kā pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU), ko pārvalda PVKIU pārvaldnieki, vai kā ieguldījumu uzņēmumi, kuru darbība atļauta saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, vai kā alternatīvo ieguldījumu fondi (AIF), ko pārvalda alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki (AIFP), kuru darbība atļauta vai kuri reģistrēti saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES. Jaunie noteikumi attiecībā uz NTF papildina šo Direktīvu noteikumus. Tādējādi jaunie vienotie noteikumi attiecībā uz NTF būtu jāpiemēro papildus tiem, kas noteikti Direktīvā 2009/65/EK un Direktīvā 2011/61/ES. Tajā pašā laikā daudzus noteikumus, kas attiecas uz PVKIU ieguldījumu politiku un kas paredzēti Direktīvas 2009/65/EK VII nodaļā, vairs nepiemēro un šajos jaunajos vienotajos noteikumos attiecībā uz NTF būtu jānosaka konkrēti produktu noteikumi. |
| --- | --- |

(12)

Savienībā kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi drīkst darboties kā pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU), ko pārvalda PVKIU pārvaldnieki, vai kā ieguldījumu uzņēmumi, kuru darbība atļauta saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, vai kā alternatīvo ieguldījumu fondi (AIF), ko pārvalda alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki (AIFP), kuru darbība atļauta vai kuri reģistrēti saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES. Jaunie noteikumi attiecībā uz NTF papildina šo Direktīvu noteikumus. Tādējādi jaunie vienotie noteikumi attiecībā uz NTF būtu jāpiemēro papildus tiem, kas noteikti Direktīvā 2009/65/EK un Direktīvā 2011/61/ES. Tajā pašā laikā daudzus noteikumus, kas attiecas uz PVKIU ieguldījumu politiku un kas paredzēti Direktīvas 2009/65/EK VII nodaļā, vairs nepiemēro un šajos jaunajos vienotajos noteikumos attiecībā uz NTF būtu jānosaka konkrēti produktu noteikumi.

| (13) | Saskaņotie noteikumi būtu jāpiemēro kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, kuru īpašības atbilst ar NTF saistītajām īpašībām. Attiecībā uz PVKIU un AIF, kuri iegulda īstermiņa aktīvos, piemēram, naudas tirgus instrumentos vai noguldījumos, vai slēdz pirkšanas ar atpārdošanu līgumus vai konkrētus atvasinātu finanšu instrumentu līgumus ar vienīgo nolūku ierobežot riskus, kas piemīt citiem fonda finanšu instrumentiem, un kuru mērķis ir piedāvāt ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm vai saglabāt ieguldījuma vērtību, obligāti būtu jāizpilda jaunie noteikumi attiecībā uz NTF. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņotie noteikumi būtu jāpiemēro kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, kuru īpašības atbilst ar NTF saistītajām īpašībām. Attiecībā uz PVKIU un AIF, kuri iegulda īstermiņa aktīvos, piemēram, naudas tirgus instrumentos vai noguldījumos, vai slēdz pirkšanas ar atpārdošanu līgumus vai konkrētus atvasinātu finanšu instrumentu līgumus ar vienīgo nolūku ierobežot riskus, kas piemīt citiem fonda finanšu instrumentiem, un kuru mērķis ir piedāvāt ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm vai saglabāt ieguldījuma vērtību, obligāti būtu jāizpilda jaunie noteikumi attiecībā uz NTF.

| (14) | NTF specifiskums ir aktīvu, kuros tie iegulda, un mērķu, ar kuriem tie saistīti, kombinācija. Mērķis piedāvāt ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm un mērķis saglabāt ieguldījumu vērtību viens otru neizslēdz. Naudas tirgus fondam var būt viens no šiem mērķiem vai abi mērķi vienlaikus. |
| --- | --- |

(14)

NTF specifiskums ir aktīvu, kuros tie iegulda, un mērķu, ar kuriem tie saistīti, kombinācija. Mērķis piedāvāt ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm un mērķis saglabāt ieguldījumu vērtību viens otru neizslēdz. Naudas tirgus fondam var būt viens no šiem mērķiem vai abi mērķi vienlaikus.

| (15) | Mērķis piedāvāt ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm būtu jāsaprot plašākā nozīmē. Paredzamie ieņēmumi nav precīzi jāsasaista ar EONIA, Libor, Euribor vai kādu citu svarīgu naudas tirgus likmi. Nebūtu jāuzskata, ka jauno kopīgo noteikumu darbības joma neattiecas uz PVKIU vai AIF tādēļ, ka to mērķis ir nodrošināt darbības rezultātus, kuri ar nelielu starpību pārsniedz naudas tirgus likmi. |
| --- | --- |

(15)

Mērķis piedāvāt ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm būtu jāsaprot plašākā nozīmē. Paredzamie ieņēmumi nav precīzi jāsasaista ar EONIA, Libor, Euribor vai kādu citu svarīgu naudas tirgus likmi. Nebūtu jāuzskata, ka jauno kopīgo noteikumu darbības joma neattiecas uz PVKIU vai AIF tādēļ, ka to mērķis ir nodrošināt darbības rezultātus, kuri ar nelielu starpību pārsniedz naudas tirgus likmi.

| (16) | Mērķis saglabāt ieguldījumu vērtību nebūtu jāsaprot kā fonda apsolīta kapitāla garantija. Tas būtu jāsaprot kā mērķis, ko PVKIU vai AIF cenšas sasniegt. Ieguldījumu vērtības samazinājumam nevajadzētu nozīmēt, ka kolektīvo ieguldījumu uzņēmums ir mainījis mērķi saglabāt ieguldījumu vērtību. |
| --- | --- |

(16)

Mērķis saglabāt ieguldījumu vērtību nebūtu jāsaprot kā fonda apsolīta kapitāla garantija. Tas būtu jāsaprot kā mērķis, ko PVKIU vai AIF cenšas sasniegt. Ieguldījumu vērtības samazinājumam nevajadzētu nozīmēt, ka kolektīvo ieguldījumu uzņēmums ir mainījis mērķi saglabāt ieguldījumu vērtību.

| (17) | Ir svarīgi, lai PVKIU un AIF, kam piemīt NTF īpašības, tiktu uzskatīti par NTF un lai to spēja izpildīt jaunos vienotos NTF noteikumus tiktu nepārtraukti pārbaudīta. Šim nolūkam kompetentās iestādes izsniedz NTF darbības atļauju. Attiecībā uz PVKIU atļauju darboties kā NTF tam izsniedz PVKIU atļauju piešķiršanas procesā saskaņā ar saskaņoto procedūru, kas paredzēta Direktīvā 2009/65/EK. Tā kā attiecībā uz AIF saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES nepiemēro saskaņotu darbības atļauju piešķiršanas un uzraudzības procedūru, ir jāizveido vienoti pamatnoteikumi par darbības atļauju piešķiršanu, kas būtu tāda paši kā esošie PVKIU saskaņotie noteikumi. Šādām procedūrām būtu jānodrošina, ka AIF, kuram piešķirta atļauja darboties kā NTF, pārvaldnieks ir alternatīvo ieguldījumu fonda pārvaldnieks (AIFP), kuram piešķirta darbības atļauja saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES. |
| --- | --- |

(17)

Ir svarīgi, lai PVKIU un AIF, kam piemīt NTF īpašības, tiktu uzskatīti par NTF un lai to spēja izpildīt jaunos vienotos NTF noteikumus tiktu nepārtraukti pārbaudīta. Šim nolūkam kompetentās iestādes izsniedz NTF darbības atļauju. Attiecībā uz PVKIU atļauju darboties kā NTF tam izsniedz PVKIU atļauju piešķiršanas procesā saskaņā ar saskaņoto procedūru, kas paredzēta Direktīvā 2009/65/EK. Tā kā attiecībā uz AIF saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES nepiemēro saskaņotu darbības atļauju piešķiršanas un uzraudzības procedūru, ir jāizveido vienoti pamatnoteikumi par darbības atļauju piešķiršanu, kas būtu tāda paši kā esošie PVKIU saskaņotie noteikumi. Šādām procedūrām būtu jānodrošina, ka AIF, kuram piešķirta atļauja darboties kā NTF, pārvaldnieks ir alternatīvo ieguldījumu fonda pārvaldnieks (AIFP), kuram piešķirta darbības atļauja saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES.

| (18) | Lai gūtu pārliecību, ka visiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, kam piemīt NTF raksturīgās īpašības, tiek piemēroti jaunie vienotie noteikumi attiecībā uz NTF, ir jāaizliedz izmantot apzīmējumu “NTF” vai jebkuru citu terminu, kas varētu norādīt uz to, ka kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam ir NTF raksturīgas īpašības, ja vien netiek nodrošināta atbilstība šai regulai. Lai novērstu NTF noteikumu apiešanu, kompetentajām iestādēm būtu jāuzrauga to jurisdikcijā reģistrēto vai reklamēto kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu darbība tirgū, lai pārliecinātos, ka tie ļaunprātīgi neizmanto NTF nosaukumu vai nenorāda, ka tie ir NTF, nenodrošinot atbilstību jaunajam tiesiskajam regulējumam. |
| --- | --- |

(18)

Lai gūtu pārliecību, ka visiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, kam piemīt NTF raksturīgās īpašības, tiek piemēroti jaunie vienotie noteikumi attiecībā uz NTF, ir jāaizliedz izmantot apzīmējumu “NTF” vai jebkuru citu terminu, kas varētu norādīt uz to, ka kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam ir NTF raksturīgas īpašības, ja vien netiek nodrošināta atbilstība šai regulai. Lai novērstu NTF noteikumu apiešanu, kompetentajām iestādēm būtu jāuzrauga to jurisdikcijā reģistrēto vai reklamēto kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu darbība tirgū, lai pārliecinātos, ka tie ļaunprātīgi neizmanto NTF nosaukumu vai nenorāda, ka tie ir NTF, nenodrošinot atbilstību jaunajam tiesiskajam regulējumam.

| (19) | Jaunie noteikumi, kas piemērojami attiecībā uz NTF, būtu jāveido uz esošā tiesiskā regulējuma pamata, kas tika izveidots, pieņemot Direktīvu 2009/65/EK un Direktīvu 2011/61/ES, un aktus, kas tika pieņemti šo Direktīvu īstenošanai. Tādēļ produktu noteikumi attiecībā uz NTF būtu jāpiemēro papildus produktu noteikumiem, kas noteikti esošajos Savienības tiesību aktos, ja vien skaidri nav norādīts, ka tos vairs nepiemēro. Turklāt esošajā tiesiskajā regulējumā noteiktie pārvaldības un reklamēšanas noteikumi būtu jāpiemēro NTF atkarībā no tā, vai tie ir PVKIU vai AIF. Tāpat uz NTF pārrobežu darbību attiecas noteikumi par pārrobežu pakalpojumu sniegšanu un tiesībām veikt uzņēmējdarbību, kas paredzēti Direktīvā 2009/65/EK un Direktīvā 2011/61/ES. |
| --- | --- |

(19)

Jaunie noteikumi, kas piemērojami attiecībā uz NTF, būtu jāveido uz esošā tiesiskā regulējuma pamata, kas tika izveidots, pieņemot Direktīvu 2009/65/EK un Direktīvu 2011/61/ES, un aktus, kas tika pieņemti šo Direktīvu īstenošanai. Tādēļ produktu noteikumi attiecībā uz NTF būtu jāpiemēro papildus produktu noteikumiem, kas noteikti esošajos Savienības tiesību aktos, ja vien skaidri nav norādīts, ka tos vairs nepiemēro. Turklāt esošajā tiesiskajā regulējumā noteiktie pārvaldības un reklamēšanas noteikumi būtu jāpiemēro NTF atkarībā no tā, vai tie ir PVKIU vai AIF. Tāpat uz NTF pārrobežu darbību attiecas noteikumi par pārrobežu pakalpojumu sniegšanu un tiesībām veikt uzņēmējdarbību, kas paredzēti Direktīvā 2009/65/EK un Direktīvā 2011/61/ES.

| (20) | Ņemot vērā, ka PVKIU un AIF ir atšķirīgas juridiskās formas, kuras var nenozīmēt, ka fondi vienmēr ir juridiskas personas, gadījumos, kad NTF ir PVKIU vai AIF, kam nav tiesību pašam rīkoties, jo tas nav juridiska persona, noteikumi, kas pieprasa NTF rīkoties, būtu jāuztver kā noteikumi, kas attiecas uz NTF pārvaldnieku. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā, ka PVKIU un AIF ir atšķirīgas juridiskās formas, kuras var nenozīmēt, ka fondi vienmēr ir juridiskas personas, gadījumos, kad NTF ir PVKIU vai AIF, kam nav tiesību pašam rīkoties, jo tas nav juridiska persona, noteikumi, kas pieprasa NTF rīkoties, būtu jāuztver kā noteikumi, kas attiecas uz NTF pārvaldnieku.

| (21) | Noteikumos par NTF portfeli būtu skaidri jānosaka aktīvu kategorijas, kuras NTF var izmantot ieguldījumu veikšanai, un nosacījumi, saskaņā ar kuriem šīs aktīvu kategorijas ir piemērotas ieguldīšanai. Lai nodrošinātu NTF integritāti, ir vēlams aizliegt NTF iesaistīties konkrētos finanšu darījumos, kas apdraudētu tā ieguldījumu stratēģiju un mērķus. |
| --- | --- |

(21)

Noteikumos par NTF portfeli būtu skaidri jānosaka aktīvu kategorijas, kuras NTF var izmantot ieguldījumu veikšanai, un nosacījumi, saskaņā ar kuriem šīs aktīvu kategorijas ir piemērotas ieguldīšanai. Lai nodrošinātu NTF integritāti, ir vēlams aizliegt NTF iesaistīties konkrētos finanšu darījumos, kas apdraudētu tā ieguldījumu stratēģiju un mērķus.

| (22) | Naudas tirgus instrumenti ir pārvedamie instrumenti, par kuriem slēdz darījumus naudas tirgū, piemēram, valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes un vietējo pārvaldes iestāžu parādzīmes, noguldījumu sertifikāti, komerciāli vērtspapīri,
  ar augstas kvalitātes likvīdiem aktīviem nodrošināti vērtspapīri,
  bankas pārvedu vekseļi vai vidēja termiņa un īstermiņa parādzīmes. NTF tos var izmantot ieguldījumu veikšanai tikai tad, ja tie atbilst termiņa ierobežojumiem
  vai — ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru gadījumā — atbilst nosacījumiem kā augstas kvalitātes aktīvi saskaņā ar likviditātes noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013

   (5)

  sestajā sadaļā,
  un NTF tos uzskata par augstas kredītkvalitātes vērtspapīriem. |
| --- | --- |

(22)

Naudas tirgus instrumenti ir pārvedamie instrumenti, par kuriem slēdz darījumus naudas tirgū, piemēram, valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes un vietējo pārvaldes iestāžu parādzīmes, noguldījumu sertifikāti, komerciāli vērtspapīri,
  ar augstas kvalitātes likvīdiem aktīviem nodrošināti vērtspapīri,
  bankas pārvedu vekseļi vai vidēja termiņa un īstermiņa parādzīmes. NTF tos var izmantot ieguldījumu veikšanai tikai tad, ja tie atbilst termiņa ierobežojumiem
  vai — ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru gadījumā — atbilst nosacījumiem kā augstas kvalitātes aktīvi saskaņā ar likviditātes noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013

   (5)

  sestajā sadaļā,
  un NTF tos uzskata par augstas kredītkvalitātes vērtspapīriem.

| (23) | Uz aktīviem balstītie komerciālie vērtspapīri būtu jāuzskata par atbilstīgiem naudas tirgus instrumentiem tādā mērā, cik tie atbilst papildu prasībām. Sakarā ar to, ka krīzes laikā atsevišķi vērtspapīrošanas darījumi bija īpaši nestabili, ir nepieciešams noteikt termiņa ierobežojumus un kvalitātes kritērijus bāzes aktīviem
  , kā arī nodrošināt, ka riska darījumu portfelis ir pietiekami diversificēts
  .
  Tomēr ne
  visas bāzes aktīvu kategorijas
  ir izrādījušās nestabilas un jo īpaši tāda vērtspapīrošana, kur bāzes aktīvi ir saistīti ar ražotāju apgrozāmā kapitāla atbalstu un reālās ekonomikas preču un pakalpojumu pārdošanu
  .
  Šie vērtspapīrošanas instrumenti darbojas labi un būtu jāuzskata par atbilstīgiem naudas tirgus instrumentiem, ciktāl tie ir atbilstīgi kā augstas kvalitātes likvīdi aktīvi saskaņā ar likviditātes noteikumiem sestajā daļā Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas norādīta Komisijas deleģētajā regulā (ES) Nr. ...

   (6)

  . Tas attiecas uz kvalificētiem augstas kvalitātes likvīdiem uz aktīviem balstītiem vērtspapīriem, ko veido viena no vērtspapīroto bāzes aktīvu apakškategorijām, kas minētas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. ... 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta iii) vai iv) punktā, proti, aizdevumi automašīnas iegādei un automašīnu nomas līgumi aizņēmējiem vai nomniekiem, kuri ir reģistrēti vai pastāvīgi atrodas dalībvalstī, un komerciālie aizdevumi, nomas līgumi vai kredītiespējas uzņēmumiem, kuri ir reģistrēti dalībvalstī, lai finansētu kapitālizdevumus vai uzņēmējdarbību, kas nav komerciālā nekustamā īpašuma iegāde vai attīstīšana. Atsauce uz noteiktām vērtspapīroto bāzes aktīvu apakškategorijām saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. ... ir svarīga, lai nodrošinātu vienotu atbilstīgo vērtspapīroto bāzes aktīvu definīciju attiecībā uz likviditātes noteikumiem kredītiestādēm un šo regulu, kas savukārt ir svarīga šo instrumentu likviditātei, lai izvairītos no šķēršļiem reālās ekonomikas vērtspapīrošanai. |
| --- | --- |

(23)

Uz aktīviem balstītie komerciālie vērtspapīri būtu jāuzskata par atbilstīgiem naudas tirgus instrumentiem tādā mērā, cik tie atbilst papildu prasībām. Sakarā ar to, ka krīzes laikā atsevišķi vērtspapīrošanas darījumi bija īpaši nestabili, ir nepieciešams noteikt termiņa ierobežojumus un kvalitātes kritērijus bāzes aktīviem
  , kā arī nodrošināt, ka riska darījumu portfelis ir pietiekami diversificēts
  .
  Tomēr ne
  visas bāzes aktīvu kategorijas
  ir izrādījušās nestabilas un jo īpaši tāda vērtspapīrošana, kur bāzes aktīvi ir saistīti ar ražotāju apgrozāmā kapitāla atbalstu un reālās ekonomikas preču un pakalpojumu pārdošanu
  .
  Šie vērtspapīrošanas instrumenti darbojas labi un būtu jāuzskata par atbilstīgiem naudas tirgus instrumentiem, ciktāl tie ir atbilstīgi kā augstas kvalitātes likvīdi aktīvi saskaņā ar likviditātes noteikumiem sestajā daļā Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas norādīta Komisijas deleģētajā regulā (ES) Nr. ...

   (6)

  . Tas attiecas uz kvalificētiem augstas kvalitātes likvīdiem uz aktīviem balstītiem vērtspapīriem, ko veido viena no vērtspapīroto bāzes aktīvu apakškategorijām, kas minētas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. ... 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta iii) vai iv) punktā, proti, aizdevumi automašīnas iegādei un automašīnu nomas līgumi aizņēmējiem vai nomniekiem, kuri ir reģistrēti vai pastāvīgi atrodas dalībvalstī, un komerciālie aizdevumi, nomas līgumi vai kredītiespējas uzņēmumiem, kuri ir reģistrēti dalībvalstī, lai finansētu kapitālizdevumus vai uzņēmējdarbību, kas nav komerciālā nekustamā īpašuma iegāde vai attīstīšana. Atsauce uz noteiktām vērtspapīroto bāzes aktīvu apakškategorijām saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. ... ir svarīga, lai nodrošinātu vienotu atbilstīgo vērtspapīroto bāzes aktīvu definīciju attiecībā uz likviditātes noteikumiem kredītiestādēm un šo regulu, kas savukārt ir svarīga šo instrumentu likviditātei, lai izvairītos no šķēršļiem reālās ekonomikas vērtspapīrošanai.

| (23a) | Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz to, lai precizētu kritērijus vienkāršas, pārredzamas un standartizētas vērtspapīrošanas noteikšanai. To darot, Komisijai būtu jānodrošina konsekvence ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 460. pantu un Direktīvas 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) 135. panta 2. punktu, un būtu jāņem vērā konkrētās tādu vērtspapīrošanas darījumu īpašības, kuru dzēšanas termiņš emitējot ir mazāks nekā 397 dienas. Komisija būtu jāpilnvaro arī pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz to, lai precizētu kritērijus augstas kredītkvalitātes parādu un ar likvīdiem aktīviem nodrošinātu komerciālu vērtspapīru konstatēšanai. Komisija būtu jānodrošina konsekvence ar attiecīgajām Eiropas Banku iestādes (EBI) darbplūsmām un jāatbalsta tās. |
| --- | --- |

(23a)

Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz to, lai precizētu kritērijus vienkāršas, pārredzamas un standartizētas vērtspapīrošanas noteikšanai. To darot, Komisijai būtu jānodrošina konsekvence ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 460. pantu un Direktīvas 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) 135. panta 2. punktu, un būtu jāņem vērā konkrētās tādu vērtspapīrošanas darījumu īpašības, kuru dzēšanas termiņš emitējot ir mazāks nekā 397 dienas. Komisija būtu jāpilnvaro arī pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz to, lai precizētu kritērijus augstas kredītkvalitātes parādu un ar likvīdiem aktīviem nodrošinātu komerciālu vērtspapīru konstatēšanai. Komisija būtu jānodrošina konsekvence ar attiecīgajām Eiropas Banku iestādes (EBI) darbplūsmām un jāatbalsta tās.

| (24) | NTF būtu jāļauj veikt ieguldījumus noguldījumos tikai tādā apmērā, lai tas jebkurā laikā var izņemt savu ieguldījumu. Reālā iespēja izņemt ieguldījumu tiktu mazināta, ja sodanaudas, kas saistītas ar pirmstermiņa izņemšanu, būtu tik lielas, ka pārsniegtu pirms ieguldījumu izņemšanas uzkrātos procentus. Šī iemesla dēļ NTF ir jāuzmanās, lai neveiktu noguldījumus kredītiestādēs, kuru piemērotās sodanaudas ir virs vidējā līmeņa, vai neveiktu pārāk ilga termiņa noguldījumus, ja rezultātā ir jāmaksā pārāk liela sodanauda. |
| --- | --- |

(24)

NTF būtu jāļauj veikt ieguldījumus noguldījumos tikai tādā apmērā, lai tas jebkurā laikā var izņemt savu ieguldījumu. Reālā iespēja izņemt ieguldījumu tiktu mazināta, ja sodanaudas, kas saistītas ar pirmstermiņa izņemšanu, būtu tik lielas, ka pārsniegtu pirms ieguldījumu izņemšanas uzkrātos procentus. Šī iemesla dēļ NTF ir jāuzmanās, lai neveiktu noguldījumus kredītiestādēs, kuru piemērotās sodanaudas ir virs vidējā līmeņa, vai neveiktu pārāk ilga termiņa noguldījumus, ja rezultātā ir jāmaksā pārāk liela sodanauda.

| (25) | Atvasinātajiem finanšu instrumentiem, kurus NTF var izmantot ieguldījuma veikšanai, būtu jāierobežo tikai procentu likmes risks un valūtas risks, un to bāzes instrumentam būtu jābūt tikai procentu likmēm, valūtām vai indeksiem, kas pārstāv šīs kategorijas. Atvasināto finanšu instrumentu izmantošana jebkādiem citiem mērķiem vai saistībā ar citiem bāzes aktīviem būtu jāaizliedz. Atvasinātie finanšu instrumenti būtu jāizmanto tikai kā papildinājums fonda stratēģijai, nevis kā galvenais rīks fonda mērķu sasniegšanai. Ja NTF veic ieguldījumus aktīvos, kas izteikti no fonda valūtas atšķirīgā valūtā, no NTF pārvaldītāja tiek sagaidīts, ka tiks pilnībā ierobežots valūtas kursa maiņas risks, tostarp, izmantojot atvasinātus finanšu instrumentus.
  NTF būtu jāļauj ieguldīt atvasinātajos finanšu instrumentos, ja šie instrumenti tiek tirgoti regulētā tirgū, kā minēts Direktīvas 2009/65/EK 50. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, vai kā ārpusbiržas atvasināti finanšu instrumenti vai organizētās tirdzniecības vietās, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulā (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem. |
| --- | --- |

(25)

Atvasinātajiem finanšu instrumentiem, kurus NTF var izmantot ieguldījuma veikšanai, būtu jāierobežo tikai procentu likmes risks un valūtas risks, un to bāzes instrumentam būtu jābūt tikai procentu likmēm, valūtām vai indeksiem, kas pārstāv šīs kategorijas. Atvasināto finanšu instrumentu izmantošana jebkādiem citiem mērķiem vai saistībā ar citiem bāzes aktīviem būtu jāaizliedz. Atvasinātie finanšu instrumenti būtu jāizmanto tikai kā papildinājums fonda stratēģijai, nevis kā galvenais rīks fonda mērķu sasniegšanai. Ja NTF veic ieguldījumus aktīvos, kas izteikti no fonda valūtas atšķirīgā valūtā, no NTF pārvaldītāja tiek sagaidīts, ka tiks pilnībā ierobežots valūtas kursa maiņas risks, tostarp, izmantojot atvasinātus finanšu instrumentus.
  NTF būtu jāļauj ieguldīt atvasinātajos finanšu instrumentos, ja šie instrumenti tiek tirgoti regulētā tirgū, kā minēts Direktīvas 2009/65/EK 50. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, vai kā ārpusbiržas atvasināti finanšu instrumenti vai organizētās tirdzniecības vietās, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulā (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem.

| (26) | NTF var izmantot pirkšanas ar atpārdošanu līgumus kā līdzekli, lai veiktu ieguldījumus, izmantojot pārpalikuma skaidro naudu ar ļoti īsu termiņu, ja pozīcija ir pilnībā nodrošināta. Lai aizsargātu ieguldītāju intereses, ir jānodrošina, ka pirkšanas ar atpārdošanu līgumu gadījumā sniegtais nodrošinājums ir augstas kvalitātes. Visus pārējos efektīvos portfeļa pārvaldības paņēmienus, tostarp vērtspapīru aizdošanu un aizņemšanos, NTF nevajadzētu izmantot, jo tie var apdraudēt NTF ieguldījumu mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(26)

NTF var izmantot pirkšanas ar atpārdošanu līgumus kā līdzekli, lai veiktu ieguldījumus, izmantojot pārpalikuma skaidro naudu ar ļoti īsu termiņu, ja pozīcija ir pilnībā nodrošināta. Lai aizsargātu ieguldītāju intereses, ir jānodrošina, ka pirkšanas ar atpārdošanu līgumu gadījumā sniegtais nodrošinājums ir augstas kvalitātes. Visus pārējos efektīvos portfeļa pārvaldības paņēmienus, tostarp vērtspapīru aizdošanu un aizņemšanos, NTF nevajadzētu izmantot, jo tie var apdraudēt NTF ieguldījumu mērķu sasniegšanu.

| (27) | Lai ierobežotu risku, ko NTF uzņemas, ir būtiski samazināt darījumu partnera radītu risku, piemērojot NTF portfelim skaidri noteiktas diversificēšanas prasības. Tādējādi ir svarīgi, lai pirkšanas ar atpārdošanu līgumi tiktu pilnībā nodrošināti un lai darbības riska ierobežošanas nolūkā viena pirkšanas ar atpārdošanu līguma darījumu partneris neveidotu vairāk par 20 % no NTF aktīviem. Visiem ārpusbiržas atvasinātajiem finanšu instrumentiem piemēro Regulu (ES) Nr. 648/2012 (7). |
| --- | --- |

(27)

Lai ierobežotu risku, ko NTF uzņemas, ir būtiski samazināt darījumu partnera radītu risku, piemērojot NTF portfelim skaidri noteiktas diversificēšanas prasības. Tādējādi ir svarīgi, lai pirkšanas ar atpārdošanu līgumi tiktu pilnībā nodrošināti un lai darbības riska ierobežošanas nolūkā viena pirkšanas ar atpārdošanu līguma darījumu partneris neveidotu vairāk par 20 % no NTF aktīviem. Visiem ārpusbiržas atvasinātajiem finanšu instrumentiem piemēro Regulu (ES) Nr. 648/2012 (7).

| (28) | Piesardzības apsvērumu dēļ un lai nepieļautu, ka NTF īsteno nozīmīgu ietekmi uz emitētājstruktūras pārvaldību, NTF nedrīkst veidot pārmērīgu koncentrāciju ieguldījumos, kurus emitē viena un tā pati emitētājstruktūra. |
| --- | --- |

(28)

Piesardzības apsvērumu dēļ un lai nepieļautu, ka NTF īsteno nozīmīgu ietekmi uz emitētājstruktūras pārvaldību, NTF nedrīkst veidot pārmērīgu koncentrāciju ieguldījumos, kurus emitē viena un tā pati emitētājstruktūra.

| (29) | NTF ir pienākums veikt ieguldījumus augstas kvalitātes piemērotos aktīvos. Tādēļ NTF būtu jāizveido piesardzīga
  kredītnovērtējuma
  procedūra tādu naudas tirgus instrumentu kredītkvalitātes noteikšanai, kuros tas plāno veikt ieguldījumu. Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem ierobežo pārmērīgu paļaušanos uz kredītreitingiem, ir svarīgi, lai, novērtējot piemēroto aktīvu kvalitāti, NTF izvairītos no
  pārmērīgas
  paļaušanās uz reitingiem, ko piešķīrušas kredītreitingu aģentūras. ▌ |
| --- | --- |

(29)

NTF ir pienākums veikt ieguldījumus augstas kvalitātes piemērotos aktīvos. Tādēļ NTF būtu jāizveido piesardzīga
  kredītnovērtējuma
  procedūra tādu naudas tirgus instrumentu kredītkvalitātes noteikšanai, kuros tas plāno veikt ieguldījumu. Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem ierobežo pārmērīgu paļaušanos uz kredītreitingiem, ir svarīgi, lai, novērtējot piemēroto aktīvu kvalitāti, NTF izvairītos no
  pārmērīgas
  paļaušanās uz reitingiem, ko piešķīrušas kredītreitingu aģentūras. ▌

| (29a) | Ņemot vērā tādu starptautisko organizāciju kā IOSCO un FSP paveikto darbu, kā arī tādus Eiropas tiesību aktus kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 462/2013

   (8)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/14/ES

   (9)

  , lai novērstu ieguldītāja pārmērīgo paļaušanos uz kredītreitingiem, nav lietderīgi nepārprotami aizliegt kādam produktam, ne tikai NTF, lūgt vai finansēt ārējā kredītreitinga noteikšanu. |
| --- | --- |

(29a)

Ņemot vērā tādu starptautisko organizāciju kā IOSCO un FSP paveikto darbu, kā arī tādus Eiropas tiesību aktus kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 462/2013

   (8)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/14/ES

   (9)

  , lai novērstu ieguldītāja pārmērīgo paļaušanos uz kredītreitingiem, nav lietderīgi nepārprotami aizliegt kādam produktam, ne tikai NTF, lūgt vai finansēt ārējā kredītreitinga noteikšanu.

| (30) | Lai izvairītos no tā, ka NTF pārvaldnieki izmanto atšķirīgus novērtējuma kritērijus naudas tirgus instrumenta
  kredītkvalitātes
  novērtēšanai un tādējādi piešķir atšķirīgu riska raksturojumu vienam un tam pašam instrumentam, ir svarīgi, lai pārvaldnieki
  izveidotu iekšējo novērtējuma procedūru, kuras pamatā ir piesardzīgas, sistemātiskas un pastāvīgas piešķiršanas metodes
  .
  Novērtējuma
  kritēriju piemēri ir skaitliski izsakāmi rādītāji attiecībā uz instrumenta emitentu, piemēram, finanšu rādītāji, bilances dinamika, rentabilitātes vadlīnijas, kuras tiek novērtētas un salīdzinātas ar līdzīgiem nozares un grupas uzņēmumiem; kvalitatīvi rādītāji par instrumenta emitentu, piemēram, pārvaldnieka darbības efektivitāte, korporatīvā stratēģija, kuru analizē ar mērķi noteikt, vai emitenta vispārējā stratēģija neietekmē tā kredītkvalitāti nākotnē. Augstākajiem iekšējiem
  novērtējumiem
  būtu jāatspoguļo fakts, ka instrumenta emitenta kredītspēja visu laiku saglabājas augstākajā iespējamā līmenī. |
| --- | --- |

(30)

Lai izvairītos no tā, ka NTF pārvaldnieki izmanto atšķirīgus novērtējuma kritērijus naudas tirgus instrumenta
  kredītkvalitātes
  novērtēšanai un tādējādi piešķir atšķirīgu riska raksturojumu vienam un tam pašam instrumentam, ir svarīgi, lai pārvaldnieki
  izveidotu iekšējo novērtējuma procedūru, kuras pamatā ir piesardzīgas, sistemātiskas un pastāvīgas piešķiršanas metodes
  .
  Novērtējuma
  kritēriju piemēri ir skaitliski izsakāmi rādītāji attiecībā uz instrumenta emitentu, piemēram, finanšu rādītāji, bilances dinamika, rentabilitātes vadlīnijas, kuras tiek novērtētas un salīdzinātas ar līdzīgiem nozares un grupas uzņēmumiem; kvalitatīvi rādītāji par instrumenta emitentu, piemēram, pārvaldnieka darbības efektivitāte, korporatīvā stratēģija, kuru analizē ar mērķi noteikt, vai emitenta vispārējā stratēģija neietekmē tā kredītkvalitāti nākotnē. Augstākajiem iekšējiem
  novērtējumiem
  būtu jāatspoguļo fakts, ka instrumenta emitenta kredītspēja visu laiku saglabājas augstākajā iespējamā līmenī.

| (31) | Lai izstrādātu pārredzamu un saskaņotu
  kredītnovērtējuma procedūru
  , pārvaldniekam būtu jādokumentē procedūras, kas tiek izmantotas
  kredītnovērtējuma
  veikšanai. Tam būtu jānodrošina, ka procedūrā tiek ievērots konkrēts noteikumu kopums, ko iespējams uzraudzīt, un izmantotās metodes tiek pēc pieprasījuma izskaidrotas ieinteresētajām personām
  , kā arī valsts kompetentajai iestādei
  . |
| --- | --- |

(31)

Lai izstrādātu pārredzamu un saskaņotu
  kredītnovērtējuma procedūru
  , pārvaldniekam būtu jādokumentē procedūras, kas tiek izmantotas
  kredītnovērtējuma
  veikšanai. Tam būtu jānodrošina, ka procedūrā tiek ievērots konkrēts noteikumu kopums, ko iespējams uzraudzīt, un izmantotās metodes tiek pēc pieprasījuma izskaidrotas ieinteresētajām personām
  , kā arī valsts kompetentajai iestādei
  .

| (32) | Lai samazinātu NTF portfeļa risku, ir svarīgi noteikt termiņu ierobežojumus, nosakot maksimālo pieļaujamo vidējo svērto dzēšanas termiņu (Weighted Average Maturity — WAM) un vidējo svērto darbības laiku (Weighted Average Life — WAL). |
| --- | --- |

(32)

Lai samazinātu NTF portfeļa risku, ir svarīgi noteikt termiņu ierobežojumus, nosakot maksimālo pieļaujamo vidējo svērto dzēšanas termiņu (Weighted Average Maturity — WAM) un vidējo svērto darbības laiku (Weighted Average Life — WAL).

| (33) | WAM izmanto, lai noteiktu NTF jutīgumu pret mainīgajām naudas tirgus procentu likmēm. Nosakot WAM, pārvaldniekiem būtu jāņem vērā ietekme, kādu rada atvasinātie finanšu instrumenti, noguldījumi un pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, un šādai ietekmei būtu jāparādās NTF procentu likmes riskā. Ja NTF iesaistās mijmaiņas darījumā, lai izveidotu riska pozīciju fiksētas likmes instrumentā, nevis mainīgas likmes instrumentā, nosakot WAM, tas būtu jāņem vērā. |
| --- | --- |

(33)

WAM izmanto, lai noteiktu NTF jutīgumu pret mainīgajām naudas tirgus procentu likmēm. Nosakot WAM, pārvaldniekiem būtu jāņem vērā ietekme, kādu rada atvasinātie finanšu instrumenti, noguldījumi un pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, un šādai ietekmei būtu jāparādās NTF procentu likmes riskā. Ja NTF iesaistās mijmaiņas darījumā, lai izveidotu riska pozīciju fiksētas likmes instrumentā, nevis mainīgas likmes instrumentā, nosakot WAM, tas būtu jāņem vērā.

| (34) | WAL izmanto kredītriska noteikšanai, ņemot vērā to, ka, jo ilgāk tiek atlikta pamatsummas atmaksa, jo augstāks ir kredītrisks. WAL izmanto arī likviditātes riska ierobežošanai. Pretēji WAM aprēķināšanai, aprēķinot WAL mainīgas likmes vērtspapīriem un strukturētiem finanšu instrumentiem, nevar izmantot dienu, kurā pārskatītas procentu likmes, un tā vietā izmanto tikai finanšu instrumenta noteikto galīgo termiņu. Termiņš, ko izmanto, aprēķinot WAL, ir atlikušais termiņš līdz tiesību aktos noteiktajai dzēšanai, jo tas ir vienīgais datums, par kuru pārvaldītājsabiedrība var būt pārliecināta, ka tajā būs pabeigta instrumenta atmaksa. Aprēķinot WAL, nevar ņemt vērā instrumenta raksturlielumus, piemēram, iespēju dzēst konkrētos datumos, tā sauktos pārdošanas iespēju līgumus. |
| --- | --- |

(34)

WAL izmanto kredītriska noteikšanai, ņemot vērā to, ka, jo ilgāk tiek atlikta pamatsummas atmaksa, jo augstāks ir kredītrisks. WAL izmanto arī likviditātes riska ierobežošanai. Pretēji WAM aprēķināšanai, aprēķinot WAL mainīgas likmes vērtspapīriem un strukturētiem finanšu instrumentiem, nevar izmantot dienu, kurā pārskatītas procentu likmes, un tā vietā izmanto tikai finanšu instrumenta noteikto galīgo termiņu. Termiņš, ko izmanto, aprēķinot WAL, ir atlikušais termiņš līdz tiesību aktos noteiktajai dzēšanai, jo tas ir vienīgais datums, par kuru pārvaldītājsabiedrība var būt pārliecināta, ka tajā būs pabeigta instrumenta atmaksa. Aprēķinot WAL, nevar ņemt vērā instrumenta raksturlielumus, piemēram, iespēju dzēst konkrētos datumos, tā sauktos pārdošanas iespēju līgumus.

| (35) | Lai stiprinātu NTF spēju apmierināt dzēšanas pieprasījumus un novērstu situāciju, ka NTF aktīvi jālikvidē ar ļoti diskontētām cenām, NTF rīcībā nepārtraukti būtu jābūt minimālam daudzumam likvīdu aktīvu, kuru termiņš ir diena vai nedēļa. Lai aprēķinātu tādu aktīvu īpatsvaru, kuriem termiņš ir diena vai nedēļa, būtu jāizmanto tiesību aktos noteiktais aktīva dzēšanas termiņš. Var ņemt vērā iespēju, ka pārvaldnieks var izbeigt līgumu, pamatojoties uz īsu termiņu. Piemēram, ja pirkšanas ar atpārdošanu līgumu var izbeigt, par to vienu dienu iepriekš brīdinot, tas būtu jāuzskata par aktīvu, kura dzēšanas termiņš ir diena. Ja pārvaldniekam ir iespēja atsaukt naudu no noguldījuma konta, par to vienu dienu iepriekš brīdinot, to var uzskatīt par aktīvu, kura dzēšanas termiņš ir diena.
  Valsts vērtspapīrus var iekļaut kā aktīvus, kuru dzēšanas termiņš ir diena, ja NTF pārvaldnieks ir noteicis, ka valsts vērtspapīri ir augstas kredītkvalitātes vērtspapīri. |
| --- | --- |

(35)

Lai stiprinātu NTF spēju apmierināt dzēšanas pieprasījumus un novērstu situāciju, ka NTF aktīvi jālikvidē ar ļoti diskontētām cenām, NTF rīcībā nepārtraukti būtu jābūt minimālam daudzumam likvīdu aktīvu, kuru termiņš ir diena vai nedēļa. Lai aprēķinātu tādu aktīvu īpatsvaru, kuriem termiņš ir diena vai nedēļa, būtu jāizmanto tiesību aktos noteiktais aktīva dzēšanas termiņš. Var ņemt vērā iespēju, ka pārvaldnieks var izbeigt līgumu, pamatojoties uz īsu termiņu. Piemēram, ja pirkšanas ar atpārdošanu līgumu var izbeigt, par to vienu dienu iepriekš brīdinot, tas būtu jāuzskata par aktīvu, kura dzēšanas termiņš ir diena. Ja pārvaldniekam ir iespēja atsaukt naudu no noguldījuma konta, par to vienu dienu iepriekš brīdinot, to var uzskatīt par aktīvu, kura dzēšanas termiņš ir diena.
  Valsts vērtspapīrus var iekļaut kā aktīvus, kuru dzēšanas termiņš ir diena, ja NTF pārvaldnieks ir noteicis, ka valsts vērtspapīri ir augstas kredītkvalitātes vērtspapīri.

| (36) | Tā kā NTF drīkst ieguldīt līdzekļus aktīvos ar dažādiem termiņu intervāliem, ieguldītājiem būtu jāspēj izšķirt dažādu kategoriju NTF. Tādēļ NTF būtu jāklasificē vai nu kā īstermiņa NTF, vai kā standarta NTF. Īstermiņa NTF mērķis ir piedāvāt peļņu pēc naudas tirgus likmēm, vienlaikus nodrošinot augstāko iespējamo drošības līmeni ieguldītājiem. Ar īsu WAM un WAL īstermiņa NTF ilguma risks un kredītrisks tiek noturēts zemā līmenī. |
| --- | --- |

(36)

Tā kā NTF drīkst ieguldīt līdzekļus aktīvos ar dažādiem termiņu intervāliem, ieguldītājiem būtu jāspēj izšķirt dažādu kategoriju NTF. Tādēļ NTF būtu jāklasificē vai nu kā īstermiņa NTF, vai kā standarta NTF. Īstermiņa NTF mērķis ir piedāvāt peļņu pēc naudas tirgus likmēm, vienlaikus nodrošinot augstāko iespējamo drošības līmeni ieguldītājiem. Ar īsu WAM un WAL īstermiņa NTF ilguma risks un kredītrisks tiek noturēts zemā līmenī.

| (37) | Standarta NTF mērķis ir piedāvāt ieņēmumus, kas ir nedaudz lielāki par naudas tirgus ieņēmumiem, un tādēļ tie iegulda aktīvos, kuriem ir pagarināts termiņš. Bez tam, lai to izdarītu, šīs kategorijas NTF būtu jāļauj portfeļa riskam piemērot pagarinātus ierobežojumus, piemēram, vidējo svērto dzēšanas termiņu un vidējo svērto darbības laiku. |
| --- | --- |

(37)

Standarta NTF mērķis ir piedāvāt ieņēmumus, kas ir nedaudz lielāki par naudas tirgus ieņēmumiem, un tādēļ tie iegulda aktīvos, kuriem ir pagarināts termiņš. Bez tam, lai to izdarītu, šīs kategorijas NTF būtu jāļauj portfeļa riskam piemērot pagarinātus ierobežojumus, piemēram, vidējo svērto dzēšanas termiņu un vidējo svērto darbības laiku.

| (38) | Saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2009/65/EK 84. pantā, PVKIU NTF pārvaldnieki ārkārtējos gadījumos, ja apstākļi to prasa, drīkst uz laiku pārtraukt vērtspapīru dzēšanu. Saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2011/61/ES 16. pantā un Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 231/2013 (10) 47. pantā, AIF NTF pārvaldnieki drīkst piemērot īpašus noteikumus, lai rīkotos fondu aktīvu negaidītas nelikviditātes gadījumā. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2009/65/EK 84. pantā, PVKIU NTF pārvaldnieki ārkārtējos gadījumos, ja apstākļi to prasa, drīkst uz laiku pārtraukt vērtspapīru dzēšanu. Saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2011/61/ES 16. pantā un Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 231/2013 (10) 47. pantā, AIF NTF pārvaldnieki drīkst piemērot īpašus noteikumus, lai rīkotos fondu aktīvu negaidītas nelikviditātes gadījumā.

| (39) | Lai NTF riska pārvaldību neiespaidotu īstermiņa lēmumi, ko ietekmē iespējamais NTF reitings,
  ja NTF pārvaldnieks vēlas iegūt ārējo kredītreitingu, uz to attiecina Regulu (ES) Nr. 462/2013
  . ▌Lai nodrošinātu pienācīgu likviditātes pārvaldību, ir vajadzīgs, lai NTF izveido saprātīgu politiku un procedūras savu ieguldītāju pārzināšanai. Politikai, kas pārvaldniekam jāievieš, vajadzētu palīdzēt saprast NTF ieguldītāju bāzi tiktāl, lai varētu paredzēt lielus dzēšanas pieprasījumus. Lai izvairītos no tā, ka NTF saskaras ar pēkšņiem lieliem dzēšanas pieprasījumiem, īpaša uzmanība būtu jāpievērš lieliem ieguldītājiem, kas pārstāv būtisku NTF aktīvu daļu, kā arī vienam ieguldītājam, kura pārstāvētā aktīvu daļa pārsniedz tādu aktīvu proporcionālo daļu, kuru dzēšanas termiņš ir viena diena. Tādā gadījumā NTF būtu jāpalielina tādu savu aktīvu daļa, kuru dzēšanas termiņš ir viena diena, līdz tā sasniedz minētā ieguldītāja daļu. Kad vien iespējams, pārvaldniekam būtu jāpārbauda ieguldītāju identitāte, pat ja tos pārstāv nominālie konti, portāli vai citi netieši pircēji. |
| --- | --- |

(39)

Lai NTF riska pārvaldību neiespaidotu īstermiņa lēmumi, ko ietekmē iespējamais NTF reitings,
  ja NTF pārvaldnieks vēlas iegūt ārējo kredītreitingu, uz to attiecina Regulu (ES) Nr. 462/2013
  . ▌Lai nodrošinātu pienācīgu likviditātes pārvaldību, ir vajadzīgs, lai NTF izveido saprātīgu politiku un procedūras savu ieguldītāju pārzināšanai. Politikai, kas pārvaldniekam jāievieš, vajadzētu palīdzēt saprast NTF ieguldītāju bāzi tiktāl, lai varētu paredzēt lielus dzēšanas pieprasījumus. Lai izvairītos no tā, ka NTF saskaras ar pēkšņiem lieliem dzēšanas pieprasījumiem, īpaša uzmanība būtu jāpievērš lieliem ieguldītājiem, kas pārstāv būtisku NTF aktīvu daļu, kā arī vienam ieguldītājam, kura pārstāvētā aktīvu daļa pārsniedz tādu aktīvu proporcionālo daļu, kuru dzēšanas termiņš ir viena diena. Tādā gadījumā NTF būtu jāpalielina tādu savu aktīvu daļa, kuru dzēšanas termiņš ir viena diena, līdz tā sasniedz minētā ieguldītāja daļu. Kad vien iespējams, pārvaldniekam būtu jāpārbauda ieguldītāju identitāte, pat ja tos pārstāv nominālie konti, portāli vai citi netieši pircēji.

| (40) | Īstenojot piesardzīgu riska pārvaldību, NTF
  vismaz reizi ceturksnī
  būtu jāveic stresa testēšana. Paredzams, ka NTF pārvaldnieki veic darbības, lai stiprinātu NTF finanšu pozīcijas, kad stresa testu rezultāti norāda uz fonda neaizsargātību. |
| --- | --- |

(40)

Īstenojot piesardzīgu riska pārvaldību, NTF
  vismaz reizi ceturksnī
  būtu jāveic stresa testēšana. Paredzams, ka NTF pārvaldnieki veic darbības, lai stiprinātu NTF finanšu pozīcijas, kad stresa testu rezultāti norāda uz fonda neaizsargātību.

| (41) | Lai atspoguļotu aktīvu faktisko vērtību, NTF aktīvu vērtēšanā priekšroka būtu dodama metodei, kurā izmanto vērtēšanu pēc tirgus cenas. Pārvaldnieks nedrīkstētu izmantot vērtēšanu pēc modeļa, ja vērtēšana pēc tirgus cenas ļauj iegūt ticamāku aktīva vērtību, jo vērtēšanas metodei pēc modeļa piemīt tendence sniegt mazāk precīzu vērtējumu. Tādi aktīvi kā valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes un vietējo pārvaldes iestāžu parādzīmes, vidēja termiņa vai īstermiņa parādzīmes parasti ir tie, kuriem ir paredzama uzticama vērtēšana pēc tirgus cenas. Komerciālu vērtspapīru vai noguldījumu sertifikātu vērtēšanai pārvaldniekam būtu jāpārbauda, vai sekundārais tirgus nodrošina precīzu cenas piedāvājumu. Emitenta piedāvātā atpirkšanas cena arī būtu uzskatāma par labu aplēsi komerciāla vērtspapīra vērtības noteikšanai. Pārvaldniekam būtu jāaplēš vērtība, piemēram, izmantojot tādus tirgus datus kā ienākumi no salīdzināmiem laidieniem un salīdzināmiem emitentiem
  vai izmantojot starptautiski atzītu amortizēto izmaksu uzskaiti, kā noteikts atzītos starptautiskos grāmatvedības standartos
  . |
| --- | --- |

(41)

Lai atspoguļotu aktīvu faktisko vērtību, NTF aktīvu vērtēšanā priekšroka būtu dodama metodei, kurā izmanto vērtēšanu pēc tirgus cenas. Pārvaldnieks nedrīkstētu izmantot vērtēšanu pēc modeļa, ja vērtēšana pēc tirgus cenas ļauj iegūt ticamāku aktīva vērtību, jo vērtēšanas metodei pēc modeļa piemīt tendence sniegt mazāk precīzu vērtējumu. Tādi aktīvi kā valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes un vietējo pārvaldes iestāžu parādzīmes, vidēja termiņa vai īstermiņa parādzīmes parasti ir tie, kuriem ir paredzama uzticama vērtēšana pēc tirgus cenas. Komerciālu vērtspapīru vai noguldījumu sertifikātu vērtēšanai pārvaldniekam būtu jāpārbauda, vai sekundārais tirgus nodrošina precīzu cenas piedāvājumu. Emitenta piedāvātā atpirkšanas cena arī būtu uzskatāma par labu aplēsi komerciāla vērtspapīra vērtības noteikšanai. Pārvaldniekam būtu jāaplēš vērtība, piemēram, izmantojot tādus tirgus datus kā ienākumi no salīdzināmiem laidieniem un salīdzināmiem emitentiem
  vai izmantojot starptautiski atzītu amortizēto izmaksu uzskaiti, kā noteikts atzītos starptautiskos grāmatvedības standartos
  .

| (42) | NAV NTF ir mērķis saglabāt ieguldījumu kapitālu, tajā pašā laikā nodrošinot augstu likviditātes pakāpi. Vairākumam nemainīgas NAV NTF neto aktīvu vērtība (NAV) uz akciju vai ieguldījumu apliecību ir noteikta, piemēram, EUR 1, USD 1 vai GBP 1, kad tie ieņēmumus sadala ieguldītājiem. Pārējie uzkrāj ieņēmumus fonda NAV, vienlaikus uzturot aktīva patieso vērtību nemainīgu. |
| --- | --- |

(42)

NAV NTF ir mērķis saglabāt ieguldījumu kapitālu, tajā pašā laikā nodrošinot augstu likviditātes pakāpi. Vairākumam nemainīgas NAV NTF neto aktīvu vērtība (NAV) uz akciju vai ieguldījumu apliecību ir noteikta, piemēram, EUR 1, USD 1 vai GBP 1, kad tie ieņēmumus sadala ieguldītājiem. Pārējie uzkrāj ieņēmumus fonda NAV, vienlaikus uzturot aktīva patieso vērtību nemainīgu.

| (43) | Lai varētu ņemt vērā nemainīgas NAV NTF īpatnības, nemainīgas NAV NTF ir jāļauj izmantot arī amortizēto izmaksu metodi nemainīgās neto aktīvu vērtības (NAV) noteikšanai uz akciju vai ieguldījumu apliecību. Neatkarīgi no iepriekš minētā, lai pastāvīgi uzraudzītu starpību starp nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, nemainīgas NAV NTF būtu jāaprēķina arī savu aktīvu vērtība, balstoties uz novērtēšanas pēc tirgus cenas vai novērtēšanas pēc modeļa metodēm. |
| --- | --- |

(43)

Lai varētu ņemt vērā nemainīgas NAV NTF īpatnības, nemainīgas NAV NTF ir jāļauj izmantot arī amortizēto izmaksu metodi nemainīgās neto aktīvu vērtības (NAV) noteikšanai uz akciju vai ieguldījumu apliecību. Neatkarīgi no iepriekš minētā, lai pastāvīgi uzraudzītu starpību starp nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, nemainīgas NAV NTF būtu jāaprēķina arī savu aktīvu vērtība, balstoties uz novērtēšanas pēc tirgus cenas vai novērtēšanas pēc modeļa metodēm.

| (44) | Tā kā NTF ir jāpublicē NAV, kas atspoguļo visas izmaiņas tā aktīvu vērtībā, publicētā NAV ir jānoapaļo vismaz līdz tuvākajam bāzes punktam vai tā ekvivalentam. Tādējādi, ja NAV tiek publicēta konkrētā valūtā, piemēram, EUR 1, papildu vērtības izmaiņas jāveic ik pēc EUR 0,0001. Ja NAV ir EUR 100, papildu vērtības izmaiņas jāveic ik pēc EUR 0,01. Tikai tādā gadījumā, ja NTF ir nemainīgas NAV NTF, NTF var publicēt cenu, kas pilnībā neatbilst tā aktīvu vērtības izmaiņām. Šādā gadījumā NAV var noapaļot līdz tuvākajam centam neto aktīva vērtībai EUR 1 (izmaiņas ik pēc EUR 0,01). |
| --- | --- |

(44)

Tā kā NTF ir jāpublicē NAV, kas atspoguļo visas izmaiņas tā aktīvu vērtībā, publicētā NAV ir jānoapaļo vismaz līdz tuvākajam bāzes punktam vai tā ekvivalentam. Tādējādi, ja NAV tiek publicēta konkrētā valūtā, piemēram, EUR 1, papildu vērtības izmaiņas jāveic ik pēc EUR 0,0001. Ja NAV ir EUR 100, papildu vērtības izmaiņas jāveic ik pēc EUR 0,01. Tikai tādā gadījumā, ja NTF ir nemainīgas NAV NTF, NTF var publicēt cenu, kas pilnībā neatbilst tā aktīvu vērtības izmaiņām. Šādā gadījumā NAV var noapaļot līdz tuvākajam centam neto aktīva vērtībai EUR 1 (izmaiņas ik pēc EUR 0,01).

| (44a) | Ieguldītāji pirms ieguldījumu veikšanas NTF būtu skaidri jāinformē par to, vai NTF ir īstermiņa vai standartveida NTF. Lai izvairītos no nepiepildītām ieguldītāju cerībām, visos reklāmas dokumentos būtu skaidri jānorāda, ka NTF nav garantētu ieguldījumu instruments. |
| --- | --- |

(44a)

Ieguldītāji pirms ieguldījumu veikšanas NTF būtu skaidri jāinformē par to, vai NTF ir īstermiņa vai standartveida NTF. Lai izvairītos no nepiepildītām ieguldītāju cerībām, visos reklāmas dokumentos būtu skaidri jānorāda, ka NTF nav garantētu ieguldījumu instruments.

| (45) | Lai varētu
  mazināt iespējamo klientu dzēšanas pieprasījumu apjomu saspringtā tirgus situācijā, visiem publiskā parāda NNAV NTF, mazumtirdzniecības NNAV NTF un ZSNAV NTF būtu jāparedz noteikumi par likviditātes maksu un izpirkšanas ierobežojumiem, lai novērstu ievērojamu dzēšanas pieprasījumu apjomu saspringtās tirgus situācijās un lai novērstu citu ieguldītāju nepamatotu pakļaušanu dominējošajiem tirgus apstākļiem
  .
  Likviditātes maksai vajadzētu būt līdzvērtīgai aktīvu likvidācijas faktiskajām izmaksām, lai nodrošinātu klientu vērtspapīru dzēšanas pieprasījumus saspringtā tirgus situācijā, bet ne soda naudai, kas pārsniedz to, kas kompensētu zaudējumus, ko dzēšana radījusi citiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(45)

Lai varētu
  mazināt iespējamo klientu dzēšanas pieprasījumu apjomu saspringtā tirgus situācijā, visiem publiskā parāda NNAV NTF, mazumtirdzniecības NNAV NTF un ZSNAV NTF būtu jāparedz noteikumi par likviditātes maksu un izpirkšanas ierobežojumiem, lai novērstu ievērojamu dzēšanas pieprasījumu apjomu saspringtās tirgus situācijās un lai novērstu citu ieguldītāju nepamatotu pakļaušanu dominējošajiem tirgus apstākļiem
  .
  Likviditātes maksai vajadzētu būt līdzvērtīgai aktīvu likvidācijas faktiskajām izmaksām, lai nodrošinātu klientu vērtspapīru dzēšanas pieprasījumus saspringtā tirgus situācijā, bet ne soda naudai, kas pārsniedz to, kas kompensētu zaudējumus, ko dzēšana radījusi citiem ieguldītājiem.

| (46) | Publiskā parāda NNAV NTF un mazumtirdzniecības NNAV NTF turpmāk vairs nevajadzētu būt NNAV NTF, ja tie nevar izpildīt iknedēļas likviditātes prasību minimālo summu 30 dienu laikā pēc tam, kad lietojuši likviditātes maksu vai dzēšanas pieprasījumu ierobežojumus. Šajā gadījumā publiskā parāda vai mazumtirdzniecības NNAV NTF būtu automātiski jāpārveido par MNAV NTF vai jālikvidē. |
| --- | --- |

(46)

Publiskā parāda NNAV NTF un mazumtirdzniecības NNAV NTF turpmāk vairs nevajadzētu būt NNAV NTF, ja tie nevar izpildīt iknedēļas likviditātes prasību minimālo summu 30 dienu laikā pēc tam, kad lietojuši likviditātes maksu vai dzēšanas pieprasījumu ierobežojumus. Šajā gadījumā publiskā parāda vai mazumtirdzniecības NNAV NTF būtu automātiski jāpārveido par MNAV NTF vai jālikvidē.

| (46a) | ZSNAV NTF atļauja būtu jāizsniedz tikai uz pieciem gadiem. Komisijai ZSNAV NTF atbilstība būtu jāpārskata četrus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Pārskatīšanā būtu jāņem vērā to noteikumu ietekme un īstenošana, kuri attiecas uz ZSNAV NTF, tostarp šajā regulā minēto aizsargmehānismu biežums. Pārskatīšanā būtu jāņem vērā arī Savienības finanšu sistēmas finansiālās stabilitātes risks un izmaksas ekonomikai, tostarp uzņēmumiem, NTF nozarei un finanšu sektoram plašākā izpratnē. Pārskatīšanā būtu jāizskata arī iespēja ZSNAV NTF atļauju pagarināt pēc pieciem gadiem vai ZSNAV NTF pilnvarot uz nenoteiktu laiku un tādā gadījumā varbūt nepieciešamās ZSNAV NTF režīma izmaiņas. |
| --- | --- |

(46a)

ZSNAV NTF atļauja būtu jāizsniedz tikai uz pieciem gadiem. Komisijai ZSNAV NTF atbilstība būtu jāpārskata četrus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Pārskatīšanā būtu jāņem vērā to noteikumu ietekme un īstenošana, kuri attiecas uz ZSNAV NTF, tostarp šajā regulā minēto aizsargmehānismu biežums. Pārskatīšanā būtu jāņem vērā arī Savienības finanšu sistēmas finansiālās stabilitātes risks un izmaksas ekonomikai, tostarp uzņēmumiem, NTF nozarei un finanšu sektoram plašākā izpratnē. Pārskatīšanā būtu jāizskata arī iespēja ZSNAV NTF atļauju pagarināt pēc pieciem gadiem vai ZSNAV NTF pilnvarot uz nenoteiktu laiku un tādā gadījumā varbūt nepieciešamās ZSNAV NTF režīma izmaiņas.

| (47) | Ārējs atbalsts, kas sniegts NTF ▌
  ar nolūku saglabāt
  NTF likviditāti vai stabilitāti ▌vai kas faktiski ir ar tādu ietekmi, palielina risku, ka NTF sektorā un pārējo finanšu sektorā izplatīsies negatīva ietekme. Trešām personām, kas sniedz šādu atbalstu, ir interese to darīt tādēļ, ka tām ir vai nu ekonomiska interese pārvaldītājsabiedrībā, kas pārvalda NTF, vai tādēļ, ka tās vēlas izvairīties no reputācijas apdraudējuma, ka to vārds tiktu saistīts ar NTF saistību neizpildi. Tā kā šīs trešās personas skaidri neizsaka apņemšanos sniegt vai garantēt atbalstu, pastāv nenoteiktība par to, vai šāds atbalsts tiks piešķirts, kad NTF tas būs vajadzīgs. Šādos apstākļos atbalsts, kuru sponsors sniedz pēc saviem ieskatiem, veicina nenoteiktību tirgus dalībnieku vidū par to, kas segs NTF zaudējumus, ja tādi radīsies. Šī nenoteiktība, iespējams, padara NTF vēl neaizsargātāku pret ieguldījumu aizplūšanu finanšu nestabilitātes periodos, kad lielāki finanšu riski ir skaidrāk izteikti un kad rodas bažas par sponsoru finansiālo dzīvotspēju un spēju sniegt atbalstu saistītajiem NTF. Šī iemesla dēļ ▌
  būtu jāaizliedz sniegt
  ārēju atbalstu
  NTF
  . |
| --- | --- |

(47)

Ārējs atbalsts, kas sniegts NTF ▌
  ar nolūku saglabāt
  NTF likviditāti vai stabilitāti ▌vai kas faktiski ir ar tādu ietekmi, palielina risku, ka NTF sektorā un pārējo finanšu sektorā izplatīsies negatīva ietekme. Trešām personām, kas sniedz šādu atbalstu, ir interese to darīt tādēļ, ka tām ir vai nu ekonomiska interese pārvaldītājsabiedrībā, kas pārvalda NTF, vai tādēļ, ka tās vēlas izvairīties no reputācijas apdraudējuma, ka to vārds tiktu saistīts ar NTF saistību neizpildi. Tā kā šīs trešās personas skaidri neizsaka apņemšanos sniegt vai garantēt atbalstu, pastāv nenoteiktība par to, vai šāds atbalsts tiks piešķirts, kad NTF tas būs vajadzīgs. Šādos apstākļos atbalsts, kuru sponsors sniedz pēc saviem ieskatiem, veicina nenoteiktību tirgus dalībnieku vidū par to, kas segs NTF zaudējumus, ja tādi radīsies. Šī nenoteiktība, iespējams, padara NTF vēl neaizsargātāku pret ieguldījumu aizplūšanu finanšu nestabilitātes periodos, kad lielāki finanšu riski ir skaidrāk izteikti un kad rodas bažas par sponsoru finansiālo dzīvotspēju un spēju sniegt atbalstu saistītajiem NTF. Šī iemesla dēļ ▌
  būtu jāaizliedz sniegt
  ārēju atbalstu
  NTF
  .

| (48) | Ieguldītāji pirms ieguldījumu veikšanas NTF būtu skaidri jāinformē par to, vai NTF ir īstermiņa vai standartveida NTF ▌. Lai izvairītos no nepiepildītām ieguldītāju cerībām, visos reklāmas dokumentos ir skaidri jānorāda, ka NTF nav garantētu ieguldījumu instruments. ▌ |
| --- | --- |

(48)

Ieguldītāji pirms ieguldījumu veikšanas NTF būtu skaidri jāinformē par to, vai NTF ir īstermiņa vai standartveida NTF ▌. Lai izvairītos no nepiepildītām ieguldītāju cerībām, visos reklāmas dokumentos ir skaidri jānorāda, ka NTF nav garantētu ieguldījumu instruments. ▌

| (48a) | Ieguldītāji būtu jāinformē arī par avotiem, kur var iegūt informāciju par fonda ieguldījumu portfeli un NTF likviditātes līmeņiem.


  ▌ |
| --- | --- |

(48a)

Ieguldītāji būtu jāinformē arī par avotiem, kur var iegūt informāciju par fonda ieguldījumu portfeli un NTF likviditātes līmeņiem.

▌

| (50) | NTF kompetentajai iestādei būtu jāpārbauda, vai NTF spēj nepārtraukti izpildīt šīs regulas prasības. Tā kā kompetentajām iestādēm ar Direktīvu 2009/65/EK un Direktīvu 2011/61/ES jau ir piešķirtas plašas pilnvaras, šīs pilnvaras ir jāpaplašina, lai tās tiktu izmantotas ar atsauci uz jaunajiem vienotajiem noteikumiem attiecībā uz NTF. PVKIU vai AIF kompetentajām iestādēm arī būtu jāpārliecinās par visu to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu atbilstību, kam piemīt TNF īpašības un kas eksistē brīdī, kad šī regula stājas spēkā. |
| --- | --- |

(50)

NTF kompetentajai iestādei būtu jāpārbauda, vai NTF spēj nepārtraukti izpildīt šīs regulas prasības. Tā kā kompetentajām iestādēm ar Direktīvu 2009/65/EK un Direktīvu 2011/61/ES jau ir piešķirtas plašas pilnvaras, šīs pilnvaras ir jāpaplašina, lai tās tiktu izmantotas ar atsauci uz jaunajiem vienotajiem noteikumiem attiecībā uz NTF. PVKIU vai AIF kompetentajām iestādēm arī būtu jāpārliecinās par visu to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu atbilstību, kam piemīt TNF īpašības un kas eksistē brīdī, kad šī regula stājas spēkā.

| (50a) | Komisijai trīs gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāanalizē šīs regulas piemērošanā gūtā pieredze un ietekme uz dažādiem ar NTF saistītiem ekonomikas aspektiem. Dalībvalstu emitēti vai garantēti parāda vērtspapīri ir atsevišķa ieguldījumu kategorija ar specifiskām kredīta un likviditātes iezīmēm. Turklāt valsts parādam ir ļoti būtiska nozīme dalībvalstu finansēšanā. Komisijai būtu jāizvērtē dalībvalstu emitētu vai garantētu valsts parāda vērtspapīru tirgus attīstība un iespēja radīt īpašu regulējumu tādiem NTF, kas koncentrē savu ieguldījumu politiku uz šā veida parāda vērtspapīriem. |
| --- | --- |

(50a)

Komisijai trīs gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāanalizē šīs regulas piemērošanā gūtā pieredze un ietekme uz dažādiem ar NTF saistītiem ekonomikas aspektiem. Dalībvalstu emitēti vai garantēti parāda vērtspapīri ir atsevišķa ieguldījumu kategorija ar specifiskām kredīta un likviditātes iezīmēm. Turklāt valsts parādam ir ļoti būtiska nozīme dalībvalstu finansēšanā. Komisijai būtu jāizvērtē dalībvalstu emitētu vai garantētu valsts parāda vērtspapīru tirgus attīstība un iespēja radīt īpašu regulējumu tādiem NTF, kas koncentrē savu ieguldījumu politiku uz šā veida parāda vērtspapīriem.

| (51) | Komisijai atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam jāpieņem deleģēti akti iekšējās novērtējuma procedūras jomā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. |
| --- | --- |

(51)

Komisijai atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam jāpieņem deleģēti akti iekšējās novērtējuma procedūras jomā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī.

| (52) | Komisijai piešķirtas arī pilnvaras pieņemt īstenošanas tehniskos standartus, izmantojot īstenošanas tiesību aktus atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantam un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (11) 15. pantam. Attiecībā uz ziņojumu iesniegšanas veidlapu, kurā ietverta informācija par NTF kompetentajām iestādēm, EVTI būtu jāuzdod izveidot īstenošanas tehnisko standartu projektus un iesniegt tos Komisijai. |
| --- | --- |

(52)

Komisijai piešķirtas arī pilnvaras pieņemt īstenošanas tehniskos standartus, izmantojot īstenošanas tiesību aktus atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantam un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (11) 15. pantam. Attiecībā uz ziņojumu iesniegšanas veidlapu, kurā ietverta informācija par NTF kompetentajām iestādēm, EVTI būtu jāuzdod izveidot īstenošanas tehnisko standartu projektus un iesniegt tos Komisijai.

| (53) | EVTI attiecībā uz šo regulu būtu jāspēj īstenot visas pilnvaras, kas tai uzticētas ar Direktīvu 2009/65/EK un Direktīvu 2011/61/ES. Tāpat tai tiek uzticēts arī izstrādāt regulējošu un īstenošanas tehnisko standartu projektus. |
| --- | --- |

(53)

EVTI attiecībā uz šo regulu būtu jāspēj īstenot visas pilnvaras, kas tai uzticētas ar Direktīvu 2009/65/EK un Direktīvu 2011/61/ES. Tāpat tai tiek uzticēts arī izstrādāt regulējošu un īstenošanas tehnisko standartu projektus.

| (54) | ▌
  Ir ļoti būtiski, lai
  Komisija trīs gadu
  laikā
  pēc šīs regulas stāšanās spēkā
  analizētu
  šīs regulas piemērošanā gūto pieredzi un ietekmi uz dažādiem ar NTF saistītiem ekonomikas aspektiem.
  Šajā pārskatīšanā uzsvars būtu jāliek uz šajā regulā paredzēto izmaiņu ietekmi uz reālo ekonomiku un finanšu stabilitāti
  . |
| --- | --- |

(54)

▌
  Ir ļoti būtiski, lai
  Komisija trīs gadu
  laikā
  pēc šīs regulas stāšanās spēkā
  analizētu
  šīs regulas piemērošanā gūto pieredzi un ietekmi uz dažādiem ar NTF saistītiem ekonomikas aspektiem.
  Šajā pārskatīšanā uzsvars būtu jāliek uz šajā regulā paredzēto izmaiņu ietekmi uz reālo ekonomiku un finanšu stabilitāti
  .

| (55) | Jaunajiem vienotajiem noteikumiem attiecībā uz NTF būtu jāatbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (13). |
| --- | --- |

(55)

Jaunajiem vienotajiem noteikumiem attiecībā uz NTF būtu jāatbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (13).

| (56) | Tā kā šīs regulas mērķi, proti, nodrošināt vienotas prudenciālās prasības, ko piemēro NTF visā Savienībā, tai pašā laikā apzinoties vajadzību līdzsvarot NTF drošumu un uzticamību ar naudas tirgu efektīvu darbību un dažādo iesaistīto personu izmaksām, nevar efektīvi sasniegt dalībvalstīs, bet aptvertā mēroga un ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var izveidot pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(56)

Tā kā šīs regulas mērķi, proti, nodrošināt vienotas prudenciālās prasības, ko piemēro NTF visā Savienībā, tai pašā laikā apzinoties vajadzību līdzsvarot NTF drošumu un uzticamību ar naudas tirgu efektīvu darbību un dažādo iesaistīto personu izmaksām, nevar efektīvi sasniegt dalībvalstīs, bet aptvertā mēroga un ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var izveidot pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

| (57) | Jaunajos vienotajos noteikumus attiecībā uz NTF ir ievērotas pamattiesības un principi, kas ir skaidri atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, īpaši — patērētāju aizsardzība, darījumdarbības brīvība un personas datu aizsardzība. Jaunie vienotie noteikumi attiecībā uz NTF būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem, |
| --- | --- |

(57)

Jaunajos vienotajos noteikumus attiecībā uz NTF ir ievērotas pamattiesības un principi, kas ir skaidri atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, īpaši — patērētāju aizsardzība, darījumdarbības brīvība un personas datu aizsardzība. Jaunie vienotie noteikumi attiecībā uz NTF būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I nodaļa

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī regula paredz noteikumus par finanšu instrumentiem, kas izmantojami ieguldījumu veikšanai naudas tirgus fondā (NTF), tā portfeli un vērtēšanu un prasības par ziņojumu sniegšanu saistībā ar Savienībā reģistrētu, pārvaldītu un reklamētu NTF.

Šo regulu piemēro kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem:

| i. | kuriem atbilstīgi Direktīvai 2009/65/EK nepieciešama darbības atļauja darboties kā PVKIU vai kuri ir AIF atbilstīgi Direktīvai 2011/61/ES; |
| --- | --- |

i.

kuriem atbilstīgi Direktīvai 2009/65/EK nepieciešama darbības atļauja darboties kā PVKIU vai kuri ir AIF atbilstīgi Direktīvai 2011/61/ES;

| ii. | kuri iegulda īstermiņa aktīvos; |
| --- | --- |

ii.

kuri iegulda īstermiņa aktīvos;

| iii. | kuriem ir skaidri noteikts viens vai kumulatīvi mērķi, kas piedāvā ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm vai saglabājot ieguldījumu vērtību. |
| --- | --- |

iii.

kuriem ir skaidri noteikts viens vai kumulatīvi mērķi, kas piedāvā ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm vai saglabājot ieguldījumu vērtību.

2.   Dalībvalstis nepapildina prasības šīs regulas aptvertajā jomā.

1.a pants

NNAV NTF veidi

No šīs regulas spēkā stāšanās datuma NNAV NTF Savienībā darbojas tikai kā:

| a) | publiskā parāda NNAV NTF; |
| --- | --- |

a)

publiskā parāda NNAV NTF;

| b) | mazumtirdzniecības NNAV NTF vai |
| --- | --- |

b)

mazumtirdzniecības NNAV NTF vai

| c) | ZSNAV NTF. |
| --- | --- |

c)

ZSNAV NTF.

Šajā regulā visas atsauces uz NNAV NTF uzskata par atsaucēm uz publiskā parāda NNAV NTF, mazumtirdzniecības NNAV NTF un ZSNAV NTF, ja vien nav norādīts citādi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “īstermiņa aktīvi” ir finanšu aktīvi ar atlikušo termiņu, kas nepārsniedz divus gadus; |
| --- | --- |

(1)

“īstermiņa aktīvi” ir finanšu aktīvi ar atlikušo termiņu, kas nepārsniedz divus gadus;

| (2) | “naudas tirgus instrumenti” ir
  pārvedami
  instrumenti, kas minēti Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta o) apakšpunktā
  , par kuriem parasti darījumus slēdz naudas tirgū, tostarp valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes un vietējo pārvaldes iestāžu parādzīmes, noguldījumu sertifikāti, komerciāli vērtspapīri, bankas pārvedu vekseļi vai vidēja termiņa un īstermiņa parādzīmes, kā arī instrumenti, kas minēti Direktīvas 2007/16/EK 3. pantā
  . |
| --- | --- |

(2)

“naudas tirgus instrumenti” ir
  pārvedami
  instrumenti, kas minēti Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta o) apakšpunktā
  , par kuriem parasti darījumus slēdz naudas tirgū, tostarp valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes un vietējo pārvaldes iestāžu parādzīmes, noguldījumu sertifikāti, komerciāli vērtspapīri, bankas pārvedu vekseļi vai vidēja termiņa un īstermiņa parādzīmes, kā arī instrumenti, kas minēti Direktīvas 2007/16/EK 3. pantā
  .

| (3) | “pārvedami vērtspapīri” ir pārvedami vērtspapīri, kā definēts Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta n) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(3)

“pārvedami vērtspapīri” ir pārvedami vērtspapīri, kā definēts Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta n) apakšpunktā;

| (4) | “pārdošanas ar atpirkšanu līgums” ir jebkurš līgums, ar kuru viena puse darījuma partnerim nodod vērtspapīrus vai jebkādas tiesības, kas saistītas ar to īpašumtiesībām, ievērojot apņemšanos tos atpirkt par noteiktu cenu nākotnes datumā, kas ir noteikts vai jānosaka; |
| --- | --- |

(4)

“pārdošanas ar atpirkšanu līgums” ir jebkurš līgums, ar kuru viena puse darījuma partnerim nodod vērtspapīrus vai jebkādas tiesības, kas saistītas ar to īpašumtiesībām, ievērojot apņemšanos tos atpirkt par noteiktu cenu nākotnes datumā, kas ir noteikts vai jānosaka;

| (5) | “pirkšanas ar atpārdošanu līgums” ir jebkurš līgums, ar kuru viena puse no darījuma partnera saņem vērtspapīrus vai tiesības, kas saistītas ar to īpašumtiesībām vai nodrošinājumu, ievērojot apņemšanos tos atpārdot par noteiktu cenu nākotnes datumā, kas ir noteikts vai jānosaka; |
| --- | --- |

(5)

“pirkšanas ar atpārdošanu līgums” ir jebkurš līgums, ar kuru viena puse no darījuma partnera saņem vērtspapīrus vai tiesības, kas saistītas ar to īpašumtiesībām vai nodrošinājumu, ievērojot apņemšanos tos atpārdot par noteiktu cenu nākotnes datumā, kas ir noteikts vai jānosaka;

| (6) | “vērtspapīru aizdevums” vai “vērtspapīru aizņēmums” ir jebkurš darījums, kura rezultātā iestāde vai tās darījumu partneris nodod vērtspapīrus un apņemas, ka aizņēmējs atdos līdzvērtīgus vērtspapīrus kādā nākotnes datumā vai kad to pieprasīs vērtspapīru aizdevējs; šāds darījums ir vērtspapīru aizdevums iestādei, kas nodod vērtspapīrus, un vērtspapīru aizņēmums iestādei, kurai vērtspapīri tiek nodoti; |
| --- | --- |

(6)

“vērtspapīru aizdevums” vai “vērtspapīru aizņēmums” ir jebkurš darījums, kura rezultātā iestāde vai tās darījumu partneris nodod vērtspapīrus un apņemas, ka aizņēmējs atdos līdzvērtīgus vērtspapīrus kādā nākotnes datumā vai kad to pieprasīs vērtspapīru aizdevējs; šāds darījums ir vērtspapīru aizdevums iestādei, kas nodod vērtspapīrus, un vērtspapīru aizņēmums iestādei, kurai vērtspapīri tiek nodoti;

| (7) | “vērtspapīrošana” ir vērtspapīrošana, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 61. apakšpunktā; |
| --- | --- |

(7)

“vērtspapīrošana” ir vērtspapīrošana, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 61. apakšpunktā;

| (7a) | “augstas kvalitātes uz likvīdiem aktīviem balstīts vērtspapīrs” ir kvalificēts uz aktīviem balstīts vērtspapīrs, kas atbilst Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. ..., ar ko papildina Regulu (ES) Nr. 575/2013, 13. panta noteikumiem attiecībā uz prasību kredītiestādēm par likviditātes seguma nodrošināšanu, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 460. pantu, kas paredzēts, lai izstrādātu vienotu specifikāciju atbilstīgu augstas likviditātes un kredītkvalitātes pārveduma aktīvu noteikšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 416. panta 1. punkta d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

(7a)

“augstas kvalitātes uz likvīdiem aktīviem balstīts vērtspapīrs” ir kvalificēts uz aktīviem balstīts vērtspapīrs, kas atbilst Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. ..., ar ko papildina Regulu (ES) Nr. 575/2013, 13. panta noteikumiem attiecībā uz prasību kredītiestādēm par likviditātes seguma nodrošināšanu, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 460. pantu, kas paredzēts, lai izstrādātu vienotu specifikāciju atbilstīgu augstas likviditātes un kredītkvalitātes pārveduma aktīvu noteikšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 416. panta 1. punkta d) apakšpunktu;

| (8) | “uzņēmuma parāds” ir parāda instrumenti, ko emitējis
  uzņēmums
  , kurš faktiski nodarbojas ar preču ražošanu un nefinanšu pakalpojumu sniegšanu vai to tirdzniecību; |
| --- | --- |

(8)

“uzņēmuma parāds” ir parāda instrumenti, ko emitējis
  uzņēmums
  , kurš faktiski nodarbojas ar preču ražošanu un nefinanšu pakalpojumu sniegšanu vai to tirdzniecību;

| (9) | “
  novērtējums
  pēc tirgus cenas” ir pozīciju novērtējums, kas balstās uz brīvi pieejamu, no neitrāliem avotiem iegūtu noslēguma cenām, tostarp biržas cenām, vispāratzītu vērtēšanas sistēmu cenām vai vairāku neatkarīgu, tirgū atzītu mākleru noteiktajām cenām; |
| --- | --- |

(9)

“
  novērtējums
  pēc tirgus cenas” ir pozīciju novērtējums, kas balstās uz brīvi pieejamu, no neitrāliem avotiem iegūtu noslēguma cenām, tostarp biržas cenām, vispāratzītu vērtēšanas sistēmu cenām vai vairāku neatkarīgu, tirgū atzītu mākleru noteiktajām cenām;

| (10) | “
  novērtējums
  pēc modeļa cenas” ir jebkurš vērtējums, kas salīdzināms, ekstrapolējams vai citādi aprēķināms no vienas vai vairākām tirgus vērtībām; |
| --- | --- |

(10)

“
  novērtējums
  pēc modeļa cenas” ir jebkurš vērtējums, kas salīdzināms, ekstrapolējams vai citādi aprēķināms no vienas vai vairākām tirgus vērtībām;

| (11) | “amortizēto izmaksu metode” ir vērtēšanas metode, saskaņā ar kuru tiek ņemtas aktīva iegādes izmaksas un šī vērtība tiek koriģēta, ņemot vērā prēmiju (vai diskontu) amortizēšanu līdz termiņa beigām; |
| --- | --- |

(11)

“amortizēto izmaksu metode” ir vērtēšanas metode, saskaņā ar kuru tiek ņemtas aktīva iegādes izmaksas un šī vērtība tiek koriģēta, ņemot vērā prēmiju (vai diskontu) amortizēšanu līdz termiņa beigām;

| (12) | “nemainīgas neto aktīvu vērtības naudas tirgus fonds” (NNAV NTF) ir naudas tirgus fonds, kas saglabā nemainīgu NAV vērtību uz akciju vai ieguldījumu apliecību; fonda ienākumi tiek uzkrāti ik dienu vai tos var izmaksāt ieguldītājam, un aktīvi tiek vispārīgi vērtēti pēc amortizēto izmaksu metodes vai NAV tiek noapaļota uz tuvāko augstāko procentpunktu vai tā ekvivalentu valūtā; |
| --- | --- |

(12)

“nemainīgas neto aktīvu vērtības naudas tirgus fonds” (NNAV NTF) ir naudas tirgus fonds, kas saglabā nemainīgu NAV vērtību uz akciju vai ieguldījumu apliecību; fonda ienākumi tiek uzkrāti ik dienu vai tos var izmaksāt ieguldītājam, un aktīvi tiek vispārīgi vērtēti pēc amortizēto izmaksu metodes vai NAV tiek noapaļota uz tuvāko augstāko procentpunktu vai tā ekvivalentu valūtā;

| (12a) | “mazumtirdzniecības nemainīgas neto aktīvu vērtības naudas tirgus fonds” (mazumtirdzniecības NNAV NTF) ir NNAV NTF, kas ir pieejams parakstīšanai tikai labdarības organizācijām, bezpeļņas organizācijām, publiskajām iestādēm un publiskiem nodibinājumiem; |
| --- | --- |

(12a)

“mazumtirdzniecības nemainīgas neto aktīvu vērtības naudas tirgus fonds” (mazumtirdzniecības NNAV NTF) ir NNAV NTF, kas ir pieejams parakstīšanai tikai labdarības organizācijām, bezpeļņas organizācijām, publiskajām iestādēm un publiskiem nodibinājumiem;

| (12b)“ | zema svārstīguma neto aktīvu vērtības naudas tirgus fonds” (ZSNAV NTF) ir NTF, kas atbilst 27. panta 1. līdz 4. punktā paredzētajām prasībām; |
| --- | --- |

(12b)“

zema svārstīguma neto aktīvu vērtības naudas tirgus fonds” (ZSNAV NTF) ir NTF, kas atbilst 27. panta 1. līdz 4. punktā paredzētajām prasībām;

| (13) | “īstermiņa NTF” ir naudas tirgus fonds, kas iegulda atbilstīgos naudas tirgus instrumentos, kā minēts 9. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

(13)

“īstermiņa NTF” ir naudas tirgus fonds, kas iegulda atbilstīgos naudas tirgus instrumentos, kā minēts 9. panta 1. punktā;

| (14) | “standarta NTF” ir naudas tirgus fonds, kas iegulda atbilstīgos naudas tirgus instrumentos, kā minēts 9. panta 1. un 2. punktā; |
| --- | --- |

(14)

“standarta NTF” ir naudas tirgus fonds, kas iegulda atbilstīgos naudas tirgus instrumentos, kā minēts 9. panta 1. un 2. punktā;

| (15) | “kredītiestādes” ir kredītiestādes, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā; |
| --- | --- |

(15)

“kredītiestādes” ir kredītiestādes, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā;

| (16) | “NTF kompetentā iestāde” ir:






  a) | attiecībā uz PVKIU — PVKIU piederības dalībvalsts kompetentā iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 97. pantu; |
| --- | --- | --- |

(16)

“NTF kompetentā iestāde” ir:

a)

attiecībā uz PVKIU — PVKIU piederības dalībvalsts kompetentā iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 97. pantu;

| b) | attiecībā uz ES AIF — AIF piederības dalībvalsts kompetentā iestāde, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta p) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz ES AIF — AIF piederības dalībvalsts kompetentā iestāde, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta p) apakšpunktā;

| c) | attiecībā uz ārpussavienības AIF —
  jebkura no šādām iespējām:








  i) | tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā ārpussavienības AIF tiek reklamēts Savienībā bez pases; |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz ārpussavienības AIF —
  jebkura no šādām iespējām:

i)

tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā ārpussavienības AIF tiek reklamēts Savienībā bez pases;

| ii) | ES AIFP kompetentā iestāde, kas pārvalda ārpussavienības AIF, ja ārpussavienības AIF tiek reklamēts Savienībā ar pasi vai netiek reklamēts Savienībā; |
| --- | --- |

ii)

ES AIFP kompetentā iestāde, kas pārvalda ārpussavienības AIF, ja ārpussavienības AIF tiek reklamēts Savienībā ar pasi vai netiek reklamēts Savienībā;

| iii) | atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde, ja ārpussavienības alternatīvo ieguldījumu fondu (AIF) nepārvalda ES AIFP un tas tiek reklamēts Savienībā ar pasi; |
| --- | --- |

iii)

atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde, ja ārpussavienības alternatīvo ieguldījumu fondu (AIF) nepārvalda ES AIFP un tas tiek reklamēts Savienībā ar pasi;

| (17) | “NTF piederības dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā NTF ir izsniegta darbības atļauja; |
| --- | --- |

(17)

“NTF piederības dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā NTF ir izsniegta darbības atļauja;

| (18) | “vidējais svērtais dzēšanas termiņš (WAM)” ir visu fonda bāzes aktīvu vidējā līdz tiesību aktos noteiktajam dzēšanas termiņam atlikušā laika rādītājs vai, ja atlikušais laiks ir īsāks, līdz nākamajai procentu likmes pārskatīšanai pēc naudas tirgus procentu likmes, un kas atspoguļo katra aktīva relatīvo īpatsvaru turējumā; |
| --- | --- |

(18)

“vidējais svērtais dzēšanas termiņš (WAM)” ir visu fonda bāzes aktīvu vidējā līdz tiesību aktos noteiktajam dzēšanas termiņam atlikušā laika rādītājs vai, ja atlikušais laiks ir īsāks, līdz nākamajai procentu likmes pārskatīšanai pēc naudas tirgus procentu likmes, un kas atspoguļo katra aktīva relatīvo īpatsvaru turējumā;

| (19) | “vidējais svērtais darbības laiks (WAL)” ir visu fonda bāzes aktīvu vidējā līdz tiesību aktos noteiktajam dzēšanas termiņam atlikušā laika rādītājs, kas atspoguļo katra aktīva relatīvo īpatsvaru turējumā; |
| --- | --- |

(19)

“vidējais svērtais darbības laiks (WAL)” ir visu fonda bāzes aktīvu vidējā līdz tiesību aktos noteiktajam dzēšanas termiņam atlikušā laika rādītājs, kas atspoguļo katra aktīva relatīvo īpatsvaru turējumā;

| (20) | “tiesību aktos noteiktais dzēšanas termiņš” ir datums, kad pilnā apmērā jāatmaksā vērtspapīra pamatvērtība, un tas nav brīvi izvēlams; |
| --- | --- |

(20)

“tiesību aktos noteiktais dzēšanas termiņš” ir datums, kad pilnā apmērā jāatmaksā vērtspapīra pamatvērtība, un tas nav brīvi izvēlams;

| (21) | “atlikušais termiņš” ir laiks līdz tiesību aktos noteiktajam dzēšanas termiņam; |
| --- | --- |

(21)

“atlikušais termiņš” ir laiks līdz tiesību aktos noteiktajam dzēšanas termiņam;

| (22) | “īsās pozīcijas pārdošana” ir naudas tirgus instrumentu nenodrošināta tirdzniecība; |
| --- | --- |

(22)

“īsās pozīcijas pārdošana” ir naudas tirgus instrumentu nenodrošināta tirdzniecība;

| (22a) | “publiskā parāda NNAV NTF” ir NNAV NTF, kas 99,5 % no saviem aktīviem iegulda publiskā parāda instrumentos un līdz 2020. gadam vismaz 80 % no saviem aktīviem iegulda ES publiskā parāda instrumentos,
  publiskā parāda NNAV NTF šie ieguldījumi publiskajā parādā ir jāpalielina
  pakāpeniski
  . |
| --- | --- |

(22a)

“publiskā parāda NNAV NTF” ir NNAV NTF, kas 99,5 % no saviem aktīviem iegulda publiskā parāda instrumentos un līdz 2020. gadam vismaz 80 % no saviem aktīviem iegulda ES publiskā parāda instrumentos,
  publiskā parāda NNAV NTF šie ieguldījumi publiskajā parādā ir jāpalielina
  pakāpeniski
  .

| (22b) | “ārējs atbalsts” ir tiešs vai netiešs atbalsts, ko piedāvā trešā persona un kas paredzēts vai kā rezultātā tiks garantēta NTF likviditāte vai stabilizēta NTF NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un kas ietver šādas iespējas:








  a) | trešās personas naudas līdzekļi; |
| --- | --- | --- |

(22b)

“ārējs atbalsts” ir tiešs vai netiešs atbalsts, ko piedāvā trešā persona un kas paredzēts vai kā rezultātā tiks garantēta NTF likviditāte vai stabilizēta NTF NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un kas ietver šādas iespējas:

a)

trešās personas naudas līdzekļi;

| b) | trešā persona iegādājas NTF aktīvus par paaugstinātu cenu; |
| --- | --- |

b)

trešā persona iegādājas NTF aktīvus par paaugstinātu cenu;

| c) | trešā persona iegādājas NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības, lai nodrošinātu fondam likviditāti; |
| --- | --- |

c)

trešā persona iegādājas NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības, lai nodrošinātu fondam likviditāti;

| d) | trešā persona emitē jebkāda veida tiešu vai netiešu galvojumu, garantiju vai atbalsta vēstuli NTF labā; |
| --- | --- |

d)

trešā persona emitē jebkāda veida tiešu vai netiešu galvojumu, garantiju vai atbalsta vēstuli NTF labā;

| e) | jebkura trešās personas darbība, kuras tiešs vai netiešs mērķis ir saglabāt NTF likviditātes profilu un NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību; |
| --- | --- |

e)

jebkura trešās personas darbība, kuras tiešs vai netiešs mērķis ir saglabāt NTF likviditātes profilu un NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību;

| (22c) | “ES publiskā parāda instrumenti” ir publiskā parāda instrumenti, kas ir nauda vai dalībvalstu valdības aktīvi, vai pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, kas nodrošināti ar Savienības iestāžu vai tās struktūru, biroju vai aģentūru, ieskaitot cita starpā Eiropas Centrālo banku, Eiropas stabilitātes mehānismu, Eiropas Investīciju banku, Eiropas Investīciju fondu un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, publisko parādu; |
| --- | --- |

(22c)

“ES publiskā parāda instrumenti” ir publiskā parāda instrumenti, kas ir nauda vai dalībvalstu valdības aktīvi, vai pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, kas nodrošināti ar Savienības iestāžu vai tās struktūru, biroju vai aģentūru, ieskaitot cita starpā Eiropas Centrālo banku, Eiropas stabilitātes mehānismu, Eiropas Investīciju banku, Eiropas Investīciju fondu un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, publisko parādu;

| (22d) | “publiskā parāda instrumenti” ir nauda, valdības aktīvi vai pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, kas nodrošināti ar atbilstīgu suverēnu valstu valdības parādu, ko nosaka NTF pārvaldnieks; |
| --- | --- |

(22d)

“publiskā parāda instrumenti” ir nauda, valdības aktīvi vai pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, kas nodrošināti ar atbilstīgu suverēnu valstu valdības parādu, ko nosaka NTF pārvaldnieks;

3. pants

NTF darbības atļaujas piešķiršana

1.   Nevienu kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu Savienībā nereģistrē, nepārvalda un nereklamē kā NTF, ja tas nav saņēmis darbības atļauju atbilstīgi šai regulai.

Šāda darbības atļauja ir derīga visās dalībvalstīs.

2.   Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam, kam vajag PVKIU darbības atļauju atbilstīgi Direktīvai 2009/65/EK, piešķir atļauju darboties kā NTF atļauju piešķiršanas procedūrā atbilstīgi Direktīvai 2009/65/EK.

3.   Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam, kas ir AIF, NTF darbības atļauju piešķir saskaņā ar atļauju piešķiršanas procedūru, kas izklāstīta 4. pantā.

4.   Nevienam kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam nepiešķir NTF darbības atļauju, ja NTF kompetentā iestāde nav saņēmusi pierādījumu, ka NTF spēs izpildīt visas šīs regulas prasības.

5.   Darbības atļaujas saņemšanai NTF iesniedz savai kompetentajai iestādei šādus dokumentus:

| a) | fonda nolikums vai dibināšanas dokumenti; |
| --- | --- |

a)

fonda nolikums vai dibināšanas dokumenti;

| b) | pārvaldnieka identifikāciju; |
| --- | --- |

b)

pārvaldnieka identifikāciju;

| c) | depozitārija identifikāciju; |
| --- | --- |

c)

depozitārija identifikāciju;

| d) | raksturojumu vai jebkuru citu informāciju par ieguldītājiem pieejamo NTF; |
| --- | --- |

d)

raksturojumu vai jebkuru citu informāciju par ieguldītājiem pieejamo NTF;

| e) | aprakstu vai jebkādu informāciju par noteikumiem un procedūrām, kas nepieciešamas, lai tiktu izpildītas II–VII nodaļas prasības; |
| --- | --- |

e)

aprakstu vai jebkādu informāciju par noteikumiem un procedūrām, kas nepieciešamas, lai tiktu izpildītas II–VII nodaļas prasības;

| f) | jebkuru citu informāciju vai dokumentu, ko pieprasa NTF kompetentā iestāde, lai pārliecinātos par atbilstību šīs regulas prasībām. |
| --- | --- |

f)

jebkuru citu informāciju vai dokumentu, ko pieprasa NTF kompetentā iestāde, lai pārliecinātos par atbilstību šīs regulas prasībām.

6.   Kompetentās iestādes ik ceturksni iesniedz EVTI ziņojumu par darbības atļaujām, kas piešķirtas vai atsauktas atbilstoši šai regulai.

7.   EVTI uztur centrālu publisku reģistru, kurā identificēts katrs NTF, kam piešķirta darbības atļauja atbilstīgi šai regulai, norādīta tā tipoloģija, pārvaldnieks un NTF kompetentā iestāde. Reģistrs ir pieejams elektroniskā formātā.

4. pants

AIF NTF atļaujas piešķiršanas procedūra

1.   AIF piešķir NTF darbības atļauju tikai tad, ja tā kompetentā iestāde ir apstiprinājusi AIFP, kura darbība atļauta atbilstīgi Direktīvai 2011/61/ES, pieteikumu pārvaldīt AIF, fonda nolikumu un depozitārija izvēli.

2.   Iesniedzot pieteikumu par AIF pārvaldību, atļāvu saņēmušais AIFP iesniedz NTF kompetentajai iestādei:

| a) | rakstiska vienošanās ar depozitāriju; |
| --- | --- |

a)

rakstiska vienošanās ar depozitāriju;

| b) | informāciju par deleģēšanas kārtību attiecībā uz portfeli un risku pārvaldību un administrēšanu attiecībā uz AIF; |
| --- | --- |

b)

informāciju par deleģēšanas kārtību attiecībā uz portfeli un risku pārvaldību un administrēšanu attiecībā uz AIF;

| c) | informācija par ieguldījumu stratēģiju, riska profilu un citiem AIF raksturlielumiem, kurus AIFP ir atļauts pārvaldīt. |
| --- | --- |

c)

informācija par ieguldījumu stratēģiju, riska profilu un citiem AIF raksturlielumiem, kurus AIFP ir atļauts pārvaldīt.

NTF kompetentā iestāde var lūgt AIFP kompetentajai iestādei skaidrojumu un informāciju attiecībā uz šī punkta pirmās daļas pēdējā apakšpunktā minētajiem dokumentiem vai apstiprinājumu, ka uz NTF attiecas AIFP pārvaldības atļauja. AIFP kompetentā iestāde sniedz atbildi 10 darbadienu laikā no dienas, kad NTF kompetentā iestāde iesniegusi pieprasījumu.

3.   AIFP nekavējoties ziņo NTF kompetentajai iestādei par jebkādiem grozījumiem dokumentos, kas uzskaitīti otrajā punktā.

4.   NTF kompetentā iestāde var noraidīt AIFP pieteikumu tikai tādā gadījumā, ja:

| a) | AIFP neatbilst šīs regulas prasībām; |
| --- | --- |

a)

AIFP neatbilst šīs regulas prasībām;

| b) | AIFP neatbilst Direktīvas 2011/61/ES prasībām; |
| --- | --- |

b)

AIFP neatbilst Direktīvas 2011/61/ES prasībām;

| c) | AIFP kompetentā iestāde nav pilnvarojusi AIFP pārvaldīt NTF; |
| --- | --- |

c)

AIFP kompetentā iestāde nav pilnvarojusi AIFP pārvaldīt NTF;

| d) | AIFP nav iesniedzis 2. punktā uzskaitītos dokumentus. |
| --- | --- |

d)

AIFP nav iesniedzis 2. punktā uzskaitītos dokumentus.

Pirms pieteikuma noraidīšanas NTF kompetentā iestāde konsultējas ar AIFP kompetento iestādi.

5.   AIF atļaujai darboties kā NTF nepiemēro ne prasību, ka AIF ir jāpārvalda AIFP, kam atļauts darboties AIF piederības dalībvalstī, ne arī prasību, ka AIFP veic vai deleģē darbības AIF piederības dalībvalstī.

6.   AIFP divu mēnešu laikā pēc visu pieteikuma dokumentu iesniegšanas tiek informēts, vai AIF tiek piešķirta atļauja darboties kā NTF vai atļauja netiek piešķirta.

7.   NTF kompetentā iestāde nepiešķir darbības atļauju, ja AIF ir juridiski aizliegts reklamēt tā akcijas vai ieguldījumu apliecības tā piederības dalībvalstī.

5. pants

NTF nosaukuma izmantošana

1.   Nosaukumu “naudas tirgus fonds” jeb NTF saistībā ar sevi vai akcijām vai ieguldījumu apliecībām, ko tas emitē, PVKIU vai AIF izmanto tikai tad, ja PVKIU vai AIF to ir atļauts darīt atbilstīgi šai regulai.

Nosaukumu, kas norāda uz naudas tirgus fondu, vai tādus terminus kā “naudas plūsma”, “likvīds”, “naudas līdzekļi”, “pieejamie aktīvi”, “noguldījumam līdzīgs” vai līdzīgus vārdus PVKIU vai AIF izmanto tikai tad, ja tas tiem ir atļauts atbilstīgi šai regulai.

2.   Nosaukuma “naudas tirgus fonds”, “NTF” vai nosaukuma, kas norāda uz NTF vai 1. punktā minētajiem terminiem, izmantošana attiecas uz tā izmantošanu jebkādos iekšējos vai ārējos dokumentos, ziņojumos, apliecinājumos, reklāmā, paziņojumos, vēstulēs vai jebkurā citā materiālā, kas adresēts vai paredzēts izplatīšanai iespējamajiem ieguldītājiem, akciju turētājiem, akcionāriem vai kompetentajām iestādēm rakstiski, mutiski, elektroniski vai jebkādā citā veidā.

6. pants

Piemērojamie noteikumi

1.   NTF pastāvīgi ir jāatbilst šīs regulas prasībām.

2.   NTF, kas ir PVKIU, un tā pārvaldniekam pastāvīgi ir jāatbilst Direktīvas 2009/65/EK prasībām, ja vien šajā regulā nav norādīts citādi.

3.   NTF, kas ir AIF, un tā pārvaldniekam pastāvīgi ir jāatbilst Direktīvas 2011/61/ES prasībām, ja vien šajā regulā nav norādīts citādi.

4.   NTF pārvaldnieks atbild par atbilstības nodrošināšanu šai regulai. Pārvaldnieks atbild par jebkuriem zaudējumiem vai izdevumiem, kas rodas, neievērojot atbilstību šai regulai.

5.   Šī regula neattur NTF no tādu ieguldījumu ierobežojumu piemērošanas, kas ir striktāki nekā šajā regulā noteiktie.

II nodaļa

Pienākumi attiecībā uz NTF ieguldījumu politiku

I IEDAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI UN ATBILSTĪGI AKTĪVI

7. pants

Vispārējie principi

1.   Ja NTF veido vairāk nekā viena ieguldījumu apakšstruktūra, saistībā ar II–VII nodaļu katra apakšstruktūra uzskatāma par atsevišķu NTF.

2.   Naudas tirgus fondam, kam atļauts darboties kā PVKIU, nepiemēro saistības attiecībā uz PVKIU ieguldījumu politiku, kas izklāstītas Direktīvas 2009/65/EK 49., 50., 50.a pantā, 51. panta 2. punktā un 52.–57. pantā.

8. pants

Atbilstīgi aktīvi

1.   NTF iegulda tikai vienā vai vairākās šādu finanšu aktīvu kategorijās un tikai atbilstīgi nosacījumiem, kas izklāstīti šajā regulā:

| a) | naudas tirgus instrumentos; |
| --- | --- |

a)

naudas tirgus instrumentos;

| aa) | finanšu instrumentos, kurus atsevišķi vai kopīgi emitējušas vai garantējušas dalībvalstu valsts, reģionālās un vietējās administrācijas vai centrālās bankas, vai Savienības iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras, cita starpā Eiropas Centrālā banka, vai Eiropas Investīciju banka, Eiropas Investīciju fonds, jaunais Eiropas Stratēģisko investīciju fonds, vai Eiropas Stabilizācijas mehānisms, Starptautiskais Valūtas fonds, Starptautiskā Rekonstrukcijas un attīstības banka, Eiropas Padomes Attīstības banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka; |
| --- | --- |

aa)

finanšu instrumentos, kurus atsevišķi vai kopīgi emitējušas vai garantējušas dalībvalstu valsts, reģionālās un vietējās administrācijas vai centrālās bankas, vai Savienības iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras, cita starpā Eiropas Centrālā banka, vai Eiropas Investīciju banka, Eiropas Investīciju fonds, jaunais Eiropas Stratēģisko investīciju fonds, vai Eiropas Stabilizācijas mehānisms, Starptautiskais Valūtas fonds, Starptautiskā Rekonstrukcijas un attīstības banka, Eiropas Padomes Attīstības banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka;

| b) | noguldījumos kredītiestādēs; |
| --- | --- |

b)

noguldījumos kredītiestādēs;

| c) | atbilstīgos
  atvasinātos finanšu instrumentos
  , ko izmanto vienīgi risku ierobežošanas nolūkiem
  ; |
| --- | --- |

c)

atbilstīgos
  atvasinātos finanšu instrumentos
  , ko izmanto vienīgi risku ierobežošanas nolūkiem
  ;

| d) | pirkšanas ar atpārdošanu līgumos
  vai atpirkuma līgumos ar nosacījumu, ka tiek izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:








  i) | aktīvus, ko izmanto par nodrošinājumu, nevar pārdot, ieķīlāt vai citādi apgrūtināt; |
| --- | --- | --- |

d)

pirkšanas ar atpārdošanu līgumos
  vai atpirkuma līgumos ar nosacījumu, ka tiek izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

i)

aktīvus, ko izmanto par nodrošinājumu, nevar pārdot, ieķīlāt vai citādi apgrūtināt;

| ii) | pārdošanas ar atpirkšanu līgumu izmanto uz laiku un neizmanto ieguldījumu nolūkiem; |
| --- | --- |

ii)

pārdošanas ar atpirkšanu līgumu izmanto uz laiku un neizmanto ieguldījumu nolūkiem;

| iii) | NTF ir tiesības izbeigt līgumu jebkurā laikā ar brīdinājumu augstākais divas darba dienas iepriekš; |
| --- | --- |

iii)

NTF ir tiesības izbeigt līgumu jebkurā laikā ar brīdinājumu augstākais divas darba dienas iepriekš;

| iv) | naudas līdzekļi, ko NTF ir saņēmis atbilstoši atpirkuma līgumam, nepārsniedz 10 % no tā aktīviem un tos nedrīkst nodot, no jauna ieguldīt vai kā citādi izmantot no jauna. |
| --- | --- |

iv)

naudas līdzekļi, ko NTF ir saņēmis atbilstoši atpirkuma līgumam, nepārsniedz 10 % no tā aktīviem un tos nedrīkst nodot, no jauna ieguldīt vai kā citādi izmantot no jauna.

2.   NTF neveic nevienu no turpmāk uzskaitītajām darbībām:

| a) | ieguldījumi aktīvos, kas nav 1. punktā uzskaitītie; |
| --- | --- |

a)

ieguldījumi aktīvos, kas nav 1. punktā uzskaitītie;

| b) | īsās pozīcijas pārdošana naudas tirgus instrumentos; |
| --- | --- |

b)

īsās pozīcijas pārdošana naudas tirgus instrumentos;

| c) | neveido tiešas vai netiešas riska pozīcijas
  biržā tirgotos fondos (ETF),
  kapitāla vērtspapīros vai precēs, tostarp neizmanto atvasinātus finanšu instrumentus, sertifikātus, kuri tos pārstāv, uz tiem balstītus indeksus vai jebkādus citus
  līdzekļus
  vai
  instrumentus
  , kas tiem veidotu riska pozīciju; |
| --- | --- |

c)

neveido tiešas vai netiešas riska pozīcijas
  biržā tirgotos fondos (ETF),
  kapitāla vērtspapīros vai precēs, tostarp neizmanto atvasinātus finanšu instrumentus, sertifikātus, kuri tos pārstāv, uz tiem balstītus indeksus vai jebkādus citus
  līdzekļus
  vai
  instrumentus
  , kas tiem veidotu riska pozīciju;

| d) | vērtspapīru aizdevuma vai vērtspapīru aizņēmuma līgumu ▌vai jebkādu citu līgumu slēgšana, kas apgrūtinātu NTF aktīvus; |
| --- | --- |

d)

vērtspapīru aizdevuma vai vērtspapīru aizņēmuma līgumu ▌vai jebkādu citu līgumu slēgšana, kas apgrūtinātu NTF aktīvus;

| e) | naudas līdzekļu aizņemšana un aizdošana; |
| --- | --- |

e)

naudas līdzekļu aizņemšana un aizdošana;

| ea) | ieguldījumi citos NTF. |
| --- | --- |

ea)

ieguldījumi citos NTF.

9. pants

Piemēroti naudas tirgus instrumenti

1.   Naudas tirgus instruments ir piemērots NTF veiktam ieguldījumam ar nosacījumu, ka tas atbilst visām turpmāk minētajām prasībām:

| a) | tas atbilst vienai no naudas tirgus instrumentu kategorijām, kas minētas Direktīvas 2009/65/EK 50. panta 1. punkta a), b), c) vai h) apakšpunktā, |
| --- | --- |

a)

tas atbilst vienai no naudas tirgus instrumentu kategorijām, kas minētas Direktīvas 2009/65/EK 50. panta 1. punkta a), b), c) vai h) apakšpunktā,

| b) | tam piemīt kāda no šādām alternatīvām īpašībām:






  i) | tā tiesību aktos noteiktais dzēšanas termiņš emitējot ir 397 vai mazāk dienas; |
| --- | --- | --- |

b)

tam piemīt kāda no šādām alternatīvām īpašībām:

i)

tā tiesību aktos noteiktais dzēšanas termiņš emitējot ir 397 vai mazāk dienas;

| ii) | tā atlikušais termiņš ir 397 vai mazāk dienas
  vai |
| --- | --- |

ii)

tā atlikušais termiņš ir 397 vai mazāk dienas
  vai

| iii) | tas ir atbilstīgs augstas kvalitātes likvīds ar aktīviem nodrošināts vērtspapīrs, kā norādīts 2. panta 7.a punktā; |
| --- | --- |

iii)

tas ir atbilstīgs augstas kvalitātes likvīds ar aktīviem nodrošināts vērtspapīrs, kā norādīts 2. panta 7.a punktā;

| c) | naudas tirgus instrumenta emitentam ir piešķirta viena no divām augstākajām iekšējā reitinga pakāpēm atbilstoši noteikumiem, kas izklāstīti šīs regulas
  18. pantā
  ; |
| --- | --- |

c)

naudas tirgus instrumenta emitentam ir piešķirta viena no divām augstākajām iekšējā reitinga pakāpēm atbilstoši noteikumiem, kas izklāstīti šīs regulas
  18. pantā
  ;

| d) | ja tas iesaistās riska darījumā ar vērtspapīrošanu, uz to attiecas 10. pantā noteiktās papildu prasības. |
| --- | --- |

d)

ja tas iesaistās riska darījumā ar vērtspapīrošanu, uz to attiecas 10. pantā noteiktās papildu prasības.

2.   Īstermiņa NTF arī drīkst veikt ieguldījumu naudas tirgus instrumentā, kam piemēro parasto ienesīguma korekciju atbilstoši naudas tirgus nosacījumiem ik pēc 397 dienām vai biežāk, līdz atlikušais termiņš vairs nepārsniedz
  divus
  gadus.

3.   Regulas 1. punkta c) apakšpunktu nepiemēro naudas tirgus instrumentiem, ko emitējusi vai garantējusi dalībvalsts centrālā iestāde vai centrālā banka, Eiropas Centrālā banka, Savienība, Eiropas Stabilizācijas mehānisms vai Eiropas Investīciju banka.

10. pants

Atbilstīgi vērtspapīrošanas darījumi

1.   Vērtspapīrošanu ▌uzskata par atbilstīgu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | pamatā esošais riska darījums vai riska darījumu portfelis sastāv vienīgi no
  atbilstīga
  parāda
  un ir pietiekami diversificēts
  ; |
| --- | --- |

a)

pamatā esošais riska darījums vai riska darījumu portfelis sastāv vienīgi no
  atbilstīga
  parāda
  un ir pietiekami diversificēts
  ;

| b) | pamatā esošais
  atbilstīgais
  parāds ir ar augstu kredītkvalitāti un likvīds; |
| --- | --- |

b)

pamatā esošais
  atbilstīgais
  parāds ir ar augstu kredītkvalitāti un likvīds;

| c) | pamatā esošā
  atbilstīgā
  parāda tiesību aktos noteiktais dzēšanas termiņš emitējot ir 397 vai mazāk dienas; vai tā atlikušais termiņš ir 397 vai mazāk dienas. |
| --- | --- |

c)

pamatā esošā
  atbilstīgā
  parāda tiesību aktos noteiktais dzēšanas termiņš emitējot ir 397 vai mazāk dienas; vai tā atlikušais termiņš ir 397 vai mazāk dienas.

1a.
     
  Augstas kvalitātes likvīdus ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus, kas norādīti 2. panta 7.a punktā, uzskata par atbilstīgiem vērtspapīrošanas instrumentiem.

1b.
     
  Ar aktīviem nodrošinātus komerciālus vērtspapīrus uzskata par atbilstīgiem vērstpapīrošanas instrumentiem, ja tie ir likvīdi, kā minēts Regulā (ES) Nr. 575/2013, un ja pamatā esošiem riska darījumiem ir augsta kredītkvalitāte.

2.   
  Komisija līdz [6 mēneši pēc šīs regulas publicēšanas] saskaņā ar šīs regulas 44. pantu pieņem deleģētos aktus, norādot kritērijus vienkārša, pārredzama un standartizēta vērtspapīrošanas darījuma noteikšanai attiecībā uz katru no turpmāk minētajiem aspektiem:

| a) | nosacījumus un apstākļus, kādos uzskata, ka pamatā esošais riska darījums vai riska darījumu portfelis sastāv vienīgi no
  atbilstīga
  parāda
  un vai to uzskata par pietiekami diversificētu
  ; |
| --- | --- |

a)

nosacījumus un apstākļus, kādos uzskata, ka pamatā esošais riska darījums vai riska darījumu portfelis sastāv vienīgi no
  atbilstīga
  parāda
  un vai to uzskata par pietiekami diversificētu
  ;

| b) | nosacījumus un skaitliskas robežvērtības, pēc kuriem nosaka, kad
  pamatā esošais
  parāds ir ar augstu kredītkvalitāti un likvīds; |
| --- | --- |

b)

nosacījumus un skaitliskas robežvērtības, pēc kuriem nosaka, kad
  pamatā esošais
  parāds ir ar augstu kredītkvalitāti un likvīds;

| ba) | vērtspapīrošanas un tās pamatā esošo aktīvu pārredzamības prasības;



  To darot, Komisijai nodrošina konsekvenci ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 460. pantu un Direktīvas 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) 135. panta 2. punktu, un ņem vērā konkrētās tādu vērtspapīrošanas darījumu īpašības, kuru dzēšanas termiņš emitējot ir mazāks nekā 397 dienas.


  Turklāt Komisija līdz [6 mēneši pēc šīs regulas publicēšanas] pieņem deleģētos aktus, norādot kritērijus, pēc kuriem var noteikt, vai parāds ir ar augstu kredītkvalitāti un vai komerciālie vērtspapīri ir nodrošināti ar likvīdiem aktīviem, ņemot vērā 1.a punkta prasības. To darot, Komisija nodrošina konsekvenci ar attiecīgajām EBI darbplūsmām un atbalsta tās. |
| --- | --- |

ba)

vērtspapīrošanas un tās pamatā esošo aktīvu pārredzamības prasības;

11. pants

Atbilstīgi noguldījumi kredītiestādēs

NTF var veikt ieguldījumu kā noguldījumu kredītiestādē ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | noguldījumu atmaksā pēc pieprasījuma vai to var izņemt jebkurā laikā; |
| --- | --- |

a)

noguldījumu atmaksā pēc pieprasījuma vai to var izņemt jebkurā laikā;

| b) | noguldījuma termiņš nepārsniedz 12 mēnešus; |
| --- | --- |

b)

noguldījuma termiņš nepārsniedz 12 mēnešus;

| c) | kredītiestādei juridiskā adrese ir dalībvalstī vai, ja šīs kredītiestādes juridiskā adrese ir trešā valstī, uz to attiecas prudenciālās prasības, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 4. punktā norādīto procedūru uzskata par līdzvērtīgām Savienības tiesību aktos noteiktajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

kredītiestādei juridiskā adrese ir dalībvalstī vai, ja šīs kredītiestādes juridiskā adrese ir trešā valstī, uz to attiecas prudenciālās prasības, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 4. punktā norādīto procedūru uzskata par līdzvērtīgām Savienības tiesību aktos noteiktajiem noteikumiem.

12. pants

Atbilstīgi atvasinātie finanšu instrumenti

Atvasinātu finanšu instrumentu NTF var izmantot ieguldījuma veikšanai, ja tas tiek tirgots regulētā tirgū, kā minēts Direktīvas 2009/65/EK 50. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā,
  vai uz to attiecas tīrvērtes pienākums, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 648/2012,
  ja ▌ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | pakārtotos atvasinātos finanšu instrumentus veido procentu likmes, ārvalstu valūtas maiņas likmes, valūtas vai indeksi, kas pārstāv vienu no šīm kategorijām; |
| --- | --- |

a)

pakārtotos atvasinātos finanšu instrumentus veido procentu likmes, ārvalstu valūtas maiņas likmes, valūtas vai indeksi, kas pārstāv vienu no šīm kategorijām;

| b) | atvasinātais finanšu instruments kalpo tikai tam, lai ierobežotu ilguma risku un valūtas maiņas kursa risku, kas piemīt pārējiem NTF ieguldījumiem; |
| --- | --- |

b)

atvasinātais finanšu instruments kalpo tikai tam, lai ierobežotu ilguma risku un valūtas maiņas kursa risku, kas piemīt pārējiem NTF ieguldījumiem;

| c) | darījumu partneri darījumos ar ▌atvasinātiem
  instrumentiem
  ir institūcijas, uz kurām attiecas prudenciāls regulējums un uzraudzība un kuras ietilpst NTF piederības dalībvalsts kompetento iestāžu apstiprinātajās kategorijās; |
| --- | --- |

c)

darījumu partneri darījumos ar ▌atvasinātiem
  instrumentiem
  ir institūcijas, uz kurām attiecas prudenciāls regulējums un uzraudzība un kuras ietilpst NTF piederības dalībvalsts kompetento iestāžu apstiprinātajās kategorijās;

| d) | ▌atvasinātos instrumentus katru dienu ticami un pamatoti vērtē, un tos, likvidētus vai slēgtus ar kompensējoša darījuma palīdzību, katrā laikā pēc NTF ierosmes var pārdot par patieso cenu. |
| --- | --- |

d)

▌atvasinātos instrumentus katru dienu ticami un pamatoti vērtē, un tos, likvidētus vai slēgtus ar kompensējoša darījuma palīdzību, katrā laikā pēc NTF ierosmes var pārdot par patieso cenu.

13. pants

Atbilstīgi pirkšanas ar atpārdošanu līgumi

1.   Pirkšanas ar atpārdošanu līgumu NTF var slēgt ar nosacījumu, ka tiek izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | NTF ir tiesības izbeigt līgumu jebkurā laikā
  ar brīdinājumu augstākais
  divas darba dienas iepriekš; |
| --- | --- |

a)

NTF ir tiesības izbeigt līgumu jebkurā laikā
  ar brīdinājumu augstākais
  divas darba dienas iepriekš;

| b) | tirgus vērtība aktīviem, kas saņemti, noslēdzot pirkšanas ar atpārdošanu līgumu, visu laiku ir vismaz vienāda ar
  izplatītajiem
  naudas līdzekļiem. |
| --- | --- |

b)

tirgus vērtība aktīviem, kas saņemti, noslēdzot pirkšanas ar atpārdošanu līgumu, visu laiku ir vismaz vienāda ar
  izplatītajiem
  naudas līdzekļiem.

2.   Aktīvi, ko NTF saņēmis pirkšanas ar atpārdošanu līguma noslēgšanas rezultātā, ir naudas tirgus instrumenti
  , kā norādīts
  9. pantā.

3.   Pirkšanas ar atpārdošanu līguma ietvaros NTF nesaņem vērtspapīrošanas, kā definēts 10. pantā. ▌

4.   Aktīvi, ko NTF saņēmis pirkšanas ar atpārdošanu līguma noslēgšanas rezultātā, tiek ietverti, aprēķinot diversificēšanas un koncentrācijas ierobežojumus atbilstīgi šajā regulā noteiktajam.
  Šie aktīvi netiek pārdoti, no jauna ieguldīti, ieķīlāti vai citādi nodoti.

5.   Atkāpjoties no 2. punkta, NTF saskaņā ar pirkšanas ar atpārdošanu līguma daļu drīkst saņemt likvīdus pārvedamus aktīvus vai naudas tirgus instrumentus, kuri nav 9. pantā
  noteiktie
  aktīvi, ar noteikumu, ka šie aktīvi atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

| a) | tiem ir augsta kredītkvalitāte un tos ir emitējusi vai garantējusi kādas dalībvalsts centrālā iestāde vai centrālā banka, Eiropas Centrālā banka, Eiropas Savienība, Eiropas stabilitātes mehānisms, Eiropas Investīciju banka; |
| --- | --- |

a)

tiem ir augsta kredītkvalitāte un tos ir emitējusi vai garantējusi kādas dalībvalsts centrālā iestāde vai centrālā banka, Eiropas Centrālā banka, Eiropas Savienība, Eiropas stabilitātes mehānisms, Eiropas Investīciju banka;

| b) | tos ir emitējusi vai garantējusi trešās valsts centrālā iestāde vai centrālā banka, ar noteikumu, ka trešās valsts aktīvu emitents
  iziet
  iekšējo
  novērtējumu
  atbilstīgi 16. līdz 19. pantā paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

tos ir emitējusi vai garantējusi trešās valsts centrālā iestāde vai centrālā banka, ar noteikumu, ka trešās valsts aktīvu emitents
  iziet
  iekšējo
  novērtējumu
  atbilstīgi 16. līdz 19. pantā paredzētajiem noteikumiem.

Par aktīviem, kas saņemti saskaņā ar pirkšanas ar atpārdošanu līguma atbilstīgi pirmajai daļai, tiek paziņots NTF ieguldītājiem.

Uz aktīviem, kas saņemti pirkšanas ar atpārdošanu līguma ietvaros saskaņā ar pirmo daļu, attiecas 14. panta 6. punktā paredzētie noteikumi.

5a.
     
  NTF var aizņemties vai slēgt pārdošanas ar atpirkšanu līgumus, ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | pārdošanas ar atpirkšanu līgumu izmanto uz laiku, kas nepārsniedz septiņas darba dienas, un neizmanto ieguldījumu nolūkiem; |
| --- | --- |

a)

pārdošanas ar atpirkšanu līgumu izmanto uz laiku, kas nepārsniedz septiņas darba dienas, un neizmanto ieguldījumu nolūkiem;

| b) | pārdošanas ar atpirkšanu līgumu summa nepārsniedz 10 % NTF aktīvu un netiek ieguldīta atbilstīgos aktīvos; |
| --- | --- |

b)

pārdošanas ar atpirkšanu līgumu summa nepārsniedz 10 % NTF aktīvu un netiek ieguldīta atbilstīgos aktīvos;

| c) | NTF ir tiesības izbeigt līgumu jebkurā laikā ar brīdinājumu augstākais divas darbadienas iepriekš; |
| --- | --- |

c)

NTF ir tiesības izbeigt līgumu jebkurā laikā ar brīdinājumu augstākais divas darbadienas iepriekš;

| d) | saņemtais skaidras naudas nodrošinājums tiek vienīgi:








  — | noguldīts PVKIU direktīvas 50. panta f) punktā minētajās struktūrās, |
| --- | --- | --- |

d)

saņemtais skaidras naudas nodrošinājums tiek vienīgi:

—

noguldīts PVKIU direktīvas 50. panta f) punktā minētajās struktūrās,

| — | ieguldīts augstas kvalitātes valdības obligācijās, |
| --- | --- |

—

ieguldīts augstas kvalitātes valdības obligācijās,

| — | izmantots pirkšanas ar atpārdošanu darījumos ar nosacījumu, ka darījumi tiek veikti ar kredītiestādēm, kuru darbību uzrauga finanšu pakalpojumu uzraudzības iestādes, un PVKIU jebkurā laikā var atsaukt visu skaidras naudas summu, pamatojoties uz uzkrājumu principu, |
| --- | --- |

—

izmantots pirkšanas ar atpārdošanu darījumos ar nosacījumu, ka darījumi tiek veikti ar kredītiestādēm, kuru darbību uzrauga finanšu pakalpojumu uzraudzības iestādes, un PVKIU jebkurā laikā var atsaukt visu skaidras naudas summu, pamatojoties uz uzkrājumu principu,

| — | ieguldīts īstermiņa naudas tirgus fondos atbilstīgi vadlīnijām par kopēju Eiropas naudas tirgus fondu definīciju.




  Atkārtoti ieguldīts skaidras naudas nodrošinājums jādiversificē atbilstīgi diversifikācijas prasībām, kas ir piemērojamas bezskaidras naudas nodrošinājumam. Prospektā ieguldītājiem sniedz skaidru informāciju par PVKIU nodrošinājuma politiku, tostarp skaidras naudas nodrošinājuma gadījumā par atkārtotas ieguldīšanas politiku un ar to saistītajiem riskiem. |
| --- | --- |

—

ieguldīts īstermiņa naudas tirgus fondos atbilstīgi vadlīnijām par kopēju Eiropas naudas tirgus fondu definīciju.

Atkārtoti ieguldīts skaidras naudas nodrošinājums jādiversificē atbilstīgi diversifikācijas prasībām, kas ir piemērojamas bezskaidras naudas nodrošinājumam. Prospektā ieguldītājiem sniedz skaidru informāciju par PVKIU nodrošinājuma politiku, tostarp skaidras naudas nodrošinājuma gadījumā par atkārtotas ieguldīšanas politiku un ar to saistītajiem riskiem.

▌

II IEDAĻA

IEGULDĪJUMU POLITIKAS NOSACĪJUMI

14. pants

Diversificēšana

1.   NTF iegulda ne vairāk kā 5 % savu aktīvu:

| a) | naudas tirgus instrumentos, ko emitējusi viena struktūra, vai; |
| --- | --- |

a)

naudas tirgus instrumentos, ko emitējusi viena struktūra, vai;

| b) | noguldījumos vienā kredītiestādē. |
| --- | --- |

b)

noguldījumos vienā kredītiestādē.

2.   Iesaistīšanās riska darījumos ar vērtspapīrošanu kopumā nedrīkst pārsniegt 10 % no NTF aktīviem.

3.   Kopējais NTF pakļāvums riskam saistībā ar vienu un to pašu darījumu partneri, kas izriet no ▌ atvasināto finanšu instrumentu darījumiem, nepārsniedz 5 % no tā aktīviem.

4.   Kopējā naudas līdzekļu summa, kas tiek nodrošināta vienam NTF darījumu partnerim pirkšanas ar atpārdošanu līgumos, nepārsniedz
  10 %
  no tā aktīviem.

5.   Neņemot vērā 1. un 3. punktā noteiktos atsevišķos ierobežojumus,
  publiskā parāda
  NTF
  un standarta NTF
  neveido kombinācijas, izmantojot turpmāk minētos instrumentus, ja rezultātā tā ieguldījums vienā struktūrā pārsniedz
  8 %
  no tā aktīviem:

| a) | ieguldījumi naudas tirgus instrumentos, ko emitējusi šī struktūra; |
| --- | --- |

a)

ieguldījumi naudas tirgus instrumentos, ko emitējusi šī struktūra;

| b) | noguldījumi šajā struktūrā; |
| --- | --- |

b)

noguldījumi šajā struktūrā;

| c) | ▌atvasināti finanšu instrumenti, kuru dēļ darījumu partnerim veidojas riska pozīcija ar šo struktūru. |
| --- | --- |

c)

▌atvasināti finanšu instrumenti, kuru dēļ darījumu partnerim veidojas riska pozīcija ar šo struktūru.

6.   Atkāpjoties no šī panta 1. punkta a) apakšpunkta, kompetentā iestāde var atļaut NTF veikt ieguldījumu saskaņā ar riska sadalīšanas principu līdz pat 100 % no tā aktīviem dažādos naudas tirgus instrumentos, ko emitējusi vai garantējusi dalībvalsts centrālā, reģionālā vai vietējā iestāde vai centrālā banka, Eiropas Centrālā banka, Savienība, Eiropas Stabilizācijas mehānisms vai Eiropas Investīciju banka, trešās valsts centrālā iestāde vai centrālā banka vai starptautiska sabiedriska organizācija, kurā piedalās viena vai vairākas dalībvalstis.

Šī punkta pirmā daļa tiek piemērota tikai tad, ja tiek izpildītas visas šādas prasības:

| a) | NTF pieder naudas tirgus instrumenti, ko attiecīgais emitents emitējis vismaz sešos dažādos laidienos; |
| --- | --- |

a)

NTF pieder naudas tirgus instrumenti, ko attiecīgais emitents emitējis vismaz sešos dažādos laidienos;

| b) | NTF ierobežo ieguldījumus viena emitenta naudas tirgus instrumentos līdz maksimāli 30 % no tā aktīviem; |
| --- | --- |

b)

NTF ierobežo ieguldījumus viena emitenta naudas tirgus instrumentos līdz maksimāli 30 % no tā aktīviem;

| c) | NTF nolikumā vai dibināšanas dokumentos skaidri norāda dalībvalstu centrālās, reģionālās vai vietējās ▌
  iestādes
  vai centrālās
  bankas
  , Eiropas Centrālo banku, Savienību, Eiropas Stabilizācijas mehānismu vai Eiropas Investīciju banku,
  Eiropas Investīciju fondu, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu,
  trešās valsts centrālo iestādi vai centrālo banku,
  publiskā parāda instrumentus, Starptautisko Valūtas fondu, Starptautisko Rekonstrukcijas un attīstības banku, Starptautisko norēķinu banku, Eiropas Padomes Attīstības banku, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku vai jebkuru citu starptautisku sabiedrisku organizāciju,
  kurā piedalās viena vai vairākas dalībvalstis, kas emitē vai garantē naudas tirgus instrumentus, kuros fonds plāno ieguldīt vairāk nekā 5 % no saviem aktīviem; |
| --- | --- |

c)

NTF nolikumā vai dibināšanas dokumentos skaidri norāda dalībvalstu centrālās, reģionālās vai vietējās ▌
  iestādes
  vai centrālās
  bankas
  , Eiropas Centrālo banku, Savienību, Eiropas Stabilizācijas mehānismu vai Eiropas Investīciju banku,
  Eiropas Investīciju fondu, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu,
  trešās valsts centrālo iestādi vai centrālo banku,
  publiskā parāda instrumentus, Starptautisko Valūtas fondu, Starptautisko Rekonstrukcijas un attīstības banku, Starptautisko norēķinu banku, Eiropas Padomes Attīstības banku, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku vai jebkuru citu starptautisku sabiedrisku organizāciju,
  kurā piedalās viena vai vairākas dalībvalstis, kas emitē vai garantē naudas tirgus instrumentus, kuros fonds plāno ieguldīt vairāk nekā 5 % no saviem aktīviem;

| d) | NTF prospektos un reklāmas paziņojumos ietver pamanāmu paziņojumu par šīs atkāpes izmantošanu un norādi uz
  dalībvalstu centrālajām
  ,
  reģionālajām
  vai
  vietējām iestādēm
  vai
  centrālām bankām
  , Eiropas Centrālo banku, Savienību, Eiropas Stabilizācijas mehānismu, Eiropas Investīciju banku,
  Eiropas Investīciju fondu, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu
  , trešās valsts centrālo iestādi vai centrālo banku,
  Starptautisko Valūtas fondu, Starptautisko Rekonstrukcijas un attīstības banku, Starptautisko norēķinu banku vai jebkuru citu starptautisku sabiedrisku organizāciju,
  kurā piedalās viena vai vairākas dalībvalstis, kas emitē vai garantē naudas tirgus instrumentus, kuros fonds plāno ieguldīt vairāk nekā 5 % no saviem aktīviem. |
| --- | --- |

d)

NTF prospektos un reklāmas paziņojumos ietver pamanāmu paziņojumu par šīs atkāpes izmantošanu un norādi uz
  dalībvalstu centrālajām
  ,
  reģionālajām
  vai
  vietējām iestādēm
  vai
  centrālām bankām
  , Eiropas Centrālo banku, Savienību, Eiropas Stabilizācijas mehānismu, Eiropas Investīciju banku,
  Eiropas Investīciju fondu, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu
  , trešās valsts centrālo iestādi vai centrālo banku,
  Starptautisko Valūtas fondu, Starptautisko Rekonstrukcijas un attīstības banku, Starptautisko norēķinu banku vai jebkuru citu starptautisku sabiedrisku organizāciju,
  kurā piedalās viena vai vairākas dalībvalstis, kas emitē vai garantē naudas tirgus instrumentus, kuros fonds plāno ieguldīt vairāk nekā 5 % no saviem aktīviem.

7.   Lai aprēķinātu šī panta 1.–5. punktā ietvertos ierobežojumus, sabiedrības, kas saistībā ar konsolidētajiem pārskatiem ir ietvertas vienā grupā saskaņā ar Padomes Direktīvu 83/349/EEK (14) vai atzītiem starptautiskiem grāmatvedības noteikumiem, uzskata par vienotu struktūru.

15. pants

Koncentrācija

1.   NTF nedrīkst piederēt vairāk nekā
  5 %
  no naudas tirgus instrumentiem, ko emitējusi viena struktūra.

2.   Šī panta 1. punktā noteikto limitu nepiemēro attiecībā uz tādu naudas tirgus instrumentu krājumiem, ko emitējusi vai garantējusi dalībvalsts centrālā, reģionālā vai vietējā iestāde vai centrālā banka, Eiropas Centrālā banka, Savienība, Eiropas Stabilizācijas mehānisms vai Eiropas Investīciju banka, trešās valsts centrālā iestāde vai centrālā banka vai starptautiska sabiedriska organizācija, kurā piedalās viena vai vairākas dalībvalstis.

III IEDAĻA

NAUDAS TIRGUS INSTRUMENTU KREDĪTKVALITĀTE

16. pants

Iekšējā novērtējuma procedūra

1.   NTF pārvaldnieks izveido, īsteno un ▌piemēro piesardzīgu ▌iekšējo novērtējuma procedūru, saskaņā ar kuru nosaka naudas tirgus instrumentu kredītkvalitāti, ņemot vērā finanšu instrumenta emitentu un paša finanšu instrumenta īpašības.

1a.
     
  NTF pārvaldnieks nodrošina, ka informācija, kas izmantota, piemērojot iekšējo novērtējuma procedūru, ir pietiekamas kvalitātes, atjaunināta un no uzticamiem avotiem.

2.   Iekšējās novērtējuma procedūras pamatā ir ▌piesardzīgas, ▌sistemātiskas un pastāvīgas piešķiršanas metodes. ▌
  Izmantotās
  metodes apstiprina
  NTF
  pārvaldnieks, par pamatu ņemot vēsturisko pieredzi un empīriskos pierādījumus, tostarp atpakaļejošas pārbaudes.

3.   Iekšējā novērtējuma procedūra atbilst
  šādiem vispārīgajiem principiem
  :

| a) | tā izveido
  efektīvu procesu, lai iegūtu un atjauninātu būtisku informāciju par emitenta raksturojumu; |
| --- | --- |

a)

tā izveido
  efektīvu procesu, lai iegūtu un atjauninātu būtisku informāciju par emitenta raksturojumu;

| b) | NTF pārvaldnieks pieņem un īsteno pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka kredītnovērtējuma pamatā ir ▌pieejamās un piemērotās informācijas pilnīga analīze, un ietver visus būtiskos virzošos faktorus, kas ietekmē emitenta kredītspēju; |
| --- | --- |

b)

NTF pārvaldnieks pieņem un īsteno pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka kredītnovērtējuma pamatā ir ▌pieejamās un piemērotās informācijas pilnīga analīze, un ietver visus būtiskos virzošos faktorus, kas ietekmē emitenta kredītspēju;

| c) | NTF pārvaldnieks nepārtraukti uzrauga
  iekšējā novērtējuma procedūru
  un reizi
  sešos mēnešos
  pārskata visus
  kredītnovērtējumus
  . Šāds pārvaldnieks
  pārskata iekšējos novērtējumus
  katru reizi, kad notiek būtiskas izmaiņas, kas varētu ietekmēt
  emitenta kredītnovērtējumu
  ; |
| --- | --- |

c)

NTF pārvaldnieks nepārtraukti uzrauga
  iekšējā novērtējuma procedūru
  un reizi
  sešos mēnešos
  pārskata visus
  kredītnovērtējumus
  . Šāds pārvaldnieks
  pārskata iekšējos novērtējumus
  katru reizi, kad notiek būtiskas izmaiņas, kas varētu ietekmēt
  emitenta kredītnovērtējumu
  ;

| d) | piemērojot savu iekšējās novērtēšanas procedūru, NTF pārvaldnieks to dara, ievērojot un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 462/2013
  ; |
| --- | --- |

d)

piemērojot savu iekšējās novērtēšanas procedūru, NTF pārvaldnieks to dara, ievērojot un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 462/2013
  ;

| e) | kredītnovērtējuma
  metodes
  NTF pārvaldnieks
  pārskata vismaz reizi
  sešos mēnešos
  , lai noteiktu, vai tās ir piemērotas pašreizējam portfelim un ārējiem apstākļiem
  , un šo pārskatu nosūta kompetentajām iestādēm
  ; |
| --- | --- |

e)

kredītnovērtējuma
  metodes
  NTF pārvaldnieks
  pārskata vismaz reizi
  sešos mēnešos
  , lai noteiktu, vai tās ir piemērotas pašreizējam portfelim un ārējiem apstākļiem
  , un šo pārskatu nosūta kompetentajām iestādēm
  ;

| f) | ja metodes, modeļi vai galvenie reitinga pieņēmumi, kas tiek izmantoti iekšējās novērtējuma procedūrās, tiek mainīti, NTF pārvaldnieks cik ātri vien iespējams ▌pārskata visus iekšējos
  kredītnovērtējumus
  , ko šīs izmaiņas ietekmē; |
| --- | --- |

f)

ja metodes, modeļi vai galvenie reitinga pieņēmumi, kas tiek izmantoti iekšējās novērtējuma procedūrās, tiek mainīti, NTF pārvaldnieks cik ātri vien iespējams ▌pārskata visus iekšējos
  kredītnovērtējumus
  , ko šīs izmaiņas ietekmē;

| g) | iekšējo
  kredītnovērtējumu
  un to periodisku pārskatīšanu, ko veic NTF pārvaldnieks, neveic personas, kas veic NTF portfeļa pārvaldību vai ir par to atbildīgas. |
| --- | --- |

g)

iekšējo
  kredītnovērtējumu
  un to periodisku pārskatīšanu, ko veic NTF pārvaldnieks, neveic personas, kas veic NTF portfeļa pārvaldību vai ir par to atbildīgas.

17. pants

Iekšējā
  kredītnovērtējuma procedūra

1.   Katram tāda naudas tirgus instrumenta emitentam, kurā NTF plāno veikt ieguldījumu, piešķir
  kredītnovērtējumu
  saskaņā ar
  kredītnovērtējuma procedūru, ko izveido
  saskaņā ar iekšējo novērtējuma procedūru.

2.   
  Kredītnovērtējuma
  procedūras struktūra atbilst ▌
  šādiem vispārīgajiem principiem
  :

| a) | procedūra ņem vērā
  skaitliski izteiktu emitenta kredītrisku
  , ņemot vērā relatīvo neizpildes risku
  ; |
| --- | --- |

a)

procedūra ņem vērā
  skaitliski izteiktu emitenta kredītrisku
  , ņemot vērā relatīvo neizpildes risku
  ;

| b) | procedūra ņem vērā
  emitenta kredītrisku un
  dokumentē
  kritērijus, kas izmantoti, lai noteiktu kredītriska līmeni; |
| --- | --- |

b)

procedūra ņem vērā
  emitenta kredītrisku un
  dokumentē
  kritērijus, kas izmantoti, lai noteiktu kredītriska līmeni;

| c) | procedūra
  ņem vērā naudas tirgus instrumentu īstermiņa raksturu. |
| --- | --- |

c)

procedūra
  ņem vērā naudas tirgus instrumentu īstermiņa raksturu.

3.   Šī panta 1. punktā
  minētais kredītnovērtējums balstās uz kritērijiem
  , kas atbilst šādām prasībām:

| a) | tie ietver vismaz kvantitatīvus un kvalitatīvus rādītājus, kas raksturo finanšu instrumenta emitentu un makroekonomisko un finanšu tirgus situāciju; |
| --- | --- |

a)

tie ietver vismaz kvantitatīvus un kvalitatīvus rādītājus, kas raksturo finanšu instrumenta emitentu un makroekonomisko un finanšu tirgus situāciju;

| b) | tie attiecas uz kopējām bāzes rādītāja skaitliskajām un kvalitatīvajām atsauces vērtībām, ko izmanto, lai novērtētu skaitliski izsakāmos un kvalitatīvos rādītājus; |
| --- | --- |

b)

tie attiecas uz kopējām bāzes rādītāja skaitliskajām un kvalitatīvajām atsauces vērtībām, ko izmanto, lai novērtētu skaitliski izsakāmos un kvalitatīvos rādītājus;

| c) | tie ir piemēroti konkrēta veida emitentam. Nošķir vismaz šāda veida emitentus: valsts, reģionālā vai vietējā pašvaldība, finanšu korporācijas un uzņēmumus, kas nav finanšu korporācijas. |
| --- | --- |

c)

tie ir piemēroti konkrēta veida emitentam. Nošķir vismaz šāda veida emitentus: valsts, reģionālā vai vietējā pašvaldība, finanšu korporācijas un uzņēmumus, kas nav finanšu korporācijas.

| d) | ja ir runa par riska darījumu ar vērtspapīrošanu, tajos ņem vērā emitenta kredītrisku, vērtspapīrošanas struktūru un bāzes aktīvu kredītrisku. |
| --- | --- |

d)

ja ir runa par riska darījumu ar vērtspapīrošanu, tajos ņem vērā emitenta kredītrisku, vērtspapīrošanas struktūru un bāzes aktīvu kredītrisku.

18. pants

Dokumentācija

1.   NTF pārvaldnieks dokumentē iekšējo novērtējuma procedūru un iekšējā reitinga sistēmu. Dokumentēta tiek šāda informācija:

| a) | izklāsts par iekšējo novērtējuma procedūru un iekšējā reitinga sistēmu uzbūvi un darbību, kas ļauj kompetentajām iestādēm izprast, kā tiek piešķirtas konkrētas kategorijas, un izvērtēt, cik piemēroti tās piešķirtas; |
| --- | --- |

a)

izklāsts par iekšējo novērtējuma procedūru un iekšējā reitinga sistēmu uzbūvi un darbību, kas ļauj kompetentajām iestādēm izprast, kā tiek piešķirtas konkrētas kategorijas, un izvērtēt, cik piemēroti tās piešķirtas;

| b) | loģiskais pamats un analīze, kas pamato pārvaldnieka izvēlētos reitinga kritērijus un to pārskatīšanas biežumu. Šī analīze ietver reitinga kritēriju izvēlei izmantotos parametrus, modeli un ierobežojumus modelim; |
| --- | --- |

b)

loģiskais pamats un analīze, kas pamato pārvaldnieka izvēlētos reitinga kritērijus un to pārskatīšanas biežumu. Šī analīze ietver reitinga kritēriju izvēlei izmantotos parametrus, modeli un ierobežojumus modelim;

| c) | visas lielākās izmaiņas iekšējā novērtējuma procedūrā, tostarp izmaiņu izraisītāju identifikāciju; |
| --- | --- |

c)

visas lielākās izmaiņas iekšējā novērtējuma procedūrā, tostarp izmaiņu izraisītāju identifikāciju;

| d) | iekšējās novērtējuma procedūras organizācija, tostarp reitingu piešķiršanas process un iekšējās kontroles struktūra; |
| --- | --- |

d)

iekšējās novērtējuma procedūras organizācija, tostarp reitingu piešķiršanas process un iekšējās kontroles struktūra;

| e) | pilnīga iekšējo reitingu vēsture pa emitentiem un atzītiem galvotājiem; |
| --- | --- |

e)

pilnīga iekšējo reitingu vēsture pa emitentiem un atzītiem galvotājiem;

| f) | iekšējo reitingu piešķiršanas datumi; |
| --- | --- |

f)

iekšējo reitingu piešķiršanas datumi;

| g) | galvenie dati un metodes, kas tiek izmantotas, lai iegūtu iekšējo reitingu, tostarp galvenie pieņēmumi par reitingu; |
| --- | --- |

g)

galvenie dati un metodes, kas tiek izmantotas, lai iegūtu iekšējo reitingu, tostarp galvenie pieņēmumi par reitingu;

| h) | persona vai personas, kas atbildīgas par iekšējo reitingu noteikšanu. |
| --- | --- |

h)

persona vai personas, kas atbildīgas par iekšējo reitingu noteikšanu.

2.   Iekšējā novērtējuma procedūra tiek detalizēti izklāstīta NTF nolikumā vai dibināšanas dokumentos, un visi 1. punktā minētie dokumenti ir pieejami pēc NTF kompetento iestāžu un NTF pārvaldnieka kompetento iestāžu pieprasījuma.

19. pants

Deleģētie akti

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 44. pantu attiecībā uz šādiem jautājumiem:

| a) | nosacījumi, ar kādiem reitingu noteikšanas metodes ir uzskatāmas par piesardzīgām, sistemātiskām un pastāvīgām, un apstiprinājuma nosacījumi, kā minēts 16. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

nosacījumi, ar kādiem reitingu noteikšanas metodes ir uzskatāmas par piesardzīgām, sistemātiskām un pastāvīgām, un apstiprinājuma nosacījumi, kā minēts 16. panta 2. punktā;

| b) | katras kategorijas definīcija attiecībā uz emitenta kredītriska skaitlisku izteikšanu, kā minēts 17. panta 2. punkta a) apakšpunktā, un kritēriji, pēc kuriem nosaka riska skaitlisko izteikšanu, kā minēts 17. panta 2. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

katras kategorijas definīcija attiecībā uz emitenta kredītriska skaitlisku izteikšanu, kā minēts 17. panta 2. punkta a) apakšpunktā, un kritēriji, pēc kuriem nosaka riska skaitlisko izteikšanu, kā minēts 17. panta 2. punkta b) apakšpunktā;

| c) | precīzas atsauces vērtības katram kvalitatīvajam rādītājam un skaitliskās atsauces vērtības katram kvalitatīvajam rādītājam. Šīs rādītāju atsauces vērtības norāda par katru kredītreitingu kategoriju, ņemot vērā 17. panta 3. punktā norādītos kritērijus; |
| --- | --- |

c)

precīzas atsauces vērtības katram kvalitatīvajam rādītājam un skaitliskās atsauces vērtības katram kvalitatīvajam rādītājam. Šīs rādītāju atsauces vērtības norāda par katru kredītreitingu kategoriju, ņemot vērā 17. panta 3. punktā norādītos kritērijus;

| d) | būtisku izmaiņu nozīme, kā minēts 16. panta 3. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

būtisku izmaiņu nozīme, kā minēts 16. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

20. pants

Kredītkvalitātes novērtēšanas pārvaldība

1.   Iekšējās novērtējuma procedūras apstiprina augstākā vadība, valsts iestāde un NTF pārvaldnieks, pildot uzraudzības funkciju, ja tāda pastāv.

Attiecīgajām personām jābūt labai izpratnei par iekšējām novērtējuma procedūrām, iekšējā reitinga sistēmām un pārvaldnieka izmantotajām novērtējuma metodēm kategoriju piešķiršanai un padziļinātai izpratnei par saistītajiem ziņojumiem.

2.   Uz iekšējiem reitingiem balstīta NTF kredītriska profila analīze ir būtiska daļa no ziņojumu sniegšanas 1. punktā minētajām personām. Ziņojumos ietver vismaz katras kategorijas riska profilu, piešķirtās kategorijas maiņu, aplēses par būtiskiem parametriem katrā kategorijā un salīdzinājumu par realizētajiem saistību neizpildes līmeņiem. Ziņojumu iesniegšanas biežums ir atkarīgs no informācijas svarīguma un veida un tos iesniedz vismaz reizi gadā.

3.   Augstākā vadība nepārtraukti nodrošina, ka iekšējā novērtējuma procedūra darbojas pienācīgi.

Augstāko vadību regulāri informē par iekšējās novērtējuma procedūras darbību, jomām, kurās tiek konstatēti trūkumi, un situāciju attiecībā uz centieniem un pūliņiem, kas tiek īstenoti, lai novērstu konstatētos trūkumus.

III nodaļa

Pienākumi attiecībā uz NTF riska pārvaldību

21. pants

Noteikumi attiecībā uz īstermiņa NTF portfeli

Īstermiņa NTF pastāvīgi nodrošina atbilsmi šādām portfeļa prasībām:

| a) | tā portfeļa vidējais svērtais dzēšanas termiņš (WAM) nav garāks par 60 dienām; |
| --- | --- |

a)

tā portfeļa vidējais svērtais dzēšanas termiņš (WAM) nav garāks par 60 dienām;

| b) | tā portfeļa vidējais svērtais darbības laiks (WAL) nav garāks par 120 dienām; |
| --- | --- |

b)

tā portfeļa vidējais svērtais darbības laiks (WAL) nav garāks par 120 dienām;

| c) | vismaz 10 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir diena. Īstermiņa NTF neiegādājas citus aktīvus, kā vien tos, kuru dzēšanas termiņš ir diena, ja šādas iegādes rezultātā īstermiņa NTF būs ieguldījis mazāk nekā 10 % no sava portfeļa aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir diena; |
| --- | --- |

c)

vismaz 10 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir diena. Īstermiņa NTF neiegādājas citus aktīvus, kā vien tos, kuru dzēšanas termiņš ir diena, ja šādas iegādes rezultātā īstermiņa NTF būs ieguldījis mazāk nekā 10 % no sava portfeļa aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir diena;

| d) | vismaz 20 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa. Īstermiņa NTF neiegādājas citus aktīvus, kā vien tos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, ja šādas iegādes rezultātā īstermiņa NTF būs ieguldījis mazāk nekā 20 % no sava portfeļa aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa.
  Šo aprēķinu nolūkā aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, var iekļaut līdz 5 % naudas tirgus instrumentu ar nosacījumu, ka tos var pārdot norēķiniem nākamo 5 darba dienu laikā. |
| --- | --- |

d)

vismaz 20 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa. Īstermiņa NTF neiegādājas citus aktīvus, kā vien tos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, ja šādas iegādes rezultātā īstermiņa NTF būs ieguldījis mazāk nekā 20 % no sava portfeļa aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa.
  Šo aprēķinu nolūkā aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, var iekļaut līdz 5 % naudas tirgus instrumentu ar nosacījumu, ka tos var pārdot norēķiniem nākamo 5 darba dienu laikā.

| da) | ikdienas un iknedēļas likviditātes prasības, kas minētas c) un d) apakšpunktā, palielina attiecīgi par:








  — | 5 % no MMF aktīviem, kas novērtēti, izmantojot amortizētu izmaksu uzskaiti; |
| --- | --- | --- |

da)

ikdienas un iknedēļas likviditātes prasības, kas minētas c) un d) apakšpunktā, palielina attiecīgi par:

—

5 % no MMF aktīviem, kas novērtēti, izmantojot amortizētu izmaksu uzskaiti;

| — | 10 % no MMF aktīviem, kas novērtēti, izmantojot amortizētu izmaksu uzskaiti. |
| --- | --- |

—

10 % no MMF aktīviem, kas novērtēti, izmantojot amortizētu izmaksu uzskaiti.

22. pants

Noteikumi attiecībā uz standarta NTF portfeli

1.   Standarta NTF nodrošina atbilsmi šādām prasībām:

| a) | tā portfeļa WAM nevienu brīdi nav garāks par 6 dienām; |
| --- | --- |

a)

tā portfeļa WAM nevienu brīdi nav garāks par 6 dienām;

| b) | tā portfeļa WAL nevienu brīdi nav garāks par 12 mēnešiem; |
| --- | --- |

b)

tā portfeļa WAL nevienu brīdi nav garāks par 12 mēnešiem;

| c) | vismaz 10 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir diena. Standarta NTF neiegādājas citus aktīvus, kā vien tos, kuru dzēšanas termiņš ir diena, ja šādas iegādes rezultātā standarta NTF būs ieguldījis mazāk nekā 10 % no sava portfeļa aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir diena; |
| --- | --- |

c)

vismaz 10 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir diena. Standarta NTF neiegādājas citus aktīvus, kā vien tos, kuru dzēšanas termiņš ir diena, ja šādas iegādes rezultātā standarta NTF būs ieguldījis mazāk nekā 10 % no sava portfeļa aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir diena;

| d) | vismaz 20 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa. Standarta NFT neiegādājas citus aktīvus, kā vien tos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, ja šādas iegādes rezultātā standarta NTF būs ieguldījis mazāk nekā 20 % no sava portfeļa aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa.
  Šo aprēķinu nolūkā aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, var iekļaut līdz 5 % naudas tirgus instrumentu ar nosacījumu, ka tos var pārdot norēķiniem nākamo 5 darba dienu laikā. |
| --- | --- |

d)

vismaz 20 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa. Standarta NFT neiegādājas citus aktīvus, kā vien tos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, ja šādas iegādes rezultātā standarta NTF būs ieguldījis mazāk nekā 20 % no sava portfeļa aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa.
  Šo aprēķinu nolūkā aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, var iekļaut līdz 5 % naudas tirgus instrumentu ar nosacījumu, ka tos var pārdot norēķiniem nākamo 5 darba dienu laikā.

| da) | ikdienas un iknedēļas likviditātes prasības, kas minētas c) un d) apakšpunktā, palielina attiecīgi par:








  — | 5 % no MMF aktīviem, kas novērtēti, izmantojot amortizētu izmaksu uzskaiti; |
| --- | --- | --- |

da)

ikdienas un iknedēļas likviditātes prasības, kas minētas c) un d) apakšpunktā, palielina attiecīgi par:

—

5 % no MMF aktīviem, kas novērtēti, izmantojot amortizētu izmaksu uzskaiti;

| — | 10 % no MMF aktīviem, kas novērtēti, izmantojot amortizētu izmaksu uzskaiti. |
| --- | --- |

—

10 % no MMF aktīviem, kas novērtēti, izmantojot amortizētu izmaksu uzskaiti.

2.   Standarta NTF drīkst ieguldīt līdz 10 % no saviem aktīviem naudas tirgus instrumentos, ko emitējusi viena struktūra.

3.   Neatkarīgi no 2. punktā noteiktā individuālā limita
  un atkāpes veidā
  standarta NTF drīkst apvienot jebkurus turpmāk minētos darījumus, ja to rezultātā līdz 15 % no tā aktīviem tiktu ieguldīti vienā struktūrā:

| a) | ieguldījumi naudas tirgus instrumentos, ko emitējusi šī struktūra; |
| --- | --- |

a)

ieguldījumi naudas tirgus instrumentos, ko emitējusi šī struktūra;

| b) | noguldījumi šajā struktūrā; |
| --- | --- |

b)

noguldījumi šajā struktūrā;

| c) | ▌atvasināti finanšu instrumenti, kuru dēļ darījumu partnerim veidojas riska pozīcija ar šo struktūru. |
| --- | --- |

c)

▌atvasināti finanšu instrumenti, kuru dēļ darījumu partnerim veidojas riska pozīcija ar šo struktūru.

4.   Visi portfeļa aktīvi, kurus standarta NTF iegulda saskaņā ar 2. un 5. punktu, tiek atklāti NTF ieguldītājiem.

5.   Standarta NTF nedrīkst būt nemainīgas NAV NTF.

23. pants

NTF kredītreitingi

Ja MMF vēlas iegūt ārējo kredītreitingu, uz to attiecina un tā sagatavošanai piemēro Regulu (ES) Nr. 462/2013.

24. pants

Politika “pazīsti savu klientu”

1.   NTF pārvaldnieks nosaka, īsteno un piemēro procedūras un rūpīgi nosaka NTF ieguldītāju skaitu, to vajadzības un rīcību, to turējumu summas ar mērķi pareizi paredzēt ietekmi, ko radītu vairāku ieguldītāju vienlaicīgi izteikti pieteikumi dzēšanai
  , ņemot vērā vismaz ieguldītāju veidu, to, cik liels skaits akciju fondā pieder vienam ieguldītājam, un kapitāla ieplūšanas un aizplūšanas attīstību
  . Šajā nolūkā NTF pārvaldnieks ņem vērā vismaz šādus faktorus:

| a) | nosakāmi modeļi ieguldītāju naudas līdzekļu vajadzību noteikšanai; |
| --- | --- |

a)

nosakāmi modeļi ieguldītāju naudas līdzekļu vajadzību noteikšanai;

| b) | ieguldītāju tips
  ; |
| --- | --- |

b)

ieguldītāju tips
  ;

| c) | dažādu ieguldītāju nevēlēšanās uzņemties risku; |
| --- | --- |

c)

dažādu ieguldītāju nevēlēšanās uzņemties risku;

| d) | korelācijas līmenis vai ciešas saiknes starp dažādiem NTF ieguldītājiem; |
| --- | --- |

d)

korelācijas līmenis vai ciešas saiknes starp dažādiem NTF ieguldītājiem;

| da) | akciju skaita cikliskā attīstība NTF. |
| --- | --- |

da)

akciju skaita cikliskā attīstība NTF.

1a.
     
  Ja NTF ieguldītāji novirza savus ieguldījumus caur starpnieku, NTF pārvaldnieks cenšas iegūt un starpnieks sniedz datus, kas ļauj NTF pārvaldniekam atbilstīgi pārvaldīt NTF likviditāti un ieguldītāju koncentrāciju.

2.   NTF pārvaldnieks nodrošina, ka:

| a) | viena ieguldītāja turēto akciju vai ieguldījumu apliecību vērtība nevienā brīdī nepārsniedz to aktīvu vērtību, kuru dzēšanas termiņš ir diena; |
| --- | --- |

a)

viena ieguldītāja turēto akciju vai ieguldījumu apliecību vērtība nevienā brīdī nepārsniedz to aktīvu vērtību, kuru dzēšanas termiņš ir diena;

| b) | ieguldītāja dzēšanas pieprasījumi būtiski neietekmē NTF likviditātes profilu. |
| --- | --- |

b)

ieguldītāja dzēšanas pieprasījumi būtiski neietekmē NTF likviditātes profilu.

25. pants

Stresa testēšana

1.   Katrs NTF īsteno pamatotu stresa testēšanas procedūru, kas ļauj noteikt iespējamus notikumus vai nākotnes izmaiņas ekonomiskajā situācijā, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt NTF. NTF pārvaldnieks regulāri veic stresa testēšanu un izstrādā rīcības plānu dažādiem iespējamiem scenārijiem.
  Turklāt ZSNAV NTF gadījumā stresa testos apsver dažādus scenārijus ar starpību starp nemainīgu NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un faktisko NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību.

Stresa testu pamatā ir objektīvi kritēriji, un tajos ņem vērā nopietnu ticamu scenāriju ietekmi. Stresa testa scenārijos ņem vērā atsauces parametrus,
  kas ietver
  vismaz šādus faktorus:

| a) | NTF portfelī turēto aktīvu likviditātes līmeņa hipotētiskas izmaiņas; |
| --- | --- |

a)

NTF portfelī turēto aktīvu likviditātes līmeņa hipotētiskas izmaiņas;

| b) | NTF portfelī turēto aktīvu kredītriska līmeņa hipotētiskas izmaiņas, tostarp kredītrisku un reitinga risku; |
| --- | --- |

b)

NTF portfelī turēto aktīvu kredītriska līmeņa hipotētiskas izmaiņas, tostarp kredītrisku un reitinga risku;

| c) | procentu likmju hipotētiskas izmaiņas; |
| --- | --- |

c)

procentu likmju hipotētiskas izmaiņas;

| d) | vērtspapīru dzēšanas hipotētiskus līmeņus; |
| --- | --- |

d)

vērtspapīru dzēšanas hipotētiskus līmeņus;

| da) | hipotētisku starpības palielināšanos vai samazināšanos starp indeksiem, kuriem piesaistītas portfeļa vērtspapīru procentu likmes; |
| --- | --- |

da)

hipotētisku starpības palielināšanos vai samazināšanos starp indeksiem, kuriem piesaistītas portfeļa vērtspapīru procentu likmes;

| db) | hipotētiskus makrosistēmiskus satricinājumus, kas ietekmē ekonomiku kopumā; |
| --- | --- |

db)

hipotētiskus makrosistēmiskus satricinājumus, kas ietekmē ekonomiku kopumā;

2.   Turklāt
  publiskā parāda
  NNAV NTF
  un mazumtirdzniecības NNAV NTF
  gadījumā stresa testos apsver dažādus scenārijus ar starpību starp nemainīgu NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību.
  NTF pārvaldnieks, pamatojoties uz stresa testa rezultātiem, izstrādā sanācijas plānus dažādiem iespējamiem scenārijiem. Sanācijas plānus apstiprina kompetentās iestādes.

▌

4.   Stresa testus veic tik bieži, cik noteikusi NTF ▌uzņēmuma valde pēc tam, kad tā izsvērusi, cik ilgs ir piemērots un saprātīgs intervāls, ņemot vērā tirgus situāciju, un pēc tam, kad ņemtas vērā paredzamās izmaiņas NTF portfelī. Testus veic vismaz reizi
  ceturksnī
  .

4a.
     
  Ja stresa tests uzrāda NTF neaizsargātību, NTF pārvaldnieks veic darbības, lai stiprinātu NTF finanšu pozīcijas, tostarp veic darbības, kas pastiprina NTF aktīvu likviditāti vai kvalitāti, un nekavējoties informē kompetento iestādi par veiktajiem pasākumiem.

5.   Detalizēts ziņojums ar stresa testēšanas rezultātiem
  un ierosinātais rīcības plāns
  tiek iesniegts izskatīšanai NTF uzņēmuma valdē. Nepieciešamības gadījumā valde groza ieteikto rīcības plānu un apstiprina galīgo rīcības plānu.
  Ziņojumu saglabā vismaz piecus gadus.

▌

6.   Ziņojumu, kas minēts 5. punktā, iesniedz NTF kompetentajai iestādei. Kompetentās iestādes ziņojumu nosūta EVTI.

▌

IV NODAĻA

Vērtēšanas noteikumi un grāmatvedības metode

26. pants

NTF aktīvu vērtēšana

1.   NTF aktīvu vērtēšanu veic vismaz reizi dienā.
  Šīs vērtēšanas rezultātu ik dienas publicē NTF tīmekļvietnē. Neskarot 27. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu, novērtēšanu veic neatkarīga trešā persona, kā metodes izmantojot novērtēšanu pēc tirgus cenas vai novērtēšanu pēc modeļa. To nedrīkst veikt pats NTF, ar to saistīts līdzekļu pārvaldītājs vai tā sponsors.

2.   
  Neskarot 27. panta 4. punkta b) apakšpunktu,
  NTF aktīvus vērtē, izmantojot novērtēšanu pēc tirgus cenas, ja tas ir iespējams.

3.   
  Izmantojot metodi, kas paredz novērtēšanu pēc tirgus cenas,
  aktīvu vērtēšanai izmanto piesardzīgākas pieprasījuma un piedāvājuma cenas, izņemot gadījumus, kad iestāde darījuma noslēgšanu var veikt par vidējo tirgus cenu.
  Izmantojot metodi, kas paredz novērtēšanu pēc tirgus cenas,
  tiek izmantoti tikai kvalitatīvi tirgus dati
  , ko sniedz atzīti neatkarīgi cenu datu sniedzēji, ja vien tas nerada nepamatotus šķēršļus norēķinu veikšanai tajā pašā dienā
  . Tirgus datu kvalitāti novērtē, par pamatu ņemot visus šādus faktorus:

| a) | darījumu partneru skaitu un kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

darījumu partneru skaitu un kvalitāti;

| b) | šī aktīva apjomu un apgrozījumu tirgū; |
| --- | --- |

b)

šī aktīva apjomu un apgrozījumu tirgū;

| c) | emisijas apmēru un emisijas daļu, ko NTF plāno iegādāties vai pārdot. |
| --- | --- |

c)

emisijas apmēru un emisijas daļu, ko NTF plāno iegādāties vai pārdot.

4.   Ja nav iespējams
  izmantot metodi, kas paredz novērtēšanu pēc tirgus cenas,
  vai ja tirgus dati nav pietiekami kvalitatīvi, NTF aktīvu vērtē konservatīvi, izmantojot
  metodi, kas paredz novērtēšanu pēc modeļa
  . Modelis precīzi aplēš aktīva patieso vērtību, par pamatu ņemot šādus jaunākos galvenos faktorus:

| a) | šī aktīva apjomu un apgrozījumu tirgū; |
| --- | --- |

a)

šī aktīva apjomu un apgrozījumu tirgū;

| b) | emisijas apmēru un emisijas daļu, ko NTF plāno iegādāties vai pārdot; |
| --- | --- |

b)

emisijas apmēru un emisijas daļu, ko NTF plāno iegādāties vai pārdot;

| c) | ar aktīvu saistīto tirgus risku, procentu likmes risku un kredītrisku. |
| --- | --- |

c)

ar aktīvu saistīto tirgus risku, procentu likmes risku un kredītrisku.

Ja izmanto metodi, kas paredz novērtēšanu pēc modeļa, amortizēto izmaksu vērtēšanas metodi nevar izmantot
  .

Ja izmanto metodi, kas paredz novērtēšanu pēc modeļa, drīkst izmantot tikai tādus cenu noteikšanas datus, ko snieguši atzīti neatkarīgi cenu datu sniedzēji, un attiecīgā modeļa cenu noteikšanas metodi apstiprina NTF kompetentā iestāde.

5.   
  Atkāpjoties no 1. līdz 4. punkta, publiskā parāda NNAV NTF un mazumtirdzniecības
  NNAV NTF aktīvus var ▌vērtēt, ▌izmantojot
  aktīvu novērtēšanai
  amortizēto izmaksu metodi.

27. pants

NAV aprēķināšana uz akciju vai ieguldījumu apliecību

1.   
  Neskarot 2. panta 13.b punktu, faktisko NAV
  uz akciju vai ieguldījumu apliecību aprēķina kā starpību starp visu NTF aktīvu summu un visu NTF saistību summu
  un novērtē
  pēc tirgus cenas
  vai
  modeļa metodes, ko dala ar NTF emitēto akciju vai ieguldījumu apliecību skaitu.

Pirmā daļa attiecas uz visiem NTF, ieskaitot ZSNAV NTF, publiskā parāda NNAV NTF un mazumtirdzniecības NNAV NTF.

2.   
  Faktisko
  NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību noapaļo uz tuvāko bāzes punktu vai tā ekvivalentu, ja NAV tiek publicēta naudas vienības izteiksmē.

3.   
  Faktisko
  NAV uz NTF akciju vai ieguldījumu apliecību aprēķina vismaz reizi dienā.

4.   
  Papildus faktiskās NAV aprēķināšanai uz akciju vai ieguldījumu apliecību saskaņā ar 1. līdz 3. punktu ZSNAV NTF var parādīt nemainīgu NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi turpmākie nosacījumi:

| a) | amortizēto izmaksu metodes izmantošana, lai vērtētu aktīvus, kuru atlikušais termiņš ir līdz 90 dienām; visiem aktīviem, kuru atlikušais termiņš nepārsniedz 90 dienas, cenu nosaka, izmantojot novērtēšanu pēc tirgus cenas vai novērtēšanu pēc modeļa; |
| --- | --- |

a)

amortizēto izmaksu metodes izmantošana, lai vērtētu aktīvus, kuru atlikušais termiņš ir līdz 90 dienām; visiem aktīviem, kuru atlikušais termiņš nepārsniedz 90 dienas, cenu nosaka, izmantojot novērtēšanu pēc tirgus cenas vai novērtēšanu pēc modeļa;

| b) | vērtēšanas vajadzībām aktīvus noapaļo līdz divām zīmēm aiz komata ar nosacījumu, ka nemainīga NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību nenovirzās no faktiskās NAV par vairāk nekā 20 bāzes punktiem un četrām zīmēm aiz komata pēc tam; |
| --- | --- |

b)

vērtēšanas vajadzībām aktīvus noapaļo līdz divām zīmēm aiz komata ar nosacījumu, ka nemainīga NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību nenovirzās no faktiskās NAV par vairāk nekā 20 bāzes punktiem un četrām zīmēm aiz komata pēc tam;

| c) | atpirkt vai parakstīties pie nemainīgas NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību ar nosacījumu, ka nemainīga NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību nenovirzās no faktiskās NAV par vairāk nekā 20 bāzes punktiem; |
| --- | --- |

c)

atpirkt vai parakstīties pie nemainīgas NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību ar nosacījumu, ka nemainīga NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību nenovirzās no faktiskās NAV par vairāk nekā 20 bāzes punktiem;

| d) | atpirkt vai parakstīties pie faktiskās NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, ko noapaļo līdz 4 zīmēm aiz komata vai mazāk, ja nemainīga NAV no faktiskās NAV atšķiras par vairāk nekā 20 bāzes punktiem; |
| --- | --- |

d)

atpirkt vai parakstīties pie faktiskās NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, ko noapaļo līdz 4 zīmēm aiz komata vai mazāk, ja nemainīga NAV no faktiskās NAV atšķiras par vairāk nekā 20 bāzes punktiem;

| e) | potenciālie ieguldītāji pirms līguma noslēgšanas ir rakstiski skaidri brīdināti par apstākļiem, kādos fonds vairs neatpirks vai neparakstīsies pie nemainīgas NAV; |
| --- | --- |

e)

potenciālie ieguldītāji pirms līguma noslēgšanas ir rakstiski skaidri brīdināti par apstākļiem, kādos fonds vairs neatpirks vai neparakstīsies pie nemainīgas NAV;

| f) | starpība starp nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un faktisko NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību nepārtraukti tiek uzraudzīta un katru dienu publicēta NTF tīmekļvietnē. |
| --- | --- |

f)

starpība starp nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un faktisko NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību nepārtraukti tiek uzraudzīta un katru dienu publicēta NTF tīmekļvietnē.

5.   
  Četrus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija sagatavo pārskatu par šīs regulas ietekmi un īstenošanu, tostarp par to, cik bieži ir izmantoti aizsargmehānismi, kas minēti 27. panta 4. punkta d) apakšpunktā, un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei.

Šīs regulas darbības jomā ZSNAV piešķirtās atļaujas zaudē spēku piecus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šī regula.

Komisija pārbauda, vai ZSNAV NTF pienācīgi novērš sistēmisko risku, kā arī draudus finanšu stabilitātei attiecībā uz visu Savienības finanšu sistēmu vai tās daļām. Atbilstoši šī pārskata konstatējumiem un ietekmei uz finanšu stabilitāti Komisija iesniedz likumdošanas priekšlikumus saskaņā ar pirmo daļu, tostarp izskatot iespēju svītrot otro daļu.

▌

28. pants

Emisijas un dzēšanas cena

1.   NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības
  , izņemot ZSNAV NTF, uz ko attiecas 27. panta 4. punkts,
  emitē vai dzēš par cenu, kas vienāda ar NTF NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību.

2.   Atkāpjoties no šī panta 1. punkta,
  mazumtirdzniecības
  NNAV NTF
  un publiskā parāda NNAV NTF
  akcijas vai ieguldījumu apliecības emitē vai dzēš par cenu, kas vienāda ar NTF nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību.

▌

Va nodaļa

Īpašas prasības attiecībā uz publiskā parāda NNAV NTF, mazumtirdzniecības NNAV NTF un ZSNAV NTF

34.a pants

Papildu prasības attiecībā uz publiskā parāda NNAV NTF un mazumtirdzniecības NNAV NTF

NTF neizmanto vērtēšanai amortizēto izmaksu metodi, nereklamē nemainīgu NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un nenoapaļo nemainīgu NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību līdz tuvākajam procentpunktam vai tā ekvivalentam, kad NAV tiek publicēta naudas vienības izteiksmē, izņemot gadījumus, kad tam ir skaidri atļauts darboties kā mazumtirdzniecības NNAV NTF vai ja tas ir ZSNAV NTF saskaņā ar 27. panta 4. punktu.

34.b pants

Likviditātes maksas un dzēšanas ierobežojumi attiecībā uz publiskā parāda NNAV NTF, mazumtirdzniecības NNAV NTF un ZSNAV NTF

1.   
  Publiskā parāda NNAV NTF, mazumtirdzniecības NNAV NTF vai ZSNAV NTF pārvaldnieks izveido, īsteno un konsekventi piemēro piesardzīgu, stingru, sistemātisku un pastāvīgu iekšējā novērtējuma procedūru, saskaņā ar kuru nosaka iknedēļas likviditātes robežvērtības, ko piemēro NTF. Iknedēļas likviditātes sliekšņa pārvaldībā izmanto šādas procedūras:

| a) | Ikreiz, kad tādu aktīvu īpatsvars, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, nokrītas zem 30 % no NTF kopējiem aktīviem, NTF pārvaldnieks un valde rīkojas šādi:








  i) | pārvaldnieks nekavējoties informē NTF valdi. NTF valde veic dokumentēta situācijas novērtēšana, lai noteiktu, kādas darbības nepieciešams veikt, ņemot vērā NTF ieguldītāju intereses, un tā lemj, vai piemērot vienu vai vairākus no šādiem pasākumiem:








  — | likviditātes maksa par dzēšanas pieprasījumiem, kas pienācīgi atspoguļo izmaksas, kuras NTF radušās saistībā ar likviditātes panākšanu, un nodrošina, lai fondā palikušie ieguldītāji nenonāktu nepamatoti nelabvēlīgā situācijā brīdī, kad citi ieguldītāji attiecīgajā laika periodā dzēš savas akcijas vai ieguldījumu apliecības; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Ikreiz, kad tādu aktīvu īpatsvars, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, nokrītas zem 30 % no NTF kopējiem aktīviem, NTF pārvaldnieks un valde rīkojas šādi:

i)

pārvaldnieks nekavējoties informē NTF valdi. NTF valde veic dokumentēta situācijas novērtēšana, lai noteiktu, kādas darbības nepieciešams veikt, ņemot vērā NTF ieguldītāju intereses, un tā lemj, vai piemērot vienu vai vairākus no šādiem pasākumiem:

—

likviditātes maksa par dzēšanas pieprasījumiem, kas pienācīgi atspoguļo izmaksas, kuras NTF radušās saistībā ar likviditātes panākšanu, un nodrošina, lai fondā palikušie ieguldītāji nenonāktu nepamatoti nelabvēlīgā situācijā brīdī, kad citi ieguldītāji attiecīgajā laika periodā dzēš savas akcijas vai ieguldījumu apliecības;

| — | dzēšanas ierobežojumi, kas ierobežo akciju vai ieguldījumu apliecību skaitu, ko var dzēst vienā darba dienā, ir līdz 10 % NTF akciju vai ieguldījumu apliecību jebkurā periodā līdz 15 darba dienām; |
| --- | --- |

—

dzēšanas ierobežojumi, kas ierobežo akciju vai ieguldījumu apliecību skaitu, ko var dzēst vienā darba dienā, ir līdz 10 % NTF akciju vai ieguldījumu apliecību jebkurā periodā līdz 15 darba dienām;

| — | dzēšanas apturēšana uz periodu līdz 15 darba dienām vai |
| --- | --- |

—

dzēšanas apturēšana uz periodu līdz 15 darba dienām vai

| — | neveikt nekādu tūlītēju darbību. |
| --- | --- |

—

neveikt nekādu tūlītēju darbību.

| b) | Ikreiz, kad tādu aktīvu īpatsvars, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, nokrītas zem 10 % no NTF kopējiem aktīviem, NTF pārvaldnieks un valde rīkojas šādi:








  i) | pārvaldnieks nekavējoties informē NTF valdi. NTF valde veic dokumentēta situācijas novērtēšana, lai noteiktu, kādas darbības nepieciešams veikt, ņemot vērā NTF ieguldītāju intereses, un tā lemj, vai piemērot vienu vai vairākus no šādiem pasākumiem:








  — | likviditātes maksa par dzēšanas pieprasījumiem, kas pienācīgi atspoguļo izmaksas, kuras NTF radušās saistībā ar likviditātes panākšanu, un nodrošina, lai fondā palikušie ieguldītāji nenonāktu nepamatoti nelabvēlīgā situācijā brīdī, kad citi ieguldītāji attiecīgajā laika periodā dzēš savas akcijas vai ieguldījumu apliecības; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Ikreiz, kad tādu aktīvu īpatsvars, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, nokrītas zem 10 % no NTF kopējiem aktīviem, NTF pārvaldnieks un valde rīkojas šādi:

i)

pārvaldnieks nekavējoties informē NTF valdi. NTF valde veic dokumentēta situācijas novērtēšana, lai noteiktu, kādas darbības nepieciešams veikt, ņemot vērā NTF ieguldītāju intereses, un tā lemj, vai piemērot vienu vai vairākus no šādiem pasākumiem:

—

likviditātes maksa par dzēšanas pieprasījumiem, kas pienācīgi atspoguļo izmaksas, kuras NTF radušās saistībā ar likviditātes panākšanu, un nodrošina, lai fondā palikušie ieguldītāji nenonāktu nepamatoti nelabvēlīgā situācijā brīdī, kad citi ieguldītāji attiecīgajā laika periodā dzēš savas akcijas vai ieguldījumu apliecības;

| — | aptur dzēšanu uz laiku līdz 15 dienām. |
| --- | --- |

—

aptur dzēšanu uz laiku līdz 15 dienām.

| c) | Pēc tam, kad NTF valde ir nolēmusi, kādas darbības nepieciešams veikt a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos, tā nekavējoties sniedz informāciju par savu lēmumu NTF kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

c)

Pēc tam, kad NTF valde ir nolēmusi, kādas darbības nepieciešams veikt a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos, tā nekavējoties sniedz informāciju par savu lēmumu NTF kompetentajai iestādei.

VI nodaļa

Ārējais atbalsts

35. pants

Ārējais atbalsts

1.   NTF ▌
  nesaņem
  ārēju atbalstu ▌.

▌

3.   Ārējs atbalsts ir tiešs vai netiešs atbalsts, ko piedāvā trešā persona,
  tostarp NTF sponsors,
  un kas paredzēts vai kā rezultātā tiks garantēta NTF likviditāte vai stabilizēta NTF NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību.

Ārējs atbalsts konstatējams šādos gadījumos:

| a) | trešās personas veikta naudas līdzekļu iepludināšana; |
| --- | --- |

a)

trešās personas veikta naudas līdzekļu iepludināšana;

| b) | trešā persona iegādājas NTF aktīvus par paaugstinātu cenu; |
| --- | --- |

b)

trešā persona iegādājas NTF aktīvus par paaugstinātu cenu;

| c) | trešā persona iegādājas NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības, lai nodrošinātu fondam likviditāti; |
| --- | --- |

c)

trešā persona iegādājas NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības, lai nodrošinātu fondam likviditāti;

| d) | trešā persona emitē jebkāda veida tiešu vai netiešu galvojumu, garantiju vai atbalsta vēstuli NTF labā; |
| --- | --- |

d)

trešā persona emitē jebkāda veida tiešu vai netiešu galvojumu, garantiju vai atbalsta vēstuli NTF labā;

| e) | jebkura trešās personas darbība, kuras tiešs vai netiešs mērķis ir saglabāt NTF likviditātes profilu un NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību. |
| --- | --- |

e)

jebkura trešās personas darbība, kuras tiešs vai netiešs mērķis ir saglabāt NTF likviditātes profilu un NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību.

▌

VII nodaļa

Pārredzamības prasības

37. pants

Pārredzamība

1.   
  NTF ieguldītāji vismaz reizi nedēļā saņem šādu informāciju:

| a) | NTF likviditātes profils, tostarp to ieguldījumu kumulatīvo procentuālo attiecību, kuru termiņš ir diennakts un viena nedēļa, un par to, kā šāda likviditāte ir panākta; |
| --- | --- |

a)

NTF likviditātes profils, tostarp to ieguldījumu kumulatīvo procentuālo attiecību, kuru termiņš ir diennakts un viena nedēļa, un par to, kā šāda likviditāte ir panākta;

| b) | kredīta profils un portfeļa saturs; |
| --- | --- |

b)

kredīta profils un portfeļa saturs;

| c) | NTF vidējais svērtais dzēšanas termiņš (WAM) un vidējais svērtais darbības laiks (WAL); |
| --- | --- |

c)

NTF vidējais svērtais dzēšanas termiņš (WAM) un vidējais svērtais darbības laiks (WAL);

| d) | NTF piecu lielāko ieguldītāju kumulatīva koncentrācija. |
| --- | --- |

d)

NTF piecu lielāko ieguldītāju kumulatīva koncentrācija.

2.   
  Papildus 1. punktā noteikto prasību izpildei publiskā parāda NNAV NTF, mazumtirdzniecības NNAV NTF un ZSNAV saviem ieguldītājiem dara pieejamu arī šādu informāciju:

| a) | kopējā aktīvu vērtība; |
| --- | --- |

a)

kopējā aktīvu vērtība;

| b) | WAM un WAL; |
| --- | --- |

b)

WAM un WAL;

| c) | dzēšanas termiņu sadalījums; |
| --- | --- |

c)

dzēšanas termiņu sadalījums;

| d) | to aktīvu daļa portfelī, kuru dzēšanas termiņš ir viena diena; |
| --- | --- |

d)

to aktīvu daļa portfelī, kuru dzēšanas termiņš ir viena diena;

| e) | to aktīvu daļa portfelī, kuru dzēšanas termiņš ir viena nedēļa; |
| --- | --- |

e)

to aktīvu daļa portfelī, kuru dzēšanas termiņš ir viena nedēļa;

| f) | neto peļņa; |
| --- | --- |

f)

neto peļņa;

| g) | dienas indikatīvā vērtība izteikta tirgus cenās ar precizitāti četras zīmes aiz komata; |
| --- | --- |

g)

dienas indikatīvā vērtība izteikta tirgus cenās ar precizitāti četras zīmes aiz komata;

| h) | informācija par NTF portfelī esošajiem aktīviem, piemēram, nosaukums, valsts, termiņš un aktīva veids (tostarp informācija par darījumu partneri atpārdošanas līgumu gadījumā); |
| --- | --- |

h)

informācija par NTF portfelī esošajiem aktīviem, piemēram, nosaukums, valsts, termiņš un aktīva veids (tostarp informācija par darījumu partneri atpārdošanas līgumu gadījumā);

| i) | NAV, kas publicēta tā tīmekļvietnē. |
| --- | --- |

i)

NAV, kas publicēta tā tīmekļvietnē.

3.   
  NTF regulāri dara pieejamu informāciju par to, kādu daļu no tās kopējā portfeļa veido šādi elementi:

| a) | naudas tirgus instrumenti, ko emitējis NTF sponsors; |
| --- | --- |

a)

naudas tirgus instrumenti, ko emitējis NTF sponsors;

| b) | attiecīgā gadījumā vērtspapīri, ko emitējis NTF sponsors; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā vērtspapīri, ko emitējis NTF sponsors;

| c) | ja sponsors ir kredītiestāde, skaidras naudas noguldījumi pie NTF sponsora, kā arī |
| --- | --- |

c)

ja sponsors ir kredītiestāde, skaidras naudas noguldījumi pie NTF sponsora, kā arī

| d) | riska darījumi ar NTF sponsoru kā partneri ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumos. |
| --- | --- |

d)

riska darījumi ar NTF sponsoru kā partneri ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumos.

4.   
  Ja NTF sponsors iegulda NTF akcijās vai ieguldījumu apliecībās, fonds atklāj pārējiem NTF ieguldītājiem kopējo summu, ko sponsors ir ieguldījis NTF, un pēc tam paziņo pārējiem ieguldītājiem par jebkādām izmaiņām kopējās turētajās akcijās vai ieguldījumu apliecībās.

▌

38. pants

Ziņojumu sniegšana kompetentajām iestādēm

1.   Par katru NTF, ko tas pārvalda, NTF pārvaldnieks vismaz reizi ceturksnī iesniedz ziņojumu ar informāciju NTF kompetentajai iestādei. Pēc pieprasījuma pārvaldnieks iesniedz informāciju arī pārvaldnieka kompetentajai iestādei, ja tā atšķiras no NTF kompetentās iestādes.

2.   Informācijā, kuru ziņo atbilstīgi šā panta 1. punktam, ietver šādus datus:

| a) | NTF veids un īpašības; |
| --- | --- |

a)

NTF veids un īpašības;

| b) | portfeļa rādītāji, piemēram, kopējā aktīvu vērtība, NAV, vidējais svērtais dzēšanas termiņš (WAM), vidējais svērtais darbības laiks (WAL), dzēšanas termiņu sadalījums, likviditāte un peļņa; |
| --- | --- |

b)

portfeļa rādītāji, piemēram, kopējā aktīvu vērtība, NAV, vidējais svērtais dzēšanas termiņš (WAM), vidējais svērtais darbības laiks (WAL), dzēšanas termiņu sadalījums, likviditāte un peļņa;

▌

| d) | stresa testu rezultāti; |
| --- | --- |

d)

stresa testu rezultāti;

| e) | informācija par aktīviem, kas tiek turēti NTF portfelī:






  i) | katra aktīva iezīmes, piemēram, nosaukums, valsts, emitenta kategorija, risks vai dzēšanas termiņš un iekšējais noteiktais reitings; |
| --- | --- | --- |

e)

informācija par aktīviem, kas tiek turēti NTF portfelī:

i)

katra aktīva iezīmes, piemēram, nosaukums, valsts, emitenta kategorija, risks vai dzēšanas termiņš un iekšējais noteiktais reitings;

| ii) | aktīva veids, tostarp informācija par darījuma partneri atvasinātu finanšu instrumentu vai pirkšanas ar atpārdošanu līgumu gadījumā; |
| --- | --- |

ii)

aktīva veids, tostarp informācija par darījuma partneri atvasinātu finanšu instrumentu vai pirkšanas ar atpārdošanu līgumu gadījumā;

| f) | informācija par NTF saistībām, kas ietver šādus datus:






  i) | valsts, kurā reģistrēts ieguldītājs; |
| --- | --- | --- |

f)

informācija par NTF saistībām, kas ietver šādus datus:

i)

valsts, kurā reģistrēts ieguldītājs;

| ii) | ieguldītāja kategorija; |
| --- | --- |

ii)

ieguldītāja kategorija;

| iii) | parakstīšanas un dzēšanas darbība. |
| --- | --- |

iii)

parakstīšanas un dzēšanas darbība.

Ja nepieciešams un tam ir saprātīgs pamatojums, kompetentās iestādes var lūgt papildu informāciju.

3.   EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, ar ko izveido ziņojumu iesniegšanas veidlapu, kurā ietverta visa šī panta 2. punktā uzskaitītā informācija.

Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.

4.   Kompetentās iestādes nosūta EVTI visu informāciju, ko tās saņēmušas atbilstīgi šim pantam, un jebkuru citu paziņojumu vai informāciju, ar kuru tā apmainās ar NTF vai tā pārvaldnieku šīs regulas īstenošanas gaitā. Šāda informācija EVTI tiek nosūtīta ne vēlāk kā 30 dienas pēc ziņošanas ceturkšņa beigām.

EVTI apkopo informāciju, lai izveidotu centrālo datubāzi par visiem NTF, kuri tiek izveidoti, pārvaldīti vai tirgoti Savienībā. Eiropas Centrālajai bankai ir tiesības piekļūt šai datubāzei tikai statistikas nolūkiem.

VIII nodaļa

Uzraudzība

39. pants

Kompetento iestāžu veiktā uzraudzība

1.   Kompetentās iestādes nepārtraukti uzrauga atbilstību šai regulai.
  NTF atļauja tiek atsaukta, ja ir pārkāpts sponsora atbalsta aizliegums.

2.   NTF kompetentā iestāde ir atbildīga par to, lai tiktu nodrošināta atbilstība noteikumiem, kas izklāstīti II–VII nodaļā.

3.   NTF kompetentā iestāde ir atbildīga par to, lai tiktu uzraudzīta atbilstība pienākumiem, kas izklāstīti fonda nolikumā vai dibināšanas dokumentos, un pienākumiem, kas izklāstīti prospektos, kuri ir atbilstīgi šai regulai.

4.   Pārvaldnieka kompetentajai iestādei ir pienākums uzraudzīt, lai pasākumi un pārvaldnieka organizācija būtu piemēroti tam, lai NTF pārvaldnieks spētu izpildīt saistības un noteikumus, kas attiecas uz visu to NTF struktūru un darbību, ko tas pārvalda.

5.   Kompetentā iestāde uzrauga PVKIU vai AIF, kas reģistrēti vai ko reklamē to teritorijā, nodrošinot, ka tie neizmanto NTF nosaukumu vai neapgalvo, ka tie ir NTF, ja vien tie neatbilst šīs regulas prasībām.

40. pants

Kompetento iestāžu pilnvaras

1.   Kompetentajām iestādēm ir visas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, kas ir vajadzīgas to funkciju izpildei saskaņā ar šo regulu.

2.   Pilnvaras, kas piešķirtas kompetentajām iestādēm saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK un Direktīvu 2011/61/ES, tiek īstenotas arī attiecībā uz šo regulu.

41. pants

EVTI pilnvaras un kompetence

1.   EVTI ir pilnvaras, kas vajadzīgas, lai veiktu šajā regulā noteiktos uzdevumus.

2.   EVTI pilnvaras saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK un Direktīvu 2011/61/ES tiek īstenotas arī attiecībā uz šo regulu un atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 45/2001.

3.   Regulas (ES) Nr. 1095/2010 piemērošanas nolūkā šo regulu ietver turpmāk juridiski saistošajā Savienības aktā, kas piešķir iestādei uzdevumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1095/2010 1. panta 2. punktā.

42. pants

Iestāžu sadarbība

1.   NTF kompetentā iestāde un pārvaldnieka kompetentā iestāde, ja tā ir cita iestāde, sadarbojas un apmainās ar informāciju šajā regulā paredzēto pienākumu veikšanai.

2.   Kompetentās iestādes,
  tostarp iestādes, kuras dalībvalsts saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES

   (15)

  par kredītiestādēm izraudzījusies NTF piederības dalībvalstī, vienotais uzraudzības mehānisms un ECB,
  kā arī EVTI sadarbojas cita ar citu, lai veiktu attiecīgos šajā regulā paredzētos pienākumus atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1095/2010.

3.   
  Kompetentās iestādes, tostarp iestādes, kuras dalībvalsts saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2013/36/ES par kredītiestādēm izraudzījusies NTF piederības dalībvalstī, vienotais uzraudzības mehānisms un ECB, kā arī EVTI apmainās ar
  visu informāciju un dokumentiem
  , kas vajadzīga, lai veiktu savus attiecīgos pienākumus, ko tām uzliek šī regula, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010, jo īpaši,
  lai apzinātu un novērstu šīs regulas pārkāpumus.

IX nodaļa

Nobeiguma noteikumi

43. pants

Pieeja attiecībā uz esošajiem PVKIU un AIF

1.   
  Deviņu
  mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā esošie PVKIU vai AIF, kas veic ieguldījumus īstermiņa aktīvos un kam ir konkrēti vai kumulatīvi mērķi, piedāvājot ieņēmumus atbilstīgi naudas tirgus likmēm vai saglabājot ieguldījumu vērtību, iesniedz pieteikumu savai kompetentajai iestādei kopā ar visiem dokumentiem un pierādījumiem, kas nepieciešami, lai apliecinātu atbilstību šai regulai.

▌

44. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Komisiju pilnvaro pieņemt 13. un 19. pantā minētos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 13. un 19. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā paziņo par to vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Deleģētie akti, kas pieņemti atbilstīgi 13. un 19. pantam, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

45. pants

Pārskatīšana

[Trīs gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā] Komisija pārskata šīs regulas piemērotību no prudenciālā un ekonomiskā viedokļa. Jo īpaši pārskatīšanā
  apsver, vai būtu jāizdara izmaiņas režīmā, kas attiecas uz mazumtirdzniecības NNAV NTF, publiskā parāda NNAV NTF un ZSNAV NTF.
  Pārskatīšanā
  arī
  :

| a) | analizē šīs regulas piemērošanā gūto pieredzi un ietekmi uz ieguldītājiem, NTF un NTF pārvaldniekiem Savienībā; |
| --- | --- |

a)

analizē šīs regulas piemērošanā gūto pieredzi un ietekmi uz ieguldītājiem, NTF un NTF pārvaldniekiem Savienībā;

| b) | novērtē NTF lomu dalībvalstu emitētu vai garantētu parāda vērtspapīru iegādē; |
| --- | --- |

b)

novērtē NTF lomu dalībvalstu emitētu vai garantētu parāda vērtspapīru iegādē;

| c) | ņem vērā dalībvalstu emitētu vai garantētu parāda vērtspapīru specifiskās īpašības un šāda parāda nozīmi dalībvalstu finansēšanā; |
| --- | --- |

c)

ņem vērā dalībvalstu emitētu vai garantētu parāda vērtspapīru specifiskās īpašības un šāda parāda nozīmi dalībvalstu finansēšanā;

| d) | ņem vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 509. panta 3. punktā minēto ziņojumu; |
| --- | --- |

d)

ņem vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 509. panta 3. punktā minēto ziņojumu;

| e) | ņem vērā starptautiskā mērogā notikušās regulatīvās pārmaiņas. |
| --- | --- |

e)

ņem vērā starptautiskā mērogā notikušās regulatīvās pārmaiņas.

Par pārskatīšanas rezultātiem ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei un nepieciešamības gadījumā tos papildina ar atbilstošiem grozījumu priekšlikumiem.

46. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs(-a)

Padomes vārdā

priekšsēdētājs(-a)

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 61. panta 2. punkta otro daļu (A8-0041/2015).

1

(*)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌.

*

(2)  OV C 170, 5.6.2014., 50. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīva 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. ... , ar ko papildina Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz likviditātes seguma prasību kredītiestādēm.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 462/2013 (2013. gada 21. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (OV L 146, 31.5.2013., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/14/ES (2013. gada 21. maijs), ar ko groza Direktīvu 2003/41/EK par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību, Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) un Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem attiecībā uz pārmērīgu paļaušanos uz kredītreitingiem (OV L 145, 31.5.2013., 1. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2012. gada 19. decembra Deleģētā regula (ES) Nr. 231/2013, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES attiecībā uz atbrīvojumiem, vispārējiem darbības nosacījumiem, depozitārijiem, saistību īpatsvaru, pārskatāmību un uzraudzību (OV L 83, 22.3.2013., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

13

(14)  Padomes 1983. gada 13. jūnija Septītā direktīva 83/349/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta3. punkta g) apakpunktu (OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

15

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/186 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/186

---

P8_TA(2015)0171

Tekstilizstrādājumu imports no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas īpaši noteikumi par importu Savienībā ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā (pārstrādāta redakcija) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2016/C 346/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0345), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0345),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8–0023/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8–0023/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2014. gada 13. novembra vēstuli Starptautiskās tirdzniecības komitejai saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2014. gada 13. novembra vēstuli Starptautiskās tirdzniecības komitejai saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 18. februāra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 18. februāra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu

| — | ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0016/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0016/2015),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem nostāju pirmajā lasījumā, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem nostāju pirmajā lasījumā, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0177

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/936.)

---

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/188 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/188

---

P8_TA(2015)0172

Ieņēmumu un izdevumu tāme 2016. finanšu gadam, I iedaļa — Parlaments

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par Parlamenta 2016. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2015/2012(BUD))

(2016/C 346/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1), un jo īpaši tās 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1), un jo īpaši tās 36. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 27. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 27. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1023/2013, ar ko groza Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1023/2013, ar ko groza Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (4),

| — | ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (5) un 2014. gada 22. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (5) un 2014. gada 22. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (6),

| — | ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par Parlamenta 2016. finanšu gada provizorisko tāmes projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par Parlamenta 2016. finanšu gada provizorisko tāmes projektu,

| — | ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko Prezidijs sagatavoja 2015. gada 27. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko Prezidijs sagatavoja 2015. gada 27. aprīlī,

| — | ņemot vērā tāmes projektu, ko Budžeta komiteja sagatavojusi saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 96. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tāmes projektu, ko Budžeta komiteja sagatavojusi saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 96. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 96. un 97. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 96. un 97. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0144/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0144/2015),

| A. | tā kā šī procedūra ir pirmā pilnā budžeta procedūra jaunā sasaukuma laikā un trešā budžeta procedūra daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2014. – 2020. gadam darbības laikā; |
| --- | --- |

A.

tā kā šī procedūra ir pirmā pilnā budžeta procedūra jaunā sasaukuma laikā un trešā budžeta procedūra daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2014. – 2020. gadam darbības laikā;

| B. | tā kā Prezidijs 2015. gada 9. februāra sanāksmē apstiprināja ģenerālsekretāra ierosinātās 2016. gada budžeta pamatnostādnes; tā kā šajās pamatnostādnēs galvenā uzmanība ir pievērsta tam, lai stiprinātu Parlamenta komiteju spēju pārbaudīt izpildvaras darbu, jo īpaši attiecībā uz deleģētajiem aktiem, ieguldījumiem Parlamenta ēku drošībā un kiberdrošībā, kā arī deputātiem paredzētajam atbalstam, jo īpaši attiecībā uz parlamentāro palīdzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā Prezidijs 2015. gada 9. februāra sanāksmē apstiprināja ģenerālsekretāra ierosinātās 2016. gada budžeta pamatnostādnes; tā kā šajās pamatnostādnēs galvenā uzmanība ir pievērsta tam, lai stiprinātu Parlamenta komiteju spēju pārbaudīt izpildvaras darbu, jo īpaši attiecībā uz deleģētajiem aktiem, ieguldījumiem Parlamenta ēku drošībā un kiberdrošībā, kā arī deputātiem paredzētajam atbalstam, jo īpaši attiecībā uz parlamentāro palīdzību;

| C. | tā kā ģenerālsekretārs Parlamenta 2016. gada provizoriskajā tāmes projektā ir ierosinājis budžetu EUR 1 850 470 600 apmērā un tas ir par 3,09 % lielāks nekā 2015. gada budžets un veido 19,51 % no 2014.–2020. gadam paredzētās DFS V izdevumu kategorijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā ģenerālsekretārs Parlamenta 2016. gada provizoriskajā tāmes projektā ir ierosinājis budžetu EUR 1 850 470 600 apmērā un tas ir par 3,09 % lielāks nekā 2015. gada budžets un veido 19,51 % no 2014.–2020. gadam paredzētās DFS V izdevumu kategorijas;

| D. | tā kā saistībā ar valsts parāda smago slogu un fiskālo konsolidāciju, ar kuru pašlaik saskaras dalībvalstis, Parlamentam budžeta jomā būtu jārīkojas atbildīgi un jāierobežo savi izdevumi, vienlaikus parūpējoties par to, lai tam būtu piešķirti pietiekami līdzekļi visu pilnvaru īstenošanai un iestādes pienācīgas darbības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā saistībā ar valsts parāda smago slogu un fiskālo konsolidāciju, ar kuru pašlaik saskaras dalībvalstis, Parlamentam budžeta jomā būtu jārīkojas atbildīgi un jāierobežo savi izdevumi, vienlaikus parūpējoties par to, lai tam būtu piešķirti pietiekami līdzekļi visu pilnvaru īstenošanai un iestādes pienācīgas darbības nodrošināšanai;

| E. | tā kā, neraugoties uz nelielo rīcības brīvību un nepieciešamību līdzsvarot citās jomās panāktos ietaupījumus, būtu jāapsver noteikti ieguldījumi, lai pastiprinātu Parlamenta institucionālo lomu; |
| --- | --- |

E.

tā kā, neraugoties uz nelielo rīcības brīvību un nepieciešamību līdzsvarot citās jomās panāktos ietaupījumus, būtu jāapsver noteikti ieguldījumi, lai pastiprinātu Parlamenta institucionālo lomu;

| F. | tā kā DFS V izdevumu kategorijas maksimālais apjoms 2016. gada budžetam ir EUR 9483 miljoni faktiskajās cenās; |
| --- | --- |

F.

tā kā DFS V izdevumu kategorijas maksimālais apjoms 2016. gada budžetam ir EUR 9483 miljoni faktiskajās cenās;

| G. | tā kā 2015. gada 24. martā un 14. un 15. aprīlī notika Prezidija un Budžeta komitejas delegāciju saskaņošanas sanāksmes, |
| --- | --- |

G.

tā kā 2015. gada 24. martā un 14. un 15. aprīlī notika Prezidija un Budžeta komitejas delegāciju saskaņošanas sanāksmes,

Vispārēji pamatprincipi un kopējais budžets

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta Prezidija un Budžeta komitejas labo sadarbību pašreizējās budžeta procedūras laikā un saskaņošanas procesā panākto vienošanos; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta Prezidija un Budžeta komitejas labo sadarbību pašreizējās budžeta procedūras laikā un saskaņošanas procesā panākto vienošanos;

| 2. | ņem vērā ģenerālsekretāra ierosinātos 2016. gada prioritāros mērķus; |
| --- | --- |

2.

ņem vērā ģenerālsekretāra ierosinātos 2016. gada prioritāros mērķus;

| 3. | atgādina, ka kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā Parlamenta budžetā ir iekļauti ievērojami papildu izdevumi šādu pasākumu īstenošanai: patiesa likumdevēja statusa piešķiršana Eiropas Parlamentam un pastiprināta ēku politika (2010.–2012. gads), Horvātijas pievienošanās ES un Eiropas vēstures nams (2013. gads), Parlamenta Izpētes dienesta izveide (2014.–2015. gads); atzinīgi vērtē to, ka Parlaments spēja kompensēt lielāko daļu no šiem izdevumiem ar ietaupījumiem, kas tika gūti, veicot strukturālas un organizatoriskas reformas, tādējādi panākot mērenu budžeta palielināšanos, kas aptuveni atbilst inflācijas līmenim; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā Parlamenta budžetā ir iekļauti ievērojami papildu izdevumi šādu pasākumu īstenošanai: patiesa likumdevēja statusa piešķiršana Eiropas Parlamentam un pastiprināta ēku politika (2010.–2012. gads), Horvātijas pievienošanās ES un Eiropas vēstures nams (2013. gads), Parlamenta Izpētes dienesta izveide (2014.–2015. gads); atzinīgi vērtē to, ka Parlaments spēja kompensēt lielāko daļu no šiem izdevumiem ar ietaupījumiem, kas tika gūti, veicot strukturālas un organizatoriskas reformas, tādējādi panākot mērenu budžeta palielināšanos, kas aptuveni atbilst inflācijas līmenim;

| 4. | norāda, ka iepriekšējā sasaukuma laikā Parlaments vienojās par vairākām politiskajām prioritātēm, kuru dēļ budžets vai nu palielinājās mērenā apjomā, vai tika ietaupīti tā līdzekļi; uzskata, ka jaunievēlētajam Parlamenta sasaukumam būtu rūpīgi jāizvērtē šo daudzgadu projektu īstenošana un, pamatojoties uz minēto izvērtēšanu, jāpieņem lēmums par savām politiskajām prioritātēm, tostarp vajadzības gadījumā par negatīvajām prioritātēm; šajā sakarībā prasa ģenerālsekretāram savlaicīgi pirms lasījuma Parlamentā 2015. gada rudenī iesniegt novērtējuma ziņojumu par šiem iesāktajiem daudzgadu projektiem; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka iepriekšējā sasaukuma laikā Parlaments vienojās par vairākām politiskajām prioritātēm, kuru dēļ budžets vai nu palielinājās mērenā apjomā, vai tika ietaupīti tā līdzekļi; uzskata, ka jaunievēlētajam Parlamenta sasaukumam būtu rūpīgi jāizvērtē šo daudzgadu projektu īstenošana un, pamatojoties uz minēto izvērtēšanu, jāpieņem lēmums par savām politiskajām prioritātēm, tostarp vajadzības gadījumā par negatīvajām prioritātēm; šajā sakarībā prasa ģenerālsekretāram savlaicīgi pirms lasījuma Parlamentā 2015. gada rudenī iesniegt novērtējuma ziņojumu par šiem iesāktajiem daudzgadu projektiem;

| 5. | uzskata, ka 2016. gadā par prioritāti būtu jānosaka Parlamenta darba pastiprināšana, jo īpaši uzlabojot Parlamenta leģislatīvo darbu, un spēju pārbaudīt izpildvaras paveikto un Parlamenta ēku drošības un kiberdrošības uzlabošanu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka 2016. gadā par prioritāti būtu jānosaka Parlamenta darba pastiprināšana, jo īpaši uzlabojot Parlamenta leģislatīvo darbu, un spēju pārbaudīt izpildvaras paveikto un Parlamenta ēku drošības un kiberdrošības uzlabošanu;

| 6. | uzskata, ka Parlamentam vajadzētu būt paraugam, jo īpaši pieliekot īpašas pūles attiecībā uz tā budžeta apmēra un izdevumu pieauguma līmeņa noteikšanu salīdzinājumā ar 2015. gadu; uzsver, ka 2016. gada budžeta pamatam jābūt reālistiskam un jāatbilst budžeta disciplīnas un pareizas finanšu pārvaldības principiem; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka Parlamentam vajadzētu būt paraugam, jo īpaši pieliekot īpašas pūles attiecībā uz tā budžeta apmēra un izdevumu pieauguma līmeņa noteikšanu salīdzinājumā ar 2015. gadu; uzsver, ka 2016. gada budžeta pamatam jābūt reālistiskam un jāatbilst budžeta disciplīnas un pareizas finanšu pārvaldības principiem;

| 7. | uzskata, ka, rūpīgi izvērtējot iespējamās sinerģijas un ietaupījumus, būtu jāturpina darbs pie strukturālām un organizatoriskām reformām, kuru mērķis ir panākt lielāku efektivitāti, vides ilgtspēju un lietderību; atgādina, ka ievērojamus ietaupījumus varētu gūt, nosakot Parlamentam tikai vienu, nevis trīs darba vietas (Briselē, Strasbūrā un Luksemburgā); uzsver, ka šim procesam būtu jānorit tā, lai netiktu apdraudēta Parlamenta likumdošanas darba izcilība, pilnvaras budžeta jomā un pārbaudes pilnvaras vai deputātu, deputātu palīgu un personāla darba apstākļu kvalitāte; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka, rūpīgi izvērtējot iespējamās sinerģijas un ietaupījumus, būtu jāturpina darbs pie strukturālām un organizatoriskām reformām, kuru mērķis ir panākt lielāku efektivitāti, vides ilgtspēju un lietderību; atgādina, ka ievērojamus ietaupījumus varētu gūt, nosakot Parlamentam tikai vienu, nevis trīs darba vietas (Briselē, Strasbūrā un Luksemburgā); uzsver, ka šim procesam būtu jānorit tā, lai netiktu apdraudēta Parlamenta likumdošanas darba izcilība, pilnvaras budžeta jomā un pārbaudes pilnvaras vai deputātu, deputātu palīgu un personāla darba apstākļu kvalitāte;

| 8. | uzsver — lai dotu iespēju visiem Parlamenta deputātiem pildīt viņu pilnvaras un nodrošinātu Parlamenta spēju īstenot visas tā pilnvaras, būtu jānodrošina pietiekams resursu apmērs; uzsver, ka tāmē ir jāietver tiesību aktos paredzētie un obligātie izdevumi, kas būs vajadzīgi 2016. gadā; |
| --- | --- |

8.

uzsver — lai dotu iespēju visiem Parlamenta deputātiem pildīt viņu pilnvaras un nodrošinātu Parlamenta spēju īstenot visas tā pilnvaras, būtu jānodrošina pietiekams resursu apmērs; uzsver, ka tāmē ir jāietver tiesību aktos paredzētie un obligātie izdevumi, kas būs vajadzīgi 2016. gadā;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Parlamenta budžeta daļas īpatsvars kopējā DFS V izdevumu kategorijā iepriekšējā sasaukuma laikā, izņemot 2011. un 2014. gadu, nepārsniedza 20 %; uzskata, ka arī 2016. gadā Parlamenta budžeta daļas īpatsvaram nebūtu jāpārsniedz 20 % robeža; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka Parlamenta budžeta daļas īpatsvars kopējā DFS V izdevumu kategorijā iepriekšējā sasaukuma laikā, izņemot 2011. un 2014. gadu, nepārsniedza 20 %; uzskata, ka arī 2016. gadā Parlamenta budžeta daļas īpatsvaram nebūtu jāpārsniedz 20 % robeža;

| 10. | uzskata, ka Parlamenta budžeta izdevumu kopējais pieaugums 2016. gadā salīdzinājumā ar 2015. gadu būtu jānosaka, izmantojot šādus divus faktorus:






  i) | tekošo izdevumu pieauguma līmeni, kas nedrīkst pārsniegt 1,6 %; |
| --- | --- | --- |

10.

uzskata, ka Parlamenta budžeta izdevumu kopējais pieaugums 2016. gadā salīdzinājumā ar 2015. gadu būtu jānosaka, izmantojot šādus divus faktorus:

i)

tekošo izdevumu pieauguma līmeni, kas nedrīkst pārsniegt 1,6 %;

| ii) | to ārkārtas izdevumu līmeni, kuri 2016. gadā būs nepieciešami Parlamenta ēku drošības un kiberdrošības pastiprināšanai Briselē un kuru maksimālais apmērs būs EUR 15 miljoni; |
| --- | --- |

ii)

to ārkārtas izdevumu līmeni, kuri 2016. gadā būs nepieciešami Parlamenta ēku drošības un kiberdrošības pastiprināšanai Briselē un kuru maksimālais apmērs būs EUR 15 miljoni;

uzsver, ka šajā nolūkā ir nepieciešams ietaupīt līdzekļus citās jomās;

| 11. | atzinīgi vērtē vienošanos par ietaupījumiem, ko Budžeta komitejas un Prezidija delegācija panāca 2015. gada 14. un 15. aprīļa saskaņošanas sanāksmē, ņemot vērā provizoriskajā tāmes projektā paredzēto līmeni, ko sākotnēji bija ierosinājis Prezidijs; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē vienošanos par ietaupījumiem, ko Budžeta komitejas un Prezidija delegācija panāca 2015. gada 14. un 15. aprīļa saskaņošanas sanāksmē, ņemot vērā provizoriskajā tāmes projektā paredzēto līmeni, ko sākotnēji bija ierosinājis Prezidijs;

| 12. | nosaka, ka Parlamenta 2016. gada tekošo/darbības izdevumu apmērs būs EUR 1 823 648 600, kas ir par 1,6 % vairāk nekā 2015. gada budžetā, un kā izņēmumu pievieno tāmes projektam ārkārtas izdevumus EUR 15 miljonu apmērā, kas 2016. gada budžetā pieprasīti, lai pastiprinātu drošību Parlamenta ēkās Briselē, kā arī Parlamenta kiberdrošību; |
| --- | --- |

12.

nosaka, ka Parlamenta 2016. gada tekošo/darbības izdevumu apmērs būs EUR 1 823 648 600, kas ir par 1,6 % vairāk nekā 2015. gada budžetā, un kā izņēmumu pievieno tāmes projektam ārkārtas izdevumus EUR 15 miljonu apmērā, kas 2016. gada budžetā pieprasīti, lai pastiprinātu drošību Parlamenta ēkās Briselē, kā arī Parlamenta kiberdrošību;

| 13. | izmanto iespēju, ko sniedz šis pirmais pilnvērtīgais ar Parlamenta budžetu saistītais saskaņošanas process astotā sasaukuma laikā, lai prasītu ģenerālsekretāram un Prezidijam iesniegt vidēja termiņa un ilgtermiņa budžeta plānus, kā arī dokumentus, kas attiecas uz 2017. gada budžeta izveides procedūru; prasa ģenerālsekretāram skaidri norādīt ar investīcijām saistītos izdevumus (ēkas, jaunu īpašumu iegāde u. c.) un izdevumus, kas saistīti ar Parlamenta darbību un tiesību aktos paredzēto pienākumu veikšanu; |
| --- | --- |

13.

izmanto iespēju, ko sniedz šis pirmais pilnvērtīgais ar Parlamenta budžetu saistītais saskaņošanas process astotā sasaukuma laikā, lai prasītu ģenerālsekretāram un Prezidijam iesniegt vidēja termiņa un ilgtermiņa budžeta plānus, kā arī dokumentus, kas attiecas uz 2017. gada budžeta izveides procedūru; prasa ģenerālsekretāram skaidri norādīt ar investīcijām saistītos izdevumus (ēkas, jaunu īpašumu iegāde u. c.) un izdevumus, kas saistīti ar Parlamenta darbību un tiesību aktos paredzēto pienākumu veikšanu;

| 14. | atgādina, ka Parlamentam budžeta procedūras laikā ir iespēja pielāgot budžeta prioritātes un tas pieņems galīgo lēmumu 2015. gada rudenī; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka Parlamentam budžeta procedūras laikā ir iespēja pielāgot budžeta prioritātes un tas pieņems galīgo lēmumu 2015. gada rudenī;

Konkrēti jautājumi

Parlamenta darba prioritizēšana

| 15. | uzsver, ka pēc tam, kad stājās spēkā Lisabonas līgums, ar kuru Parlaments tika iecelts par patiesu likumdevēju iestādi līdztekus Padomei, un ņemot vērā to, ka viens no svarīgākajiem Parlamenta uzdevumiem ir kontrolēt izpildvaru, tagad ir absolūti būtiski pievērst galveno uzmanību likumdošanas darbam un deputātu veiktajam pārbaudes darbam; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka pēc tam, kad stājās spēkā Lisabonas līgums, ar kuru Parlaments tika iecelts par patiesu likumdevēju iestādi līdztekus Padomei, un ņemot vērā to, ka viens no svarīgākajiem Parlamenta uzdevumiem ir kontrolēt izpildvaru, tagad ir absolūti būtiski pievērst galveno uzmanību likumdošanas darbam un deputātu veiktajam pārbaudes darbam;

| 16. | uzskata — lai konsolidētu Parlamenta lomu, būtu attiecīgi jāpastiprina, ja tas vēl nav izdarīts, specializēto Parlamenta komiteju sekretariātu administratīvā kapacitāte, pārvietojot uz tiem štata vietas; |
| --- | --- |

16.

uzskata — lai konsolidētu Parlamenta lomu, būtu attiecīgi jāpastiprina, ja tas vēl nav izdarīts, specializēto Parlamenta komiteju sekretariātu administratīvā kapacitāte, pārvietojot uz tiem štata vietas;

| 17. | uzskata — lai nodrošinātu deputātiem pienācīgu atbalstu parlamentāro darbību veikšanā, ir nepieciešams rast jaunu līdzsvaru starp reģistrēto deputātu palīgu un vietējo palīgu skaitu; prasa ģenerālsekretāram pēc iespējas drīzāk iesniegt Prezidijam lēmuma priekšlikumu par šo jautājumu; uzskata, ka pašreizējo noteikumu pārskatīšanas gadījumā būtu jāievēro pārejas periods, un sagaida, ka galīgais lēmums stāsies spēkā ne vēlāk kā 2016. gada jūlijā; |
| --- | --- |

17.

uzskata — lai nodrošinātu deputātiem pienācīgu atbalstu parlamentāro darbību veikšanā, ir nepieciešams rast jaunu līdzsvaru starp reģistrēto deputātu palīgu un vietējo palīgu skaitu; prasa ģenerālsekretāram pēc iespējas drīzāk iesniegt Prezidijam lēmuma priekšlikumu par šo jautājumu; uzskata, ka pašreizējo noteikumu pārskatīšanas gadījumā būtu jāievēro pārejas periods, un sagaida, ka galīgais lēmums stāsies spēkā ne vēlāk kā 2016. gada jūlijā;

| 18. | uzsver, ka ir vajadzīga lielāka pārredzamība saistībā ar deputātiem paredzēto piemaksu par vispārējiem izdevumiem; aicina Parlamenta Prezidiju definēt precīzākus noteikumus par pārskatatbildību attiecībā uz izdevumiem, kurus drīkst segt no minētās piemaksas, taču tas nedrīkst radīt papildu izmaksas Parlamentam; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ir vajadzīga lielāka pārredzamība saistībā ar deputātiem paredzēto piemaksu par vispārējiem izdevumiem; aicina Parlamenta Prezidiju definēt precīzākus noteikumus par pārskatatbildību attiecībā uz izdevumiem, kurus drīkst segt no minētās piemaksas, taču tas nedrīkst radīt papildu izmaksas Parlamentam;

| 19. | atgādina, ka saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 130. pantu Priekšsēdētāju konference līdz 2015. gada jūlijam izvērtēs kārtību par jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski, attiecībā uz papildu jautājumu iesniegšanu; uzsver to, ka koncentrēšanās uz parlamentārā darba statistiku nedrīkstētu kavēt deputātu faktisko likumdošanas darbu; tādēļ prasa pārskatīt šo kārtību un aicina kompetento iestādi:






  — | ierobežot to Parlamenta jautājumu maksimālo skaitu, ko katrs deputāts var iesniegt elektroniski, līdz pieciem jautājumiem mēnesī (neņemot vērā līdzautorus); |
| --- | --- | --- |

19.

atgādina, ka saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 130. pantu Priekšsēdētāju konference līdz 2015. gada jūlijam izvērtēs kārtību par jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski, attiecībā uz papildu jautājumu iesniegšanu; uzsver to, ka koncentrēšanās uz parlamentārā darba statistiku nedrīkstētu kavēt deputātu faktisko likumdošanas darbu; tādēļ prasa pārskatīt šo kārtību un aicina kompetento iestādi:

—

ierobežot to Parlamenta jautājumu maksimālo skaitu, ko katrs deputāts var iesniegt elektroniski, līdz pieciem jautājumiem mēnesī (neņemot vērā līdzautorus);

| — | atcelt iespēju deputātiem iesniegt papildu jautājumus papīra formātā ar deputāta parakstu; |
| --- | --- |

—

atcelt iespēju deputātiem iesniegt papildu jautājumus papīra formātā ar deputāta parakstu;

| 20. | uzsver, ka, pārskatot šādus Parlamenta Reglamenta noteikumus par jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski (130. pants), var ietaupīt līdzekļus un samazināt Eiropas iestāžu administratīvo slogu, netraucējot Eiropas Parlamentam īstenot tā likumdošanas pilnvaras; sagaida, ka pārskatītos noteikumus sāks piemērot no 2016. gada janvāra; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka, pārskatot šādus Parlamenta Reglamenta noteikumus par jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski (130. pants), var ietaupīt līdzekļus un samazināt Eiropas iestāžu administratīvo slogu, netraucējot Eiropas Parlamentam īstenot tā likumdošanas pilnvaras; sagaida, ka pārskatītos noteikumus sāks piemērot no 2016. gada janvāra;

| 21. | uzskata, ka mēbeļu atjaunošana visās deputātu un darbinieku darba telpās nav 2016. gada budžeta prioritāte; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka mēbeļu atjaunošana visās deputātu un darbinieku darba telpās nav 2016. gada budžeta prioritāte;

Drošība

| 22. | uzsver, ka pašreizējā situācijā par svarīgāko prioritāti būtu jānosaka Parlamenta telpu drošība; uzsver, ka Parlamentam būs jāveic jauni pasākumi, kas nepieciešami, lai pastiprinātu gan iekšējo, gan ārējo drošību, gan kiberdrošību, vienlaikus paturot Parlamenta telpas atvērtas Eiropas pilsoņiem; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka pašreizējā situācijā par svarīgāko prioritāti būtu jānosaka Parlamenta telpu drošība; uzsver, ka Parlamentam būs jāveic jauni pasākumi, kas nepieciešami, lai pastiprinātu gan iekšējo, gan ārējo drošību, gan kiberdrošību, vienlaikus paturot Parlamenta telpas atvērtas Eiropas pilsoņiem;

| 23. | šajā sakarībā prasa ģenerālsekretāram iesniegt Budžeta komitejai vispārēju novērtējumu par drošības pasākumiem, kurus Parlaments ir veicis, kopš tika pieņemts lēmums par Parlamenta drošības pakalpojumu internalizēšanu (Prezidija 2012. gada jūnija lēmums), un šo pasākumu ietekmi uz budžetu, un sniegt pārskatu par pasākumiem, kurus plānots veikt, lai pastiprinātu Parlamenta drošību tā telpās un ārpus tām, kā arī par šo pasākumu ietekmi uz 2016. gada budžetu; prasa sniegt informāciju par finansiālajām sekām saistībā ar iestāžu vienošanos par administratīvo sadarbību drošības jomā; |
| --- | --- |

23.

šajā sakarībā prasa ģenerālsekretāram iesniegt Budžeta komitejai vispārēju novērtējumu par drošības pasākumiem, kurus Parlaments ir veicis, kopš tika pieņemts lēmums par Parlamenta drošības pakalpojumu internalizēšanu (Prezidija 2012. gada jūnija lēmums), un šo pasākumu ietekmi uz budžetu, un sniegt pārskatu par pasākumiem, kurus plānots veikt, lai pastiprinātu Parlamenta drošību tā telpās un ārpus tām, kā arī par šo pasākumu ietekmi uz 2016. gada budžetu; prasa sniegt informāciju par finansiālajām sekām saistībā ar iestāžu vienošanos par administratīvo sadarbību drošības jomā;

Kiberdrošība

| 24. | uzskata, ka, pieaugot elektronisko plašsaziņas līdzekļu un iekārtu izmantošanai, īpaša uzmanība būtu jāpievērš IT drošībai, lai garantētu Parlamenta informācijas un komunikāciju sistēmu augstāko iespējamo drošības līmeni; uzskata, ka jebkādi pasākumi šajā jomā jāveic, pamatojoties uz Parlamenta vajadzību skaidru izvērtējumu, un par tiem jālemj saistībā ar budžeta procedūru; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka, pieaugot elektronisko plašsaziņas līdzekļu un iekārtu izmantošanai, īpaša uzmanība būtu jāpievērš IT drošībai, lai garantētu Parlamenta informācijas un komunikāciju sistēmu augstāko iespējamo drošības līmeni; uzskata, ka jebkādi pasākumi šajā jomā jāveic, pamatojoties uz Parlamenta vajadzību skaidru izvērtējumu, un par tiem jālemj saistībā ar budžeta procedūru;

Ēku politika

| 25. | atgādina, ka pašlaik tiek pārskatīta Prezidija 2010. gadā pieņemtā vidēja termiņa stratēģija ēku politikas jomā; aicina ģenerālsekretāru pēc iespējas drīzāk un vēlākais līdz 2015. gada augustam pirms budžeta lasījuma Parlamentā 2015. gada rudenī iesniegt Budžeta komitejai jaunu vidēja termiņa stratēģiju ēku politikas jomā; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka pašlaik tiek pārskatīta Prezidija 2010. gadā pieņemtā vidēja termiņa stratēģija ēku politikas jomā; aicina ģenerālsekretāru pēc iespējas drīzāk un vēlākais līdz 2015. gada augustam pirms budžeta lasījuma Parlamentā 2015. gada rudenī iesniegt Budžeta komitejai jaunu vidēja termiņa stratēģiju ēku politikas jomā;

| 26. | atkārtoti norāda, ka ilgtermiņa ieguldījumi, tādi kā Parlamenta ēku projekti, ir jāīsteno piesardzīgi un pārredzami; prasa veikt stingru izmaksu pārvaldību, projektu plānošanu un uzraudzību; atkārtoti prasa, lai lēmumu pieņemšanas process ēku politikas jomā būtu pārredzams un tā pamatā būtu agri saņemta informācija, pienācīgi ņemot vērā Finanšu regulas 203. pantu; |
| --- | --- |

26.

atkārtoti norāda, ka ilgtermiņa ieguldījumi, tādi kā Parlamenta ēku projekti, ir jāīsteno piesardzīgi un pārredzami; prasa veikt stingru izmaksu pārvaldību, projektu plānošanu un uzraudzību; atkārtoti prasa, lai lēmumu pieņemšanas process ēku politikas jomā būtu pārredzams un tā pamatā būtu agri saņemta informācija, pienācīgi ņemot vērā Finanšu regulas 203. pantu;

| 27. | aicina atbildīgos priekšsēdētāja vietniekus iesniegt kompetentajai komitejai jaunu vidēja termiņa stratēģiju par ēkām, kā arī progresa ziņojumu par KAD ēku, tostarp šā projekta finansēšanas iespējām; pamatojoties uz to, budžeta lasījuma laikā izlems par KAD ēkai paredzētā finansējuma iekļaušanu 2016. gada budžetā, ņemot vērā iespējamos ietaupījumus, kas tiks gūti, samazinot procentu maksājumus; |
| --- | --- |

27.

aicina atbildīgos priekšsēdētāja vietniekus iesniegt kompetentajai komitejai jaunu vidēja termiņa stratēģiju par ēkām, kā arī progresa ziņojumu par KAD ēku, tostarp šā projekta finansēšanas iespējām; pamatojoties uz to, budžeta lasījuma laikā izlems par KAD ēkai paredzētā finansējuma iekļaušanu 2016. gada budžetā, ņemot vērā iespējamos ietaupījumus, kas tiks gūti, samazinot procentu maksājumus;

| 28. | atgādina, ka KAD ēkas celtniecības dēļ kopējie ikgadējie maksājumi nākotnē būs daudz mazāki nekā līdzvērtīga īpašuma nomas izmaksas; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka KAD ēkas celtniecības dēļ kopējie ikgadējie maksājumi nākotnē būs daudz mazāki nekā līdzvērtīga īpašuma nomas izmaksas;

Komunikācija

| 29. | aicina ģenerālsekretāru ziņot Budžeta komitejai par 2014. gadā notikušo Parlamenta vēlēšanu kampaņas novērtēšanu, kā arī vispārējai sabiedrībai paredzētu Parlamenta komunikācijas pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

29.

aicina ģenerālsekretāru ziņot Budžeta komitejai par 2014. gadā notikušo Parlamenta vēlēšanu kampaņas novērtēšanu, kā arī vispārējai sabiedrībai paredzētu Parlamenta komunikācijas pasākumu efektivitāti;

| 30. | stingri uzskata, ka deputātu primārais pienākums ir likumdošanas darbs; tādēļ uzskata, ka šajā nolūkā, ņemot vērā plašsaziņas līdzekļu interesi, sociālo plašsaziņas līdzekļu augošo nozīmi un deputātu papildu vajadzības parasto plenārsēžu laikā, par prioritāti būtu jānosaka saziņa ar sabiedrību un citām ieinteresētajām personām un jāmodernizē tehniskais aprīkojums un ar plašsaziņas līdzekļiem saistītie pakalpojumi; |
| --- | --- |

30.

stingri uzskata, ka deputātu primārais pienākums ir likumdošanas darbs; tādēļ uzskata, ka šajā nolūkā, ņemot vērā plašsaziņas līdzekļu interesi, sociālo plašsaziņas līdzekļu augošo nozīmi un deputātu papildu vajadzības parasto plenārsēžu laikā, par prioritāti būtu jānosaka saziņa ar sabiedrību un citām ieinteresētajām personām un jāmodernizē tehniskais aprīkojums un ar plašsaziņas līdzekļiem saistītie pakalpojumi;

| 31. | prasa Prezidijam nodrošināt pirmo Eiropas Jaunatnes dienu neatkarīgu novērtēšanu, pirms tiek rīkots otrs pasākums; |
| --- | --- |

31.

prasa Prezidijam nodrošināt pirmo Eiropas Jaunatnes dienu neatkarīgu novērtēšanu, pirms tiek rīkots otrs pasākums;

Parlamenta vides pēdas nospiedums

| 32. | atkārtoti norāda, ka Parlamenta pienākums ir rīkoties ilgtspējīgi; atzinīgi vērtē centienus veidot “bezpapīra” vidi un pašreizējo vērtīgo darbu, īstenojot EMAS pieeju; uzskata, ka EMAS procesam ir vajadzīgs nepārtraukts budžeta atbalsts; |
| --- | --- |

32.

atkārtoti norāda, ka Parlamenta pienākums ir rīkoties ilgtspējīgi; atzinīgi vērtē centienus veidot “bezpapīra” vidi un pašreizējo vērtīgo darbu, īstenojot EMAS pieeju; uzskata, ka EMAS procesam ir vajadzīgs nepārtraukts budžeta atbalsts;

| 33. | prasa izvērtēt rezultātus, kas gūti, piemērojot nostāju par brīvprātīgu izvēli attiecībā uz biznesa klases izmantošanu īsiem lidojumiem; |
| --- | --- |

33.

prasa izvērtēt rezultātus, kas gūti, piemērojot nostāju par brīvprātīgu izvēli attiecībā uz biznesa klases izmantošanu īsiem lidojumiem;

Eiropas vēstures nams

| 34. | ņem vērā, ka 2016. gadā ir paredzēta Eiropas vēstures nama atklāšana; prasa, lai ģenerālsekretārs savlaicīgi pirms Parlamenta lasījuma 2015. gada rudenī iesniegtu atjauninātu budžeta plānu par darbības izdevumiem, kas paredzēti nākamajos piecos gados pēc Eiropas vēstures nama atklāšanas, tostarp Komisijas līdzdalību; atgādina, ka Savienības 2014. gada budžeta III iedaļā tika izveidota jauna budžeta pozīcija 16 03 04 “Eiropas vēstures nams”, kas bija paredzēta Komisijas ieguldījumam Eiropas vēstures nama darbības izdevumu segšanā; |
| --- | --- |

34.

ņem vērā, ka 2016. gadā ir paredzēta Eiropas vēstures nama atklāšana; prasa, lai ģenerālsekretārs savlaicīgi pirms Parlamenta lasījuma 2015. gada rudenī iesniegtu atjauninātu budžeta plānu par darbības izdevumiem, kas paredzēti nākamajos piecos gados pēc Eiropas vēstures nama atklāšanas, tostarp Komisijas līdzdalību; atgādina, ka Savienības 2014. gada budžeta III iedaļā tika izveidota jauna budžeta pozīcija 16 03 04 “Eiropas vēstures nams”, kas bija paredzēta Komisijas ieguldījumam Eiropas vēstures nama darbības izdevumu segšanā;

Ar personālu saistītie pasākumi

| 35. | uzsver, ka 2016. gadā būtu jāturpina īstenot mērķi saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu par 5 %, kā tika nolemts, vienojoties par DFS 2014.–2020. gadam; atzinīgi vērtē apstiprinājumu par to, ka darbinieku skaita samazināšanas pasākumus nepiemēros politiskajām grupām, kas pilnībā atbilst iepriekšminētajām Parlamenta rezolūcijām par 2014. un 2015. gada budžetu; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka 2016. gadā būtu jāturpina īstenot mērķi saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu par 5 %, kā tika nolemts, vienojoties par DFS 2014.–2020. gadam; atzinīgi vērtē apstiprinājumu par to, ka darbinieku skaita samazināšanas pasākumus nepiemēros politiskajām grupām, kas pilnībā atbilst iepriekšminētajām Parlamenta rezolūcijām par 2014. un 2015. gada budžetu;

| 36. | norāda, ka 2016. gadā ir ierosināts svītrot no Parlamenta Ģenerālsekretariāta štatu saraksta 57 štata vietas, tādējādi ietaupot aptuveni EUR 1,8 miljonus, ņemot vērā to, ka dažas no šīm štata vietām pašlaik nav aizpildītas un pārējie darbinieki gada laikā vai nu pensionēsies, vai tiks pārcelti citā amatā; norāda, ka ir ierosināts svītrot no Parlamenta štatu saraksta vēl divas štata vietas un pārcelt tās uz Komisiju saistībā ar diviem tās pārvaldītiem starpiestāžu IT projektiem, un attiecīgi 2016. gadā šīs divas papildu štata vietas iekļaut Komisijas štatu sarakstā; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka 2016. gadā ir ierosināts svītrot no Parlamenta Ģenerālsekretariāta štatu saraksta 57 štata vietas, tādējādi ietaupot aptuveni EUR 1,8 miljonus, ņemot vērā to, ka dažas no šīm štata vietām pašlaik nav aizpildītas un pārējie darbinieki gada laikā vai nu pensionēsies, vai tiks pārcelti citā amatā; norāda, ka ir ierosināts svītrot no Parlamenta štatu saraksta vēl divas štata vietas un pārcelt tās uz Komisiju saistībā ar diviem tās pārvaldītiem starpiestāžu IT projektiem, un attiecīgi 2016. gadā šīs divas papildu štata vietas iekļaut Komisijas štatu sarakstā;

| 37. | atbalsta ģenerālsekretāra priekšlikumu izveidot 25 papildu štata vietas, lai stiprinātu DG SAFE un uzlabotu drošības sistēmu efektivitāti Parlamenta telpās un ārpus tām un ēku ugunsdrošību, kā arī Parlamenta telpās nodrošinātu deputātiem, personālam un augsta līmeņa viesiem atbilstīgu aizsardzību; prasa norādīt precīzas izmaksas, ko rada šīs štata vietas; tomēr uzskata, ka drošības sistēma ārpus Parlamenta telpām būtu jānodrošina Beļģijas iestādēm; |
| --- | --- |

37.

atbalsta ģenerālsekretāra priekšlikumu izveidot 25 papildu štata vietas, lai stiprinātu DG SAFE un uzlabotu drošības sistēmu efektivitāti Parlamenta telpās un ārpus tām un ēku ugunsdrošību, kā arī Parlamenta telpās nodrošinātu deputātiem, personālam un augsta līmeņa viesiem atbilstīgu aizsardzību; prasa norādīt precīzas izmaksas, ko rada šīs štata vietas; tomēr uzskata, ka drošības sistēma ārpus Parlamenta telpām būtu jānodrošina Beļģijas iestādēm;

| 38. | atzinīgi vērtē priekšlikumu pastiprināt Parlamenta komiteju sekretariātus, lai nodrošinātu deputātiem nepieciešamo atbalstu pārbaudes pienākumu veikšanā, īpašu uzmanību pievēršot tām Parlamenta komitejām, kuru pārziņā pašlaik ir vai turpmāk gaidāms vislielākais īstenošanas un deleģēto aktu skaits; uzsver, ka darbinieku skaita palielināšana būtu jāveic ar pārcelšanu; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē priekšlikumu pastiprināt Parlamenta komiteju sekretariātus, lai nodrošinātu deputātiem nepieciešamo atbalstu pārbaudes pienākumu veikšanā, īpašu uzmanību pievēršot tām Parlamenta komitejām, kuru pārziņā pašlaik ir vai turpmāk gaidāms vislielākais īstenošanas un deleģēto aktu skaits; uzsver, ka darbinieku skaita palielināšana būtu jāveic ar pārcelšanu;

| 39. | šajā sakarībā ņem vērā to, ka ģenerālsekretārs ierosina izveidot 20 papildu štata vietas, lai stiprinātu attiecīgo Parlamenta komiteju (ECON, ENVI, ITRE, TRAN un LIBE) sekretariātus; |
| --- | --- |

39.

šajā sakarībā ņem vērā to, ka ģenerālsekretārs ierosina izveidot 20 papildu štata vietas, lai stiprinātu attiecīgo Parlamenta komiteju (ECON, ENVI, ITRE, TRAN un LIBE) sekretariātus;

| 40. | aicina ģenerālsekretāru iesniegt Budžeta komitejai pilnīgu pārskatu par štata vietu skaita attīstību Parlamentā un to, kas līdz šim ir paveikts, lai sasniegtu mērķi attiecībā uz štata vietu samazināšana par 5 %, un ko ir plānots darīt, lai šo mērķi sasniegtu noteiktajā termiņā, kā arī par to, kādas štata vietu skaita atsauces tiek izmantotas štatu sarakstā, lai šo mērķi sasniegtu; |
| --- | --- |

40.

aicina ģenerālsekretāru iesniegt Budžeta komitejai pilnīgu pārskatu par štata vietu skaita attīstību Parlamentā un to, kas līdz šim ir paveikts, lai sasniegtu mērķi attiecībā uz štata vietu samazināšana par 5 %, un ko ir plānots darīt, lai šo mērķi sasniegtu noteiktajā termiņā, kā arī par to, kādas štata vietu skaita atsauces tiek izmantotas štatu sarakstā, lai šo mērķi sasniegtu;

Nobeiguma secinājumi

| 41. | pieņem 2016. finanšu gada tāmi; |
| --- | --- |

41.

pieņem 2016. finanšu gada tāmi;

| 42. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un tāmi nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

42.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un tāmi nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(4)  OV L 287, 29.10.2013., 15. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0437.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0036.

---

Ceturtdiena, 2015. gada 30. aprīļa

| 21.9.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/194 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/194

---

P8_TA(2015)0177

Ārkārtas tirdzniecības pasākumi tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu, un aptur tās piemērošanu attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 30. aprīlī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu, un aptur tās piemērošanu attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 346/41)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Regula (EK) Nr. 1215/2009 neparedz iespēju uz laiku apturēt ārkārtas tirdzniecības pasākumu piešķiršanu gadījumos, kad šo pasākumu izmantotāji nopietni un sistemātiski pārkāpj cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pamatprincipus. Ir lietderīgi ieviest šādu iespēju, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad kādā no valstīm un teritorijām, kuras piedalās Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesā vai ir ar to saistītas, nopietni un sistemātiski tiek pārkāpti cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pamatprincipi, var ātri rīkoties. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Regula (EK) Nr. 1215/2009 neparedz iespēju uz laiku apturēt ārkārtas tirdzniecības pasākumu piešķiršanu gadījumos, kad šo pasākumu izmantotāji nopietni un sistemātiski pārkāpj cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pamatprincipus. Ir lietderīgi ieviest šādu iespēju, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad kādā no valstīm un teritorijām, kuras piedalās Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesā vai ir ar to saistītas, nopietni un sistemātiski tiek pārkāpti cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pamatprincipi, var ātri rīkoties.

| (2) | Regula (EK) Nr. 1215/2009 neparedz iespēju uz laiku apturēt ārkārtas tirdzniecības pasākumu piešķiršanu gadījumos, kad šo pasākumu izmantotāji nopietni un sistemātiski pārkāpj cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pamatprincipus. Ir lietderīgi ieviest šādu iespēju, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad kādā no valstīm un teritorijām, kuras piedalās Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesā vai ir ar to saistītas, nopietni un sistemātiski tiek pārkāpti cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pamatprincipi, var ātri rīkoties.
  Lai panāktu progresu pievienošanās procesā, ir jāievēro demokrātijas principi, tiesiskums, cilvēktiesības un jāaizsargā minoritātes. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EK) Nr. 1215/2009 neparedz iespēju uz laiku apturēt ārkārtas tirdzniecības pasākumu piešķiršanu gadījumos, kad šo pasākumu izmantotāji nopietni un sistemātiski pārkāpj cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pamatprincipus. Ir lietderīgi ieviest šādu iespēju, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad kādā no valstīm un teritorijām, kuras piedalās Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesā vai ir ar to saistītas, nopietni un sistemātiski tiek pārkāpti cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pamatprincipi, var ātri rīkoties.
  Lai panāktu progresu pievienošanās procesā, ir jāievēro demokrātijas principi, tiesiskums, cilvēktiesības un jāaizsargā minoritātes.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Kopš stabilizācijas un asociācijas procesa sākšanas ir noslēgti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumi ar visām iesaistītajām Rietumbalkānu valstīm, izņemot Bosniju un Hercegovinu un Kosovu (1).
  Padome 2013. gada jūnijā ir pilnvarojusi Komisiju sākt
  sarunas par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Kosovu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Kopš stabilizācijas un asociācijas procesa sākšanas ir noslēgti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumi ar visām iesaistītajām Rietumbalkānu valstīm, izņemot Bosniju un Hercegovinu un Kosovu (1).
  Padome 2013. gada jūnijā ir pilnvarojusi Komisiju sākt
  sarunas par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Kosovu.

| (5) | Kopš stabilizācijas un asociācijas procesa sākšanas ir noslēgti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumi ar visām iesaistītajām Rietumbalkānu valstīm, izņemot Bosniju un Hercegovinu un Kosovu (2). Sarunas par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Kosovu
  tika noslēgtas 2014. gada maijā, un nolīgums tika parafēts 2014. gada jūlijā
  . |
| --- | --- |

(5)

Kopš stabilizācijas un asociācijas procesa sākšanas ir noslēgti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumi ar visām iesaistītajām Rietumbalkānu valstīm, izņemot Bosniju un Hercegovinu un Kosovu (2). Sarunas par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Kosovu
  tika noslēgtas 2014. gada maijā, un nolīgums tika parafēts 2014. gada jūlijā
  .

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Tomēr Bosnija un Hercegovina vēl nav piekritusi pielāgot tirdzniecības koncesijas, kas piešķirtas saskaņā ar pagaidu nolīgumu, lai ņemtu vērā preferenciālo tradicionālo tirdzniecību starp Horvātiju un Bosniju un Hercegovinu Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīguma (CBTN) ietvaros. Gadījumā, ja līdz šīs regulas pieņemšanai Eiropas Savienība un Bosnija un Hercegovina nebūs parakstījušas un provizoriski piemērojušas vienošanos par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā un pagaidu nolīgumā paredzēto tirdzniecības koncesiju pielāgošanu, Bosnijai un Hercegovinai piešķirtās preferences būtu jāaptur no 2016. gada 1. janvāra. Tiklīdz Bosnija un Hercegovina un Eiropas Savienība būs parakstījušas un provizoriski piemērojušas vienošanos par tirdzniecības koncesiju pielāgošanu pagaidu nolīgumā, minētās preferences būtu jāatjauno, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Tomēr Bosnija un Hercegovina vēl nav piekritusi pielāgot tirdzniecības koncesijas, kas piešķirtas saskaņā ar pagaidu nolīgumu, lai ņemtu vērā preferenciālo tradicionālo tirdzniecību starp Horvātiju un Bosniju un Hercegovinu Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīguma (CBTN) ietvaros. Gadījumā, ja līdz šīs regulas pieņemšanai Eiropas Savienība un Bosnija un Hercegovina nebūs parakstījušas un provizoriski piemērojušas vienošanos par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā un pagaidu nolīgumā paredzēto tirdzniecības koncesiju pielāgošanu, Bosnijai un Hercegovinai piešķirtās preferences būtu jāaptur no 2016. gada 1. janvāra. Tiklīdz Bosnija un Hercegovina un Eiropas Savienība būs parakstījušas un provizoriski piemērojušas vienošanos par tirdzniecības koncesiju pielāgošanu pagaidu nolīgumā, minētās preferences būtu jāatjauno,

| (7) | Tomēr Bosnija un Hercegovina vēl nav piekritusi pielāgot tirdzniecības koncesijas, kas piešķirtas saskaņā ar pagaidu nolīgumu, lai ņemtu vērā preferenciālo tradicionālo tirdzniecību starp Horvātiju un Bosniju un Hercegovinu Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīguma (CBTN) ietvaros. Gadījumā, ja līdz šīs regulas pieņemšanai Eiropas Savienība un Bosnija un Hercegovina nebūs parakstījušas un provizoriski piemērojušas vienošanos par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā un pagaidu nolīgumā paredzēto tirdzniecības koncesiju pielāgošanu, Bosnijai un Hercegovinai piešķirtās preferences būtu jāaptur no 2016. gada 1. janvāra. Tiklīdz Bosnija un Hercegovina un Eiropas Savienība būs parakstījušas un provizoriski piemērojušas vienošanos par tirdzniecības koncesiju pielāgošanu pagaidu nolīgumā, minētās preferences būtu jāatjauno,
  Bosnijas un Hercegovinas iestādēm un Komisijai būtu divkārt jācenšas līdz 2016. gada 1. janvārim saskaņā ar pagaidu nolīgumu rast savstarpēji pieņemamu risinājumu, jo īpaši pārrobežu tirdzniecības jomā. |
| --- | --- |

(7)

Tomēr Bosnija un Hercegovina vēl nav piekritusi pielāgot tirdzniecības koncesijas, kas piešķirtas saskaņā ar pagaidu nolīgumu, lai ņemtu vērā preferenciālo tradicionālo tirdzniecību starp Horvātiju un Bosniju un Hercegovinu Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīguma (CBTN) ietvaros. Gadījumā, ja līdz šīs regulas pieņemšanai Eiropas Savienība un Bosnija un Hercegovina nebūs parakstījušas un provizoriski piemērojušas vienošanos par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā un pagaidu nolīgumā paredzēto tirdzniecības koncesiju pielāgošanu, Bosnijai un Hercegovinai piešķirtās preferences būtu jāaptur no 2016. gada 1. janvāra. Tiklīdz Bosnija un Hercegovina un Eiropas Savienība būs parakstījušas un provizoriski piemērojušas vienošanos par tirdzniecības koncesiju pielāgošanu pagaidu nolīgumā, minētās preferences būtu jāatjauno,
  Bosnijas un Hercegovinas iestādēm un Komisijai būtu divkārt jācenšas līdz 2016. gada 1. janvārim saskaņā ar pagaidu nolīgumu rast savstarpēji pieņemamu risinājumu, jo īpaši pārrobežu tirdzniecības jomā.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Būtu jāņem vērā attiecīgo Rietumbalkānu valstu un teritoriju nepārtrauktā virzība uz dalību Eiropas Savienībā, kā arī tas, ka Horvātija jau ir pievienojusies Eiropas Savienībai un ka līdz ar to ir jāpielāgo ar Bosniju un Hercegovinu noslēgtais pagaidu nolīgums. Šajā sakarībā būtu arī jāņem vērā Ārlietu padomes 2014. gada 15. decembra secinājumos paustā Savienības nepārprotamā apņemšanās atbalstīt Bosnijas un Hercegovinas ES perspektīvu. Šajos secinājumos tika atkārtoti norādīts, ka Bosnijas un Hercegovinas politiskajai vadībai būtu visu attiecīgo iestāžu darbā jāiekļauj integrācijai Eiropas Savienībai nepieciešamās reformas un ka būtu jāpanāk visu pār valdības līmeņu funkcionalitāte un efektivitāte, lai Bosnija un Hercegovina varētu sagatavoties gaidāmajai dalībai ES. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Būtu jāņem vērā attiecīgo Rietumbalkānu valstu un teritoriju nepārtrauktā virzība uz dalību Eiropas Savienībā, kā arī tas, ka Horvātija jau ir pievienojusies Eiropas Savienībai un ka līdz ar to ir jāpielāgo ar Bosniju un Hercegovinu noslēgtais pagaidu nolīgums. Šajā sakarībā būtu arī jāņem vērā Ārlietu padomes 2014. gada 15. decembra secinājumos paustā Savienības nepārprotamā apņemšanās atbalstīt Bosnijas un Hercegovinas ES perspektīvu. Šajos secinājumos tika atkārtoti norādīts, ka Bosnijas un Hercegovinas politiskajai vadībai būtu visu attiecīgo iestāžu darbā jāiekļauj integrācijai Eiropas Savienībai nepieciešamās reformas un ka būtu jāpanāk visu pār valdības līmeņu funkcionalitāte un efektivitāte, lai Bosnija un Hercegovina varētu sagatavoties gaidāmajai dalībai ES.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

7.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7b) | Eiropas Savienība saglabā apņemšanos atbalstīt Bosnijas un Hercegovinas Eiropas perspektīvu un sagaida, ka valsts politiskā vadība īstenos reformas ar mērķi veicināt funkcionālas iestādes un nodrošināt līdzvērtīgas tiesības trijām vēsturiskajām tautām un visiem Bosnijas un Hercegovinas pilsoņiem, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7b)

Eiropas Savienība saglabā apņemšanos atbalstīt Bosnijas un Hercegovinas Eiropas perspektīvu un sagaida, ka valsts politiskā vadība īstenos reformas ar mērķi veicināt funkcionālas iestādes un nodrošināt līdzvērtīgas tiesības trijām vēsturiskajām tautām un visiem Bosnijas un Hercegovinas pilsoņiem,

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

1. pants – - 1. punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1215/2009

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Regulā iekļauj šādu apsvērumu: |
| | | |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1)
     
  Regulā iekļauj šādu apsvērumu:

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

1. pants – 1.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1215/2009

2. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a)
     
  Regulas 2. panta 3. punktu aizstāj ar šo: |
| 3.   Ja kāda valsts vai teritorija neievēro
  1. vai 2. punktu
  , Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, var pilnībā vai daļēji apturēt attiecīgās valsts vai teritorijas tiesības izmantot šajā regulā noteiktās priekšrocības. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 4. punktā. | “3.   Ja kāda valsts vai teritorija neievēro
  1. punkta a) vai b) apakšpunktu
  , Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, var pilnībā vai daļēji apturēt attiecīgās valsts vai teritorijas tiesības izmantot šajā regulā noteiktās priekšrocības. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 4. punktā.”; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

1.a)
     
  Regulas 2. panta 3. punktu aizstāj ar šo:

3.   Ja kāda valsts vai teritorija neievēro
  1. vai 2. punktu
  , Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, var pilnībā vai daļēji apturēt attiecīgās valsts vai teritorijas tiesības izmantot šajā regulā noteiktās priekšrocības. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 4. punktā.

“3.   Ja kāda valsts vai teritorija neievēro
  1. punkta a) vai b) apakšpunktu
  , Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, var pilnībā vai daļēji apturēt attiecīgās valsts vai teritorijas tiesības izmantot šajā regulā noteiktās priekšrocības. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 4. punktā.”;

Grozījums Nr. 8

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1.b punkts (jauns)

1. pants – 1.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1215/2009

7. pants – c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b)
     
  Regulas 7. pantā pievieno šādu punktu: |
| | “c) | attiecīgās valsts vai teritorijas tiesību izmantot šajā regulā noteiktās priekšrocības pilnīgu vai daļēju apturēšanu gadījumā, ja attiecīgā valsts vai teritorija neievēro šīs regulas 2. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā un 2. panta 2. punktā paredzētos nosacījumus.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b)
     
  Regulas 7. pantā pievieno šādu punktu:

1.b)

Regulas 7. pantā pievieno šādu punktu:

“c)

attiecīgās valsts vai teritorijas tiesību izmantot šajā regulā noteiktās priekšrocības pilnīgu vai daļēju apturēšanu gadījumā, ja attiecīgā valsts vai teritorija neievēro šīs regulas 2. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā un 2. panta 2. punktā paredzētos nosacījumus.”;

Grozījums Nr. 9

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1.c punkts (jauns)

1. pants – 1.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1215/2009

10. pants – 1. punkts – 1. apakšpunkts – ievadfrāze

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.c)
     
  Regulas 10. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šo: |
| 1.   Ja Komisija konstatē pietiekamus pierādījumus par krāpšanu vai par to, ka nav nodrošināta administratīvā sadarbība, kas vajadzīga, lai pārbaudītu izcelsmes apliecinājumu, vai ja ievērojami palielinās eksports uz Kopienu, pārsniedzot parasto ražošanas līmeni un parasto eksporta daudzumu, vai arī ja valstis un teritorijas, kas minētas 1. pantā, neievēro 2. panta
  1. punktu
  , tā var veikt pasākumus, lai pilnīgi vai daļēji uz trim mēnešiem atliktu šajā regulā paredzēto režīmu, ar noteikumu, ka tā vispirms ir: | “1.   Ja Komisija konstatē pietiekamus pierādījumus par krāpšanu vai par to, ka nav nodrošināta administratīvā sadarbība, kas vajadzīga, lai pārbaudītu izcelsmes apliecinājumu, vai ja ievērojami palielinās eksports uz Kopienu, pārsniedzot parasto ražošanas līmeni un parasto eksporta daudzumu, vai arī ja valstis un teritorijas, kas minētas 1. pantā, neievēro 2. panta
  1. punkta a) un b) apakšpunktu
  , tā var veikt pasākumus, lai pilnīgi vai daļēji uz trim mēnešiem atliktu šajā regulā paredzēto režīmu, ar noteikumu, ka tā vispirms ir:”; |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c)
     
  Regulas 10. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šo:

1.c)

Regulas 10. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šo:

1.   Ja Komisija konstatē pietiekamus pierādījumus par krāpšanu vai par to, ka nav nodrošināta administratīvā sadarbība, kas vajadzīga, lai pārbaudītu izcelsmes apliecinājumu, vai ja ievērojami palielinās eksports uz Kopienu, pārsniedzot parasto ražošanas līmeni un parasto eksporta daudzumu, vai arī ja valstis un teritorijas, kas minētas 1. pantā, neievēro 2. panta
  1. punktu
  , tā var veikt pasākumus, lai pilnīgi vai daļēji uz trim mēnešiem atliktu šajā regulā paredzēto režīmu, ar noteikumu, ka tā vispirms ir:

1. punktu

“1.   Ja Komisija konstatē pietiekamus pierādījumus par krāpšanu vai par to, ka nav nodrošināta administratīvā sadarbība, kas vajadzīga, lai pārbaudītu izcelsmes apliecinājumu, vai ja ievērojami palielinās eksports uz Kopienu, pārsniedzot parasto ražošanas līmeni un parasto eksporta daudzumu, vai arī ja valstis un teritorijas, kas minētas 1. pantā, neievēro 2. panta
  1. punkta a) un b) apakšpunktu
  , tā var veikt pasākumus, lai pilnīgi vai daļēji uz trim mēnešiem atliktu šajā regulā paredzēto režīmu, ar noteikumu, ka tā vispirms ir:”;

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 61. panta 2. punkta otro daļu (A8-0060/2015).

1

(1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

1

(2)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

2

---