# Úradný vestník C 384/2016

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 384 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5918. októbra 2016 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 384

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5918. októbra 2016

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2016/C 384/01 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.8185 – Atlantia/EDF/ACA) (
  1
  ) | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2016/C 384/01

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.8185 – Atlantia/EDF/ACA) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Rada |
| 2016/C 384/02 | Oznámenie určené osobám, na ktoré sa vzťahujú opatrenia ustanovené v rozhodnutí Rady 2010/638/SZBP, zmenenom rozhodnutím Rady 2016/1839, a v nariadení Rady (EÚ) č. 1284/2009 o reštriktívnych opatreniach voči Guinejskej republike | 2 |
| | Európska komisia |
| 2016/C 384/03 | Výmenný kurz eura | 3 |
| 2016/C 384/04 | Vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 14. októbra 2016 týkajúce sa uverejnenia jednotného dokumentu uvedeného v článku 94 ods. 1 písm. d) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 a odkazu na uverejnenie špecifikácie výrobku vzťahujúcej sa na názov v sektore vinohradníctva a vinárstva v Úradnom vestníku Európskej únie [Bürgstadter Berg (CHOP)] | 4 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2016/C 384/05 | Reorganizačné opatrenia – Rozhodnutie o reorganizačnom opatrení voči Euroins România Asigurare Reasigurare SA | 10 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

2016/C 384/02

Oznámenie určené osobám, na ktoré sa vzťahujú opatrenia ustanovené v rozhodnutí Rady 2010/638/SZBP, zmenenom rozhodnutím Rady 2016/1839, a v nariadení Rady (EÚ) č. 1284/2009 o reštriktívnych opatreniach voči Guinejskej republike

2

Európska komisia

2016/C 384/03

Výmenný kurz eura

3

2016/C 384/04

Vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 14. októbra 2016 týkajúce sa uverejnenia jednotného dokumentu uvedeného v článku 94 ods. 1 písm. d) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 a odkazu na uverejnenie špecifikácie výrobku vzťahujúcej sa na názov v sektore vinohradníctva a vinárstva v Úradnom vestníku Európskej únie [Bürgstadter Berg (CHOP)]

Úradnom vestníku Európskej únie

4

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2016/C 384/05

Reorganizačné opatrenia – Rozhodnutie o reorganizačnom opatrení voči Euroins România Asigurare Reasigurare SA

10

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATÍVNE POSTUPY |
| | Európska komisia |
| 2016/C 384/06 | Výzva na predkladanie návrhov – EACEA 40/2016 v rámci programu Erasmus+ – KA3 – Partnerstvá v oblasti OVP – podnikanie zamerané na vzdelávanie prácou a učňovstvo | 11 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY |
| | Európska komisia |
| 2016/C 384/07 | Oznámenie o začatí čiastočného priebežného revízneho prešetrovania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | 15 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2016/C 384/08 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 18 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2016/C 384/09 | Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 19 |

V   Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Európska komisia

2016/C 384/06

Výzva na predkladanie návrhov – EACEA 40/2016 v rámci programu Erasmus+ – KA3 – Partnerstvá v oblasti OVP – podnikanie zamerané na vzdelávanie prácou a učňovstvo

11

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Európska komisia

2016/C 384/07

Oznámenie o začatí čiastočného priebežného revízneho prešetrovania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

15

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2016/C 384/08

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

18

INÉ AKTY

Európska komisia

2016/C 384/09

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

19

---

| | Korigendá |
| --- | --- |
| 2016/C 384/10 | Dodatok k Úradnému vestníku Európskej únie C 291 z 30. novembra 2006 | 22 |

Korigendá

2016/C 384/10

Dodatok k Úradnému vestníku Európskej únie C 291 z 30. novembra 2006

Úradnému vestníku Európskej únie

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 18.10.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 384/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 384/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.8185 – Atlantia/EDF/ACA)

(Text s významom pre EHP)

(2016/C 384/01)

Dňa 12. októbra 2016 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v francúzskom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov. |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov.

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32016M8185. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32016M8185. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

| 18.10.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 384/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 384/2

---

Oznámenie určené osobám, na ktoré sa vzťahujú opatrenia ustanovené v rozhodnutí Rady 2010/638/SZBP, zmenenom rozhodnutím Rady 2016/1839, a v nariadení Rady (EÚ) č. 1284/2009 o reštriktívnych opatreniach voči Guinejskej republike

(2016/C 384/02)

Osoby uvedené v prílohe k rozhodnutiu Rady 2010/638/SZBP (1), zmenenému rozhodnutím Rady (SZBP) 2016/1839 (2), a v prílohe II k nariadeniu Rady (EÚ) č. 1284/2009 (3) sa upozorňujú na nasledujúce skutočnosti.

Rada Európskej únie rozhodla, že osoby, ktoré sú zaradené do zoznamu v uvedených prílohách, naďalej spĺňajú kritérium stanovené v rozhodnutí 2010/638/SZBP a v nariadení (EÚ) 1284/2009 o reštriktívnych opatreniach voči Guinejskej republike, a v dôsledku toho by sa na ne mali naďalej vzťahovať opatrenia obnovené na základe rozhodnutia (SZBP) 2016/1839.

Dotknuté osoby sa upozorňujú na možnosť podať príslušným orgánom príslušného členského štátu alebo štátov, ako sa uvádza na webových stránkach v prílohe III k nariadeniu (EÚ) 1284/2009, žiadosť o získanie povolenia použiť zmrazené finančné prostriedky na základné potreby alebo osobitné platby (pozri článok 8 nariadenia).

Dotknuté osoby môžu do 30. júna 2017 predložiť Rade spolu s podpornou dokumentáciou žiadosť o opätovné posúdenie rozhodnutia zaradiť ich na uvedený zoznam, pričom žiadosť zašlú na túto adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Dotknuté osoby sa tiež upozorňujú na možnosť napadnúť rozhodnutie Rady na Všeobecnom súde Európskej únie v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 275, druhom ods. a článku 263, štvrtom a šiestom ods. Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 280, 26.10.2010, s. 10.

(2)  Ú. v. EÚ L 280, 18.10.2016, s. 32.

(3)  Ú. v. EÚ L 346, 23.12.2009, s. 26.

---

Európska komisia

| 18.10.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 384/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 384/3

---

Výmenný kurz eura (1)

17. októbra 2016

(2016/C 384/03)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,0994 |
| JPY | Japonský jen | 114,46 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4400 |
| GBP | Britská libra | 0,90485 |
| SEK | Švédska koruna | 9,7028 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0872 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 9,0315 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 27,024 |
| HUF | Maďarský forint | 306,93 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,3281 |
| RON | Rumunský lei | 4,5065 |
| TRY | Turecká líra | 3,4017 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4436 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4433 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,5304 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,5433 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5270 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 253,18 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 15,6533 |
| CNY | Čínsky juan | 7,4075 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5065 |
| IDR | Indonézska rupia | 14 355,97 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,6367 |
| PHP | Filipínske peso | 53,357 |
| RUB | Ruský rubeľ | 69,0709 |
| THB | Thajský baht | 38,776 |
| BRL | Brazílsky real | 3,5147 |
| MXN | Mexické peso | 20,8199 |
| INR | Indická rupia | 73,4565 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,0994

JPY

Japonský jen

114,46

DKK

Dánska koruna

7,4400

GBP

Britská libra

0,90485

SEK

Švédska koruna

9,7028

CHF

Švajčiarsky frank

1,0872

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

9,0315

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

27,024

HUF

Maďarský forint

306,93

PLN

Poľský zlotý

4,3281

RON

Rumunský lei

4,5065

TRY

Turecká líra

3,4017

AUD

Austrálsky dolár

1,4436

CAD

Kanadský dolár

1,4433

HKD

Hongkongský dolár

8,5304

NZD

Novozélandský dolár

1,5433

SGD

Singapurský dolár

1,5270

KRW

Juhokórejský won

1 253,18

ZAR

Juhoafrický rand

15,6533

CNY

Čínsky juan

7,4075

HRK

Chorvátska kuna

7,5065

IDR

Indonézska rupia

14 355,97

MYR

Malajzijský ringgit

4,6367

PHP

Filipínske peso

53,357

RUB

Ruský rubeľ

69,0709

THB

Thajský baht

38,776

BRL

Brazílsky real

3,5147

MXN

Mexické peso

20,8199

INR

Indická rupia

73,4565

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 18.10.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 384/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 384/4

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 14. októbra 2016

týkajúce sa uverejnenia jednotného dokumentu uvedeného v článku 94 ods. 1 písm. d) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 a odkazu na uverejnenie špecifikácie výrobku vzťahujúcej sa na názov v sektore vinohradníctva a vinárstva v Úradnom vestníku Európskej únie

[Bürgstadter Berg (CHOP)]

(2016/C 384/04)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 97 ods. 3,

keďže:

| (1) | Nemecko v súlade s ustanoveniami nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 týkajúcimi sa chráneného označenia pôvodu a zemepisného označenia v sektore vinohradníctva a vinárstva požiadalo o ochranu názvu „Bürgstadter Berg“. Komisia žiadosť Nemecka preskúmala v súlade s článkom 97 ods. 2 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(1)

Nemecko v súlade s ustanoveniami nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 týkajúcimi sa chráneného označenia pôvodu a zemepisného označenia v sektore vinohradníctva a vinárstva požiadalo o ochranu názvu „Bürgstadter Berg“. Komisia žiadosť Nemecka preskúmala v súlade s článkom 97 ods. 2 uvedeného nariadenia.

| (2) | Podmienky stanovené v článkoch 93 až 96, v článku 97 ods. 1 a článkoch 100 až 102 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 boli splnené. |
| --- | --- |

(2)

Podmienky stanovené v článkoch 93 až 96, v článku 97 ods. 1 a článkoch 100 až 102 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 boli splnené.

| (3) | Na umožnenie podania námietok v súlade s článkom 98 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 by sa v Úradnom vestníku Európskej únie mal uverejniť jednotný dokument uvedený v článku 94 ods. 1 písm. d) uvedeného nariadenia, ako aj odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku uskutočnené v priebehu predbežného vnútroštátneho postupu preskúmania žiadosti o ochranu názvu „Bürgstadter Berg“, |
| --- | --- |

(3)

Na umožnenie podania námietok v súlade s článkom 98 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 by sa v Úradnom vestníku Európskej únie mal uverejniť jednotný dokument uvedený v článku 94 ods. 1 písm. d) uvedeného nariadenia, ako aj odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku uskutočnené v priebehu predbežného vnútroštátneho postupu preskúmania žiadosti o ochranu názvu „Bürgstadter Berg“,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článok

Jednotný dokument uvedený v článku 94 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 a odkaz na uverejnenie špecifikácie vzťahujúcej sa na názov „Bürgstadter Berg“ (CHOP) sú stanovené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Uverejnením tohto rozhodnutia sa v súlade s článkom 98 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 poskytuje právo vzniesť do dvoch mesiacov od jeho uverejnenia námietku voči ochrane názvu špecifikovaného v prvom odseku tohto článku.

V Bruseli 14. októbra 2016

Za Komisiu

Phil HOGAN

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

---

PRÍLOHA

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1.   Názov (názvy) na zápis do registra

Bürgstadter Berg

2.   Druh zemepisného označenia

CHOP – chránené označenie pôvodu

3.   Kategórie vinárskych výrobkov

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

Víno

| 5. | Akostné šumivé víno |
| --- | --- |

5.

Akostné šumivé víno

4.   Opis vín

Bürgstadter Berg (víno), biele, rosé

Organoleptické vlastnosti

V oblasti Bürgstadter Berg sa vyrába biele víno, červené víno, blanc de noirs a rosé (rosé, weissherbst).

Charakteristickými vlastnosťami výrobkov s chráneným označením pôvodu Bürgstadter Berg sú:

| — | výrazná hustota a plnosť a súčasne elegancia, |
| --- | --- |

—

výrazná hustota a plnosť a súčasne elegancia,

| — | elegancia a jemná štruktúra kyselín v dôsledku nižšej súdržnosti pôdy a nižšej hodnoty pH, než sa bežne vyskytujú v pôdach vo Fransku, |
| --- | --- |

—

elegancia a jemná štruktúra kyselín v dôsledku nižšej súdržnosti pôdy a nižšej hodnoty pH, než sa bežne vyskytujú v pôdach vo Fransku,

| — | mineralita podmienená pestovaním na zvetraných pôdach ľahkého spodného triasu, Vína nie sú v dôsledku geologických podmienok nikdy opulentné ani bohaté, čo je dôvodom, prečo sa vyznačujú výraznou mineralitou, |
| --- | --- |

—

mineralita podmienená pestovaním na zvetraných pôdach ľahkého spodného triasu, Vína nie sú v dôsledku geologických podmienok nikdy opulentné ani bohaté, čo je dôvodom, prečo sa vyznačujú výraznou mineralitou,

| — | jemný ovocný charakter vín (spravidla suchých), špecifický pre odrodu viniča. |
| --- | --- |

—

jemný ovocný charakter vín (spravidla suchých), špecifický pre odrodu viniča.

Pri tradičných, hoci veľmi zriedkavo vyrábaných sladkých vínach (Auslese, Beerenauslese, Trockenbeerenauslese a Eiswein) platia hodnoty nadradeného CHOP Franken.

Všeobecné analytické vlastnosti

| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): | 15 |
| --- | --- |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %): | 7 |
| Minimálna celková kyslosť: | 3,5 v gramoch na liter (vyjadrené ako kyselina vínna) |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter): | 18 |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter): | 200 |

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %):

15

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %):

7

Minimálna celková kyslosť:

3,5 v gramoch na liter (vyjadrené ako kyselina vínna)

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter):

18

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter):

200

Bürgstadter Berg (víno), červené

Organoleptické vlastnosti

V oblasti Bürgstadter Berg sa vyrába biele víno, červené víno, blanc de noirs a rosé (rosé, weissherbst).

Charakteristickými vlastnosťami výrobkov s chráneným označením pôvodu Bürgstadter Berg sú:

| — | výrazná hustota a plnosť a súčasne elegancia, |
| --- | --- |

—

výrazná hustota a plnosť a súčasne elegancia,

| — | elegancia a jemná štruktúra kyselín v dôsledku nižšej súdržnosti pôdy a nižšej hodnoty pH, než sa bežne vyskytujú v pôdach vo Fransku, |
| --- | --- |

—

elegancia a jemná štruktúra kyselín v dôsledku nižšej súdržnosti pôdy a nižšej hodnoty pH, než sa bežne vyskytujú v pôdach vo Fransku,

| — | mineralita podmienená pestovaním na zvetraných pôdach ľahkého spodného triasu, Vína nie sú v dôsledku geologických podmienok nikdy opulentné ani bohaté, čo je dôvodom, prečo sa vyznačujú výraznou mineralitou, |
| --- | --- |

—

mineralita podmienená pestovaním na zvetraných pôdach ľahkého spodného triasu, Vína nie sú v dôsledku geologických podmienok nikdy opulentné ani bohaté, čo je dôvodom, prečo sa vyznačujú výraznou mineralitou,

| — | jemný ovocný charakter vín (spravidla suchých), špecifický pre odrodu viniča. |
| --- | --- |

—

jemný ovocný charakter vín (spravidla suchých), špecifický pre odrodu viniča.

Všeobecné analytické vlastnosti

| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): | 15 |
| --- | --- |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %): | 7 |
| Minimálna celková kyslosť: | 3,5 v gramoch na liter (vyjadrené ako kyselina vínna) |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter): | 20 |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter): | 150 |

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %):

15

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %):

7

Minimálna celková kyslosť:

3,5 v gramoch na liter (vyjadrené ako kyselina vínna)

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter):

20

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter):

150

Bürgstadter Berg (akostné šumivé víno)

Obsah oxidu uhličitého:

Obsah oxidu uhličitého akostného šumivého vína z vymedzených regiónov v uzavretých nádobách pri teplote 20 °C musí vykazovať pretlak minimálne 3,5 bar v dôsledku oxidu uhličitého v roztoku.

Organoleptické vlastnosti

V oblasti Bürgstadter Berg sa vyrába biele víno, červené víno, blanc de noirs a rosé (rosé, weissherbst). Vína s chráneným označením pôvodu „Bürgstadter Berg“ možno použiť na výrobu akostného šumivého vína.

Charakteristickými vlastnosťami výrobkov s chráneným označením pôvodu Bürgstadter Berg sú:

| — | výrazná hustota a plnosť a súčasne elegancia, |
| --- | --- |

—

výrazná hustota a plnosť a súčasne elegancia,

| — | elegancia a jemná štruktúra kyselín v dôsledku nižšej súdržnosti pôdy a nižšej hodnoty pH, než sa bežne vyskytujú v pôdach vo Fransku, |
| --- | --- |

—

elegancia a jemná štruktúra kyselín v dôsledku nižšej súdržnosti pôdy a nižšej hodnoty pH, než sa bežne vyskytujú v pôdach vo Fransku,

| — | mineralita podmienená pestovaním na zvetraných pôdach ľahkého spodného triasu, |
| --- | --- |

—

mineralita podmienená pestovaním na zvetraných pôdach ľahkého spodného triasu,

| — | jemný ovocný charakter šumivých vín (spravidla suchých, t. j. brut), špecifický pre odrodu viniča. |
| --- | --- |

—

jemný ovocný charakter šumivých vín (spravidla suchých, t. j. brut), špecifický pre odrodu viniča.

Všeobecné analytické vlastnosti

| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): | 14 |
| --- | --- |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %): | 9 |
| Minimálna celková kyslosť: | 3,5 v gramoch na liter (vyjadrené ako kyselina vínna) |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter): | 18 |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter): | 185 |

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %):

14

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %):

9

Minimálna celková kyslosť:

3,5 v gramoch na liter (vyjadrené ako kyselina vínna)

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter):

18

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter):

185

5.   Vinárske výrobné postupy

a)   Základné enologické postupy

Bürgstadter Berg (víno), akostné vína

Osobitný enologický postup

Minimálny prirodzený obsah alkoholu/minimálny obsah muštu (vyjadrený v obj. % alkoholu/stupňoch Oechsle)

Akostné vína

| | Alkohol
  obj. % | °Oechsle |
| --- | --- | --- |
| Všetky odrody viniča | 8,0 | 63 |
| Víno vo fľašiach „Bocksbeutel“ | 9,4 | 72 |

Alkohol

obj. %

°Oechsle

Všetky odrody viniča

8,0

63

Víno vo fľašiach „Bocksbeutel“

9,4

72

Obohacovanie: akostné vína možno obohatiť na maximálne 14 obj. % celkového obsahu alkoholu. Pravidlom je, že víno nemožno obohacovať zahusteným hroznovým muštom alebo zahusťovaním prostredníctvom pôsobenia chladu.

Pri ostatných aspektoch sa na výrobu vína s chráneným označením pôvodu „Bürgstadter Berg“ vzťahujú povolené enologické postupy stanovené v nariadení (EÚ) č. 1308/2013, nariadení (ES) č. 606/2009 a vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

Bürgstadter Berg (víno), víno s osobitným prívlastkom

Osobitný enologický postup

Minimálny prirodzený obsah alkoholu/minimálny obsah muštu (vyjadrený v obj. % alkoholu/stupňoch Oechsle)

Víno s osobitnými prívlastkami

| | Alkohol
  obj. % | °Oechsle |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kabinett [kabinetné] |

Alkohol

obj. %

°Oechsle

1.

Kabinett [kabinetné]

Riesling, Silvaner,

10,3

78

Ostatné druhy bieleho vína, Weissherbst, rosé

10,6

80

Červené víno

11,4

85

| 2. | Spätlese |
| --- | --- |

2.

Spätlese

Riesling, Silvaner

11,7

87

Všetky ostatné druhy bieleho vína, červeného vína a rosé

12,2

90

| 3. | Auslese |
| --- | --- |

3.

Auslese

Všetky odrody viniča

13,8

100

| 4. | Beerenauslese |
| --- | --- |

4.

Beerenauslese

Všetky odrody viniča

17,7

125

| 5. | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

5.

Trockenbeerenauslese

Všetky odrody viniča

21,5

150

| 6. | Eiswein |
| --- | --- |

6.

Eiswein

Všetky odrody viniča

17,7

125

Víno s osobitným prívlastkom nemožno obohacovať.

Pri ostatných aspektoch sa na výrobu vína s chráneným označením pôvodu „Bürgstadter Berg“ vzťahujú povolené enologické postupy stanovené v nariadení (EÚ) č. 1308/2013, nariadení (ES) č. 606/2009 a vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

Bürgstadter Berg (akostné šumivé víno) Sekt b. A. (akostné šumivé víno z vymedzených regiónov)

Osobitný enologický postup

Minimálny prirodzený obsah alkoholu/minimálny obsah muštu (vyjadrený v obj. % alkoholu/stupňoch Oechsle)

| | Alkohol
  obj. % | °Oechsle |
| --- | --- | --- |
| Sekt b.A. | | |
| Všetky odrody viniča | 8,0 | 63 |

Alkohol

obj. %

°Oechsle

Sekt b.A.

Všetky odrody viniča

8,0

63

b)   Maximálne výnosy

Bürgstadter Berg (víno, Sekt b. A.)

80 hektolitrov na hektár

6.   Vymedzená oblasť

Chránené označenie pôvodu sa vzťahuje na plochy s povolením pestovať vinič alebo plochy, na ktorých sa dočasne vinič nepestuje, a iné plochy, na ktorých sa vinič nepestuje, vo vymedzenej oblasti Bürgstadt medzi úpätím a okrajom lesa na vrchu Bürgstadter Berg na ľavej strane toku Mohanu.

Rozloha oblasti vrátane plochy chodníkov predstavuje 113,808 ha.

7.   Hlavné muštové odrody

| | Blauer Zweigelt |
| --- | --- |

Blauer Zweigelt

| | Blauer Frühburgunder |
| --- | --- |

Blauer Frühburgunder

| | Weißer Burgunder |
| --- | --- |

Weißer Burgunder

| | Grüner Silvaner |
| --- | --- |

Grüner Silvaner

| | Blauer Spätburgunder |
| --- | --- |

Blauer Spätburgunder

| | Müller Thurgau |
| --- | --- |

Müller Thurgau

| | Weißer Riesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling

| | Chardonnay |
| --- | --- |

Chardonnay

8.   Opis súvislostí

Bürgstadter Berg (víno, Sekt b. A.)

Oblasť Bürgstadter Berg sa výrazným spôsobom podpisuje na vlastnostiach vína a sektu Sekt b. A.

Bürgstadter Berg je oblasť pestovania viniča v juhozápadnej časti pestovateľskej oblasti Fransko. Prevažne južne orientovaný svah nepretržite ovplyvňovaný svetlom s pôdami ľahkého kamenistého spodného triasu podmieňuje ladný a elegantný charakter týchto vín, ako aj ich mimoriadnu osobitosť. Spolu s nízkou hodnotou pH predstavuje jedinečnú črtu vín s CHOP Franken (z oblastí, kde sú pôdy prevažne súdržné). Poloha svahu v kotline a skutočnosť, že sa nachádza medzi stredohoriami Spessart a Odenwald, vytvárajú mikroklímu s mierne vyššou ročnou priemernou teplotou a ročným úhrnom zrážok (650 mm) než sú v oblasti výroby vín s CHOP Franken. Kombinácia týchto daností podmieňuje víno, ktoré sa vďaka svojej elegancii a štruktúre vyníma spomedzi vín s CHOP Franken. Všetky tieto abiotické faktory formujú chuťový profil vín z oblasti Bürgstadter Berg, ktorým sa odlišujú od vín s CHOP Franken. Vína z oblasti Bürgstadter Berg nikdy nie sú opulentné ani bohaté. Delikátna jemná štruktúra kyselín, ktorá je výsledkom pôsobenia menšej súdržnosti pôdy a nižšieho pH než pri väčšie pôd vo Fransku a ktorá je výraznejšia než pri franských vínach z hlavnej časti pestovateľskej oblasti, je typickou vlastnosťou väčšiny vín s CHOP Bürgstadter Berg. Aj jemnú ovocnú arómu, napríklad jemnú broskyňovú arómu vín Riesling a jemný náznak mandlí vo vínach Spätburgunder možno pripísať osobitným geologickým a podnebným podmienkam. Chemické zloženie pôdy a pôdnej vody zabezpečujú živiny/minerálne látky pre korene viniča. Mušty z oblasti Bürgstadter Berg sa v dôsledku nízkeho obsahu vápenca v pôde vyznačujú vysokým obsahom kyselín, a teda nízkymi hodnotami pH. Hodnota pH predstavuje „kyslý dojem“ vína, a preto sa vína z oblasti Bürgstadter Berg vyznačujú kyslejšou, reduktívnou, priamejšou a štíhlejšou chuťou v porovnaní s podobnými vínami z vápenitých pôd. Kyslosť a hodnota pH vín z oblasti Bürgstadter Berg ovplyvňujú mikrobiálnu stabilitu, ako aj mieru možnej tvorby esterov, ktoré ovplyvňujú arómu, a tvorby antokyanínov, ktoré podmieňujú sfarbenie červených vín. Aj jemnú ovocnú arómu, napríklad jemnú broskyňovú arómu vín Riesling a jemný náznak mandlí vo vínach Spätburgunder možno pripísať uvedeným osobitným geologickým a podnebným podmienkam.

Šumivé vína sa vyznačujú podobnými osobitými črtami predmetnej malej oblasti, odkiaľ pochádzajú.

9.   Ďalšie základné podmienky

Bürgstadter Berg (víno, Sekt b. A.)

Právny rámec:

Vo vnútroštátnych právnych predpisoch

Druh ďalšej podmienky:

Ďalšie ustanovenia týkajúce sa označovania

Opis podmienky:

Podmienkou používania chráneného označenia pôvodu a tradičného pojmu na etikete vína je úspešné absolvovanie úradnej kontroly. Len ak sa v rámci tejto úradnej kontroly potvrdí, že víno spĺňa určité konkrétne požiadavky, pridelí sa mu oficiálne úradné kontrolné číslo pozostávajúce z viacerých číslic (A. P. Nr). Akostné víno a Sekt b. A. s chráneným označením „Bürgstadter Berg“ musia byť vyrobené vo Fransku. Tradične sa víno z oblasti Bürgstadter Berg plní do fliaš burgundského typu, do fliaš typu Schlegelflasche (vysoké fľaše) a do fliaš typu Bocksbeutel (guľaté ploské fľaše).

Odkaz na špecifikáciu výrobku

http://www.ble.de/DE/04_Programme/09_EU-Qualitaetskennzeichen/02_EUBezeichnungenWein/Antraege.html

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 18.10.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 384/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 384/10

---

Reorganizačné opatrenia

Rozhodnutie o reorganizačnom opatrení voči „Euroins România Asigurare Reasigurare SA“

(2016/C 384/05)

Uverejnenie v súlade s článkom 271 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II)

| Poisťovňa | „Euroins România Asigurare Reasigurare SA“ so sídlom na adrese şos. Bucureşti Nord nr. 10, Global City Business Park, clădirea 023, et. 4, Voluntari, Ilfov, J23/2823/2011, 5328123/15.03.1994, RA-010/04.10.2003 |
| --- | --- |
| Dátum, nadobudnutie účinnosti a druh rozhodnutia | Rozhodnutie č. 2691 z 15. októbra 2015 o začatí konania o finančnom ozdravení na základe plánu finančného ozdravenia poisťovne Euroins România Asigurare Reasigurare SA, uverejnené v Úradnom vestníku Rumunska č. 775 zo 16. októbra 2015 |
| Príslušné orgány | Autoritatea de Supraveghere Financiară (A.S.F.), adresa ústredia: Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bukurešť, Rumunsko |
| Orgán dohľadu | Autoritatea de Supraveghere Financiară (A.S.F.), adresa ústredia: Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bukurešť, Rumunsko |
| Vymenovaný správca | — |
| Rozhodné právo | Rumunsko
  Mimoriadne nariadenie vlády č. 93/2012 o zriadení, organizácii a fungovaní Úradu pre finančný dohľad, ktoré sa schválilo spolu so zmenami zákonom č. 113/2013, v znení zmien;
  zákon č. 503/2004 o finančnom ozdravení, platobnej neschopnosti, rozpustení a dobrovoľnej likvidácii obchodnej činnosti v oblasti poisťovníctva (znovu uverejnený);
  zákon č. 32/2000 o poisťovníctve a dohľade nad poisťovníctvom v znení zmien. |

Poisťovňa

„Euroins România Asigurare Reasigurare SA“ so sídlom na adrese şos. Bucureşti Nord nr. 10, Global City Business Park, clădirea 023, et. 4, Voluntari, Ilfov, J23/2823/2011, 5328123/15.03.1994, RA-010/04.10.2003

Dátum, nadobudnutie účinnosti a druh rozhodnutia

Rozhodnutie č. 2691 z 15. októbra 2015 o začatí konania o finančnom ozdravení na základe plánu finančného ozdravenia poisťovne Euroins România Asigurare Reasigurare SA, uverejnené v Úradnom vestníku Rumunska č. 775 zo 16. októbra 2015

Príslušné orgány

Autoritatea de Supraveghere Financiară (A.S.F.), adresa ústredia: Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bukurešť, Rumunsko

Orgán dohľadu

Autoritatea de Supraveghere Financiară (A.S.F.), adresa ústredia: Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bukurešť, Rumunsko

Vymenovaný správca

—

Rozhodné právo

Rumunsko

Mimoriadne nariadenie vlády č. 93/2012 o zriadení, organizácii a fungovaní Úradu pre finančný dohľad, ktoré sa schválilo spolu so zmenami zákonom č. 113/2013, v znení zmien;

zákon č. 503/2004 o finančnom ozdravení, platobnej neschopnosti, rozpustení a dobrovoľnej likvidácii obchodnej činnosti v oblasti poisťovníctva (znovu uverejnený);

zákon č. 32/2000 o poisťovníctve a dohľade nad poisťovníctvom v znení zmien.

---

V Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Európska komisia

| 18.10.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 384/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 384/11

---

VÝZVA NA PREDKLADANIE NÁVRHOV – EACEA 40/2016

v rámci programu Erasmus+

„KA3 – Partnerstvá v oblasti OVP – podnikanie zamerané na vzdelávanie prácou a učňovstvo“

(2016/C 384/06)

1.   Ciele a opis

V súvislosti s vysokou nezamestnanosťou mladých ľudí a nesúladom medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami celkovým cieľom tejto výzvy je preklenúť medzeru medzi sférou vzdelávania a podnikania v záujme zlepšovania relevantnosti vzdelávania a odbornej prípravy pre potreby trhu práce a zvyšovania excelentnosti.

V tejto súvislosti zámerom tejto výzvy je vyzvať k predkladaniu návrhov na partnerstvá v oblasti OVP – podnikanie zamerané na rozvoj vzdelávania prácou, a tak prispieť k cieľu z Rigy, a to podporovať vzdelávanie prácou vo všetkých jeho formách s osobitným dôrazom na učňovstvo.

Tieto partnerstvá by mali prispievať k zapojeniu partnerov z podnikateľskej sféry a sociálnych partnerov do navrhovania a realizácie odborného vzdelávania a prípravy (OVP) a zabezpečiť silný prvok vzdelávania prácou v rámci OVP.

Táto výzva je zameraná aj na zlepšenie kvality vzdelávania prácou a učňovstva podporovaním partnerstiev, ktoré sa zahŕňajú podniky, poskytovateľov OVP, iné relevantné zainteresované strany a sprostredkovateľské organizácie s cieľom rozvíjať relevantnejšie, systematickejšie a udržateľnejšie prístupy prenosom poznatkov a získavaním vedomostí z osvedčených modelov a postupov.

Dôraz sa kladie na regionálny a miestny rozmer s cieľom dosiahnuť konkrétne a trvalé výsledky v praxi.

2.   Oprávnení žiadatelia

Časť 1:

Žiadateľ (koordinátor projektu) musí patriť k týmto organizáciám:

| — | poskytovateľ OVP (na vyššej sekundárnej alebo post-sekundárnej úrovni), |
| --- | --- |

—

poskytovateľ OVP (na vyššej sekundárnej alebo post-sekundárnej úrovni),

| — | malý, stredný alebo veľký podnik (verejný alebo súkromný), |
| --- | --- |

—

malý, stredný alebo veľký podnik (verejný alebo súkromný),

| — | priemyselná, obchodná a remeselná komora alebo obdobne relevantná odvetvová/profesijná organizácia, |
| --- | --- |

—

priemyselná, obchodná a remeselná komora alebo obdobne relevantná odvetvová/profesijná organizácia,

| — | miestny alebo regionálny orgán. |
| --- | --- |

—

miestny alebo regionálny orgán.

Toto partnerstvo musí pozostávať najmenej z troch plnoprávnych partnerov z aspoň dvoch rôznych krajín zúčastňujúcich sa na programe Erasmus+.

Tieto 3 subjekty musia zahŕňať:

| — | 1 poskytovateľa OVP, |
| --- | --- |

—

1 poskytovateľa OVP,

| — | 1 miestny alebo regionálny orgán, |
| --- | --- |

—

1 miestny alebo regionálny orgán,

| — | 1 malý, stredný alebo veľký podnik (verejný alebo súkromný) alebo 1 komoru alebo 1 odvetvovú/profesijnú organizáciu. |
| --- | --- |

—

1 malý, stredný alebo veľký podnik (verejný alebo súkromný) alebo 1 komoru alebo 1 odvetvovú/profesijnú organizáciu.

Okrem toho partnerstvo by malo zahŕňať aspoň 1 zamestnávateľskú a 1 zamestnaneckú organizáciu (sociálni partneri) ako pridružených partnerov.

Časť 2:

Žiadateľom (koordinátorom projektu) musí byť európska zastrešujúca organizácia, ktorá má členov alebo afiliácie najmenej v 12 krajinách zúčastňujúcich sa na programe Erasmus+, z ktorých sa aspoň 6 zúčastňuje na projekte ako partneri.

K oprávneným zúčastneným organizáciám (časť 1 a časť 2) patria:

| — | verejné miestne a regionálne orgány, |
| --- | --- |

—

verejné miestne a regionálne orgány,

| — | sociálni partneri (organizácie zamestnávateľov a zamestnancov), |
| --- | --- |

—

sociálni partneri (organizácie zamestnávateľov a zamestnancov),

| — | malé, stredné alebo veľké podniky (verejné alebo súkromné). |
| --- | --- |

—

malé, stredné alebo veľké podniky (verejné alebo súkromné).

| — | priemyselné, obchodné a remeselné komory alebo obdobne relevantné odvetvové/profesijné organizácie, |
| --- | --- |

—

priemyselné, obchodné a remeselné komory alebo obdobne relevantné odvetvové/profesijné organizácie,

| — | verejné služby zamestnanosti, |
| --- | --- |

—

verejné služby zamestnanosti,

| — | školy odborného vzdelávania a prípravy a poskytovatelia odborného vzdelávania a prípravy, agentúry, centrá (vrátane post-sekundárneho odborného vzdelávania a prípravy), |
| --- | --- |

—

školy odborného vzdelávania a prípravy a poskytovatelia odborného vzdelávania a prípravy, agentúry, centrá (vrátane post-sekundárneho odborného vzdelávania a prípravy),

| — | mládežnícke organizácie, |
| --- | --- |

—

mládežnícke organizácie,

| — | združenia rodičov, |
| --- | --- |

—

združenia rodičov,

| — | iné relevantné orgány. |
| --- | --- |

—

iné relevantné orgány.

Oprávnenými krajinami sú:

Pre časť 1 a časť 2:

Krajiny zúčastňujúce sa na programe Erasmus+:

| — | 28 členských štátov Európskej únie, |
| --- | --- |

—

28 členských štátov Európskej únie,

| — | krajiny EZVO/EHP: Island, Lichtenštajnsko a Nórsko, |
| --- | --- |

—

krajiny EZVO/EHP: Island, Lichtenštajnsko a Nórsko,

| — | kandidátske krajiny EÚ: Albánsko, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Srbsko a Turecko. |
| --- | --- |

—

kandidátske krajiny EÚ: Albánsko, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Srbsko a Turecko.

Návrhy žiadateľov z krajín EZVO/EHP alebo kandidátskych alebo pridružených krajín môžu byť vybrané za predpokladu, že k dátumu prijatia rozhodnutia o udelení grantu boli podpísané dohody, v ktorých sú stanovené podmienky účasti týchto krajín na programe.

3.   Oprávnené činnosti

V rámci výzvy na predkladanie návrhov sa rozlišujú dva typy partnerstiev. Návrhy je preto potrebné predkladať v rámci jednej z dvoch častí:

1.   Miestne a regionálne partnerstvá (časť 1)

Výzva podporuje partnerstvá medzi i) poskytovateľom OVP; ii) malým, stredným a veľkým podnikom (verejným alebo súkromným) alebo komorou alebo inou odvetvovou/profesijnou organizáciou; iii) a miestnym alebo regionálnym orgánom.

Cieľom týchto projektov je posilniť partnerstvá v oblasti OVP – podnikanie zamerané na rozvoj vzdelávania prácou a učňovstvo v miestnom alebo regionálnom kontexte.

Toto partnerstvo by malo zahŕňať organizáciu zamestnávateľov a zamestnancov (sociálnych partnerov) ako pridružených partnerov.

2.   Partnerstvá medzi európskou zastrešujúcou organizáciou a jej národnými členmi alebo afiliáciami (časť 2)

Výzva podporuje tiež obmedzený počet projektov realizovaných európskymi zastrešujúcimi organizáciami. Cieľom týchto projektov je podporiť cielené a strategické činností medzi týmito zastrešujúcimi organizáciami na európskej úrovni a ich národnými členmi alebo afiliáciami zameranými na posilnenie partnerstiev v oblasti OVP – podnikanie zameranými na rozvoj vzdelávania prácou a učňovstvo v miestnom alebo regionálnom kontexte.

Príjemcovia vykonávajú nasledovné činnosti:

V obidvoch častiach príjemcovia vytvoria a zavedú nové štruktúry spolupráce pre udržateľné partnerstvá v oblasti OVP – podnikanie založené na posúdení potrebných zručností a prípadne zohľadňujúce odvetvový rozmer.

Činnosti musia byť prepojené s cezhraničnými a medziregionálnymi stratégiami spolupráce, stratégiami miestneho a regionálneho hospodárskeho rozvoja alebo makroregionálnymi stratégiami.

Mali by viesť k budovaniu kapacít, prenosu poznatkov a výmene skúseností alebo by mali prispievať k tomu, aby existujúce akcie boli systematickejšie, cielenejšie a udržateľnejšie pre lepšie kvalitatívne a kvantitatívne poskytovanie učňovského vzdelávania a vzdelávania prácou.

Príjemcovia sa okrem toho musia v prípade oboch častí zaviazať k vykonávaniu dvoch z troch nasledovných činností:

| — | navrhnúť a zaviesť učebné plány, kurzy a moduly, vzdelávacie materiály v oblasti vzdelávania prácou a učňovstva podľa zručností, ktoré sú potrebné, a v súlade s európskym nástrojmi pre transparentnosť (napr. EKR, EQAVET, ECVET) a s použitím digitálnych a inovatívnych technológií podľa potreby, |
| --- | --- |

—

navrhnúť a zaviesť učebné plány, kurzy a moduly, vzdelávacie materiály v oblasti vzdelávania prácou a učňovstva podľa zručností, ktoré sú potrebné, a v súlade s európskym nástrojmi pre transparentnosť (napr. EKR, EQAVET, ECVET) a s použitím digitálnych a inovatívnych technológií podľa potreby,

| — | budovať efektívne štruktúry spolupráce medzi učiteľmi OVP a podnikovými školiteľmi na poskytovanie vzdelávania prácou a učňovského vzdelávania, |
| --- | --- |

—

budovať efektívne štruktúry spolupráce medzi učiteľmi OVP a podnikovými školiteľmi na poskytovanie vzdelávania prácou a učňovského vzdelávania,

| — | zriadiť a posilňovať vzdelávanie prácou a učňovské vzdelávanie vo vysokoškolskom OVP na terciárnej úrovni (1) umožnením spolupráce medzi poskytovateľmi OVP na sekundárnej a terciárnej úrovni a podnikmi vrátane podpory výskumných prepojení na univerzity alebo univerzity aplikovaných vied s cieľom reagovať na nedostatok kvalifikovaných pracovníkov a na podporu programu excelentnosti (2). |
| --- | --- |

—

zriadiť a posilňovať vzdelávanie prácou a učňovské vzdelávanie vo vysokoškolskom OVP na terciárnej úrovni (1) umožnením spolupráce medzi poskytovateľmi OVP na sekundárnej a terciárnej úrovni a podnikmi vrátane podpory výskumných prepojení na univerzity alebo univerzity aplikovaných vied s cieľom reagovať na nedostatok kvalifikovaných pracovníkov a na podporu programu excelentnosti (2).

4.   Kritériá na udelenie grantu

Oprávnené žiadosti sa budú posudzovať na základe týchto kritérií:

| 1. | Relevantnosť projektu (maximálne 30 bodov – minimálna hranica 16 bodov) |
| --- | --- |

1.

Relevantnosť projektu (maximálne 30 bodov – minimálna hranica 16 bodov)

| 2. | Kvalita návrhu a vykonávania projektu (maximálne 25 bodov – minimálna hranica 13 bodov) |
| --- | --- |

2.

Kvalita návrhu a vykonávania projektu (maximálne 25 bodov – minimálna hranica 13 bodov)

| 3. | Kvalita projektového konzorcia a dohôd o spolupráci (maximálne 25 bodov – minimálna hranica 13 bodov) |
| --- | --- |

3.

Kvalita projektového konzorcia a dohôd o spolupráci (maximálne 25 bodov – minimálna hranica 13 bodov)

| 4. | Vplyv a šírenie (maximálne 20 bodov – minimálna hranica 11 bodov) |
| --- | --- |

4.

Vplyv a šírenie (maximálne 20 bodov – minimálna hranica 11 bodov)

Hranica pre návrhy, ktoré sa predložia hodnotiacemu výboru, je minimálne 60 bodov (zo 100 bodov).

5.   Rozpočet

Celkový rozpočet vyčlenený na spolufinancovanie projektov sa odhaduje na maximálne 6 mil. EUR (4,5 mil. EUR pre časť 1 a 1,5 mil. EUR pre časť 2).

Každý grant bude vo výške od 250 000 do 350 000 EUR. Agentúra očakáva, že bude financovať približne 20 návrhov (až 15 projektov v rámci časti 1 a až 5 projektov v rámci časti 2).

Agentúra si vyhradzuje právo neprideliť všetky dostupné finančné prostriedky.

6.   Uzávierka na predloženie žiadostí

Žiadosti musia byť predložené najneskôr 17. januára 2017 do 12.00 hod. (bruselského času).

Žiadosti musia spĺňať tieto požiadavky:

| — | musia byť predložené výhradne online na správnom oficiálnom formulári žiadosti, |
| --- | --- |

—

musia byť predložené výhradne online na správnom oficiálnom formulári žiadosti,

| — | musia byť vyhotovené v niektorom z úradných jazykov EÚ. |
| --- | --- |

—

musia byť vyhotovené v niektorom z úradných jazykov EÚ.

V prípade nedodržania týchto požiadaviek bude žiadosť zamietnutá.

7.   Úplné informácie

Usmernenia spolu s elektronickým formulárom žiadosti sa nachádzajú na tejto internetovej adrese:

http://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/actions/vet-business-partnerships-apprenticeshipswork-based-learning_en

Žiadosti musia byť v súlade so všetkými podmienkami usmernení.

---

(1)  Rozsah OVP presahuje rámec vyššej sekundárnej úrovne a vzťahuje sa tiež na post-sekundárnu, neterciárnu úroveň, ako aj na terciárnu úroveň za predpokladu, že učebný plán zahŕňa silný prvok vzdelávania prácou.

(2)  V súvislosti s excelentnosťou v oblasti OVP pozri oznámenie EK s názvom Prehodnotenie vzdelávania (2012) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1389778594543&uri=CELEX:52012DC0669.

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Európska komisia

| 18.10.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 384/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 384/15

---

Oznámenie o začatí čiastočného priebežného revízneho prešetrovania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

(2016/C 384/07)

Európskej komisii (ďalej len „Komisia“) bola doručená žiadosť o čiastočné priebežné revízne prešetrovanie podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“).

1.   Žiadosť o revízne prešetrovanie

Žiadosť o revízne prešetrovanie podala spoločnosť Taylor Wessing v mene spoločnosti American & Efird (A&E Europe) (ďalej len „žiadateľ“), dovozcu určitých druhov vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „dotknutá krajina“).

Toto revízne prešetrovanie je obmedzené na preskúmanie rozsahu vymedzenia výrobku s cieľom objasniť, či určité druhy výrobkov, t. j. nedokončené šijacie nite, spadajú do rozsahu pôsobnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v dotknutej krajine.

2.   Výrobok, ktorý je predmetom revízneho prešetrovania

Výrobkom, ktorý je predmetom tohto revízneho prešetrovania, je vysokopevnostná priadza z polyesterov (iná ako šijacia niť), neupravená na predaj v malom, vrátane monofilu s dĺžkovou hmotnosťou menej ako 67 decitexov (ďalej len „výrobok, ktorý je predmetom revízneho prešetrovania“), v súčasnosti patriaca pod číselný znak KN 5402 20 00.

3.   Existujúce opatrenia

V súčasnosti platným opatrením je konečné antidumpingové clo uložené nariadením Rady (EÚ) č. 1105/2010 (2).

Komisia uverejnila 28. novembra 2015 oznámenie o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti antidumpingového cla uplatniteľného na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (3). Do ukončenia preskúmania pred uplynutím platnosti zostávajú uvedené opatrenia naďalej v platnosti.

4.   Dôvody na revízne prešetrovanie

Žiadateľ požaduje, aby boli z rozsahu pôsobnosti existujúcich antidumpingových opatrení vylúčené nedokončené šijacie nite a aby boli kritériá vylúčenia zodpovedajúcim spôsobom zmenené, a to takto: „vysokopevnostná priadza z polyesterov [iná ako niť so zákrutom Z pripravená na farbenie a konečnú úpravu, na podložkách s hmotnosťou (vrátane podložky) nepresahujúcou 2 000 g], neupravená na predaj v malom, vrátane monofilu s dĺžkovou hmotnosťou menej ako 67 decitexov, v súčasnosti patriaca pod číselný znak KN ex 5402 20 00 a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike“.

Žiadosť podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia je založená na dôkazoch prima facie predložených žiadateľom, ktoré preukazujú, že základné fyzikálne a technické vlastnosti výrobkov, ktoré sa majú vylúčiť, sa značne líšia od vlastností výrobku, ktorý je predmetom revízneho prešetrovania.

5.   Postup

Keďže Komisia po informovaní členských štátov stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na odôvodnenie začatia čiastočného priebežného revízneho prešetrovania, začína týmto revízne prešetrovanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia obmedzené na preskúmanie rozsahu vymedzenia výrobku.

Akékoľvek nariadenie, ktoré môže vyplynúť z tohto revízneho prešetrovania, môže prípadne mať retroaktívny účinok odo dňa uloženia existujúcich opatrení alebo prípadne od neskoršieho dátumu, napríklad odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Všetky zainteresované strany, a najmä dovozcovia, sa týmto vyzývajú, aby oznámili svoje stanoviská k tejto otázke a predložili akékoľvek dôkazy na podporu týchto stanovísk.

5.1.   Písomné podania

Všetky zainteresované strany sa týmto vyzývajú, aby oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy. Pokiaľ nie je určené inak, tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

S cieľom získať informácie, ktoré považuje za nevyhnutné na účely prešetrovania, Komisia zašle žiadateľovi ako dovozcovi dotazník. Komisia môže okrem toho zaslať dotazníky zainteresovaným stranám, ktoré sa prihlásili. Pokiaľ nie je určené inak, tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

5.2.   Možnosť vypočutia útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie

Všetky zainteresované strany môžu požiadať o vypočutie útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie. Každá žiadosť o vypočutie musí byť podaná písomne a musia sa v nej uvádzať dôvody žiadosti. Žiadosť o vypočutie vo veciach týkajúcich sa začiatočnej fázy prešetrovania sa musí predložiť do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Neskôr sa žiadosti o vypočutie musia predkladať v rámci osobitných lehôt stanovených Komisiou pri jej komunikácii so stranami.

5.3.   Pokyny na predkladanie písomných podaní a zasielanie vyplnených dotazníkov a korešpondencie

Na informácie predkladané Komisii na účely prešetrovaní na ochranu obchodu by sa nemali vzťahovať autorské práva. Zainteresované strany si musia pred tým, ako Komisii predložia informácie a/alebo údaje, na ktoré sa vzťahujú autorské práva tretej strany, od držiteľa autorských práv vyžiadať osobitné povolenie, v ktorom sa výslovne povoľuje, že: a) Komisia môže používať dané informácie a údaje na účely tohto konania na ochranu obchodu a b) sa dané informácie a/alebo údaje môžu poskytnúť stranám zainteresovaným na tomto prešetrovaní vo forme, ktorá im umožní uplatniť ich práva na obhajobu.

Všetky písomné podania vrátane informácií požadovaných v tomto oznámení, vyplnených dotazníkov a korešpondencie, ktoré zainteresované strany poskytujú ako dôverné, sa označia ako Limited
   (4). Každá žiadosť o dôverné zaobchádzanie musí byť riadne odôvodnená.

Od zainteresovaných strán, ktoré poskytujú informácie označené ako Limited, sa požaduje, aby v súlade s článkom 19 ods. 2 základného nariadenia predložili zhrnutie týchto informácií, ktoré nemá dôverný charakter a ktoré bude označené ako For inspection by interested parties. Toto zhrnutie by malo byť dostatočne podrobné, aby umožnilo primerane pochopiť podstatu predložených dôverných informácií. Ak zainteresovaná strana, ktorá poskytuje dôverné informácie, nepredloží ich zhrnutie, ktoré nemá dôverný charakter, v požadovanom formáte a kvalite, nemusí sa na takéto informácie prihliadať.

Zainteresované strany sa vyzývajú, aby všetky podania a žiadosti vrátane naskenovaných splnomocnení a osvedčení predkladali prostredníctvom e-mailu; výnimku tvoria rozsiahle odpovede, ktoré sa predkladajú na nosičoch CD-ROM alebo DVD osobne alebo doporučenou zásielkou. Použitím e-mailu zainteresované strany vyjadrujú súhlas s pravidlami platnými pre elektronické podania uvedenými v dokumente „KOREŠPONDENCIA S EURÓPSKOU KOMISIOU V PRÍPADOCH TÝKAJÚCICH SA OCHRANY OBCHODU“ uverejnenom na webovej stránke Generálneho riaditeľstva pre obchod: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zainteresované strany musia uviesť svoje meno (názov), adresu, telefónne číslo a platnú e-mailovú adresu a mali by zabezpečiť, aby bola uvedená e-mailová adresa funkčným oficiálnym pracovným e-mailom, ktorý sa denne kontroluje. Po poskytnutí kontaktných údajov bude Komisia komunikovať so zainteresovanými stranami iba prostredníctvom e-mailu, pokiaľ vyslovene nepožiadajú o doručenie všetkých dokumentov Komisie inými komunikačnými prostriedkami, alebo ak si povaha dokumentov, ktoré sa majú zaslať, nevyžaduje použitie doporučenej zásielky. Ďalšie pravidlá a informácie týkajúce sa korešpondencie s Komisiou vrátane zásad, ktoré sa vzťahujú na podania prostredníctvom e-mailu, nájdu zainteresované strany v už spomínaných pokynoch o komunikácii so zainteresovanými stranami.

Adresa Komisie na účely korešpondencie:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: TRADE-R653-HTY-PRODUCT-SCOPE@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: TRADE-R653-HTY-PRODUCT-SCOPE@ec.europa.eu

6.   Odmietnutie spolupráce

V prípadoch, ak niektorá zainteresovaná strana odmietne sprístupniť potrebné informácie, alebo ich neposkytne v príslušných lehotách, alebo významnou mierou bráni v prešetrovaní, je možné v súlade s článkom 18 základného nariadenia dospieť k pozitívnym alebo negatívnym zisteniam na základe dostupných skutočností.

Ak sa zistí, že niektorá zainteresovaná strana poskytla nepravdivé alebo zavádzajúce informácie, tieto informácie sa nemusia zohľadniť a môžu sa použiť dostupné skutočnosti.

Ak niektorá zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje iba čiastočne, a zistenia sa preto v súlade s článkom 18 základného nariadenia zakladajú na dostupných skutočnostiach, výsledok môže byť pre túto stranu menej priaznivý než v prípade, keby bola spolupracovala.

Neposkytnutie odpovede v elektronickej podobe sa nepovažuje za odmietnutie spolupráce, pokiaľ zainteresovaná strana preukáže, že poskytnutie odpovede v požadovanej forme by jej spôsobilo ďalšiu neprimeranú záťaž alebo ďalšie neprimerané výdavky. Zainteresovaná strana by sa mala okamžite obrátiť na Komisiu.

7.   Úradník pre vypočutie

Zainteresované strany sa môžu pri konaniach týkajúcich sa obchodu obrátiť na úradníka pre vypočutie. Úradník pre vypočutie je kontaktnou osobou medzi zainteresovanými stranami a útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie. Úradník pre vypočutie skúma žiadosti o prístup k spisu, spory týkajúce sa dôvernosti dokumentov, žiadosti o predĺženie lehôt a žiadosti tretích strán o vypočutie. Úradník pre vypočutie môže usporiadať vypočutie jednotlivej zainteresovanej strany a pôsobiť ako sprostredkovateľ v záujme zabezpečenia plného uplatnenia práv zainteresovanej strany na obhajobu.

Žiadosť o vypočutie úradníkom pre vypočutie by sa mala predložiť písomne a mali by sa v nej uviesť dôvody žiadosti. Žiadosť o vypočutie vo veciach týkajúcich sa začiatočnej fázy prešetrovania sa musí predložiť do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Neskôr sa žiadosti o vypočutie musia predkladať v rámci osobitných lehôt stanovených Komisiou pri jej komunikácii so stranami.

Úradník pre vypočutie takisto poskytne príležitosti na vypočutie s účasťou strán, na ktorom bude možné predniesť rôzne stanoviská a protiargumenty k otázkam týkajúcim sa okrem iného rozsahu vymedzenia výrobku v rámci existujúcich opatrení.

Ďalšie informácie a kontaktné údaje môžu zainteresované strany nájsť na webových stránkach úradníka pre vypočutie na webovej lokalite Generálneho riaditeľstva pre obchod: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   Harmonogram prešetrovania

V súlade s článkom 11 ods. 5 základného nariadenia sa prešetrovanie skončí do 15 mesiacov odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

9.   Spracovanie osobných údajov

So všetkými osobnými údajmi získanými počas tohto prešetrovania sa bude zaobchádzať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (5).

---

(1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1105/2010 z 29. novembra 2010, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo na dovoz vysokopevnostnej priadze s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa ukončuje konanie týkajúce sa dovozu vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Kórejskej republike a na Taiwane (Ú. v. EÚ L 315, 1.12.2010, s. 1).

(3)  Oznámenie o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (2015/C-397/05) (Ú. v. EÚ C 397, 28.11.2015, s. 10).

(4)  Dokument označený ako Limited je dokument, ktorý sa považuje za dôverný v zmysle článku 19 základného nariadenia a článku 6 Dohody WTO o implementácii článku VI dohody GATT z roku 1994 (antidumpingová dohoda). Tento dokument je chránený aj podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

(5)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 18.10.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 384/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 384/18

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2016/C 384/08)

| 1. | Komisii bolo 11. októbra 2016 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Platinum Equity Group („Platinum“, Spojené štáty americké) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách výlučnú kontrolu nad podnikom Emerson Network Power Business („ENP“, Spojené štáty americké) prostredníctvom kúpy akcií a aktív. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 11. októbra 2016 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Platinum Equity Group („Platinum“, Spojené štáty americké) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách výlučnú kontrolu nad podnikom Emerson Network Power Business („ENP“, Spojené štáty americké) prostredníctvom kúpy akcií a aktív.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | Platinum sa zameriava na fúzie, akvizície a prevádzku spoločností, ktoré poskytujú služby a riešenia zákazníkom v širokom spektre oblasti podnikania vrátane informačných technológií, telekomunikácií, logistiky, služieb v oblasti kovov, výroby a distribúcie. |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

Platinum sa zameriava na fúzie, akvizície a prevádzku spoločností, ktoré poskytujú služby a riešenia zákazníkom v širokom spektre oblasti podnikania vrátane informačných technológií, telekomunikácií, logistiky, služieb v oblasti kovov, výroby a distribúcie.

| — | ENP poskytuje produkty v oblasti riadenia napájania, chladenia a infraštruktúry a súvisiace služby na celom svete. Produkty v oblasti riadenia napájania zahŕňajú systémy kritického napájania a zdroje neprerušovaného napájania. Produkty v oblasti riadenia chladenia ponúkajú energeticky účinné, spoľahlivé a nákladovo efektívne riadenie podmienok prostredia v zariadeniach s kritickým významom. Riadenie a riešenia infraštruktúry spočívajú v komplexných systémoch riadenia zdrojov infraštruktúry dátových centier a zahŕňajú softvér aj zariadenia IT. |
| --- | --- |

—

ENP poskytuje produkty v oblasti riadenia napájania, chladenia a infraštruktúry a súvisiace služby na celom svete. Produkty v oblasti riadenia napájania zahŕňajú systémy kritického napájania a zdroje neprerušovaného napájania. Produkty v oblasti riadenia chladenia ponúkajú energeticky účinné, spoľahlivé a nákladovo efektívne riadenie podmienok prostredia v zariadeniach s kritickým významom. Riadenie a riešenia infraštruktúry spočívajú v komplexných systémoch riadenia zdrojov infraštruktúry dátových centier a zahŕňajú softvér aj zariadenia IT.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby jej predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax +32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby jej predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax +32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 18.10.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 384/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 384/19

---

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2016/C 384/09)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„FOLAR DE VALPAÇOS“

EÚ č.: PT-PGI-0005-01392 – 23.10.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1.   Názov:

„Folar de Valpaços“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Portugalsko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Trieda 2.3. Chlieb, pečivo, koláčiky, cukrárske výrobky, sušienky a ostatný pekárenský tovar

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Folar de Valpaços“ je pečivo pravouhlého tvaru vyrábané z chlebového cesta, vajec, olivového oleja s CHOP z Trás-os-Montes alebo iného olivového oleja s podobnými organoleptickými vlastnosťami, rastlinného tuku a/alebo bravčovej masti plnené tučným bravčovým mäsom a/alebo sušenou slaninou (neúdenou), sušeným a soleným bravčovým bôčikom (neúdeným), bravčovými klobáskami údenými dymom (salpicão a linguiça), šunkou údenou dymom alebo sušenou šunkou a/alebo údeným bravčovým plieckom.

Pri uvedení do dodávateľského reťazca musí pečivo „Folar de Valpaços“ vykazovať tieto fyzikálne a organoleptické vlastnosti:

Tabuľka 1

Minimálne a maximálne hodnoty každého fyzikálneho parametra pečiva „Folar de Valpaços“

| | „Folar de Valpaços“ |
| --- | --- |
| Minimálna hodnota | Maximálna hodnota |
| Dĺžka (cm) | 15 | 40 |
| Šírka (cm) | 10 | 25 |
| Výška (cm) | 8 | 12 |
| Hmotnosť (kg) | 0,5 | 2 |
| Pomer cesto/plnka
  v upečenom stave | 25 % | 50 % |

„Folar de Valpaços“

Minimálna hodnota

Maximálna hodnota

Dĺžka (cm)

15

40

Šírka (cm)

10

25

Výška (cm)

8

12

Hmotnosť (kg)

0,5

2

Pomer cesto/plnka

v upečenom stave

25 %

50 %

Tabuľka 2

Vizuálne a organoleptické vlastnosti pečiva „Folar de Valpaços“

| Vonkajší vzhľad | Typ chleba „folar“ pravouhlého tvaru, ktorý má v upečenom stave tenkú, hladkú a lesklú kôrku s farbou pohybujúcou sa na škále od žltej po svetlohnedú. |
| --- | --- |
| Vnútorný vzhľad | Pri nakrojení sa objaví mäkké mierne pórovité cesto žltastej farby s mierne mastnými škvrnami červenastej farby okolo zapečených kúskov údenín (salpicão, linguiça alebo iných údenín korenených červenou paprikou) a nepravidelne rozptýlenými kúskami mäsa, ktoré tvorí plnku a ktorého rozmanité sfarbenie je viditeľné v mozaike, ktorú vytvára. |
| Organoleptické vlastnosti | Cesto je aromatické, vláčne, mierne slané, mastné, chutí po vajciach a olivovom oleji, aróma pripomína vôňu údenín. Pri konzumácii je cítiť chuť a arómu olivového oleja a tak údeniny, ako aj rozličné kúsky mäsa v plnke možno rozpoznať podľa chuti arómy a textúry. |

Vonkajší vzhľad

Typ chleba „folar“ pravouhlého tvaru, ktorý má v upečenom stave tenkú, hladkú a lesklú kôrku s farbou pohybujúcou sa na škále od žltej po svetlohnedú.

Vnútorný vzhľad

Pri nakrojení sa objaví mäkké mierne pórovité cesto žltastej farby s mierne mastnými škvrnami červenastej farby okolo zapečených kúskov údenín (salpicão, linguiça alebo iných údenín korenených červenou paprikou) a nepravidelne rozptýlenými kúskami mäsa, ktoré tvorí plnku a ktorého rozmanité sfarbenie je viditeľné v mozaike, ktorú vytvára.

Organoleptické vlastnosti

Cesto je aromatické, vláčne, mierne slané, mastné, chutí po vajciach a olivovom oleji, aróma pripomína vôňu údenín. Pri konzumácii je cítiť chuť a arómu olivového oleja a tak údeniny, ako aj rozličné kúsky mäsa v plnke možno rozpoznať podľa chuti arómy a textúry.

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Olivový olej používaný pri výrobe „Folar de Valpaços“ je extra panenský olivový olej Trás-os-Montes CHZO (alebo olivový olej s podobnými organoleptickými vlastnosťami), ktorého mimoriadna chuť a aróma prenikajú do chlebového cesta, a teda aj do celého výrobku. Šťavnatá chuť cesta pečiva „Folar de Valpaços“ je podmienená sladko-horkou a korenistou chuťou a vôňou použitého zeleného olivového oleja pripomínajúceho čerstvé plody.

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Príprava a miešanie chlebového cesta, kysnutie, plnenie a predbežné mrazenie.

Mrazenie – po vykysnutí cesta možno „Folar de Valpaços“ hĺbkovo zmraziť alebo predbežne zmraziť. Tieto úkony sa vykonávajú na mieste výroby, aby sa zabránilo mikrobiologickej kontaminácii, keďže transport výrobku do inej výrobnej lokality na ďalšie spracovanie by znamenal riziko neprípustnej kontaminácie.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Pečivo „Folar de Valpaços“ sa predáva ako jednotlivé (celé) kusy alebo naporciované v týchto druhoch balenia:

| a) | na bezprostredný predaj na mieste výroby: umiestňuje sa na jednotlivé podnosy; |
| --- | --- |

a)

na bezprostredný predaj na mieste výroby: umiestňuje sa na jednotlivé podnosy;

| b) | pri predaji do iného miesta spotreby:






  — | balené v papieri alebo v uzavretom papierovom vrecúšku, |
| --- | --- | --- |

b)

pri predaji do iného miesta spotreby:

—

balené v papieri alebo v uzavretom papierovom vrecúšku,

| — | vákuovo balené, |
| --- | --- |

—

vákuovo balené,

| — | balené mrazené alebo hlboko zmrazené. Poznámka: Pečivo „Folar de Valpaços“ možno po upečení zmraziť/hlboko zmraziť pod podmienkou, že nebolo predbežne zmrazené/hlboko zmrazené. |
| --- | --- |

—

balené mrazené alebo hlboko zmrazené. Poznámka: Pečivo „Folar de Valpaços“ možno po upečení zmraziť/hlboko zmraziť pod podmienkou, že nebolo predbežne zmrazené/hlboko zmrazené.

Výrobok sa musí baliť do vákuového balenia alebo ako zmrazený/hlboko zmrazený výrobok na mieste výroby, aby sa zabránilo mikrobiologickej kontaminácii, keďže transport výrobku do inej výrobnej lokality na ďalšie spracovanie by znamenal riziko neprípustnej kontaminácie.

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Okrem povinných údajov sa na etikete výrobku „Folar de Valpaços“ musí uvádzať aj:

| — | formulácia „Folar de Valpaços“ – chránené zemepisné označenie alebo „Folar de Valpaços“ – CHZO (etiketa musí byť nalepená v strede hornej časti pečiva) a |
| --- | --- |

—

formulácia „Folar de Valpaços“ – chránené zemepisné označenie alebo „Folar de Valpaços“ – CHZO (etiketa musí byť nalepená v strede hornej časti pečiva) a

| — | logo výrobku „Folar de Valpaços“: |
| --- | --- |

—

logo výrobku „Folar de Valpaços“:

Image

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Obec Valpaços.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Spojenie pečiva „Folar de Valpaços“ so zemepisnou oblasťou je založené na jeho reputácii.

Portugalské slovo „folar“ sa často spája s pojmom daru či podarúnku a znamená „to najlepšie“. Tradične sa pečivo „folar“ pripravovalo na Veľkú noc, aby ho duchovní na veľkonočnú nedeľu pri príležitosti návštevy veriacich rodín (tzv. Compasso) mohli vyzbierať. Vyrábalo sa z toho najlepšieho, čo obyvateľstvo dopestovalo a vyrobilo: múky, vajec, olivového oleja získaného z odrôd Madural, Verdeal a Cobrançosa, konzervovaného bravčového mäsa a údenín typických pre oblasť Valpaços – korenených marinádou vinha de alhoa (z vína a cesnaku) údených nad ohňom z dreva z tejto oblasti (duby, borovice a viniča).

Hoci v súčasnosti naďalej zostáva neodmysliteľnou súčasťou veľkonočných tradícií, často si nájde cestu na stôl prestretý na rodinné oslavy či iné oficiálne sviatky počas celého roka.

Od podobných výrobkov sa pečivo „Folar de Valpaços“ odlišuje spôsobom prípravy chlebového cesta, a to konkrétne dvoma fázami kysnutia.

Prvá zmienka o recepte pod názvom „Folar de Valpaços“ pochádza z roku 1959 z kuchárskej knihy Livro de Pantagruel (Pantagruelova kniha) (Bertha Rosa Limpo, 1959). Nasledovali záznamy vo viacerých dielach o portugalskej kuchyni, pričom najvýznamnejšie z nich bola kniha autorky Maria de Lourdes Modesto pod názvom Cozinha Tradicional Portuguesa (Tradičná portugalská kuchyňa) z roku 1982.

V roku 1961 Maria Eugénia Cerqueira da Mota z Valpaços vyhrala so svojim pečivom „Folar de Valpaços“ prvú cenu na celonárodnej súťaži portugalskej kuchyne a dezertov (Concurso Nacional de Cozinha e Doçaria Portuguesa), ktorú zorganizoval portugalský rozhlas a televízia (RTP – Rádio e Televisão de Portugal) (Barroso da Fonte, 2003).

Virgílio Nogueiro Gomes vo svojom diele Transmontanices – Causas de Comer (2010) a kronikách Folares e a Pascoa (2009) a Cadernos de Receitas (Recipe Books) (2012) spomína názov a povesť pečiva „Folar de Valpaços“.

Používané suroviny, know-how výrobcov v regióne, ktorí sa pridŕžajú historickej tradície celých generácií, ako aj renomé a dejiny spojené s týmto výrobkom a mestom Valpaços opodstatňujú skutočnosť, že oblasť výroby pečiva „Folar de Valpaços“ je obmedzená na obec Valpaços.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_Folar_Valpacos.pdf

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

Korigendá

| 18.10.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 384/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 384/22

---

Dodatok k

  Úradnému vestníku Európskej únie C 291 z 30. novembra 2006

(2016/C 384/10)

OZNÁMENIE KOMISIE

Usmernenia o pojme vplyv na obchod obsiahnutom v článkoch 81 a 82 zmluvy

(2006/C 291/17)

(Text s významom pre EHP)

1.   ÚVOD

| 1. | Články 81 a 82 zmluvy sa uplatňujú na horizontálne a vertikálne dohody a postupy podnikov, ktoré „môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

1.

Články 81 a 82 zmluvy sa uplatňujú na horizontálne a vertikálne dohody a postupy podnikov, ktoré „môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi“.

| 2. | Súdy Spoločenstva vo svojom výklade článkov 81 a 82 už v zásade objasnili obsah a rozsah pojmu vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.

Súdy Spoločenstva vo svojom výklade článkov 81 a 82 už v zásade objasnili obsah a rozsah pojmu vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

| 3. | V týchto usmerneniach sa vysvetľujú zásady vypracované súdmi Spoločenstva vo vzťahu k výkladu pojmu vplyv na obchod v článkoch 81 a 82 zmluvy. Ďalej podávajú pravidlo určujúce, kedy je vo všeobecnosti nepravdepodobné, že dohody môžu významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (pravidlo neexistencie významného ovplyvnenia obchodu alebo pravidlo NAAT). Usmernenia nemožno považovať za vyčerpávajúce. Ich cieľom je stanoviť metodiku na uplatňovanie pojmu vplyv na obchod a poskytnúť usmernenie na jej uplatňovanie v často sa vyskytujúcich situáciách. Tieto usmernenia majú taktiež za cieľ usmerniť súdy a orgány členských štátov, aj keď nie sú pre ne záväzné, pri uplatňovaní pojmu vplyv na obchod obsiahnutého v článkoch 81 a 82. |
| --- | --- |

3.

V týchto usmerneniach sa vysvetľujú zásady vypracované súdmi Spoločenstva vo vzťahu k výkladu pojmu vplyv na obchod v článkoch 81 a 82 zmluvy. Ďalej podávajú pravidlo určujúce, kedy je vo všeobecnosti nepravdepodobné, že dohody môžu významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (pravidlo neexistencie významného ovplyvnenia obchodu alebo pravidlo NAAT). Usmernenia nemožno považovať za vyčerpávajúce. Ich cieľom je stanoviť metodiku na uplatňovanie pojmu vplyv na obchod a poskytnúť usmernenie na jej uplatňovanie v často sa vyskytujúcich situáciách. Tieto usmernenia majú taktiež za cieľ usmerniť súdy a orgány členských štátov, aj keď nie sú pre ne záväzné, pri uplatňovaní pojmu vplyv na obchod obsiahnutého v článkoch 81 a 82.

| 4. | Tieto usmernenia sa nedotýkajú otázky, v čom spočíva obmedzenie hospodárskej súťaže významným spôsobom na základe článku 81 ods. 1 Táto otázka, ktorá je odlišná od schopnosti dohôd významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, sa rozoberá v oznámení Komisie o dohodách menšieho významu, ktoré významným spôsobom neobmedzujú hospodársku súťaž podľa článku 81 ods. 1 zmluvy (1) (pravidlo de minimis). Cieľom usmernení taktiež nie je poskytnúť usmernenie k pojmu vplyv na obchod obsiahnutému v článku 87 ods. 1 zmluvy o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

4.

Tieto usmernenia sa nedotýkajú otázky, v čom spočíva obmedzenie hospodárskej súťaže významným spôsobom na základe článku 81 ods. 1 Táto otázka, ktorá je odlišná od schopnosti dohôd významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, sa rozoberá v oznámení Komisie o dohodách menšieho významu, ktoré významným spôsobom neobmedzujú hospodársku súťaž podľa článku 81 ods. 1 zmluvy (1) (pravidlo de minimis). Cieľom usmernení taktiež nie je poskytnúť usmernenie k pojmu vplyv na obchod obsiahnutému v článku 87 ods. 1 zmluvy o štátnej pomoci.

| 5. | Tieto usmernenia, vrátane pravidla NAAT, nemajú vplyv na výklad článkov 81 a 82, ktorý môže podať Súdny dvor alebo Všeobecný súd. |
| --- | --- |

5.

Tieto usmernenia, vrátane pravidla NAAT, nemajú vplyv na výklad článkov 81 a 82, ktorý môže podať Súdny dvor alebo Všeobecný súd.

2.   KRITÉRIUM VPLYVU NA OBCHOD

2.1.   Všeobecné zásady

| 6. | V článku 81 ods. 1 sa stanovuje, že „nasledujúce sa zakazuje ako nezlučiteľné s vnútorným trhom: všetky dohody medzi podnikmi, rozhodnutia združení podnikov a zosúladené postupy, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a ktoré majú za cieľ alebo následok vylučovanie, obmedzovanie alebo skresľovanie hospodárskej súťaže v rámci vnútorného trhu.“ Na účely zjednodušenia sa výrazy „dohody, rozhodnutia združení podnikov a zosúladené postupy“ spoločne označujú ako „dohody“. |
| --- | --- |

6.

V článku 81 ods. 1 sa stanovuje, že „nasledujúce sa zakazuje ako nezlučiteľné s vnútorným trhom: všetky dohody medzi podnikmi, rozhodnutia združení podnikov a zosúladené postupy, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a ktoré majú za cieľ alebo následok vylučovanie, obmedzovanie alebo skresľovanie hospodárskej súťaže v rámci vnútorného trhu.“ Na účely zjednodušenia sa výrazy „dohody, rozhodnutia združení podnikov a zosúladené postupy“ spoločne označujú ako „dohody“.

| 7. | V článku 82 sa stanovuje, že akékoľvek zneužívanie dominantného postavenia na vnútornom trhu či jeho podstatnej časti jedným alebo viacerými podnikateľmi sa zakazuje ako nezlučiteľné s vnútorným trhom, ak sa tým môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. V nasledujúcom texte sa výraz „postupy“ vzťahuje na konanie dominantných podnikov. |
| --- | --- |

7.

V článku 82 sa stanovuje, že akékoľvek zneužívanie dominantného postavenia na vnútornom trhu či jeho podstatnej časti jedným alebo viacerými podnikateľmi sa zakazuje ako nezlučiteľné s vnútorným trhom, ak sa tým môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. V nasledujúcom texte sa výraz „postupy“ vzťahuje na konanie dominantných podnikov.

| 8. | Kritériom vplyvu na obchod sa takisto určuje rozsah uplatňovania článku 3 nariadenia (ES) č. 1/2003 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 zmluvy (2). |
| --- | --- |

8.

Kritériom vplyvu na obchod sa takisto určuje rozsah uplatňovania článku 3 nariadenia (ES) č. 1/2003 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 zmluvy (2).

| 9. | V súlade s článkom 3 ods. 1 daného nariadenia musia orgány na ochranu hospodárskej súťaže a súdy členských štátov uplatňovať článok 81 na dohody, rozhodnutia združení podnikov alebo zosúladené postupy v zmysle článku 81 ods. 1 zmluvy, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi v zmysle tohto ustanovenia, keď na takéto dohody, rozhodnutia alebo zosúladené postupy uplatňujú vnútroštátne právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže. Podobne, ak orgány na ochranu hospodárskej súťaže a súdy členských štátov uplatňujú vnútroštátne právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže na akékoľvek zneužívanie zakázané článkom 82 zmluvy, musia uplatniť aj článok 82 zmluvy. Článok 3 ods. 1 tak ukladá orgánom na ochranu hospodárskej súťaže a súdom členských štátov povinnosť uplatňovať na dohody a protiprávne postupy, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, popri uplatňovaní vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže aj články 81 a 82. Na druhej strane článok 3 ods. 1 neukladá vnútroštátnym orgánom na ochranu hospodárskej súťaže a súdom povinnosť uplatňovať vnútroštátne právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže, ak na dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy a prípady zneužívania, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, uplatňujú články 81 a 82. V takýchto prípadoch môžu uplatňovať pravidlá hospodárskej súťaže Spoločenstva na samostatnom základe. |
| --- | --- |

9.

V súlade s článkom 3 ods. 1 daného nariadenia musia orgány na ochranu hospodárskej súťaže a súdy členských štátov uplatňovať článok 81 na dohody, rozhodnutia združení podnikov alebo zosúladené postupy v zmysle článku 81 ods. 1 zmluvy, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi v zmysle tohto ustanovenia, keď na takéto dohody, rozhodnutia alebo zosúladené postupy uplatňujú vnútroštátne právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže. Podobne, ak orgány na ochranu hospodárskej súťaže a súdy členských štátov uplatňujú vnútroštátne právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže na akékoľvek zneužívanie zakázané článkom 82 zmluvy, musia uplatniť aj článok 82 zmluvy. Článok 3 ods. 1 tak ukladá orgánom na ochranu hospodárskej súťaže a súdom členských štátov povinnosť uplatňovať na dohody a protiprávne postupy, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, popri uplatňovaní vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže aj články 81 a 82. Na druhej strane článok 3 ods. 1 neukladá vnútroštátnym orgánom na ochranu hospodárskej súťaže a súdom povinnosť uplatňovať vnútroštátne právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže, ak na dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy a prípady zneužívania, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, uplatňujú články 81 a 82. V takýchto prípadoch môžu uplatňovať pravidlá hospodárskej súťaže Spoločenstva na samostatnom základe.

| 10. | Z článku 3 ods. 2 vyplýva, že uplatňovanie vnútroštátneho práva v oblasti hospodárskej súťaže nemôže viesť k zákazu dohôd, rozhodnutí združení podnikov alebo zosúladených postupov, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ale ktoré neobmedzujú hospodársku súťaž v zmysle článku 81 ods. 1 zmluvy alebo spĺňajú podmienky článku 81 ods. 3 zmluvy alebo ktoré sú predmetom nariadenia o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy. Členským štátom sa však nariadením (ES) č. 1/2003 nezabraňuje prijímať a uplatňovať na svojom území prísnejšie vnútroštátne zákony, ktoré zakazujú alebo trestajú jednostranné konanie podnikov. |
| --- | --- |

10.

Z článku 3 ods. 2 vyplýva, že uplatňovanie vnútroštátneho práva v oblasti hospodárskej súťaže nemôže viesť k zákazu dohôd, rozhodnutí združení podnikov alebo zosúladených postupov, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ale ktoré neobmedzujú hospodársku súťaž v zmysle článku 81 ods. 1 zmluvy alebo spĺňajú podmienky článku 81 ods. 3 zmluvy alebo ktoré sú predmetom nariadenia o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy. Členským štátom sa však nariadením (ES) č. 1/2003 nezabraňuje prijímať a uplatňovať na svojom území prísnejšie vnútroštátne zákony, ktoré zakazujú alebo trestajú jednostranné konanie podnikov.

| 11. | Nakoniec je potrebné uviesť, že v článku 3 ods. 3 sa výslovne stanovuje, že bez toho, aby boli dotknuté všeobecné zásady a iné ustanovenia práva Spoločenstva, článok 3 ods. 1 a ods. 2 sa neuplatňuje, keď orgány na ochranu hospodárskej súťaže a súdy členských štátov uplatňujú vnútroštátne právne predpisy o kontrole fúzií, ani nezamedzuje uplatňovanie ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré sledujú prevažne cieľ, ktorý je iný ako cieľ sledovaný článkami 81 a 82 zmluvy. |
| --- | --- |

11.

Nakoniec je potrebné uviesť, že v článku 3 ods. 3 sa výslovne stanovuje, že bez toho, aby boli dotknuté všeobecné zásady a iné ustanovenia práva Spoločenstva, článok 3 ods. 1 a ods. 2 sa neuplatňuje, keď orgány na ochranu hospodárskej súťaže a súdy členských štátov uplatňujú vnútroštátne právne predpisy o kontrole fúzií, ani nezamedzuje uplatňovanie ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré sledujú prevažne cieľ, ktorý je iný ako cieľ sledovaný článkami 81 a 82 zmluvy.

| 12. | Kritérium vplyvu na obchod je nezávislým kritériom práva Spoločenstva, ktoré sa musí v každom prípade posudzovať samostatne. Je jurisdikčným kritériom, ktoré vymedzuje rozsah uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže (3). Právne predpisy Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže sa neuplatňujú pri dohodách a postupoch, ktoré nemajú schopnosť významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

12.

Kritérium vplyvu na obchod je nezávislým kritériom práva Spoločenstva, ktoré sa musí v každom prípade posudzovať samostatne. Je jurisdikčným kritériom, ktoré vymedzuje rozsah uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže (3). Právne predpisy Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže sa neuplatňujú pri dohodách a postupoch, ktoré nemajú schopnosť významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| 13. | Kritérium vplyvu na obchod ohraničuje rozsah uplatňovania článkov 81 a 82 na dohody a postupy, ktoré môžu mať minimálny cezhraničný vplyv v rámci územia Spoločenstva. Podľa konštatovania Súdneho dvora táto schopnosť dohody alebo postupu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi musí byť „významná“ (4). |
| --- | --- |

13.

Kritérium vplyvu na obchod ohraničuje rozsah uplatňovania článkov 81 a 82 na dohody a postupy, ktoré môžu mať minimálny cezhraničný vplyv v rámci územia Spoločenstva. Podľa konštatovania Súdneho dvora táto schopnosť dohody alebo postupu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi musí byť „významná“ (4).

| 14. | V prípade článku 81 zmluvy ide o dohodu, ktorá musí byť schopná ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Nevyžaduje sa, aby každá jednotlivá časť dohody, vrátane akéhokoľvek obmedzenia hospodárskej súťaže, ktoré môže z dohody vyplynúť, bola schopná obchod ovplyvniť (5). Ak je dohoda ako celok schopná ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, uplatňuje sa právo Spoločenstva, ktoré sa vzťahuje na celú dohodu vrátane akýchkoľvek jej častí, ktoré samostatne neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi. V prípadoch, keď sa zmluvné vzťahy medzi tými istými stranami vzťahujú na viaceré činnosti, musia byť tieto činnosti, aby tvorili súčasť tej istej dohody, priamo prepojené a tvoriť neoddeliteľnú súčasť tej istej celkovej obchodnej dohody (6). Ak to tak nie je, každá z činností predstavuje samostatnú dohodu. |
| --- | --- |

14.

V prípade článku 81 zmluvy ide o dohodu, ktorá musí byť schopná ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Nevyžaduje sa, aby každá jednotlivá časť dohody, vrátane akéhokoľvek obmedzenia hospodárskej súťaže, ktoré môže z dohody vyplynúť, bola schopná obchod ovplyvniť (5). Ak je dohoda ako celok schopná ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, uplatňuje sa právo Spoločenstva, ktoré sa vzťahuje na celú dohodu vrátane akýchkoľvek jej častí, ktoré samostatne neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi. V prípadoch, keď sa zmluvné vzťahy medzi tými istými stranami vzťahujú na viaceré činnosti, musia byť tieto činnosti, aby tvorili súčasť tej istej dohody, priamo prepojené a tvoriť neoddeliteľnú súčasť tej istej celkovej obchodnej dohody (6). Ak to tak nie je, každá z činností predstavuje samostatnú dohodu.

| 15. | Je taktiež nepodstatné, či účasť konkrétneho podniku na dohode má významný vplyv na obchod medzi členskými štátmi (7). Podnik sa nemôže vyhnúť uplatneniu práva Spoločenstva iba z dôvodu, že jeho vlastný podiel na dohode, ktorá je schopná ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, je nepodstatný. |
| --- | --- |

15.

Je taktiež nepodstatné, či účasť konkrétneho podniku na dohode má významný vplyv na obchod medzi členskými štátmi (7). Podnik sa nemôže vyhnúť uplatneniu práva Spoločenstva iba z dôvodu, že jeho vlastný podiel na dohode, ktorá je schopná ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, je nepodstatný.

| 16. | Na účely uplatnenia práva Spoločenstva nie je nevyhnutné prepojenie medzi údajným obmedzením hospodárskej súťaže a schopnosťou dohody ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Aj dohody, ktoré neobmedzujú hospodársku súťaž, môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Napríklad dohody o selektívnej distribúcii založené výlučne na kvalitatívnom kritériu výberu zdôvodnenom charakterom výrobkov, ktoré neobmedzujú hospodársku súťaž v zmysle článku 81 ods. 1, môžu napriek tomu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Údajné obmedzenia vyplývajúce z dohody však môžu jasne naznačiť schopnosť dohody ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Napríklad distribučná dohoda zakazujúca vývoz je už svojou podstatou schopná ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, aj keď nie bezpodmienečne významným spôsobom (8). |
| --- | --- |

16.

Na účely uplatnenia práva Spoločenstva nie je nevyhnutné prepojenie medzi údajným obmedzením hospodárskej súťaže a schopnosťou dohody ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Aj dohody, ktoré neobmedzujú hospodársku súťaž, môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Napríklad dohody o selektívnej distribúcii založené výlučne na kvalitatívnom kritériu výberu zdôvodnenom charakterom výrobkov, ktoré neobmedzujú hospodársku súťaž v zmysle článku 81 ods. 1, môžu napriek tomu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Údajné obmedzenia vyplývajúce z dohody však môžu jasne naznačiť schopnosť dohody ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Napríklad distribučná dohoda zakazujúca vývoz je už svojou podstatou schopná ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, aj keď nie bezpodmienečne významným spôsobom (8).

| 17. | V prípade článku 82 ide o zneužitie, ktoré musí ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. To však neznamená, že každý prvok správania treba hodnotiť samostatne. Konanie, ktoré tvorí súčasť celkovej stratégie dominantného podniku, treba hodnotiť na základe jeho celkového vplyvu. Keď dominantný podnik prijme pri dosahovaní toho istého cieľa rôzne postupy, napríklad postupy, ktorých cieľom je odstránenie alebo vylúčenie konkurentov, stačí na uplatnenie článku 82 na všetky postupy, ktoré tvoria súčasť celkovej stratégie, aby bol aspoň jeden z týchto postupov schopný ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (9). |
| --- | --- |

17.

V prípade článku 82 ide o zneužitie, ktoré musí ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. To však neznamená, že každý prvok správania treba hodnotiť samostatne. Konanie, ktoré tvorí súčasť celkovej stratégie dominantného podniku, treba hodnotiť na základe jeho celkového vplyvu. Keď dominantný podnik prijme pri dosahovaní toho istého cieľa rôzne postupy, napríklad postupy, ktorých cieľom je odstránenie alebo vylúčenie konkurentov, stačí na uplatnenie článku 82 na všetky postupy, ktoré tvoria súčasť celkovej stratégie, aby bol aspoň jeden z týchto postupov schopný ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (9).

| 18. | Zo znenia článkov 81 a 82 a z judikatúry súdov Spoločenstva vyplýva, že pri uplatňovaní kritéria vplyvu na obchod sa musia osobitne zohľadniť tri prvky:






  a) | pojem „obchod medzi členskými štátmi“; |
| --- | --- | --- |

18.

Zo znenia článkov 81 a 82 a z judikatúry súdov Spoločenstva vyplýva, že pri uplatňovaní kritéria vplyvu na obchod sa musia osobitne zohľadniť tri prvky:

a)

pojem „obchod medzi členskými štátmi“;

| b) | pojem „môže ovplyvniť“ a |
| --- | --- |

b)

pojem „môže ovplyvniť“ a

| c) | pojem „ovplyvnenie významným spôsobom“. |
| --- | --- |

c)

pojem „ovplyvnenie významným spôsobom“.

2.2.   Pojem „obchod medzi členskými štátmi“

| 19. | Pojem „obchod“ sa neobmedzuje na tradičnú cezhraničnú výmenu tovaru a služieb (10). Je širším pojmom, ktorý sa vzťahuje na všetky cezhraničné hospodárske činnosti, vrátane založenia podniku (11). Tento výklad sa zhoduje so základným cieľom zmluvy podporiť voľný pohyb tovaru, služieb, osôb a kapitálu. |
| --- | --- |

19.

Pojem „obchod“ sa neobmedzuje na tradičnú cezhraničnú výmenu tovaru a služieb (10). Je širším pojmom, ktorý sa vzťahuje na všetky cezhraničné hospodárske činnosti, vrátane založenia podniku (11). Tento výklad sa zhoduje so základným cieľom zmluvy podporiť voľný pohyb tovaru, služieb, osôb a kapitálu.

| 20. | Podľa ustálenej judikatúry pojem „obchod“ zahŕňa aj prípady, kedy dohody alebo postupy ovplyvňujú konkurenčnú štruktúru trhu. Dohody a postupy, ktoré ovplyvňujú konkurenčnú štruktúru v Spoločenstve vylúčením alebo hrozbou vylúčenia konkurenta pôsobiaceho v Spoločenstve z trhu, môžu podliehať pravidlám Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže (12). Keď je podnik vylúčený z trhu alebo mu vylúčenie hrozí, ovplyvní sa konkurenčná štruktúra v rámci Spoločenstva, ako aj hospodárske činnosti, do ktorých je podnik zapojený. |
| --- | --- |

20.

Podľa ustálenej judikatúry pojem „obchod“ zahŕňa aj prípady, kedy dohody alebo postupy ovplyvňujú konkurenčnú štruktúru trhu. Dohody a postupy, ktoré ovplyvňujú konkurenčnú štruktúru v Spoločenstve vylúčením alebo hrozbou vylúčenia konkurenta pôsobiaceho v Spoločenstve z trhu, môžu podliehať pravidlám Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže (12). Keď je podnik vylúčený z trhu alebo mu vylúčenie hrozí, ovplyvní sa konkurenčná štruktúra v rámci Spoločenstva, ako aj hospodárske činnosti, do ktorých je podnik zapojený.

| 21. | Podmienka, že musí byť ovplyvnený obchod „medzi členskými štátmi“, znamená, že musí existovať vplyv na cezhraničnú hospodársku činnosť, do ktorej sú zapojené minimálne dva členské štáty. Nevyžaduje sa, aby dohoda alebo postup ovplyvňovali obchod medzi celým jedným členským štátom a celým druhým členským štátom. Články 81 a 82 možno uplatniť aj v prípadoch, ktoré sa týkajú časti členského štátu za predpokladu, že vplyv na obchod je významný (13). |
| --- | --- |

21.

Podmienka, že musí byť ovplyvnený obchod „medzi členskými štátmi“, znamená, že musí existovať vplyv na cezhraničnú hospodársku činnosť, do ktorej sú zapojené minimálne dva členské štáty. Nevyžaduje sa, aby dohoda alebo postup ovplyvňovali obchod medzi celým jedným členským štátom a celým druhým členským štátom. Články 81 a 82 možno uplatniť aj v prípadoch, ktoré sa týkajú časti členského štátu za predpokladu, že vplyv na obchod je významný (13).

| 22. | Uplatňovanie kritéria vplyvu na obchod je nezávislé od vymedzenia relevantných geografických trhov. Obchod medzi členskými štátmi možno ovplyvniť aj v prípadoch, keď je relevantným vnútroštátny alebo regionálny trh (14). |
| --- | --- |

22.

Uplatňovanie kritéria vplyvu na obchod je nezávislé od vymedzenia relevantných geografických trhov. Obchod medzi členskými štátmi možno ovplyvniť aj v prípadoch, keď je relevantným vnútroštátny alebo regionálny trh (14).

2.3.   Pojem „môže ovplyvniť“

| 23. | Účelom pojmu „môže ovplyvniť“ je vymedziť charakter požadovaného vplyvu na obchod medzi členskými štátmi. Podľa štandardného testu vypracovaného Súdnym dvorom pojem „môže ovplyvniť“ znamená, že na základe objektívnych právnych faktorov alebo skutočnosti možno s dostatočným stupňom pravdepodobnosti predvídať, že dohoda alebo postup môže mať vplyv, či priamy alebo nepriamy, skutočný alebo potenciálny, na štruktúru obchodu medzi členskými štátmi (15)
   (16). Ako sa uvádza v odseku 20, Súdny dvor okrem toho vypracoval test založený na skutočnosti, či dohoda alebo postup ovplyvňujú konkurenčnú štruktúru. V prípadoch, keď má dohoda alebo postup sklon ovplyvniť konkurenčnú štruktúru v Spoločenstve, uplatňuje sa právo Spoločenstva. |
| --- | --- |

23.

Účelom pojmu „môže ovplyvniť“ je vymedziť charakter požadovaného vplyvu na obchod medzi členskými štátmi. Podľa štandardného testu vypracovaného Súdnym dvorom pojem „môže ovplyvniť“ znamená, že na základe objektívnych právnych faktorov alebo skutočnosti možno s dostatočným stupňom pravdepodobnosti predvídať, že dohoda alebo postup môže mať vplyv, či priamy alebo nepriamy, skutočný alebo potenciálny, na štruktúru obchodu medzi členskými štátmi (15)
   (16). Ako sa uvádza v odseku 20, Súdny dvor okrem toho vypracoval test založený na skutočnosti, či dohoda alebo postup ovplyvňujú konkurenčnú štruktúru. V prípadoch, keď má dohoda alebo postup sklon ovplyvniť konkurenčnú štruktúru v Spoločenstve, uplatňuje sa právo Spoločenstva.

| 24. | Test „štruktúry obchodu“ vypracovaný Súdnym dvorom obsahuje tieto hlavné prvky, ktoré sa rozoberajú v nasledujúcich oddieloch:






  a) | „dostatočný stupeň pravdepodobnosti na základe skupiny objektívnych právnych faktorov alebo skutočnosti“; |
| --- | --- | --- |

24.

Test „štruktúry obchodu“ vypracovaný Súdnym dvorom obsahuje tieto hlavné prvky, ktoré sa rozoberajú v nasledujúcich oddieloch:

a)

„dostatočný stupeň pravdepodobnosti na základe skupiny objektívnych právnych faktorov alebo skutočnosti“;

| b) | vplyv na „štruktúru obchodu“ medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

b)

vplyv na „štruktúru obchodu“ medzi členskými štátmi;

| c) | „priamy alebo nepriamy, skutočný alebo potenciálny vplyv“ na štruktúru obchodu. |
| --- | --- |

c)

„priamy alebo nepriamy, skutočný alebo potenciálny vplyv“ na štruktúru obchodu.

2.3.1.   Dostatočný stupeň pravdepodobnosti na základe skupiny objektívnych právnych faktorov alebo skutočnosti

| 25. | Posudzovanie vplyvu na obchod sa zakladá na objektívnych faktoroch. Nevyžaduje sa subjektívny zámer zo strany zúčastnených podnikov. Ak však existuje dôkaz, že podniky mali v úmysle ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, napríklad snahou brzdiť vývoz do iných členských štátov alebo dovoz z nich, považuje sa to za podstatný faktor, ktorý sa má vziať do úvahy. |
| --- | --- |

25.

Posudzovanie vplyvu na obchod sa zakladá na objektívnych faktoroch. Nevyžaduje sa subjektívny zámer zo strany zúčastnených podnikov. Ak však existuje dôkaz, že podniky mali v úmysle ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, napríklad snahou brzdiť vývoz do iných členských štátov alebo dovoz z nich, považuje sa to za podstatný faktor, ktorý sa má vziať do úvahy.

| 26. | Slová „môže ovplyvniť“ a odkaz Súdneho dvora na „dostatočný stupeň pravdepodobnosti“ znamenajú, že na uplatnenie práva Spoločenstva sa nevyžaduje, aby dohoda alebo postup skutočne ovplyvňovali alebo ovplyvnili obchod medzi členskými štátmi. Stačí, ak sú dohoda alebo postup „schopné“ takéhoto ovplyvnenia (17). |
| --- | --- |

26.

Slová „môže ovplyvniť“ a odkaz Súdneho dvora na „dostatočný stupeň pravdepodobnosti“ znamenajú, že na uplatnenie práva Spoločenstva sa nevyžaduje, aby dohoda alebo postup skutočne ovplyvňovali alebo ovplyvnili obchod medzi členskými štátmi. Stačí, ak sú dohoda alebo postup „schopné“ takéhoto ovplyvnenia (17).

| 27. | Nie je povinné ani potrebné vyčísliť skutočný objem obchodu medzi členskými štátmi, ktorý je ovplyvnený dohodou alebo postupom. Napríklad v prípade dohôd zakazujúcich vývoz do iných členských štátov nie je potrebné odhadnúť, aká by bola úroveň paralelného obchodu medzi dotknutými členskými štátmi bez existencie dohody. Tento výklad je v súlade s právnym charakterom kritéria vplyvu na obchod. Uplatnenie práva Spoločenstva sa vzťahuje na tie kategórie dohôd a postupov, ktoré môžu mať cezhraničný vplyv, bez ohľadu na to, či konkrétna dohoda alebo postup takýto vplyv skutočne majú. |
| --- | --- |

27.

Nie je povinné ani potrebné vyčísliť skutočný objem obchodu medzi členskými štátmi, ktorý je ovplyvnený dohodou alebo postupom. Napríklad v prípade dohôd zakazujúcich vývoz do iných členských štátov nie je potrebné odhadnúť, aká by bola úroveň paralelného obchodu medzi dotknutými členskými štátmi bez existencie dohody. Tento výklad je v súlade s právnym charakterom kritéria vplyvu na obchod. Uplatnenie práva Spoločenstva sa vzťahuje na tie kategórie dohôd a postupov, ktoré môžu mať cezhraničný vplyv, bez ohľadu na to, či konkrétna dohoda alebo postup takýto vplyv skutočne majú.

| 28. | Posudzovanie na základe kritéria vplyvu na obchod závisí od množstva faktorov, ktoré samostatne nemusia byť rozhodujúce (18). K relevantným faktorom patria charakter dohody a postupu, charakter výrobkov, na ktoré sa dohoda alebo postup vzťahujú, a postavenie alebo významnosť dotknutých podnikov (19). |
| --- | --- |

28.

Posudzovanie na základe kritéria vplyvu na obchod závisí od množstva faktorov, ktoré samostatne nemusia byť rozhodujúce (18). K relevantným faktorom patria charakter dohody a postupu, charakter výrobkov, na ktoré sa dohoda alebo postup vzťahujú, a postavenie alebo významnosť dotknutých podnikov (19).

| 29. | Charakter dohody a postupu naznačuje z kvalitatívneho hľadiska schopnosť dohody alebo postupu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Niektoré dohody a postupy sú už svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, kým ostatné si v tejto súvislosti vyžadujú podrobnejšiu analýzu. Cezhraničné kartely sú príkladom prvého typu dohôd, zatiaľ čo spoločný podnik nachádzajúci sa iba na území jedného členského štátu je príkladom druhého typu dohôd. Toto hľadisko sa ďalej skúma v oddiele 3, ktorý sa zaoberá rôznymi kategóriami dohôd a postupov. |
| --- | --- |

29.

Charakter dohody a postupu naznačuje z kvalitatívneho hľadiska schopnosť dohody alebo postupu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Niektoré dohody a postupy sú už svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, kým ostatné si v tejto súvislosti vyžadujú podrobnejšiu analýzu. Cezhraničné kartely sú príkladom prvého typu dohôd, zatiaľ čo spoločný podnik nachádzajúci sa iba na území jedného členského štátu je príkladom druhého typu dohôd. Toto hľadisko sa ďalej skúma v oddiele 3, ktorý sa zaoberá rôznymi kategóriami dohôd a postupov.

| 30. | Charakter výrobkov, na ktoré sa dohody alebo postupy vzťahujú, tiež naznačuje, či je možné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Keď sú výrobky svojím charakterom ľahko cezhranične obchodovateľné alebo sú dôležité pre podniky, ktoré chcú vstúpiť do iných členských štátov alebo v nich rozšíriť svoje činnosti, možno ľahšie uplatniť právo Spoločenstva ako v prípadoch, keď je z dôvodu charakteru výrobkov dopyt po výrobkoch ponúkaných dodávateľmi z iných členských štátov obmedzený, alebo ak sú výrobky málo zaujímavé na zriadenie podniku za hranicami alebo rozšírenie hospodárskych činností vykonávaných z takto zriadeného podniku (20). Zriadenie podniku zahŕňa založenie agentúr, pobočiek alebo dcérskych spoločností podnikmi z jedného členského štátu v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

30.

Charakter výrobkov, na ktoré sa dohody alebo postupy vzťahujú, tiež naznačuje, či je možné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Keď sú výrobky svojím charakterom ľahko cezhranične obchodovateľné alebo sú dôležité pre podniky, ktoré chcú vstúpiť do iných členských štátov alebo v nich rozšíriť svoje činnosti, možno ľahšie uplatniť právo Spoločenstva ako v prípadoch, keď je z dôvodu charakteru výrobkov dopyt po výrobkoch ponúkaných dodávateľmi z iných členských štátov obmedzený, alebo ak sú výrobky málo zaujímavé na zriadenie podniku za hranicami alebo rozšírenie hospodárskych činností vykonávaných z takto zriadeného podniku (20). Zriadenie podniku zahŕňa založenie agentúr, pobočiek alebo dcérskych spoločností podnikmi z jedného členského štátu v inom členskom štáte.

| 31. | Postavenie dotknutých podnikov na trhu a objemy ich predaja naznačujú z kvantitatívneho hľadiska schopnosť danej dohody alebo postupu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Tomuto hľadisku, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou posúdenia ovplyvnenia významným spôsobom, sa venuje oddiel 2.4. |
| --- | --- |

31.

Postavenie dotknutých podnikov na trhu a objemy ich predaja naznačujú z kvantitatívneho hľadiska schopnosť danej dohody alebo postupu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Tomuto hľadisku, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou posúdenia ovplyvnenia významným spôsobom, sa venuje oddiel 2.4.

| 32. | Okrem už uvedených faktorov treba zohľadniť aj právne a reálne prostredie, v ktorom sa dohoda alebo postup vykonávajú. Príslušné hospodárske a právne súvislosti umožňujú zistiť možnosť ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi. Ak sa v obchode medzi členskými štátmi vyskytujú absolútne prekážky, ktoré sú mimo rámca dohody alebo postupu, cezhraničný obchod možno ovplyvniť, iba ak je pravdepodobné, že tieto prekážky sa v blízkej budúcnosti odstránia. V prípadoch, keď prekážky nie sú absolútne, ale iba sťažujú cezhraničné činnosti, je maximálne dôležité zaručiť, aby dohody a postupy takéto činnosti ďalej nebrzdili. Dohody a postupy, ktoré takto pôsobia, sú schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

32.

Okrem už uvedených faktorov treba zohľadniť aj právne a reálne prostredie, v ktorom sa dohoda alebo postup vykonávajú. Príslušné hospodárske a právne súvislosti umožňujú zistiť možnosť ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi. Ak sa v obchode medzi členskými štátmi vyskytujú absolútne prekážky, ktoré sú mimo rámca dohody alebo postupu, cezhraničný obchod možno ovplyvniť, iba ak je pravdepodobné, že tieto prekážky sa v blízkej budúcnosti odstránia. V prípadoch, keď prekážky nie sú absolútne, ale iba sťažujú cezhraničné činnosti, je maximálne dôležité zaručiť, aby dohody a postupy takéto činnosti ďalej nebrzdili. Dohody a postupy, ktoré takto pôsobia, sú schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

2.3.2.   Vplyv na „štruktúru obchodu medzi členskými štátmi“

| 33. | Na uplatnenie článkov 81 a 82 musí existovať vplyv na „štruktúru obchodu medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

33.

Na uplatnenie článkov 81 a 82 musí existovať vplyv na „štruktúru obchodu medzi členskými štátmi“.

| 34. | Výraz „štruktúra obchodu“ je neutrálny. Nie je podmienkou, aby došlo k obmedzeniu alebo zníženiu obchodu (21). Štruktúru obchodu možno ovplyvniť, aj keď dohoda alebo postup spôsobia nárast obchodu. V skutočnosti sa právo Spoločenstva uplatňuje, ak existuje pravdepodobnosť, že sa obchod medzi členskými štátmi bude na základe dohody alebo postupu vyvíjať odlišným spôsobom, ako by sa pravdepodobne vyvíjal bez existencie dohody alebo postupu (22). |
| --- | --- |

34.

Výraz „štruktúra obchodu“ je neutrálny. Nie je podmienkou, aby došlo k obmedzeniu alebo zníženiu obchodu (21). Štruktúru obchodu možno ovplyvniť, aj keď dohoda alebo postup spôsobia nárast obchodu. V skutočnosti sa právo Spoločenstva uplatňuje, ak existuje pravdepodobnosť, že sa obchod medzi členskými štátmi bude na základe dohody alebo postupu vyvíjať odlišným spôsobom, ako by sa pravdepodobne vyvíjal bez existencie dohody alebo postupu (22).

| 35. | Tento výklad odráža skutočnosť, že kritérium vplyvu na obchod je právnym kritériom, ktoré slúži na odlíšenie tých dohôd a postupov, ktoré môžu mať cezhraničný vplyv, od tých dohôd a postupov, ktoré takýto vplyv nemajú, aby sa zaručilo preskúmanie na základe pravidiel Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

35.

Tento výklad odráža skutočnosť, že kritérium vplyvu na obchod je právnym kritériom, ktoré slúži na odlíšenie tých dohôd a postupov, ktoré môžu mať cezhraničný vplyv, od tých dohôd a postupov, ktoré takýto vplyv nemajú, aby sa zaručilo preskúmanie na základe pravidiel Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže.

2.3.3.   „Priamy alebo nepriamy, skutočný alebo potenciálny vplyv“ na štruktúru obchodu

| 36. | Vplyv dohôd a postupov na štruktúru obchodu medzi členskými štátmi môže byť „priamy alebo nepriamy, skutočný alebo potenciálny“. |
| --- | --- |

36.

Vplyv dohôd a postupov na štruktúru obchodu medzi členskými štátmi môže byť „priamy alebo nepriamy, skutočný alebo potenciálny“.

| 37. | Priamy vplyv na obchod medzi členskými štátmi zvyčajne nastáva v súvislosti s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje dohoda alebo postup. Ak sa napríklad výrobcovia konkrétneho výrobku v rôznych členských štátoch dohodnú na rozdelení trhov, vznikne na trhu s danými výrobkami priamy vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Iným príkladom vzniku priameho vplyvu je, keď dodávateľ obmedzuje distribútorom zľavy na výrobky predané v tom členskom štáte, v ktorom sú distribútorské spoločnosti zriadené. Takéto postupy zvyšujú relatívnu cenu výrobkov určených na vývoz, ich predaj sa tak stáva menej atraktívnym a menej konkurencieschopným. |
| --- | --- |

37.

Priamy vplyv na obchod medzi členskými štátmi zvyčajne nastáva v súvislosti s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje dohoda alebo postup. Ak sa napríklad výrobcovia konkrétneho výrobku v rôznych členských štátoch dohodnú na rozdelení trhov, vznikne na trhu s danými výrobkami priamy vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Iným príkladom vzniku priameho vplyvu je, keď dodávateľ obmedzuje distribútorom zľavy na výrobky predané v tom členskom štáte, v ktorom sú distribútorské spoločnosti zriadené. Takéto postupy zvyšujú relatívnu cenu výrobkov určených na vývoz, ich predaj sa tak stáva menej atraktívnym a menej konkurencieschopným.

| 38. | Nepriamy vplyv sa často vyskytuje pri výrobkoch, ktoré súvisia s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje dohoda alebo postup. Nepriamy vplyv sa môže napríklad vyskytnúť, keď má dohoda alebo postup vplyv na cezhraničné hospodárske činnosti podnikov, ktoré používajú výrobky alebo inak závisia od výrobkov, na ktoré sa vzťahuje dohoda alebo postup (23). Takýto vplyv môže napríklad vzniknúť, ak sa dohoda alebo postup vzťahuje na medziprodukt, s ktorým sa neobchoduje, ale ktorý sa používa pri dodávkach konečného výrobku, s ktorým sa obchoduje. Súdny dvor dospel k záveru, že obchod medzi členskými štátmi bolo možné ovplyvniť v prípade dohody týkajúcej sa stanovenia cien liehu používaného na výrobu koňaku (24). Zatiaľ čo sa surovina nevyvážala, konečný výrobok – koňak – sa vyvážal. V takýchto prípadoch sa teda uplatňujú právne predpisy Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže, ak možno obchod s konečným výrobkom ovplyvniť významným spôsobom. |
| --- | --- |

38.

Nepriamy vplyv sa často vyskytuje pri výrobkoch, ktoré súvisia s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje dohoda alebo postup. Nepriamy vplyv sa môže napríklad vyskytnúť, keď má dohoda alebo postup vplyv na cezhraničné hospodárske činnosti podnikov, ktoré používajú výrobky alebo inak závisia od výrobkov, na ktoré sa vzťahuje dohoda alebo postup (23). Takýto vplyv môže napríklad vzniknúť, ak sa dohoda alebo postup vzťahuje na medziprodukt, s ktorým sa neobchoduje, ale ktorý sa používa pri dodávkach konečného výrobku, s ktorým sa obchoduje. Súdny dvor dospel k záveru, že obchod medzi členskými štátmi bolo možné ovplyvniť v prípade dohody týkajúcej sa stanovenia cien liehu používaného na výrobu koňaku (24). Zatiaľ čo sa surovina nevyvážala, konečný výrobok – koňak – sa vyvážal. V takýchto prípadoch sa teda uplatňujú právne predpisy Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže, ak možno obchod s konečným výrobkom ovplyvniť významným spôsobom.

| 39. | Nepriamy vplyv na obchod medzi členskými štátmi sa môže vyskytnúť aj v súvislosti s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje dohoda alebo postup. Napríklad dohody, ktorými výrobca obmedzuje záruky na výrobky predávané distribútormi v členskom štáte, v ktorom sú distribútorské spoločnosti zriadené, odrádzajú spotrebiteľov z iných členských štátov od nákupu týchto výrobkov, lebo by si nemohli uplatniť záruku (25). Vývoz prostredníctvom oficiálnych distribútorov a paralelných predajcov je ťažší, pretože pre spotrebiteľov sú výrobky bez záruky výrobcu menej atraktívne (26). |
| --- | --- |

39.

Nepriamy vplyv na obchod medzi členskými štátmi sa môže vyskytnúť aj v súvislosti s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje dohoda alebo postup. Napríklad dohody, ktorými výrobca obmedzuje záruky na výrobky predávané distribútormi v členskom štáte, v ktorom sú distribútorské spoločnosti zriadené, odrádzajú spotrebiteľov z iných členských štátov od nákupu týchto výrobkov, lebo by si nemohli uplatniť záruku (25). Vývoz prostredníctvom oficiálnych distribútorov a paralelných predajcov je ťažší, pretože pre spotrebiteľov sú výrobky bez záruky výrobcu menej atraktívne (26).

| 40. | Skutočný vplyv na obchod medzi členskými štátmi je vplyv, ktorý vznikne po vykonaní dohody alebo postupu. Dohoda medzi dodávateľom a distribútorom v tom istom členskom štáte, napríklad taká, ktorá zakazuje vývoz do iných členských štátov, pravdepodobne bude mať skutočný vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Bez dohody by sa distribútor mohol voľne zapájať do vývozu. Je však potrebné pripomenúť, že preukázanie skutočného vplyvu sa nevyžaduje. Stačí, že dohoda alebo postup môžu takýto vplyv mať. |
| --- | --- |

40.

Skutočný vplyv na obchod medzi členskými štátmi je vplyv, ktorý vznikne po vykonaní dohody alebo postupu. Dohoda medzi dodávateľom a distribútorom v tom istom členskom štáte, napríklad taká, ktorá zakazuje vývoz do iných členských štátov, pravdepodobne bude mať skutočný vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Bez dohody by sa distribútor mohol voľne zapájať do vývozu. Je však potrebné pripomenúť, že preukázanie skutočného vplyvu sa nevyžaduje. Stačí, že dohoda alebo postup môžu takýto vplyv mať.

| 41. | Potenciálny vplyv je taký, ktorý sa môže s dostatočným stupňom pravdepodobnosti vyskytnúť v budúcnosti. Inými slovami, treba zohľadniť predvídateľný vývoj trhu (27). Aj keď obchod nemožno ovplyvniť v čase uzavretia dohody alebo vykonania postupu, články 81 a 82 zostávajú uplatniteľné, ak je pravdepodobné, že sa faktory, ktoré viedli k tomuto uzavretiu, v blízkej budúcnosti zmenia. V tejto súvislosti je vhodné zvážiť vplyv liberalizačných opatrení prijatých Spoločenstvom alebo príslušným členským štátom a ostatných predvídateľných opatrení, ktorých cieľom je odstránenie právnych prekážok obchodu. |
| --- | --- |

41.

Potenciálny vplyv je taký, ktorý sa môže s dostatočným stupňom pravdepodobnosti vyskytnúť v budúcnosti. Inými slovami, treba zohľadniť predvídateľný vývoj trhu (27). Aj keď obchod nemožno ovplyvniť v čase uzavretia dohody alebo vykonania postupu, články 81 a 82 zostávajú uplatniteľné, ak je pravdepodobné, že sa faktory, ktoré viedli k tomuto uzavretiu, v blízkej budúcnosti zmenia. V tejto súvislosti je vhodné zvážiť vplyv liberalizačných opatrení prijatých Spoločenstvom alebo príslušným členským štátom a ostatných predvídateľných opatrení, ktorých cieľom je odstránenie právnych prekážok obchodu.

| 42. | Okrem toho, aj keď sú trhové podmienky pre cezhraničný obchod v určitom čase nepriaznivé, napríklad z dôvodu rovnakých cien v príslušných členských štátoch, obchod možno stále ovplyvniť, ak sa môže zmeniť situácia v dôsledku meniacich sa trhových podmienok (28). Podstatná je schopnosť dohody alebo postupu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a nie to, či ho v určitom časovom okamihu skutočne ovplyvňuje. |
| --- | --- |

42.

Okrem toho, aj keď sú trhové podmienky pre cezhraničný obchod v určitom čase nepriaznivé, napríklad z dôvodu rovnakých cien v príslušných členských štátoch, obchod možno stále ovplyvniť, ak sa môže zmeniť situácia v dôsledku meniacich sa trhových podmienok (28). Podstatná je schopnosť dohody alebo postupu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a nie to, či ho v určitom časovom okamihu skutočne ovplyvňuje.

| 43. | Zaradenie nepriameho alebo potenciálneho vplyvu do analýzy vplyvov na obchod medzi členskými štátmi neznamená, že analýzu možno založiť na bezvýznamných alebo hypotetických vplyvoch. Pravdepodobnosť, že konkrétna dohoda bude mať nepriamy alebo potenciálny vplyv, musí vysvetliť orgán alebo strana, ktorá tvrdí, že obchod medzi členskými štátmi možno významným spôsobom ovplyvniť. Hypotetický alebo špekulatívny vplyv nepostačuje na uplatnenie práva Spoločenstva. Napríklad dohoda, ktorá zvyšuje cenu výrobku, ktorý nie je obchodovateľný, znižuje disponibilný príjem spotrebiteľov. Keďže spotrebitelia majú menej peňazí na útratu, môžu kúpiť menej výrobkov dovezených z iných členských štátov. Prepojenie medzi takýmto vplyvom na príjem a obchod medzi členskými štátmi je však vo všeobecnosti príliš bezvýznamné nato, aby sa uplatňovalo právo Spoločenstva. |
| --- | --- |

43.

Zaradenie nepriameho alebo potenciálneho vplyvu do analýzy vplyvov na obchod medzi členskými štátmi neznamená, že analýzu možno založiť na bezvýznamných alebo hypotetických vplyvoch. Pravdepodobnosť, že konkrétna dohoda bude mať nepriamy alebo potenciálny vplyv, musí vysvetliť orgán alebo strana, ktorá tvrdí, že obchod medzi členskými štátmi možno významným spôsobom ovplyvniť. Hypotetický alebo špekulatívny vplyv nepostačuje na uplatnenie práva Spoločenstva. Napríklad dohoda, ktorá zvyšuje cenu výrobku, ktorý nie je obchodovateľný, znižuje disponibilný príjem spotrebiteľov. Keďže spotrebitelia majú menej peňazí na útratu, môžu kúpiť menej výrobkov dovezených z iných členských štátov. Prepojenie medzi takýmto vplyvom na príjem a obchod medzi členskými štátmi je však vo všeobecnosti príliš bezvýznamné nato, aby sa uplatňovalo právo Spoločenstva.

2.4.   Pojem ovplyvnenie významným spôsobom

2.4.1.   Všeobecná zásada

| 44. | Kritérium vplyvu na obchod zahŕňa kvantitatívny prvok, ktorým sa uplatnenie práva Spoločenstva obmedzuje na dohody a postupy, ktoré sú schopné obchod ovplyvniť v určitom rozsahu. Dohody a postupy nespadajú do rozsahu pôsobnosti článkov 81 a 82, ak ovplyvňujú trh iba nevýznamným spôsobom, vzhľadom na slabé postavenie dotknutých podnikov na trhu s danými výrobkami (29). Ovplyvnenie významným spôsobom možno určiť predovšetkým vzhľadom na postavenie a význam konkrétnych podnikov na trhu s príslušnými výrobkami (30). |
| --- | --- |

44.

Kritérium vplyvu na obchod zahŕňa kvantitatívny prvok, ktorým sa uplatnenie práva Spoločenstva obmedzuje na dohody a postupy, ktoré sú schopné obchod ovplyvniť v určitom rozsahu. Dohody a postupy nespadajú do rozsahu pôsobnosti článkov 81 a 82, ak ovplyvňujú trh iba nevýznamným spôsobom, vzhľadom na slabé postavenie dotknutých podnikov na trhu s danými výrobkami (29). Ovplyvnenie významným spôsobom možno určiť predovšetkým vzhľadom na postavenie a význam konkrétnych podnikov na trhu s príslušnými výrobkami (30).

| 45. | Posudzovanie ovplyvnenia významným spôsobom závisí od okolností každého jednotlivého prípadu, najmä od charakteru dohody a postupu, charakteru výrobkov, na ktoré sa vzťahujú, a od postavenia dotknutých podnikov na trhu. Ak sú dohoda alebo postup svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, je hranica ovplyvnenia významným spôsobom nižšia, ako v prípade dohôd a postupov, ktoré nie sú svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Čím je silnejšie postavenie dotknutých podnikov na trhu, tým je pravdepodobnejšie, že dohoda alebo postup, ktoré sú schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ovplyvnia obchod významným spôsobom (31). |
| --- | --- |

45.

Posudzovanie ovplyvnenia významným spôsobom závisí od okolností každého jednotlivého prípadu, najmä od charakteru dohody a postupu, charakteru výrobkov, na ktoré sa vzťahujú, a od postavenia dotknutých podnikov na trhu. Ak sú dohoda alebo postup svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, je hranica ovplyvnenia významným spôsobom nižšia, ako v prípade dohôd a postupov, ktoré nie sú svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Čím je silnejšie postavenie dotknutých podnikov na trhu, tým je pravdepodobnejšie, že dohoda alebo postup, ktoré sú schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ovplyvnia obchod významným spôsobom (31).

| 46. | V mnohých prípadoch týkajúcich sa dovozu a vývozu Súdny dvor považoval požiadavku ovplyvnenia obchodu významným spôsobom za splnenú, keď predaj dotknutých podnikov dosiahol na trhu úroveň približne 5 % (32). Samotný trhový podiel však nebol vždy považovaný za rozhodujúci faktor. Osobitne treba zvážiť aj obrat podnikov pri dotknutých výrobkoch (33). |
| --- | --- |

46.

V mnohých prípadoch týkajúcich sa dovozu a vývozu Súdny dvor považoval požiadavku ovplyvnenia obchodu významným spôsobom za splnenú, keď predaj dotknutých podnikov dosiahol na trhu úroveň približne 5 % (32). Samotný trhový podiel však nebol vždy považovaný za rozhodujúci faktor. Osobitne treba zvážiť aj obrat podnikov pri dotknutých výrobkoch (33).

| 47. | Ovplyvnenie významným spôsobom teda možno merať tak v absolútnych hodnotách (obrat), ako aj v relatívnych hodnotách, porovnaním postavenia dotknutého(-tých) podniku(-ov) s postavením iných subjektov na trhu (trhový podiel). Toto zameranie sa na postavenie a význam dotknutých podnikov je v súlade s pojmom „môže ovplyvniť“, čo znamená, že posúdenie je založené viac na schopnosti dohody alebo postupu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi ako na ovplyvnení skutočného toku tovaru a služieb cez hranice. Postavenie dotknutých podnikov na trhu a ich obrat pri dotknutých výrobkoch udávajú schopnosť dohody alebo postupu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Tieto dva prvky sa odrážajú v predpokladoch uvedených v odsekoch 52 a 53. |
| --- | --- |

47.

Ovplyvnenie významným spôsobom teda možno merať tak v absolútnych hodnotách (obrat), ako aj v relatívnych hodnotách, porovnaním postavenia dotknutého(-tých) podniku(-ov) s postavením iných subjektov na trhu (trhový podiel). Toto zameranie sa na postavenie a význam dotknutých podnikov je v súlade s pojmom „môže ovplyvniť“, čo znamená, že posúdenie je založené viac na schopnosti dohody alebo postupu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi ako na ovplyvnení skutočného toku tovaru a služieb cez hranice. Postavenie dotknutých podnikov na trhu a ich obrat pri dotknutých výrobkoch udávajú schopnosť dohody alebo postupu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Tieto dva prvky sa odrážajú v predpokladoch uvedených v odsekoch 52 a 53.

| 48. | Uplatnenie testu ovplyvnenia obchodu významným spôsobom si nevyhnutne nevyžaduje, aby boli vymedzené relevantné trhy a vyčíslené podiely na trhu (34). Objem predaja podniku v absolútnych hodnotách môže postačovať na potvrdenie zistenia, že je ovplyvnenie obchodu významné. Tak je to najmä v prípade dohôd a postupov, ktoré svojou podstatou môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, napríklad preto, že sa týkajú dovozu alebo vývozu, alebo preto, že sa vzťahujú na viacero členských štátov. Skutočnosť, že za takýchto okolností môže na zistenie významného vplyvu na obchod medzi členskými štátmi postačovať obrat pri výrobkoch, na ktoré sa vzťahuje dohoda, sa premieta do kladného predpokladu uvedeného v odseku 53. |
| --- | --- |

48.

Uplatnenie testu ovplyvnenia obchodu významným spôsobom si nevyhnutne nevyžaduje, aby boli vymedzené relevantné trhy a vyčíslené podiely na trhu (34). Objem predaja podniku v absolútnych hodnotách môže postačovať na potvrdenie zistenia, že je ovplyvnenie obchodu významné. Tak je to najmä v prípade dohôd a postupov, ktoré svojou podstatou môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, napríklad preto, že sa týkajú dovozu alebo vývozu, alebo preto, že sa vzťahujú na viacero členských štátov. Skutočnosť, že za takýchto okolností môže na zistenie významného vplyvu na obchod medzi členskými štátmi postačovať obrat pri výrobkoch, na ktoré sa vzťahuje dohoda, sa premieta do kladného predpokladu uvedeného v odseku 53.

| 49. | Dohody a postupy treba vždy hodnotiť v hospodárskych a právnych súvislostiach, v ktorých vznikajú. V prípade vertikálnych dohôd môže byť potrebné zohľadniť kumulatívny vplyv paralelných systémov podobných dohôd (35). Aj keď jedna samostatná dohoda alebo systém dohôd nie sú schopné významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, vplyv paralelných systémov dohôd ako celok môže byť toho schopný. Aby však k tomu došlo, je potrebné, aby jednotlivá dohoda alebo systém dohôd významným spôsobom prispeli k celkovému vplyvu na obchod (36). |
| --- | --- |

49.

Dohody a postupy treba vždy hodnotiť v hospodárskych a právnych súvislostiach, v ktorých vznikajú. V prípade vertikálnych dohôd môže byť potrebné zohľadniť kumulatívny vplyv paralelných systémov podobných dohôd (35). Aj keď jedna samostatná dohoda alebo systém dohôd nie sú schopné významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, vplyv paralelných systémov dohôd ako celok môže byť toho schopný. Aby však k tomu došlo, je potrebné, aby jednotlivá dohoda alebo systém dohôd významným spôsobom prispeli k celkovému vplyvu na obchod (36).

2.4.2.   Kvantifikácia ovplyvnenia významným spôsobom

| 50. | Nie je možné vytvoriť všeobecné kvantitatívne pravidlá pre všetky kategórie dohôd určujúce, kedy je možné obchod medzi členskými štátmi ovplyvniť významným spôsobom. Je však možné určiť, kedy zvyčajne obchod významným spôsobom ovplyvniť nemožno. Po prvé, Komisia vo svojom oznámení o dohodách menšieho významu, ktoré významným spôsobom neobmedzujú hospodársku súťaž v zmysle článku 81 ods. 1 zmluvy (pravidlo de minimis) (37), uvádza, že dohody medzi malými a strednými podnikmi (MSP), ako sú vymedzené prílohe k odporúčaniu Komisie 96/280/ES (38), zvyčajne nie sú schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Dôvodom pre tento predpoklad je skutočnosť, že aktivity MSP sú zvyčajne miestneho alebo nanajvýš regionálneho charakteru. Avšak aj MSP môžu podliehať uplatneniu práva Spoločenstva, najmä ak sa venujú cezhraničným hospodárskym činnostiam. Po druhé, Komisia považuje za vhodné stanoviť všeobecné zásady, na základe ktorých možno určiť, kedy obchod zvyčajne nemožno významným spôsobom ovplyvniť, t. j. normu na stanovenie, kedy obchod medzi členskými štátmi nie je ovplyvnený významným spôsobom (pravidlo NAAT). Pri uplatňovaní článku 81 bude Komisia považovať túto normu za negatívny vyvrátiteľný predpoklad, ktorý sa uplatňuje na všetky dohody v zmysle článku 81 ods. 1, bez ohľadu na charakter obmedzení vyplývajúcich z dohody, vrátane obmedzení, ktoré boli v nariadeniach a usmerneniach Komisie o skupinových výnimkách označené za veľmi závažné. V prípadoch, keď sa uplatňuje tento predpoklad, Komisia zvyčajne nezačne konanie, či už na základe žiadosti alebo z vlastnej iniciatívy. Komisia neuloží pokutu, ak sa podniky v dobrej viere domnievajú, že sa na dohodu vzťahuje tento negatívny predpoklad. |
| --- | --- |

50.

Nie je možné vytvoriť všeobecné kvantitatívne pravidlá pre všetky kategórie dohôd určujúce, kedy je možné obchod medzi členskými štátmi ovplyvniť významným spôsobom. Je však možné určiť, kedy zvyčajne obchod významným spôsobom ovplyvniť nemožno. Po prvé, Komisia vo svojom oznámení o dohodách menšieho významu, ktoré významným spôsobom neobmedzujú hospodársku súťaž v zmysle článku 81 ods. 1 zmluvy (pravidlo de minimis) (37), uvádza, že dohody medzi malými a strednými podnikmi (MSP), ako sú vymedzené prílohe k odporúčaniu Komisie 96/280/ES (38), zvyčajne nie sú schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Dôvodom pre tento predpoklad je skutočnosť, že aktivity MSP sú zvyčajne miestneho alebo nanajvýš regionálneho charakteru. Avšak aj MSP môžu podliehať uplatneniu práva Spoločenstva, najmä ak sa venujú cezhraničným hospodárskym činnostiam. Po druhé, Komisia považuje za vhodné stanoviť všeobecné zásady, na základe ktorých možno určiť, kedy obchod zvyčajne nemožno významným spôsobom ovplyvniť, t. j. normu na stanovenie, kedy obchod medzi členskými štátmi nie je ovplyvnený významným spôsobom (pravidlo NAAT). Pri uplatňovaní článku 81 bude Komisia považovať túto normu za negatívny vyvrátiteľný predpoklad, ktorý sa uplatňuje na všetky dohody v zmysle článku 81 ods. 1, bez ohľadu na charakter obmedzení vyplývajúcich z dohody, vrátane obmedzení, ktoré boli v nariadeniach a usmerneniach Komisie o skupinových výnimkách označené za veľmi závažné. V prípadoch, keď sa uplatňuje tento predpoklad, Komisia zvyčajne nezačne konanie, či už na základe žiadosti alebo z vlastnej iniciatívy. Komisia neuloží pokutu, ak sa podniky v dobrej viere domnievajú, že sa na dohodu vzťahuje tento negatívny predpoklad.

| 51. | Bez toho, aby bol dotknutý odsek 53, toto negatívne vymedzenie pojmu ovplyvnenia významným spôsobom neznamená, že dohody, ktoré nespadajú do nasledovných kritérií, sú automaticky schopné významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Vyžaduje sa analýza každého jednotlivého prípadu. |
| --- | --- |

51.

Bez toho, aby bol dotknutý odsek 53, toto negatívne vymedzenie pojmu ovplyvnenia významným spôsobom neznamená, že dohody, ktoré nespadajú do nasledovných kritérií, sú automaticky schopné významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Vyžaduje sa analýza každého jednotlivého prípadu.

| 52. | Komisia zastáva názor, že dohody v zásade nie sú schopné významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, keď spĺňajú všetky tieto kumulatívne podmienky:






  a) | celkový trhový podiel strán na akomkoľvek relevantnom trhu v rámci Spoločenstva, ktorý je ovplyvnený dohodou, neprekročí 5 % a |
| --- | --- | --- |

52.

Komisia zastáva názor, že dohody v zásade nie sú schopné významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, keď spĺňajú všetky tieto kumulatívne podmienky:

a)

celkový trhový podiel strán na akomkoľvek relevantnom trhu v rámci Spoločenstva, ktorý je ovplyvnený dohodou, neprekročí 5 % a

| b) | v prípade horizontálnych dohôd celkový ročný obrat dotknutých podnikov (39) v Spoločenstve pri výrobkoch, na ktoré sa vzťahuje dohoda, neprekročí 40 miliónov EUR. V prípade dohôd týkajúcich sa spoločného nákupu výrobkov sú príslušným obratom celkové nákupy výrobkov, na ktoré sa vzťahuje dohoda, uskutočnené stranami.
  V prípade vertikálnych dohôd celkový ročný obrat dodávateľa výrobkov v Spoločenstve, na ktoré sa vzťahuje dohoda, neprekročí 40 miliónov EUR. V prípade licenčných dohôd je príslušným obratom celkový obrat užívateľov licencie na výrobky vrátane licencovanej technológie a vlastného obratu poskytovateľa licencie na dané výrobky. V prípade dohôd uzatvorených medzi kupujúcim a viacerými dodávateľmi tvoria príslušný obrat celkové nákupy výrobkov, na ktoré sa vzťahujú dohody, uskutočnené kupujúcim. |
| --- | --- |

b)

v prípade horizontálnych dohôd celkový ročný obrat dotknutých podnikov (39) v Spoločenstve pri výrobkoch, na ktoré sa vzťahuje dohoda, neprekročí 40 miliónov EUR. V prípade dohôd týkajúcich sa spoločného nákupu výrobkov sú príslušným obratom celkové nákupy výrobkov, na ktoré sa vzťahuje dohoda, uskutočnené stranami.

V prípade vertikálnych dohôd celkový ročný obrat dodávateľa výrobkov v Spoločenstve, na ktoré sa vzťahuje dohoda, neprekročí 40 miliónov EUR. V prípade licenčných dohôd je príslušným obratom celkový obrat užívateľov licencie na výrobky vrátane licencovanej technológie a vlastného obratu poskytovateľa licencie na dané výrobky. V prípade dohôd uzatvorených medzi kupujúcim a viacerými dodávateľmi tvoria príslušný obrat celkové nákupy výrobkov, na ktoré sa vzťahujú dohody, uskutočnené kupujúcim.

Komisia bude uplatňovať ten istý predpoklad v prípade, ak v priebehu dvoch po sebe nasledujúcich kalendárnych rokov nebola uvedená hranica obratu prekročená o viac ako 10 % a hranica trhového podielu o viac ako 2 percentuálne body. V prípadoch, keď sa dohoda týka vznikajúceho, ešte neexistujúceho trhu a strany z tohto dôvodu nedosiahnu príslušný obrat, ani trhový podiel, Komisia tento predpoklad uplatňovať nebude. V takýchto prípadoch možno ovplyvnenie významným spôsobom posudzovať na základe postavenia strán na príslušných trhoch výrobkov alebo na základe ich technologickej vyspelosti súvisiacej s dohodou.

| 53. | Komisia takisto zastáva názor, že ak je dohoda svojou podstatou schopná ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, napríklad preto, že sa týka dovozu a vývozu alebo sa vzťahuje na viacero členských štátov, existuje vyvrátiteľný pozitívny predpoklad, že ak obrat strán pri výrobkoch, na ktoré sa vzťahuje dohoda, vypočítaný ako je uvedené v odsekoch 52 a 54 prekročí 40 miliónov EUR, ide o ovplyvnenie obchodu významným spôsobom. V prípade dohôd, ktoré sú svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, možno taktiež často predpokladať, že ide o ovplyvnenie významným spôsobom, ak trhový podiel strán presiahne 5 % hranicu uvedenú v predchádzajúcom odseku. Avšak tento predpoklad sa neuplatňuje na dohodu, ktorá sa vzťahuje iba na časť členského štátu (pozri odsek 90). |
| --- | --- |

53.

Komisia takisto zastáva názor, že ak je dohoda svojou podstatou schopná ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, napríklad preto, že sa týka dovozu a vývozu alebo sa vzťahuje na viacero členských štátov, existuje vyvrátiteľný pozitívny predpoklad, že ak obrat strán pri výrobkoch, na ktoré sa vzťahuje dohoda, vypočítaný ako je uvedené v odsekoch 52 a 54 prekročí 40 miliónov EUR, ide o ovplyvnenie obchodu významným spôsobom. V prípade dohôd, ktoré sú svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, možno taktiež často predpokladať, že ide o ovplyvnenie významným spôsobom, ak trhový podiel strán presiahne 5 % hranicu uvedenú v predchádzajúcom odseku. Avšak tento predpoklad sa neuplatňuje na dohodu, ktorá sa vzťahuje iba na časť členského štátu (pozri odsek 90).

| 54. | Pokiaľ ide o hranicu 40 miliónov EUR (porovnaj odsek 52), obrat sa vypočíta na základe celkového predaja výrobkov, na ktoré sa vzťahuje dohoda (zmluvné výrobky), v Spoločenstve uskutočneného dotknutými podnikmi po odrátaní daní za predchádzajúci finančný rok. Predaj medzi subjektmi, ktoré sú súčasťou toho istého podniku, je vyňatý (40). |
| --- | --- |

54.

Pokiaľ ide o hranicu 40 miliónov EUR (porovnaj odsek 52), obrat sa vypočíta na základe celkového predaja výrobkov, na ktoré sa vzťahuje dohoda (zmluvné výrobky), v Spoločenstve uskutočneného dotknutými podnikmi po odrátaní daní za predchádzajúci finančný rok. Predaj medzi subjektmi, ktoré sú súčasťou toho istého podniku, je vyňatý (40).

| 55. | Na účel uplatňovania hranice trhového podielu je nevyhnutné vymedziť relevantný trh (41). Ten sa skladá z relevantného trhu výrobkov a relevantného geografického trhu. Trhové podiely sa vypočítajú na základe hodnotových údajov o predaji alebo, ak je to vhodné, hodnotových údajov o nákupe. Ak hodnotové údaje nie sú dostupné, možno použiť odhady na základe iných spoľahlivých trhových údajov, vrátane objemových údajov. |
| --- | --- |

55.

Na účel uplatňovania hranice trhového podielu je nevyhnutné vymedziť relevantný trh (41). Ten sa skladá z relevantného trhu výrobkov a relevantného geografického trhu. Trhové podiely sa vypočítajú na základe hodnotových údajov o predaji alebo, ak je to vhodné, hodnotových údajov o nákupe. Ak hodnotové údaje nie sú dostupné, možno použiť odhady na základe iných spoľahlivých trhových údajov, vrátane objemových údajov.

| 56. | V prípade systémov dohôd, ktoré uzavrel ten istý dodávateľ s rôznymi distribútormi, sa zohľadnia predaje uskutočnené v rámci celého systému. |
| --- | --- |

56.

V prípade systémov dohôd, ktoré uzavrel ten istý dodávateľ s rôznymi distribútormi, sa zohľadnia predaje uskutočnené v rámci celého systému.

| 57. | Na účely pravidla NAAT predstavujú zmluvy, ktoré tvoria súčasť tej istej celkovej obchodnej dohody, samostatnú dohodu (42). Podniky nemôžu dodržať uvedené hraničné hodnoty rozdelením dohody, ktorá tvorí z ekonomického hľadiska celok. |
| --- | --- |

57.

Na účely pravidla NAAT predstavujú zmluvy, ktoré tvoria súčasť tej istej celkovej obchodnej dohody, samostatnú dohodu (42). Podniky nemôžu dodržať uvedené hraničné hodnoty rozdelením dohody, ktorá tvorí z ekonomického hľadiska celok.

3.   UPLATNENIE UVEDENÝCH ZÁSAD NA BEŽNÉ DRUHY DOHÔD A ZNEUŽÍVANIA

| 58. | Komisia bude uplatňovať negatívny predpoklad uvedený v predchádzajúcom oddiele na všetky dohody, vrátane dohôd, ktoré sú už svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ako aj dohôd, ktoré sa týkajú obchodu s podnikmi z tretích krajín (porovnaj oddiel 3.3). |
| --- | --- |

58.

Komisia bude uplatňovať negatívny predpoklad uvedený v predchádzajúcom oddiele na všetky dohody, vrátane dohôd, ktoré sú už svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ako aj dohôd, ktoré sa týkajú obchodu s podnikmi z tretích krajín (porovnaj oddiel 3.3).

| 59. | Komisia mimo rámca negatívneho predpokladu zváži kvalitatívne prvky týkajúce sa charakteru dohody alebo postupu a charakteru výrobkov, na ktoré sa vzťahujú (pozri odseky 29 a 30). Dôležitosť charakteru dohody sa odráža aj v kladnom predpoklade uvedenom v odseku 53, ktorý sa týka ovplyvnenia obchodu významným spôsobom v prípade dohôd, ktoré sú svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. S cieľom poskytnúť dodatočné usmernenie k uplatňovaniu pojmu vplyv na obchod je užitočné zvážiť rôzne bežné druhy dohôd a postupov. |
| --- | --- |

59.

Komisia mimo rámca negatívneho predpokladu zváži kvalitatívne prvky týkajúce sa charakteru dohody alebo postupu a charakteru výrobkov, na ktoré sa vzťahujú (pozri odseky 29 a 30). Dôležitosť charakteru dohody sa odráža aj v kladnom predpoklade uvedenom v odseku 53, ktorý sa týka ovplyvnenia obchodu významným spôsobom v prípade dohôd, ktoré sú svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. S cieľom poskytnúť dodatočné usmernenie k uplatňovaniu pojmu vplyv na obchod je užitočné zvážiť rôzne bežné druhy dohôd a postupov.

| 60. | V nasledujúcich oddieloch je načrtnuté základné rozlíšenie medzi dohodami a postupmi, ktoré sa vzťahujú na viacero členských štátov, a dohodami a postupmi, ktoré sa obmedzujú na jeden členský štát alebo časť jedného členského štátu. Tieto dve hlavné kategórie sú na základe charakteru použitej dohody alebo postupu rozdelené do ďalších podkategórií. Rozoberajú sa aj dohody a postupy, ktoré sa vzťahujú na tretie krajiny. |
| --- | --- |

60.

V nasledujúcich oddieloch je načrtnuté základné rozlíšenie medzi dohodami a postupmi, ktoré sa vzťahujú na viacero členských štátov, a dohodami a postupmi, ktoré sa obmedzujú na jeden členský štát alebo časť jedného členského štátu. Tieto dve hlavné kategórie sú na základe charakteru použitej dohody alebo postupu rozdelené do ďalších podkategórií. Rozoberajú sa aj dohody a postupy, ktoré sa vzťahujú na tretie krajiny.

3.1.   Dohody a zneužívanie, ktoré sa vzťahujú na viaceré členské štáty alebo sa v nich vykonávajú

| 61. | Dohody a postupy, ktoré sa vzťahujú na viacero členských štátov alebo sa v nich vykonávajú, sú takmer vo všetkých prípadoch svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Ak príslušný obrat prekročí hranicu uvedenú v odseku 53, nebude vo väčšine prípadov potrebné vykonať podrobnú analýzu, či možno obchod medzi členskými štátmi ovplyvniť. Na účel poskytnutia usmernenia aj v týchto prípadoch a objasnenia zásad rozobraných v oddiele 2, je však užitočné objasniť, aké faktory sa obvykle používajú pri uplatňovaní práva Spoločenstva. |
| --- | --- |

61.

Dohody a postupy, ktoré sa vzťahujú na viacero členských štátov alebo sa v nich vykonávajú, sú takmer vo všetkých prípadoch svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Ak príslušný obrat prekročí hranicu uvedenú v odseku 53, nebude vo väčšine prípadov potrebné vykonať podrobnú analýzu, či možno obchod medzi členskými štátmi ovplyvniť. Na účel poskytnutia usmernenia aj v týchto prípadoch a objasnenia zásad rozobraných v oddiele 2, je však užitočné objasniť, aké faktory sa obvykle používajú pri uplatňovaní práva Spoločenstva.

3.1.1.   Dohody týkajúce sa dovozu a vývozu

| 62. | Dohody medzi podnikmi v dvoch alebo viacerých členských štátoch, ktoré sa týkajú dovozu a vývozu, sú svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Takéto dohody, bez ohľadu na to, či obmedzujú alebo neobmedzujú hospodársku súťaž, majú priamy vplyv na štruktúru obchodu medzi členskými štátmi. Napríklad vo veci Kerpen & Kerpen, ktorá sa týkala dohody medzi francúzskym výrobcom a nemeckým distribútorom, vzťahujúcej sa na viac ako 10 % vývozu cementu z Francúzska do Nemecka v celkovom množstve 350 000 ton ročne, Súdny dvor usúdil, že nebolo možné dospieť k záveru, že táto dohoda nebola schopná (významným spôsobom) ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (43). |
| --- | --- |

62.

Dohody medzi podnikmi v dvoch alebo viacerých členských štátoch, ktoré sa týkajú dovozu a vývozu, sú svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Takéto dohody, bez ohľadu na to, či obmedzujú alebo neobmedzujú hospodársku súťaž, majú priamy vplyv na štruktúru obchodu medzi členskými štátmi. Napríklad vo veci Kerpen & Kerpen, ktorá sa týkala dohody medzi francúzskym výrobcom a nemeckým distribútorom, vzťahujúcej sa na viac ako 10 % vývozu cementu z Francúzska do Nemecka v celkovom množstve 350 000 ton ročne, Súdny dvor usúdil, že nebolo možné dospieť k záveru, že táto dohoda nebola schopná (významným spôsobom) ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (43).

| 63. | Táto kategória zahŕňa taktiež dohody, ktoré zavádzajú obmedzenia dovozu a vývozu, vrátane obmedzení aktívneho a pasívneho predaja a opätovného predaja nákupcami zákazníkom v iných členských štátoch (44). V týchto prípadoch existuje podstatné prepojenie medzi údajným obmedzením hospodárskej súťaže a vplyvom na obchod, pretože skutočným účelom obmedzenia je zabrániť tokom tovaru a služieb medzi členskými štátmi, ktoré by inak boli možné. Nie je podstatné, či sa strany dohody nachádzajú v tom istom členskom štáte, alebo v rôznych členských štátoch. |
| --- | --- |

63.

Táto kategória zahŕňa taktiež dohody, ktoré zavádzajú obmedzenia dovozu a vývozu, vrátane obmedzení aktívneho a pasívneho predaja a opätovného predaja nákupcami zákazníkom v iných členských štátoch (44). V týchto prípadoch existuje podstatné prepojenie medzi údajným obmedzením hospodárskej súťaže a vplyvom na obchod, pretože skutočným účelom obmedzenia je zabrániť tokom tovaru a služieb medzi členskými štátmi, ktoré by inak boli možné. Nie je podstatné, či sa strany dohody nachádzajú v tom istom členskom štáte, alebo v rôznych členských štátoch.

3.1.2.   Kartelové dohody vzťahujúce sa na viaceré členské štáty

| 64. | Kartelové dohody, ako napr. dohody, ktoré sa týkajú stanovenia cien a rozdelenia trhu, ktoré sa vzťahujú na viaceré členské štáty, sú svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Cezhraničné kartely zosúlaďujú podmienky hospodárskej súťaže a ovplyvňujú vzájomné prenikanie obchodu upevnením tradičnej štruktúry obchodu (45). Keď sa podniky dohodnú na vymedzení geografických území, môže dôjsť k obmedzeniu alebo zníženiu predaja z iných oblastí do vymedzených území. Keď sa podniky dohodnú na stanovení cien, obmedzia hospodársku súťaž a všetky z toho vyplývajúce cenové rozdiely, ktoré by boli lákadlom tak pre konkurentov, ako aj pre zákazníkov, aby sa zapojili do cezhraničného obchodu. Ak sa podniky dohodnú na predajných kvótach, tradičná štruktúra obchodu sa zachová. Dotknuté podniky upustia od rozširovania výroby, a tým od zásobovania potenciálnych zákazníkov v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

64.

Kartelové dohody, ako napr. dohody, ktoré sa týkajú stanovenia cien a rozdelenia trhu, ktoré sa vzťahujú na viaceré členské štáty, sú svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Cezhraničné kartely zosúlaďujú podmienky hospodárskej súťaže a ovplyvňujú vzájomné prenikanie obchodu upevnením tradičnej štruktúry obchodu (45). Keď sa podniky dohodnú na vymedzení geografických území, môže dôjsť k obmedzeniu alebo zníženiu predaja z iných oblastí do vymedzených území. Keď sa podniky dohodnú na stanovení cien, obmedzia hospodársku súťaž a všetky z toho vyplývajúce cenové rozdiely, ktoré by boli lákadlom tak pre konkurentov, ako aj pre zákazníkov, aby sa zapojili do cezhraničného obchodu. Ak sa podniky dohodnú na predajných kvótach, tradičná štruktúra obchodu sa zachová. Dotknuté podniky upustia od rozširovania výroby, a tým od zásobovania potenciálnych zákazníkov v iných členských štátoch.

| 65. | Vplyv cezhraničného kartelu na obchod je vo všeobecnosti už svojou povahou významný, a to z dôvodu postavenia strán kartelovej dohody na trhu. Kartelové dohody sa zvyčajne vytvárajú, iba keď zúčastnené podniky spoločne predstavujú veľký podiel na trhu, čo im umožňuje zvyšovať ceny alebo znižovať objem výroby. |
| --- | --- |

65.

Vplyv cezhraničného kartelu na obchod je vo všeobecnosti už svojou povahou významný, a to z dôvodu postavenia strán kartelovej dohody na trhu. Kartelové dohody sa zvyčajne vytvárajú, iba keď zúčastnené podniky spoločne predstavujú veľký podiel na trhu, čo im umožňuje zvyšovať ceny alebo znižovať objem výroby.

3.1.3.   Dohody o horizontálnej spolupráci, ktoré sa vzťahujú na viaceré členské štáty

| 66. | Tento oddiel sa vzťahuje na rôzne druhy dohôd o horizontálnej spolupráci. Dohody o horizontálnej spolupráci môžu mať napríklad formu dohôd, na základe ktorých dva alebo viaceré podniky spolupracujú pri vykonávaní konkrétnej hospodárskej činnosti, ako je výroba a distribúcia (46). Takéto dohody sa často označujú ako spoločné podniky. Avšak na spoločné podniky, ktoré na trvalom základe vykonávajú všetky činnosti nezávislého hospodárskeho subjektu, sa vzťahuje nariadenie o fúziách (47). Na úrovni Spoločenstva sa k takýmto úplne funkčným spoločným podnikom nepristupuje na základe článkov 81 a 82, okrem prípadov, keď sa uplatňuje článok 2 ods. 4 nariadenia o fúziách (48). Tento oddiel sa preto netýka úplne funkčných spoločných podnikov. V prípade nie úplne funkčných spoločných podnikov, spoločný subjekt nevystupuje ako samostatný dodávateľ (alebo kupujúci) na trhu. Slúži iba materským spoločnostiam, ktoré samy pôsobia na trhu (49). |
| --- | --- |

66.

Tento oddiel sa vzťahuje na rôzne druhy dohôd o horizontálnej spolupráci. Dohody o horizontálnej spolupráci môžu mať napríklad formu dohôd, na základe ktorých dva alebo viaceré podniky spolupracujú pri vykonávaní konkrétnej hospodárskej činnosti, ako je výroba a distribúcia (46). Takéto dohody sa často označujú ako spoločné podniky. Avšak na spoločné podniky, ktoré na trvalom základe vykonávajú všetky činnosti nezávislého hospodárskeho subjektu, sa vzťahuje nariadenie o fúziách (47). Na úrovni Spoločenstva sa k takýmto úplne funkčným spoločným podnikom nepristupuje na základe článkov 81 a 82, okrem prípadov, keď sa uplatňuje článok 2 ods. 4 nariadenia o fúziách (48). Tento oddiel sa preto netýka úplne funkčných spoločných podnikov. V prípade nie úplne funkčných spoločných podnikov, spoločný subjekt nevystupuje ako samostatný dodávateľ (alebo kupujúci) na trhu. Slúži iba materským spoločnostiam, ktoré samy pôsobia na trhu (49).

| 67. | Spoločné podniky, ktoré vykonávajú činnosti v dvoch alebo viacerých členských štátoch, alebo ktoré vyrábajú výrobok, ktorý predávajú materské spoločnosti v dvoch alebo viacerých členských štátoch, ovplyvňujú obchodné činnosti strán v týchto oblastiach Spoločenstva. Takéto dohody sú preto zvyčajne schopné ovplyvniť svojou podstatou obchod medzi členskými štátmi v porovnaní so situáciou bez prítomnosti dohody (50). Štruktúra obchodu sa ovplyvní, keď podniky presunú svoje činnosti na spoločný podnik alebo keď ho použijú na vytvorenie nového zdroja zásobovania v Spoločenstve. |
| --- | --- |

67.

Spoločné podniky, ktoré vykonávajú činnosti v dvoch alebo viacerých členských štátoch, alebo ktoré vyrábajú výrobok, ktorý predávajú materské spoločnosti v dvoch alebo viacerých členských štátoch, ovplyvňujú obchodné činnosti strán v týchto oblastiach Spoločenstva. Takéto dohody sú preto zvyčajne schopné ovplyvniť svojou podstatou obchod medzi členskými štátmi v porovnaní so situáciou bez prítomnosti dohody (50). Štruktúra obchodu sa ovplyvní, keď podniky presunú svoje činnosti na spoločný podnik alebo keď ho použijú na vytvorenie nového zdroja zásobovania v Spoločenstve.

| 68. | Obchod možno taktiež ovplyvniť, ak spoločný podnik vyrába vstupy pre materské spoločnosti, ktoré sa následne ďalej spracúvajú alebo zapracúvajú do výrobku materským podnikom. Nastane to pravdepodobne vtedy, ak sa daný vstup predtým získaval od dodávateľov z iných členských štátov, ak materské spoločnosti predtým vyrábali vstup v iných členských štátoch, alebo ak sa s konečným výrobkom obchodovalo vo viac ako jednom členskom štáte. |
| --- | --- |

68.

Obchod možno taktiež ovplyvniť, ak spoločný podnik vyrába vstupy pre materské spoločnosti, ktoré sa následne ďalej spracúvajú alebo zapracúvajú do výrobku materským podnikom. Nastane to pravdepodobne vtedy, ak sa daný vstup predtým získaval od dodávateľov z iných členských štátov, ak materské spoločnosti predtým vyrábali vstup v iných členských štátoch, alebo ak sa s konečným výrobkom obchodovalo vo viac ako jednom členskom štáte.

| 69. | Pri posudzovaní ovplyvnenia obchodu významným spôsobom je dôležité zohľadniť predaj výrobkov materskou spoločnosťou spojený s dohodou a nie iba predaj realizovaný spoločným subjektom vytvoreným dohodou, za predpokladu, že spoločný podnik nepôsobí na trhu ako samostatný subjekt. |
| --- | --- |

69.

Pri posudzovaní ovplyvnenia obchodu významným spôsobom je dôležité zohľadniť predaj výrobkov materskou spoločnosťou spojený s dohodou a nie iba predaj realizovaný spoločným subjektom vytvoreným dohodou, za predpokladu, že spoločný podnik nepôsobí na trhu ako samostatný subjekt.

3.1.4.   Vertikálne dohody vykonávané vo viacerých členských štátoch

| 70. | Vertikálne dohody a systémy podobných vertikálnych dohôd vykonávané vo viacerých členských štátoch sú zvyčajne schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ak spôsobia nasmerovanie obchodu osobitným spôsobom. Napríklad systémy selektívnych distribučných dohôd vykonávané v dvoch alebo viacerých členských štátoch usmerňujú obchod osobitným spôsobom, pretože obmedzujú obchod na členov systému, čím ovplyvňujú štruktúru obchodu v porovnaní so situáciou bez dohody (51). |
| --- | --- |

70.

Vertikálne dohody a systémy podobných vertikálnych dohôd vykonávané vo viacerých členských štátoch sú zvyčajne schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ak spôsobia nasmerovanie obchodu osobitným spôsobom. Napríklad systémy selektívnych distribučných dohôd vykonávané v dvoch alebo viacerých členských štátoch usmerňujú obchod osobitným spôsobom, pretože obmedzujú obchod na členov systému, čím ovplyvňujú štruktúru obchodu v porovnaní so situáciou bez dohody (51).

| 71. | Obchod medzi členskými štátmi možno taktiež ovplyvniť vertikálnymi dohodami, ktoré majú vylučujúci účinok. To môže byť napríklad prípad dohôd, ktorými sa distribútori vo viacerých členských štátoch dohodnú nakupovať iba od určitého dodávateľa alebo predávať iba jeho výrobky. Takého dohody môžu obmedziť obchod medzi členskými štátmi, v ktorých sa dohody vykonávajú, alebo obchod z členských štátov, na ktoré sa dohody nevzťahujú. Vylúčenie môže vyplynúť z jednotlivých dohôd alebo zo systémov dohôd. Ak dohoda alebo systém dohôd, ktoré sa vzťahujú na viacero členských štátov, majú vylučovací vplyv, je zvyčajne schopnosť dohody alebo dohôd ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi svojou podstatou významná. |
| --- | --- |

71.

Obchod medzi členskými štátmi možno taktiež ovplyvniť vertikálnymi dohodami, ktoré majú vylučujúci účinok. To môže byť napríklad prípad dohôd, ktorými sa distribútori vo viacerých členských štátoch dohodnú nakupovať iba od určitého dodávateľa alebo predávať iba jeho výrobky. Takého dohody môžu obmedziť obchod medzi členskými štátmi, v ktorých sa dohody vykonávajú, alebo obchod z členských štátov, na ktoré sa dohody nevzťahujú. Vylúčenie môže vyplynúť z jednotlivých dohôd alebo zo systémov dohôd. Ak dohoda alebo systém dohôd, ktoré sa vzťahujú na viacero členských štátov, majú vylučovací vplyv, je zvyčajne schopnosť dohody alebo dohôd ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi svojou podstatou významná.

| 72. | Dohody medzi dodávateľmi a distribútormi, ktoré zabezpečujú stanovenie cien pre ďalší predaj (RPM) a ktoré sa vzťahujú na dva alebo viaceré členské štáty, sú zvyčajne svojou podstatou taktiež schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (52). Takéto dohody menia cenové úrovne, ktoré by pravdepodobne existovali pri absencii týchto dohôd, a tým ovplyvňujú charakter obchodu. |
| --- | --- |

72.

Dohody medzi dodávateľmi a distribútormi, ktoré zabezpečujú stanovenie cien pre ďalší predaj (RPM) a ktoré sa vzťahujú na dva alebo viaceré členské štáty, sú zvyčajne svojou podstatou taktiež schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (52). Takéto dohody menia cenové úrovne, ktoré by pravdepodobne existovali pri absencii týchto dohôd, a tým ovplyvňujú charakter obchodu.

3.1.5.   Zneužívanie dominantného postavenia, ktoré sa vzťahuje na viaceré členské štáty

| 73. | V prípade zneužívania dominantného postavenia je vhodné rozlíšiť zneužívanie, ktoré stavia prekážky vstupu alebo odstraňuje konkurentov (zneužívanie na vylúčenie konkurentov), a zneužívanie, ktorým dominantný podnik využíva svoju ekonomickú silu, napríklad účtovaním neúmerných alebo diskriminačných cien (vykorisťovateľské zneužívanie). Obidva typy zneužívania možno uskutočniť buď prostredníctvom dohôd, ktoré rovnako podliehajú článku 81 ods. 1, alebo prostredníctvom jednostranného konania, ktoré, čo sa týka právnych predpisov Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže, podlieha iba článku 82. |
| --- | --- |

73.

V prípade zneužívania dominantného postavenia je vhodné rozlíšiť zneužívanie, ktoré stavia prekážky vstupu alebo odstraňuje konkurentov (zneužívanie na vylúčenie konkurentov), a zneužívanie, ktorým dominantný podnik využíva svoju ekonomickú silu, napríklad účtovaním neúmerných alebo diskriminačných cien (vykorisťovateľské zneužívanie). Obidva typy zneužívania možno uskutočniť buď prostredníctvom dohôd, ktoré rovnako podliehajú článku 81 ods. 1, alebo prostredníctvom jednostranného konania, ktoré, čo sa týka právnych predpisov Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže, podlieha iba článku 82.

| 74. | V prípade vykorisťovateľského zneužívania, akým sú diskriminačné zľavy, sú ovplyvnení nadväzujúci obchodní partneri, ktorí buď získajú výhody alebo utrpia straty, pričom sa zmení ich konkurenčné postavenie a ovplyvní štruktúra obchodu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

74.

V prípade vykorisťovateľského zneužívania, akým sú diskriminačné zľavy, sú ovplyvnení nadväzujúci obchodní partneri, ktorí buď získajú výhody alebo utrpia straty, pričom sa zmení ich konkurenčné postavenie a ovplyvní štruktúra obchodu medzi členskými štátmi.

| 75. | Keď dominantný podnik zneužíva svoje postavenie na vylúčenie konkurentov z trhu vo viac ako jednom členskom štáte, je takéto zneužívanie zvyčajne už svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Takéto konanie má nepriaznivý vplyv na hospodársku súťaž aj za hranicami jedného členského štátu, pretože je pravdepodobné, že vychýli obchod zo smeru, ktorým by sa uberal bez prítomnosti zneužívania. Štruktúru obchodu možno napríklad ovplyvniť, ak dominantný podnik poskytuje vernostné zľavy. Je pravdepodobné, že zákazníci, na ktorých sa vzťahuje výhradný systém zliav, nakupujú od konkurentov dominantného podniku menej, ako by nakupovali za bežných podmienok. Snaha o vylúčenie, ktorej cieľom je priamo odstrániť konkurenta, ako je napríklad predátorská cenotvorba, je takisto schopná ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, vzhľadom na jej vplyv na konkurenčnú štruktúru trhu v Spoločenstve (53).Keď sa dominantný podnik správa tak, aby odstránil konkurenta pôsobiaceho vo viac ako jednom členskom štáte, obchod môže byť ovplyvnený viacerými spôsobmi. Po prvé, vzniká riziko, že ovplyvnený konkurent prestane pôsobiť ako zdroj zásobovania v rámci Spoločenstva. Aj keď nedôjde k vylúčeniu cieľového podniku z trhu, je pravdepodobné, že jeho konkurenčné konanie bude v budúcnosti ovplyvnené, čo tiež môže mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Po druhé, zneužívanie môže mať vplyv na ostatných konkurentov. Dominantný podnik môže prostredníctvom svojho dominantného správania svojim konkurentom naznačiť, že bude trestať pokusy o zapojenie sa do skutočnej hospodárskej súťaže. Po tretie, samotná skutočnosť vylúčenia konkurenta z trhu môže stačiť na ovplyvnenie obchodu medzi členskými štátmi. To môže nastať aj v prípade, ak sa podnik, ktorému hrozí vylúčenie z trhu, zaoberá hlavne vývozom do tretích krajín (54). Ak hrozí narušenie účinnej konkurenčnej trhovej štruktúry v rámci Spoločenstva, uplatňuje sa právo Spoločenstva. |
| --- | --- |

75.

Keď dominantný podnik zneužíva svoje postavenie na vylúčenie konkurentov z trhu vo viac ako jednom členskom štáte, je takéto zneužívanie zvyčajne už svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Takéto konanie má nepriaznivý vplyv na hospodársku súťaž aj za hranicami jedného členského štátu, pretože je pravdepodobné, že vychýli obchod zo smeru, ktorým by sa uberal bez prítomnosti zneužívania. Štruktúru obchodu možno napríklad ovplyvniť, ak dominantný podnik poskytuje vernostné zľavy. Je pravdepodobné, že zákazníci, na ktorých sa vzťahuje výhradný systém zliav, nakupujú od konkurentov dominantného podniku menej, ako by nakupovali za bežných podmienok. Snaha o vylúčenie, ktorej cieľom je priamo odstrániť konkurenta, ako je napríklad predátorská cenotvorba, je takisto schopná ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, vzhľadom na jej vplyv na konkurenčnú štruktúru trhu v Spoločenstve (53).Keď sa dominantný podnik správa tak, aby odstránil konkurenta pôsobiaceho vo viac ako jednom členskom štáte, obchod môže byť ovplyvnený viacerými spôsobmi. Po prvé, vzniká riziko, že ovplyvnený konkurent prestane pôsobiť ako zdroj zásobovania v rámci Spoločenstva. Aj keď nedôjde k vylúčeniu cieľového podniku z trhu, je pravdepodobné, že jeho konkurenčné konanie bude v budúcnosti ovplyvnené, čo tiež môže mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Po druhé, zneužívanie môže mať vplyv na ostatných konkurentov. Dominantný podnik môže prostredníctvom svojho dominantného správania svojim konkurentom naznačiť, že bude trestať pokusy o zapojenie sa do skutočnej hospodárskej súťaže. Po tretie, samotná skutočnosť vylúčenia konkurenta z trhu môže stačiť na ovplyvnenie obchodu medzi členskými štátmi. To môže nastať aj v prípade, ak sa podnik, ktorému hrozí vylúčenie z trhu, zaoberá hlavne vývozom do tretích krajín (54). Ak hrozí narušenie účinnej konkurenčnej trhovej štruktúry v rámci Spoločenstva, uplatňuje sa právo Spoločenstva.

| 76. | Ak dominantný podnik zneužíva svoje postavenie na vykorisťovanie alebo vylúčenie konkurenta z trhu vo viac ako jednom členskom štáte, je zvyčajne schopnosť zneužívania ovplyvniť svojou povahou obchod medzi členskými štátmi významná. Vzhľadom na trhové postavenie dotknutého dominantného podniku a na skutočnosť, že zneužívanie sa deje vo viacerých členských štátoch, sú miera zneužívania a jeho pravdepodobný vplyv na štruktúru obchodu zvyčajne také, že môžu významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. V prípade vykorisťovateľského zneužívania, akým je cenová diskriminácia, zneužívanie mení konkurenčné postavenie obchodných partnerov vo viacerých členských štátoch. V prípade zneužívania na vylúčenie z trhu, vrátane zneužívania, ktorého cieľom je odstránenie konkurenta, sa ovplyvní hospodárska činnosť konkurentov vo viacerých členských štátoch. Samotná existencia dominantného postavenia vo viacerých členských štátoch znamená, že hospodárska súťaž v podstatnej časti spoločného trhu je už oslabená (55). Ak dominantný podnik ďalej oslabuje hospodársku súťaž zneužívajúcim konaním, napríklad odstránením konkurenta, je schopnosť zneužívania ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi zvyčajne významná. |
| --- | --- |

76.

Ak dominantný podnik zneužíva svoje postavenie na vykorisťovanie alebo vylúčenie konkurenta z trhu vo viac ako jednom členskom štáte, je zvyčajne schopnosť zneužívania ovplyvniť svojou povahou obchod medzi členskými štátmi významná. Vzhľadom na trhové postavenie dotknutého dominantného podniku a na skutočnosť, že zneužívanie sa deje vo viacerých členských štátoch, sú miera zneužívania a jeho pravdepodobný vplyv na štruktúru obchodu zvyčajne také, že môžu významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. V prípade vykorisťovateľského zneužívania, akým je cenová diskriminácia, zneužívanie mení konkurenčné postavenie obchodných partnerov vo viacerých členských štátoch. V prípade zneužívania na vylúčenie z trhu, vrátane zneužívania, ktorého cieľom je odstránenie konkurenta, sa ovplyvní hospodárska činnosť konkurentov vo viacerých členských štátoch. Samotná existencia dominantného postavenia vo viacerých členských štátoch znamená, že hospodárska súťaž v podstatnej časti spoločného trhu je už oslabená (55). Ak dominantný podnik ďalej oslabuje hospodársku súťaž zneužívajúcim konaním, napríklad odstránením konkurenta, je schopnosť zneužívania ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi zvyčajne významná.

3.2.   Dohody a zneužívanie, ktoré sa vzťahujú na jeden členský štát alebo iba na jeho časť

| 77. | Keď sa dohody alebo zneužívajúce postupy vzťahujú na územie jedného členského štátu, môže byť potrebné pristúpiť k podrobnejšiemu preskúmaniu schopnosti dohôd alebo zneužívajúcich postupov ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Treba pripomenúť, že na ovplyvnenie obchodu medzi členskými štátmi sa nevyžaduje zníženie obchodu. Stačí, že môže vzniknúť významná zmena v štruktúre obchodu medzi členskými štátmi. Napriek tomu v mnohých prípadoch týkajúcich sa jedného členského štátu charakter údajného narušenia, a najmä jeho sklon vylúčiť domáci trh, naznačuje schopnosť dohody alebo postupu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Ďalej uvedené príklady nie sú vyčerpávajúce. Poskytujú iba príklady prípadov, keď dohody, ktoré sa obmedzujú na územie jedného členského štátu, možno považovať za schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

77.

Keď sa dohody alebo zneužívajúce postupy vzťahujú na územie jedného členského štátu, môže byť potrebné pristúpiť k podrobnejšiemu preskúmaniu schopnosti dohôd alebo zneužívajúcich postupov ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Treba pripomenúť, že na ovplyvnenie obchodu medzi členskými štátmi sa nevyžaduje zníženie obchodu. Stačí, že môže vzniknúť významná zmena v štruktúre obchodu medzi členskými štátmi. Napriek tomu v mnohých prípadoch týkajúcich sa jedného členského štátu charakter údajného narušenia, a najmä jeho sklon vylúčiť domáci trh, naznačuje schopnosť dohody alebo postupu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Ďalej uvedené príklady nie sú vyčerpávajúce. Poskytujú iba príklady prípadov, keď dohody, ktoré sa obmedzujú na územie jedného členského štátu, možno považovať za schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

3.2.1.   Kartelové dohody, ktoré sa vzťahujú na jeden členský štát

| 78. | Horizontálne kartelové dohody, ktoré sa vzťahujú na celý členský štát, sú zvyčajne schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Súdy Spoločenstva v mnohých prípadoch usúdili, že dohody rozšírené na celé územie členského štátu môžu svojou podstatou posilniť rozdelenie trhov na národnom základe, a to tým, že bránia ekonomickému prenikaniu, ktoré sa má zmluvou dosiahnuť (56). |
| --- | --- |

78.

Horizontálne kartelové dohody, ktoré sa vzťahujú na celý členský štát, sú zvyčajne schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Súdy Spoločenstva v mnohých prípadoch usúdili, že dohody rozšírené na celé územie členského štátu môžu svojou podstatou posilniť rozdelenie trhov na národnom základe, a to tým, že bránia ekonomickému prenikaniu, ktoré sa má zmluvou dosiahnuť (56).

| 79. | Schopnosť takýchto dohôd rozdeliť vnútorný trh vyplýva zo skutočnosti, že podniky zúčastnené na kartelovej dohode len v jednom členskom štáte zvyčajne potrebujú prijať opatrenia na vylúčenie konkurentov z iných členských štátov (57). Ak tak neurobia a výrobok, na ktorý sa dohoda vzťahuje, je obchodovateľný (58), vzniká riziko, že kartelová dohoda bude zničená konkurenciou podnikov z iných členských štátov. Takéto dohody sú tiež zvyčajne svojou podstatou schopné významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi za predpokladu, že pokrytie trhu potrebné pre kartelové dohody je účinné. |
| --- | --- |

79.

Schopnosť takýchto dohôd rozdeliť vnútorný trh vyplýva zo skutočnosti, že podniky zúčastnené na kartelovej dohode len v jednom členskom štáte zvyčajne potrebujú prijať opatrenia na vylúčenie konkurentov z iných členských štátov (57). Ak tak neurobia a výrobok, na ktorý sa dohoda vzťahuje, je obchodovateľný (58), vzniká riziko, že kartelová dohoda bude zničená konkurenciou podnikov z iných členských štátov. Takéto dohody sú tiež zvyčajne svojou podstatou schopné významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi za predpokladu, že pokrytie trhu potrebné pre kartelové dohody je účinné.

| 80. | Vzhľadom na skutočnosť, že pojem vplyv na obchodu zahŕňa potenciálny vplyv, nie je rozhodujúce, či sa takéto opatrenia zamerané proti konkurentom z iných členských štátov v akomkoľvek danom časovom okamihu naozaj prijmú. Ak je kartelová cena podobná cenám prevládajúcim v iných členských štátoch, nemusí členom kartelu vzniknúť bezprostredná potreba prijať opatrenia proti konkurentom z iných členských štátov. Podstatné je, či existuje pravdepodobnosť, že ich prijmú, keď sa zmenia trhové podmienky, alebo nie. Pravdepodobnosť toho záleží na prítomnosti prirodzených prekážok obchodu na trhu, vrátane toho, či je daný výrobok obchodovateľný. Napríklad v prípade, ktorý sa týkal určitých služieb retailového bankovníctva (59), Súdny dvor usúdil, že obchod nebolo možné významným spôsobom ovplyvniť, pretože možnosť obchodovania s danými konkrétnymi produktmi bola veľmi obmedzená a produkty neboli významným faktorom pri rozhodovaní podnikov z iných členských štátov o zriadení svojej spoločnosti v danom členskom štáte (60). |
| --- | --- |

80.

Vzhľadom na skutočnosť, že pojem vplyv na obchodu zahŕňa potenciálny vplyv, nie je rozhodujúce, či sa takéto opatrenia zamerané proti konkurentom z iných členských štátov v akomkoľvek danom časovom okamihu naozaj prijmú. Ak je kartelová cena podobná cenám prevládajúcim v iných členských štátoch, nemusí členom kartelu vzniknúť bezprostredná potreba prijať opatrenia proti konkurentom z iných členských štátov. Podstatné je, či existuje pravdepodobnosť, že ich prijmú, keď sa zmenia trhové podmienky, alebo nie. Pravdepodobnosť toho záleží na prítomnosti prirodzených prekážok obchodu na trhu, vrátane toho, či je daný výrobok obchodovateľný. Napríklad v prípade, ktorý sa týkal určitých služieb retailového bankovníctva (59), Súdny dvor usúdil, že obchod nebolo možné významným spôsobom ovplyvniť, pretože možnosť obchodovania s danými konkrétnymi produktmi bola veľmi obmedzená a produkty neboli významným faktorom pri rozhodovaní podnikov z iných členských štátov o zriadení svojej spoločnosti v danom členskom štáte (60).

| 81. | Rozsah, v akom členovia kartelovej dohody monitorujú ceny a konkurentov z iných členských štátov, môže naznačiť, v akom rozsahu sú výrobky, na ktoré sa vzťahuje kartelová dohoda, obchodovateľné. Monitorovanie naznačuje, že hospodárska súťaž a konkurenti z iných členských štátov sa vnímajú ako potenciálna hrozba pre kartelovú dohodu. Ak okrem toho existuje dôkaz, že členovia kartelovej dohody úmyselne stanovili cenovú úroveň na základe cenovej úrovne prevažujúcej v iných členských štátoch (limitná tvorba cien), svedčí to o skutočnosti, že dané výrobky sú obchodovateľné a obchod medzi členskými štátmi možno ovplyvniť. |
| --- | --- |

81.

Rozsah, v akom členovia kartelovej dohody monitorujú ceny a konkurentov z iných členských štátov, môže naznačiť, v akom rozsahu sú výrobky, na ktoré sa vzťahuje kartelová dohoda, obchodovateľné. Monitorovanie naznačuje, že hospodárska súťaž a konkurenti z iných členských štátov sa vnímajú ako potenciálna hrozba pre kartelovú dohodu. Ak okrem toho existuje dôkaz, že členovia kartelovej dohody úmyselne stanovili cenovú úroveň na základe cenovej úrovne prevažujúcej v iných členských štátoch (limitná tvorba cien), svedčí to o skutočnosti, že dané výrobky sú obchodovateľné a obchod medzi členskými štátmi možno ovplyvniť.

| 82. | Obchod zvyčajne možno ovplyvniť aj v prípade, ak členovia národného kartelu zmiernia obmedzenie hospodárskej súťaže zavedené konkurentmi z iných členských štátov tým, že ich donútia pridať sa k dohode obmedzujúcej hospodársku súťaž, alebo keď ich vylúčenie z dohody znamená pre konkurentov konkurenčnú nevýhodu (61). V týchto prípadoch dohoda buď týmto konkurentom bráni využívať akúkoľvek konkurenčnú výhodu, ktorú majú, alebo zvyšuje ich náklady, a tým má negatívny vplyv na ich konkurencieschopnosť a predaj. V obidvoch prípadoch dohoda bráni konkurentom z iných členských štátov pôsobiť na príslušnom vnútroštátnom trhu. To isté platí, ak sa kartelová dohoda obmedzená na jeden členský štát uzavrie medzi podnikmi, ktoré opätovne predávajú výrobky dovezené z iných členských štátov (62). |
| --- | --- |

82.

Obchod zvyčajne možno ovplyvniť aj v prípade, ak členovia národného kartelu zmiernia obmedzenie hospodárskej súťaže zavedené konkurentmi z iných členských štátov tým, že ich donútia pridať sa k dohode obmedzujúcej hospodársku súťaž, alebo keď ich vylúčenie z dohody znamená pre konkurentov konkurenčnú nevýhodu (61). V týchto prípadoch dohoda buď týmto konkurentom bráni využívať akúkoľvek konkurenčnú výhodu, ktorú majú, alebo zvyšuje ich náklady, a tým má negatívny vplyv na ich konkurencieschopnosť a predaj. V obidvoch prípadoch dohoda bráni konkurentom z iných členských štátov pôsobiť na príslušnom vnútroštátnom trhu. To isté platí, ak sa kartelová dohoda obmedzená na jeden členský štát uzavrie medzi podnikmi, ktoré opätovne predávajú výrobky dovezené z iných členských štátov (62).

3.2.2.   Dohody o horizontálnej spolupráci, ktoré sa vzťahujú na jeden členský štát

| 83. | Dohody o horizontálnej spolupráci, a najmä nie úplne funkčné spoločné podniky (porovnaj odsek 66), ktoré sa obmedzujú na jeden členský štát a ktoré sa priamo netýkajú dovozu a vývozu, nepatria do kategórie dohôd, ktoré sú svojou povahou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Preto môže byť nevyhnutné pozorné preskúmanie schopnosti jednotlivých dohôd ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

83.

Dohody o horizontálnej spolupráci, a najmä nie úplne funkčné spoločné podniky (porovnaj odsek 66), ktoré sa obmedzujú na jeden členský štát a ktoré sa priamo netýkajú dovozu a vývozu, nepatria do kategórie dohôd, ktoré sú svojou povahou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Preto môže byť nevyhnutné pozorné preskúmanie schopnosti jednotlivých dohôd ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| 84. | Dohody o horizontálnej spolupráci môžu byť schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, najmä ak majú efekt vylúčenia. Môžu to byť dohody, ktorými sa zavádza celoodvetvová štandardizácia a certifikačné systémy, ktoré buď vylučujú podniky z iných členských štátov, alebo ktoré môžu ľahšie splniť podniky z daného členského štátu na základe skutočnosti, že sú založené na vnútroštátnych pravidlách a tradíciách. Za takýchto okolností tieto dohody sťažujú podnikom z iných členských štátov preniknutie na vnútroštátny trh. |
| --- | --- |

84.

Dohody o horizontálnej spolupráci môžu byť schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, najmä ak majú efekt vylúčenia. Môžu to byť dohody, ktorými sa zavádza celoodvetvová štandardizácia a certifikačné systémy, ktoré buď vylučujú podniky z iných členských štátov, alebo ktoré môžu ľahšie splniť podniky z daného členského štátu na základe skutočnosti, že sú založené na vnútroštátnych pravidlách a tradíciách. Za takýchto okolností tieto dohody sťažujú podnikom z iných členských štátov preniknutie na vnútroštátny trh.

| 85. | Obchod možno ovplyvniť, aj keď spoločný podnik spôsobí odpojenie podnikov z iných členských štátov od dôležitého distribučného kanála alebo zdroja dopytu. Ak napríklad dvaja alebo viacerí distribútori zriadení v tom istom členskom štáte, ktorí majú podstatný podiel na dovoze príslušných výrobkov, vytvoria zlúčením svojich nákupov daného výrobku spoločný nákupný podnik, výsledné zníženie množstva distribučných kanálov obmedzuje možnosť dodávateľov z iných členských štátov získať prístup na príslušný vnútroštátny trh. Obchod je preto možné ovplyvniť (63). Obchod možno ovplyvniť aj v prípade, ak podniky, ktoré predtým dovážali určitý výrobok, vytvoria spoločný podnik, ktorý je poverený výrobou toho istého výrobku. V tomto prípade dohoda spôsobí zmenu v štruktúre obchodu medzi členskými štátmi v porovnaní so situáciou pred uzavretím dohody. |
| --- | --- |

85.

Obchod možno ovplyvniť, aj keď spoločný podnik spôsobí odpojenie podnikov z iných členských štátov od dôležitého distribučného kanála alebo zdroja dopytu. Ak napríklad dvaja alebo viacerí distribútori zriadení v tom istom členskom štáte, ktorí majú podstatný podiel na dovoze príslušných výrobkov, vytvoria zlúčením svojich nákupov daného výrobku spoločný nákupný podnik, výsledné zníženie množstva distribučných kanálov obmedzuje možnosť dodávateľov z iných členských štátov získať prístup na príslušný vnútroštátny trh. Obchod je preto možné ovplyvniť (63). Obchod možno ovplyvniť aj v prípade, ak podniky, ktoré predtým dovážali určitý výrobok, vytvoria spoločný podnik, ktorý je poverený výrobou toho istého výrobku. V tomto prípade dohoda spôsobí zmenu v štruktúre obchodu medzi členskými štátmi v porovnaní so situáciou pred uzavretím dohody.

3.2.3.   Vertikálne dohody, ktoré sa vzťahujú na jeden členský štát

| 86. | Vertikálne dohody, ktoré sa vzťahujú na celý členský štát, môžu ovplyvniť štruktúru obchodu medzi členskými štátmi, najmä keď podnikom z iných členských štátov sťažia preniknutie na príslušný vnútroštátny trh, buď prostredníctvom vývozu alebo prostredníctvom zriadenia spoločnosti (efekt vylúčenia). Ak vertikálne dohody spôsobia takýto efekt vylúčenia, prispejú k rozdeleniu trhov na národnom základe, a tým bránia hospodárskej prepojenosti zamýšľanej zmluvou (64). |
| --- | --- |

86.

Vertikálne dohody, ktoré sa vzťahujú na celý členský štát, môžu ovplyvniť štruktúru obchodu medzi členskými štátmi, najmä keď podnikom z iných členských štátov sťažia preniknutie na príslušný vnútroštátny trh, buď prostredníctvom vývozu alebo prostredníctvom zriadenia spoločnosti (efekt vylúčenia). Ak vertikálne dohody spôsobia takýto efekt vylúčenia, prispejú k rozdeleniu trhov na národnom základe, a tým bránia hospodárskej prepojenosti zamýšľanej zmluvou (64).

| 87. | Vylúčenie môže napríklad nastať, keď dodávatelia zavedú pre nákupcov povinnosť výhradného nákupu (65). Vo veci Delimitis
   (66), ktorá sa týkala dohôd medzi pivovarníkom a vlastníkmi priestorov, kde sa pivo spotrebúvalo, ktorými sa vlastníci priestorov zaviazali nakupovať pivo výhradne od pivovarníka, Súdny dvor definoval vylúčenie z dôvodu dohôd ako absenciu reálnych a konkrétnych možností získať prístup na trh. Dohody zvyčajne vytvárajú podstatné prekážky vstupu, iba keď sa vzťahujú na podstatnú časť trhu. V tejto súvislosti možno ako ukazovateľ použiť podiel na trhu a pokrytie trhu. Pri posudzovaní treba zohľadniť nielen konkrétnu dohodu alebo systém dohôd, ale aj ostatné paralelné systémy dohôd, ktoré majú podobné dôsledky (67). |
| --- | --- |

87.

Vylúčenie môže napríklad nastať, keď dodávatelia zavedú pre nákupcov povinnosť výhradného nákupu (65). Vo veci Delimitis
   (66), ktorá sa týkala dohôd medzi pivovarníkom a vlastníkmi priestorov, kde sa pivo spotrebúvalo, ktorými sa vlastníci priestorov zaviazali nakupovať pivo výhradne od pivovarníka, Súdny dvor definoval vylúčenie z dôvodu dohôd ako absenciu reálnych a konkrétnych možností získať prístup na trh. Dohody zvyčajne vytvárajú podstatné prekážky vstupu, iba keď sa vzťahujú na podstatnú časť trhu. V tejto súvislosti možno ako ukazovateľ použiť podiel na trhu a pokrytie trhu. Pri posudzovaní treba zohľadniť nielen konkrétnu dohodu alebo systém dohôd, ale aj ostatné paralelné systémy dohôd, ktoré majú podobné dôsledky (67).

| 88. | Vertikálne dohody, ktoré sa vzťahujú na celý členský štát a ktoré sa týkajú obchodovateľných výrobkov, môžu taktiež ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, aj keď nevytvárajú priame prekážky obchodu. Dohody, ktorými podniky udržiavajú stanovenie cien pre ďalší predaj (RPM), môžu mať priamy vplyv na obchod medzi členskými štátmi zvýšením dovozu z iných členských štátov a znížením vývozu z daného členského štátu (68). Dohody, ktoré obsahujú RPM, môžu taktiež ovplyvniť štruktúru obchodu rovnakým spôsobom ako horizontálne kartely. Vzhľadom na to, že ceny na základe RPM sú vyššie ako ceny prevládajúce v iných členských štátoch, túto cenovú úroveň možno udržať, iba ak je možné kontrolovať dovoz z iných členských štátov. |
| --- | --- |

88.

Vertikálne dohody, ktoré sa vzťahujú na celý členský štát a ktoré sa týkajú obchodovateľných výrobkov, môžu taktiež ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, aj keď nevytvárajú priame prekážky obchodu. Dohody, ktorými podniky udržiavajú stanovenie cien pre ďalší predaj (RPM), môžu mať priamy vplyv na obchod medzi členskými štátmi zvýšením dovozu z iných členských štátov a znížením vývozu z daného členského štátu (68). Dohody, ktoré obsahujú RPM, môžu taktiež ovplyvniť štruktúru obchodu rovnakým spôsobom ako horizontálne kartely. Vzhľadom na to, že ceny na základe RPM sú vyššie ako ceny prevládajúce v iných členských štátoch, túto cenovú úroveň možno udržať, iba ak je možné kontrolovať dovoz z iných členských štátov.

3.2.4.   Dohody, ktoré sa vzťahujú iba na časť členského štátu

| 89. | Kvalitatívne sa k posudzovaniu dohôd, ktoré sa vzťahujú iba na časť členského štátu, pristupuje rovnakým spôsobom, ako v prípade dohôd, ktoré sa vzťahujú na celý členský štát. To znamená, že sa uplatňuje analýza uvedená v oddiele 2. Pri posudzovaní ovplyvnenia významným spôsobom však treba tieto dve kategórie rozlíšiť, keďže je potrebné vziať do úvahy skutočnosť, že dohoda sa vzťahuje iba na časť členského štátu. Taktiež treba zohľadniť, aká časť vnútroštátneho územia je prístupná pre obchod. Ak napríklad dopravné náklady alebo pracovný rádius zariadenia spôsobia, že sa pre podniky z iných členských štátov stáva ekonomicky neúnosným obslúžiť celé územie druhého členského štátu, je možné obchod ovplyvniť, ak dohoda vylučuje prístup k časti územia členského štátu, ktorá je prístupná pre obchod, za predpokladu, že nejde o bezvýznamnú časť územia (69). |
| --- | --- |

89.

Kvalitatívne sa k posudzovaniu dohôd, ktoré sa vzťahujú iba na časť členského štátu, pristupuje rovnakým spôsobom, ako v prípade dohôd, ktoré sa vzťahujú na celý členský štát. To znamená, že sa uplatňuje analýza uvedená v oddiele 2. Pri posudzovaní ovplyvnenia významným spôsobom však treba tieto dve kategórie rozlíšiť, keďže je potrebné vziať do úvahy skutočnosť, že dohoda sa vzťahuje iba na časť členského štátu. Taktiež treba zohľadniť, aká časť vnútroštátneho územia je prístupná pre obchod. Ak napríklad dopravné náklady alebo pracovný rádius zariadenia spôsobia, že sa pre podniky z iných členských štátov stáva ekonomicky neúnosným obslúžiť celé územie druhého členského štátu, je možné obchod ovplyvniť, ak dohoda vylučuje prístup k časti územia členského štátu, ktorá je prístupná pre obchod, za predpokladu, že nejde o bezvýznamnú časť územia (69).

| 90. | Ak dohoda vylučuje prístup na regionálny trh, obchod možno ovplyvniť významným spôsobom, ak je objem predaja ovplyvneného dohodou značný v pomere k celkovému objemu predaja príslušných výrobkov v danom členskom štáte. Toto posúdenie nemôže byť založené iba na geografickom pokrytí. Primerane obmedzený význam sa musí pripisovať aj podielu strán dohody na trhu. Aj keď strany majú veľký trhový podiel na riadne vymedzenom regionálnom trhu, môže byť veľkosť trhu z hľadiska objemu v porovnaní s celkovým predajom príslušných výrobkov v príslušnom členskom štáte stále nepodstatná. Vo všeobecnosti je teda za najlepší ukazovateľ schopnosti dohody (významným spôsobom) ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi považovaná časť vnútroštátneho trhu z hľadiska objemu, ktorá je vylúčená. Dohody, ktoré sa vzťahujú na oblasti s vysokou koncentráciou dopytu, tak majú väčšiu váhu ako dohody, ktoré sa vzťahujú na oblasti, v ktorých je dopyt menej koncentrovaný. Na uplatnenie práva Spoločenstva musí byť časť vnútroštátneho trhu, ktorá je vylúčená, významná. |
| --- | --- |

90.

Ak dohoda vylučuje prístup na regionálny trh, obchod možno ovplyvniť významným spôsobom, ak je objem predaja ovplyvneného dohodou značný v pomere k celkovému objemu predaja príslušných výrobkov v danom členskom štáte. Toto posúdenie nemôže byť založené iba na geografickom pokrytí. Primerane obmedzený význam sa musí pripisovať aj podielu strán dohody na trhu. Aj keď strany majú veľký trhový podiel na riadne vymedzenom regionálnom trhu, môže byť veľkosť trhu z hľadiska objemu v porovnaní s celkovým predajom príslušných výrobkov v príslušnom členskom štáte stále nepodstatná. Vo všeobecnosti je teda za najlepší ukazovateľ schopnosti dohody (významným spôsobom) ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi považovaná časť vnútroštátneho trhu z hľadiska objemu, ktorá je vylúčená. Dohody, ktoré sa vzťahujú na oblasti s vysokou koncentráciou dopytu, tak majú väčšiu váhu ako dohody, ktoré sa vzťahujú na oblasti, v ktorých je dopyt menej koncentrovaný. Na uplatnenie práva Spoločenstva musí byť časť vnútroštátneho trhu, ktorá je vylúčená, významná.

| 91. | Dohody, ktoré sú miestneho charakteru, nie sú samy o sebe schopné významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Platí to aj v prípade, keď sa miestny trh nachádza v pohraničnom regióne. Naopak, ak je vylúčená časť vnútroštátneho trhu významná, obchod možno ovplyvniť aj v prípade, keď sa príslušný trh nenachádza v pohraničnom regióne. |
| --- | --- |

91.

Dohody, ktoré sú miestneho charakteru, nie sú samy o sebe schopné významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Platí to aj v prípade, keď sa miestny trh nachádza v pohraničnom regióne. Naopak, ak je vylúčená časť vnútroštátneho trhu významná, obchod možno ovplyvniť aj v prípade, keď sa príslušný trh nenachádza v pohraničnom regióne.

| 92. | Pri prípadoch v tejto kategórii možno odvodiť určité usmernenie z judikatúry týkajúcej sa pojmu podstatnej časti spoločného trhu (70) v zodpovedajúcom článku 82. Dohody, ktoré majú napríklad vplyv na zabránenie prístupu konkurentov z iných členských štátov do časti členského štátu, ktorá tvorí podstatnú časť spoločného trhu, by sa mali považovať za schopné významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

92.

Pri prípadoch v tejto kategórii možno odvodiť určité usmernenie z judikatúry týkajúcej sa pojmu podstatnej časti spoločného trhu (70) v zodpovedajúcom článku 82. Dohody, ktoré majú napríklad vplyv na zabránenie prístupu konkurentov z iných členských štátov do časti členského štátu, ktorá tvorí podstatnú časť spoločného trhu, by sa mali považovať za schopné významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

3.2.5.   Zneužívanie dominantného postavenia, ktoré sa vzťahuje na jeden členský štát

| 93. | Keď podnik, ktorý má dominantné postavenie na celom území niektorého členského štátu, zneužíva svoje postavenie na účely vylúčenia z trhu, možno zvyčajne obchod medzi členskými štátmi ovplyvniť. Takéto zneužívajúce konanie vo všeobecnosti sťaží prienik konkurentov z iných členských štátov na trh a v takom prípade môže dôjsť k ovplyvneniu štruktúry obchodu (71). Vo veci Michelin
   (72) Súdny dvor napríklad rozhodol, že systém vernostných zliav vylučoval konkurentov z iných členských štátov, a teda ovplyvňoval obchod v zmysle článku 82. Vo veci Rennet
   (73) Súdny dvor podobne rozhodol, že zneužívanie formou povinnosti výhradného nákupu pre zákazníkov vylúčilo výrobky z iných členských štátov. |
| --- | --- |

93.

Keď podnik, ktorý má dominantné postavenie na celom území niektorého členského štátu, zneužíva svoje postavenie na účely vylúčenia z trhu, možno zvyčajne obchod medzi členskými štátmi ovplyvniť. Takéto zneužívajúce konanie vo všeobecnosti sťaží prienik konkurentov z iných členských štátov na trh a v takom prípade môže dôjsť k ovplyvneniu štruktúry obchodu (71). Vo veci Michelin
   (72) Súdny dvor napríklad rozhodol, že systém vernostných zliav vylučoval konkurentov z iných členských štátov, a teda ovplyvňoval obchod v zmysle článku 82. Vo veci Rennet
   (73) Súdny dvor podobne rozhodol, že zneužívanie formou povinnosti výhradného nákupu pre zákazníkov vylúčilo výrobky z iných členských štátov.

| 94. | Aj zneužívanie na vylúčenie konkurentov, ktoré ovplyvňuje konkurenčnú trhovú štruktúru v členskom štáte, napríklad odstránením alebo hrozbou odstránenia konkurenta, môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Ak podnik, ktorému ohrozí vylúčenie, pôsobí iba v jednom členskom štáte, zneužívanie zvyčajne neovplyvní obchod medzi členskými štátmi. Obchod medzi členskými štátmi však možno ovplyvniť, ak dotknutý podnik vyváža do iných členských štátov, alebo z nich dováža (74) a pôsobí aj v iných členských štátoch (75). Vplyv na obchod môže vzniknúť z odrádzajúceho účinku zneužívania na ostatných konkurentov. Ak dominantný podnik opakovaným konaním získal povesť, že uplatňuje vylučovacie postupy voči konkurentom, ktorí sa pokúšajú zapojiť do priamej hospodárskej súťaže, konkurenti z iných členských štátov budú pravdepodobne konkurovať menej agresívne, čím možno obchod ovplyvniť, aj keď obeť v danom prípade nie je z iného členského štátu. |
| --- | --- |

94.

Aj zneužívanie na vylúčenie konkurentov, ktoré ovplyvňuje konkurenčnú trhovú štruktúru v členskom štáte, napríklad odstránením alebo hrozbou odstránenia konkurenta, môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Ak podnik, ktorému ohrozí vylúčenie, pôsobí iba v jednom členskom štáte, zneužívanie zvyčajne neovplyvní obchod medzi členskými štátmi. Obchod medzi členskými štátmi však možno ovplyvniť, ak dotknutý podnik vyváža do iných členských štátov, alebo z nich dováža (74) a pôsobí aj v iných členských štátoch (75). Vplyv na obchod môže vzniknúť z odrádzajúceho účinku zneužívania na ostatných konkurentov. Ak dominantný podnik opakovaným konaním získal povesť, že uplatňuje vylučovacie postupy voči konkurentom, ktorí sa pokúšajú zapojiť do priamej hospodárskej súťaže, konkurenti z iných členských štátov budú pravdepodobne konkurovať menej agresívne, čím možno obchod ovplyvniť, aj keď obeť v danom prípade nie je z iného členského štátu.

| 95. | V prípade vykorisťovateľského zneužívania, ako je cenová diskriminácia a stanovovanie nadmerných cien, môže byť situácia zložitejšia. Cenová diskriminácia medzi domácimi zákazníkmi zvyčajne neovplyvní obchod medzi členskými štátmi. Ovplyvnenie však môže nastať, ak sa kupujúci venujú vývozným aktivitám a sú diskriminačnou cenovou politikou znevýhodnení, alebo ak sa tento postup používa na zabránenie dovozu (76). Postupy spočívajúce v poskytovaní nižších cien zákazníkom, ktorí by s najväčšou pravdepodobnosťou dovážali výrobky z iných členských štátov, môžu sťažiť vstup konkurentov z iných členských štátov na trh. V takýchto prípadoch je možné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

95.

V prípade vykorisťovateľského zneužívania, ako je cenová diskriminácia a stanovovanie nadmerných cien, môže byť situácia zložitejšia. Cenová diskriminácia medzi domácimi zákazníkmi zvyčajne neovplyvní obchod medzi členskými štátmi. Ovplyvnenie však môže nastať, ak sa kupujúci venujú vývozným aktivitám a sú diskriminačnou cenovou politikou znevýhodnení, alebo ak sa tento postup používa na zabránenie dovozu (76). Postupy spočívajúce v poskytovaní nižších cien zákazníkom, ktorí by s najväčšou pravdepodobnosťou dovážali výrobky z iných členských štátov, môžu sťažiť vstup konkurentov z iných členských štátov na trh. V takýchto prípadoch je možné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| 96. | Pokiaľ má podnik dominantné postavenie na celom území členského štátu, je zvyčajne nepodstatné, či dominantný podnik zneužíva svoje postavenie iba na časti územia, alebo ovplyvňuje určitých kupujúcich na celom území štátu. Dominantný podnik môže významne brániť obchodu zneužívajúcim konaním v určitých oblastiach alebo voči zákazníkom, ktorí sú s najväčšou pravdepodobnosťou cieľoví pre konkurentov z iných členských štátov. Môže ísť napríklad o prípad, keď konkrétny distribučný kanál predstavuje obzvlášť dôležitý prostriedok na získanie prístupu k širokým kategóriám spotrebiteľov. Bránenie prístupu k takýmto kanálom môže mať podstatný vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Pri posudzovaní ovplyvnenia významným spôsobom treba taktiež vziať do úvahy, že samotná prítomnosť dominantného podniku na celom území členského štátu, pravdepodobne sťaží preniknutie na trh. Akékoľvek zneužitie, ktoré sťažuje vstup na vnútroštátny trh, by sa preto malo považovať za schopné ovplyvniť obchod významným spôsobom. Spojenie trhového postavenia dominantného podniku a protisúťažného charakteru jeho konania znamená, že takéto zneužívanie zvyčajne svojou podstatou môže obchod ovplyvniť významným spôsobom. Ak je však zneužívanie výhradne miestneho charakteru, alebo sa týka iba nepodstatnej časti predaja dominantného podniku v danom členskom štáte, obchod nemusí byť ovplyvniteľný významným spôsobom. |
| --- | --- |

96.

Pokiaľ má podnik dominantné postavenie na celom území členského štátu, je zvyčajne nepodstatné, či dominantný podnik zneužíva svoje postavenie iba na časti územia, alebo ovplyvňuje určitých kupujúcich na celom území štátu. Dominantný podnik môže významne brániť obchodu zneužívajúcim konaním v určitých oblastiach alebo voči zákazníkom, ktorí sú s najväčšou pravdepodobnosťou cieľoví pre konkurentov z iných členských štátov. Môže ísť napríklad o prípad, keď konkrétny distribučný kanál predstavuje obzvlášť dôležitý prostriedok na získanie prístupu k širokým kategóriám spotrebiteľov. Bránenie prístupu k takýmto kanálom môže mať podstatný vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Pri posudzovaní ovplyvnenia významným spôsobom treba taktiež vziať do úvahy, že samotná prítomnosť dominantného podniku na celom území členského štátu, pravdepodobne sťaží preniknutie na trh. Akékoľvek zneužitie, ktoré sťažuje vstup na vnútroštátny trh, by sa preto malo považovať za schopné ovplyvniť obchod významným spôsobom. Spojenie trhového postavenia dominantného podniku a protisúťažného charakteru jeho konania znamená, že takéto zneužívanie zvyčajne svojou podstatou môže obchod ovplyvniť významným spôsobom. Ak je však zneužívanie výhradne miestneho charakteru, alebo sa týka iba nepodstatnej časti predaja dominantného podniku v danom členskom štáte, obchod nemusí byť ovplyvniteľný významným spôsobom.

3.2.6.   Zneužívanie dominantného postavenia, ktoré sa vzťahuje iba na časť členského štátu

| 97. | Ak sa dominantné postavenie vzťahuje iba na časť členského štátu, možno, ako v prípade dohôd, určité usmernenie odvodiť z podmienky článku 82, že dominantné postavenie sa musí vzťahovať na podstatnú časť spoločného trhu. Ak sa dominantné postavenie vzťahuje na časť členského štátu, ktorá tvorí podstatnú časť spoločného trhu, a zneužívanie sťažuje konkurentom z iných členských štátov získať prístup na trh, na ktorom je podnik dominantným, zvyčajne treba považovať obchod medzi členskými štátmi za ovplyvniteľný významným spôsobom. |
| --- | --- |

97.

Ak sa dominantné postavenie vzťahuje iba na časť členského štátu, možno, ako v prípade dohôd, určité usmernenie odvodiť z podmienky článku 82, že dominantné postavenie sa musí vzťahovať na podstatnú časť spoločného trhu. Ak sa dominantné postavenie vzťahuje na časť členského štátu, ktorá tvorí podstatnú časť spoločného trhu, a zneužívanie sťažuje konkurentom z iných členských štátov získať prístup na trh, na ktorom je podnik dominantným, zvyčajne treba považovať obchod medzi členskými štátmi za ovplyvniteľný významným spôsobom.

| 98. | Pri uplatnení tohto kritéria treba zohľadniť najmä veľkosť príslušného trhu z hľadiska objemu. Regióny a dokonca aj prístav alebo letisko, ktoré sa nachádzajú v členskom štáte, môžu v závislosti od svojej dôležitosti tvoriť podstatnú časť spoločného trhu (77). V prípade prístavu alebo letiska treba vziať do úvahy, či sa príslušná infraštruktúra používa na poskytovanie cezhraničných služieb, a ak áno, v akom rozsahu. Ak sú infraštruktúry letísk a prístavov významné pri poskytovaní cezhraničných služieb, je možné obchod medzi členskými štátmi ovplyvniť. |
| --- | --- |

98.

Pri uplatnení tohto kritéria treba zohľadniť najmä veľkosť príslušného trhu z hľadiska objemu. Regióny a dokonca aj prístav alebo letisko, ktoré sa nachádzajú v členskom štáte, môžu v závislosti od svojej dôležitosti tvoriť podstatnú časť spoločného trhu (77). V prípade prístavu alebo letiska treba vziať do úvahy, či sa príslušná infraštruktúra používa na poskytovanie cezhraničných služieb, a ak áno, v akom rozsahu. Ak sú infraštruktúry letísk a prístavov významné pri poskytovaní cezhraničných služieb, je možné obchod medzi členskými štátmi ovplyvniť.

| 99. | Ako v prípade dominantného postavenia, ktoré sa vzťahuje na celé územie členského štátu (porovnaj odsek 95), obchod nemožno významným spôsobom ovplyvniť, ak je zneužívanie čisto miestneho charakteru, alebo sa týka iba nepodstatnej časti predaja dominantného podniku. |
| --- | --- |

99.

Ako v prípade dominantného postavenia, ktoré sa vzťahuje na celé územie členského štátu (porovnaj odsek 95), obchod nemožno významným spôsobom ovplyvniť, ak je zneužívanie čisto miestneho charakteru, alebo sa týka iba nepodstatnej časti predaja dominantného podniku.

3.3.   Dohody a zneužívanie, ktoré sa týkajú dovozu a vývozu podnikov v tretích krajinách, a dohody a postupy, do ktorých sú zapojené podniky z tretích krajín

3.3.1.   Všeobecné poznámky

| 100. | Články 81 a 82 sa uplatňujú na dohody a postupy, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi aj v prípade, keď sa jedna alebo viaceré zo strán dohody nachádzajú mimo Spoločenstva (78). Články 81 a 82 sa uplatňujú bez ohľadu na to, kde sa podniky nachádzajú, alebo kde sa dohoda uzavrela, pod podmienkou, že dohoda alebo postup sa vykonáva v Spoločenstve (79) alebo má v Spoločenstve vplyv (80). Články 81 a 82 sa môžu takisto uplatniť na dohody a postupy, ktoré sa vzťahujú na tretie krajiny, za predpokladu, že sú schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Všeobecná zásada uvedená v oddiele 2, podľa ktorej musia byť dohoda alebo postup schopné významným spôsobom, priamo alebo nepriamo, skutočne alebo potenciálne, ovplyvniť štruktúru obchodu medzi členskými štátmi, sa uplatňuje aj v prípade dohôd a zneužívania, do ktorých sú zapojené podniky z tretích krajín, alebo ktoré sa týkajú dovozu do tretích krajín alebo vývozu z nich. |
| --- | --- |

100.

Články 81 a 82 sa uplatňujú na dohody a postupy, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi aj v prípade, keď sa jedna alebo viaceré zo strán dohody nachádzajú mimo Spoločenstva (78). Články 81 a 82 sa uplatňujú bez ohľadu na to, kde sa podniky nachádzajú, alebo kde sa dohoda uzavrela, pod podmienkou, že dohoda alebo postup sa vykonáva v Spoločenstve (79) alebo má v Spoločenstve vplyv (80). Články 81 a 82 sa môžu takisto uplatniť na dohody a postupy, ktoré sa vzťahujú na tretie krajiny, za predpokladu, že sú schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Všeobecná zásada uvedená v oddiele 2, podľa ktorej musia byť dohoda alebo postup schopné významným spôsobom, priamo alebo nepriamo, skutočne alebo potenciálne, ovplyvniť štruktúru obchodu medzi členskými štátmi, sa uplatňuje aj v prípade dohôd a zneužívania, do ktorých sú zapojené podniky z tretích krajín, alebo ktoré sa týkajú dovozu do tretích krajín alebo vývozu z nich.

| 101. | Na účely uplatnenia práva Spoločenstva stačí, aby dohoda alebo postup, do ktorých sú zapojené tretie krajiny alebo podniky z tretích krajín, mohli ovplyvniť cezhraničnú hospodársku činnosť v Spoločenstve. Na vytvorenie takéhoto vplyvu môže stačiť dovoz do jedného členského štátu. Dovoz môže ovplyvniť podmienky hospodárskej súťaže v dovážajúcom členskom štáte, ktorý môže mať následne vplyv na vývoz konkurenčných výrobkov do ostatných členských štátov aj na ich dovoz z týchto štátov. Inými slovami, dovoz z tretích krajín vyplývajúci z dohody alebo postupu môže spôsobiť narušenie obchodu medzi členskými štátmi, a tak ovplyvniť štruktúru obchodu. |
| --- | --- |

101.

Na účely uplatnenia práva Spoločenstva stačí, aby dohoda alebo postup, do ktorých sú zapojené tretie krajiny alebo podniky z tretích krajín, mohli ovplyvniť cezhraničnú hospodársku činnosť v Spoločenstve. Na vytvorenie takéhoto vplyvu môže stačiť dovoz do jedného členského štátu. Dovoz môže ovplyvniť podmienky hospodárskej súťaže v dovážajúcom členskom štáte, ktorý môže mať následne vplyv na vývoz konkurenčných výrobkov do ostatných členských štátov aj na ich dovoz z týchto štátov. Inými slovami, dovoz z tretích krajín vyplývajúci z dohody alebo postupu môže spôsobiť narušenie obchodu medzi členskými štátmi, a tak ovplyvniť štruktúru obchodu.

| 102. | Pri uplatňovaní kritéria vplyvu na obchod na uvedené dohody a postupy je okrem iného dôležité preskúmať, čo je cieľom dohody alebo postupu a ako je naznačený ich obsahom, alebo aký je základný zámer dotknutých podnikov (81). |
| --- | --- |

102.

Pri uplatňovaní kritéria vplyvu na obchod na uvedené dohody a postupy je okrem iného dôležité preskúmať, čo je cieľom dohody alebo postupu a ako je naznačený ich obsahom, alebo aký je základný zámer dotknutých podnikov (81).

| 103. | Ak je cieľom dohody obmedzenie hospodárskej súťaže v Spoločenstve, možno želaný vplyv na obchod medzi členskými štátmi dosiahnuť ľahšie ako v prípade, keď je hlavným cieľom regulácia hospodárskej súťaže mimo Spoločenstva. V prvom prípade má dohoda alebo postup priamy vplyv na hospodársku súťaž v Spoločenstve a na obchod medzi členskými štátmi. Také dohody a postupy, ktoré sa môžu týkať dovozu aj vývozu, sú zvyčajne svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

103.

Ak je cieľom dohody obmedzenie hospodárskej súťaže v Spoločenstve, možno želaný vplyv na obchod medzi členskými štátmi dosiahnuť ľahšie ako v prípade, keď je hlavným cieľom regulácia hospodárskej súťaže mimo Spoločenstva. V prvom prípade má dohoda alebo postup priamy vplyv na hospodársku súťaž v Spoločenstve a na obchod medzi členskými štátmi. Také dohody a postupy, ktoré sa môžu týkať dovozu aj vývozu, sú zvyčajne svojou podstatou schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

3.3.2.   Dohody, ktorých cieľom je obmedzenie hospodárskej súťaže v Spoločenstve

| 104. | V prípade dovozu táto kategória zahŕňa dohody, ktoré spôsobujú izoláciu vnútorného trhu (82). Ide napríklad o dohody, ktorými si konkurenti v Spoločenstve a v tretích krajinách rozdelia trhy, napr. dohodou, že nebudú navzájom predávať na svojich domácich trhoch, alebo uzatvorením recipročných dohôd o (výhradnej) distribúcii (83). |
| --- | --- |

104.

V prípade dovozu táto kategória zahŕňa dohody, ktoré spôsobujú izoláciu vnútorného trhu (82). Ide napríklad o dohody, ktorými si konkurenti v Spoločenstve a v tretích krajinách rozdelia trhy, napr. dohodou, že nebudú navzájom predávať na svojich domácich trhoch, alebo uzatvorením recipročných dohôd o (výhradnej) distribúcii (83).

| 105. | Pri vývoze táto kategória zahŕňa prípady, keď sa podniky, ktoré si konkurujú v dvoch alebo viacerých členských štátoch, dohodnú na vývoze určitých (nadbytočných) množstiev do tretích krajín s cieľom koordinovať svoje trhové konanie v Spoločenstve. Takéto vývozné dohody slúžia na zníženie cenovej konkurencie obmedzením produkcie v Spoločenstve, čím ovplyvnia obchod medzi členskými štátmi. Bez vývoznej dohody by sa tieto množstvá mohli predávať v Spoločenstve (84). |
| --- | --- |

105.

Pri vývoze táto kategória zahŕňa prípady, keď sa podniky, ktoré si konkurujú v dvoch alebo viacerých členských štátoch, dohodnú na vývoze určitých (nadbytočných) množstiev do tretích krajín s cieľom koordinovať svoje trhové konanie v Spoločenstve. Takéto vývozné dohody slúžia na zníženie cenovej konkurencie obmedzením produkcie v Spoločenstve, čím ovplyvnia obchod medzi členskými štátmi. Bez vývoznej dohody by sa tieto množstvá mohli predávať v Spoločenstve (84).

3.3.3.   Iné dohody

| 106. | V prípade dohôd a postupov, ktorých cieľom nie je obmedzenie hospodárskej súťaže v Spoločenstve, zvyčajne treba pristúpiť k podrobnejšej analýze s cieľom zistiť, či možno ovplyvniť cezhraničnú hospodársku činnosť v Spoločenstve, a tým aj štruktúru obchodu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

106.

V prípade dohôd a postupov, ktorých cieľom nie je obmedzenie hospodárskej súťaže v Spoločenstve, zvyčajne treba pristúpiť k podrobnejšej analýze s cieľom zistiť, či možno ovplyvniť cezhraničnú hospodársku činnosť v Spoločenstve, a tým aj štruktúru obchodu medzi členskými štátmi.

| 107. | V tejto súvislosti je dôležité preskúmať vplyv dohody alebo postupu na zákazníkov a iné subjekty v Spoločenstve, ktoré závisia od výrobkov podnikov, ktoré sú stranami dohody alebo postupu (85). Vo veci Compagnie maritime belge
   (86), ktorá sa týkala dohôd medzi dopravnými spoločnosťami pôsobiacimi medzi prístavmi Spoločenstva a západoafrickými prístavmi, boli dohody označené za schopné nepriamo ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, pretože menili spádové oblasti prístavov Spoločenstva, na ktoré sa vzťahovali dohody, a pretože ovplyvňovali činnosti iných podnikov v týchto oblastiach. Konkrétnejšie, dohody ovplyvňovali činnosti podnikov, ktoré záviseli od dopravných služieb poskytovaných stranami dohody, či už ako prostriedkov prepravy tovaru nakúpeného v tretích krajinách alebo tam predaného, alebo ako významných vstupov pre služby, ktoré ponúkali samotné prístavy. |
| --- | --- |

107.

V tejto súvislosti je dôležité preskúmať vplyv dohody alebo postupu na zákazníkov a iné subjekty v Spoločenstve, ktoré závisia od výrobkov podnikov, ktoré sú stranami dohody alebo postupu (85). Vo veci Compagnie maritime belge
   (86), ktorá sa týkala dohôd medzi dopravnými spoločnosťami pôsobiacimi medzi prístavmi Spoločenstva a západoafrickými prístavmi, boli dohody označené za schopné nepriamo ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, pretože menili spádové oblasti prístavov Spoločenstva, na ktoré sa vzťahovali dohody, a pretože ovplyvňovali činnosti iných podnikov v týchto oblastiach. Konkrétnejšie, dohody ovplyvňovali činnosti podnikov, ktoré záviseli od dopravných služieb poskytovaných stranami dohody, či už ako prostriedkov prepravy tovaru nakúpeného v tretích krajinách alebo tam predaného, alebo ako významných vstupov pre služby, ktoré ponúkali samotné prístavy.

| 108. | Obchod možno ovplyvniť, aj keď dohoda zamedzuje spätný dovoz do Spoločenstva. Môže ísť napríklad o vertikálne dohody medzi dodávateľmi v Spoločenstve a distribútormi v tretích krajinách, ktorými sa zavádzajú obmedzenia opätovného predaja mimo vymedzeného územia vrátane Spoločenstva. Ak by bol opätovný predaj do Spoločenstva bez dohody možný a pravdepodobný, môže byť takýto dovoz schopný ovplyvniť štruktúru obchodu v Spoločenstve (87). |
| --- | --- |

108.

Obchod možno ovplyvniť, aj keď dohoda zamedzuje spätný dovoz do Spoločenstva. Môže ísť napríklad o vertikálne dohody medzi dodávateľmi v Spoločenstve a distribútormi v tretích krajinách, ktorými sa zavádzajú obmedzenia opätovného predaja mimo vymedzeného územia vrátane Spoločenstva. Ak by bol opätovný predaj do Spoločenstva bez dohody možný a pravdepodobný, môže byť takýto dovoz schopný ovplyvniť štruktúru obchodu v Spoločenstve (87).

| 109. | Takéto vplyvy sú však pravdepodobné, iba ak existuje významný rozdiel v cenách výrobkov v Spoločenstve a mimo neho, ktorý nemožno zmierniť clami a dopravnými nákladmi. Navyše objemy vyvezených výrobkov v porovnaní s celkovým trhom týchto výrobkov na území spoločného trhu nesmú byť bezvýznamné (88). Ak sú tieto objemy výrobkov v porovnaní s objemami výrobkov predaných v Spoločenstve bezvýznamné, vplyv akéhokoľvek spätného dovozu na obchod medzi členskými štátmi sa nepovažuje za významný. Pri tomto posudzovaní nemožno zohľadniť iba jednu dohodu uzavretú medzi stranami, ale aj celkový vplyv podobných dohôd uzavretých týmito stranami a konkurenčnými dodávateľmi. Môže napríklad dôjsť k tomu, že objemy výrobkov, na ktoré sa vzťahuje jedna dohoda, sú pomerne malé, ale objemy výrobkov, na ktoré sa vzťahuje niekoľko takýchto dohôd, sú významné. V takom prípade môžu dohody ako celok ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi významným spôsobom. Treba však pripomenúť (porovnaj odsek 49), že jednotlivá dohoda alebo systém dohôd musia významne prispieť k celkovému vplyvu na obchod. |
| --- | --- |

109.

Takéto vplyvy sú však pravdepodobné, iba ak existuje významný rozdiel v cenách výrobkov v Spoločenstve a mimo neho, ktorý nemožno zmierniť clami a dopravnými nákladmi. Navyše objemy vyvezených výrobkov v porovnaní s celkovým trhom týchto výrobkov na území spoločného trhu nesmú byť bezvýznamné (88). Ak sú tieto objemy výrobkov v porovnaní s objemami výrobkov predaných v Spoločenstve bezvýznamné, vplyv akéhokoľvek spätného dovozu na obchod medzi členskými štátmi sa nepovažuje za významný. Pri tomto posudzovaní nemožno zohľadniť iba jednu dohodu uzavretú medzi stranami, ale aj celkový vplyv podobných dohôd uzavretých týmito stranami a konkurenčnými dodávateľmi. Môže napríklad dôjsť k tomu, že objemy výrobkov, na ktoré sa vzťahuje jedna dohoda, sú pomerne malé, ale objemy výrobkov, na ktoré sa vzťahuje niekoľko takýchto dohôd, sú významné. V takom prípade môžu dohody ako celok ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi významným spôsobom. Treba však pripomenúť (porovnaj odsek 49), že jednotlivá dohoda alebo systém dohôd musia významne prispieť k celkovému vplyvu na obchod.

---

(1)  Ú. v. ES C 368, 22.12.2001, s. 13.

1

(2)  Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1.

2

(3)  Pozri napr. spojené veci 56/64 a 58/64, Consten a Grundig, Zb. 1966, s. 429 a spojené veci 6/73 a 7/73, Commercial Solvents, Zb. 1974, s. 223.

3

Consten a Grundig

Commercial Solvents

(4)  V tejto súvislosti pozri vec 22/71, Béguelin, Zb. 1971, s. 949, bod 16.

4

Béguelin

(5)  Pozri vec 193/83, Windsurfing, Zb. 1986, s. 611, bod 96 a vec T-77/94, Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten, Zb. 1997, s. II-759, bod 126.

5

Windsurfing

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten

(6)  Pozri body 142 až 144 rozsudku vo veci Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukteten uvedeného v predchádzajúcej poznámke pod čiarou.

6

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukteten

(7)  Pozri napr. vec T-2/89, Petrofina, Zb. 1991, s. II-1087, bod 226.

7

Petrofina

(8)  Pojem ovplyvnenia významným spôsobom sa rozoberá v oddiele 2.4.

8

(9)  V tejto súvislosti pozri vec 85/76, Hoffmann-La Roche, Zb. 1979, s. 461, bod 126.

9

Hoffmann-La Roche

(10)  V týchto usmerneniach sa výraz „výrobky“ vzťahuje tak na tovar, ako aj na služby.

10

výrobky

(11)  Pozri vec 172/80, Züchner, Zb. 1981, s. 2021, bod 18. Pozri taktiež vec C-309/99, Wouters, Zb. 2002, s. I-1577, bod 95, vec C-475/99, Ambulanz Glöckner, Zb. 2001, s. I-8089, bod 49, spojené veci C-215/96 a 216/96, Bagnasco, Zb. 1999, s. I-135, bod 51, vec C-55/96, Job Centre, Zb. 1997, s. I-7119, bod 37 a vec C-41/90, Höfner a Elser, Zb. 1991, s. I-1979, bod 33.

11

Züchner

Wouters

Ambulanz Glöckner

Bagnasco

Job Centre

Höfner a Elser

(12)  Pozri napr. spojené veci T-24/93 a ďalší, Compagnie maritime belge, Zb. 1996, s. II-1201, bod 203 a bod 23 rozsudku vo veci Commercial Solvents uvedeného v poznámke pod čiarou č. 3.

12

Compagnie maritime belge

Commercial Solvents

(13)  Pozri napr. spojené veci T-213/95 a T-18/96, SCK a FNK, Zb. 1997, s. II-1739 a oddiely 3.2.4 a 3.2.6.

13

SCK a FNK

(14)  Pozri oddiel 3.2.

14

(15)  Pozri napr. rozsudok vo veci Züchner uvedeného v poznámke pod čiarou č. 11 a vec 319/82, Kerpen & Kerpen, Zb. 1983, s. 4173, spojené veci 240/82 a ďalší, Stichting Sigarettenindustrie, Zb. 1985, s. 3831, bod 48 a spojené veci T-25/95 a ďalší, Cimenteries CBR, Zb. 2000, s. II-491, bod 3930.

15

Züchner

Kerpen & Kerpen

Stichting Sigarettenindustrie

Cimenteries CBR

(16)  V niektorých rozsudkoch týkajúcich sa predovšetkým vertikálnych dohôd Súdny dvor uviedol, že dohoda bola schopná zabrániť dosiahnutiu cieľov jednotného trhu medzi členskými štátmi, pozri napr. vec T-62/98, Volkswagen, Zb. 2000, s. II-2707, bod 179 a bod 47 rozsudku vo veci Bagnasco uvedeného v poznámke pod čiarou č. 11 a vec 56/65, Société Technique Minière, Zb. 1966, s. 337. Vplyv dohody na cieľ jednotného trhu je teda faktorom, ktorý možno vziať do úvahy.

16

Volkswagen

Bagnasco

Société Technique Minière

(17)  Pozri napr. vec T-228/97, Irish Sugar, Zb. 1999, s. II-2969, bod 170 a vec 19/77, Miller, Zb. 1978, s. 131, bod 15.

17

Irish Sugar

Miller

(18)  Pozri napr. vec C-250/92, Gøttrup-Klim, Zb. 1994, s. II-5641, bod 54.

18

Gøttrup-Klim

(19)  Pozri napr. vec C-306/96, Javico, Zb. 1998, s. I-1983, bod 17 a bod 18 rozsudku vo veci Béguelin uvedeného v poznámke pod čiarou č. 4.

19

Javico

Béguelin

(20)  V tejto súvislosti porovnaj rozsudky vo veciach Bagnasco a Wouters uvedené v poznámke pod čiarou č. 11.

20

Bagnasco

Wouters

(21)  Pozri napr. vec T-141/89, Tréfileurope, Zb. 1995, s. II-791, vec T-29/92, Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO), Zb. 1995, s. II-289, pokiaľ ide o vývoz, a rozhodnutie Komisie vo veci Volkswagen (II), Ú. v. ES L 262, 2.10.2001, s. 14.

21

Tréfileurope

Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO)

Volkswagen (II)

(22)  V tejto súvislosti pozri vec 71/74, Frubo, Zb. 1975 s 563, bod 38, spojené veci 209/78 a ďalší, Van Landewyck, Zb. 1980, s. 3125, bod 172, vec T-61/89, Dansk Pelsdyravler Forening, Zb. 1992, s. II-1931, bod 143 a vec T-65/89, BPB Industries a British Gypsum, Zb. 1993, s. II-389, bod 135.

22

Frubo

Van Landewyck

Dansk Pelsdyravler Forening

BPB Industries a British Gypsum

(23)  V tejto súvislosti pozri vec T-86/95, Compagnie Générale Maritime a ďalší, Zb. 2002, s. II-1011, bod 148 a bod 202 rozsudku vo veci Compagnie maritime belge uvedeného v poznámke pod čiarou č. 12.

23

Compagnie Générale Maritime a ďalší

Compagnie maritime belge

(24)  Pozri vec 123/83, BNIC/Clair, Zb. 1985, s. 391, bod 29.

24

BNIC/Clair

(25)  Pozri rozhodnutie Komisie vo veci Zanussi, Ú. v. ES L 322, 16.11.1978, s. 36, odsek 11.

25

Zanussi

(26)  V tejto súvislosti pozri vec 31/85, ETA Fabrique d’Ebauches, Zb. 1985, s. 3933, body 12 a 13.

26

ETA Fabrique d’Ebauches

(27)  Pozri spojené veci C-241/91 P a C-242/91 P, RTE (Magill), Zb. 1995, s. I-743, bod 70 a vec 107/82, AEG, Zb. 1983, s. 3151, bod 60.

27

RTE (Magill)

AEG

(28)  Pozri bod 60 rozsudku vo veci AEG uvedeného v predchádzajúcej poznámke pod čiarou.

28

AEG

(29)  Pozri vec 5/69, Völk, Zb. 1969, s. 295, bod 7.

29

Völk

(30)  Pozri napr. bod 17 rozsudku vo veci Javico uvedeného v poznámke pod čiarou č. 19 a bod 138 rozsudku vo veci BPB Industries a British Gypsum uvedeného v poznámke pod čiarou č. 22.

30

Javico

BPB Industries a British Gypsum

(31)  Pozri bod 138 rozsudku vo veci BPB Industries a British Gypsum uvedeného v poznámke pod čiarou č. 22.

31

BPB Industries a British Gypsum

(32)  Pozri napr. body 9 a 10 rozsudku vo veci Miller uvedeného v poznámke pod čiarou č. 17 a bod 58 rozsudku vo veci AEG uvedeného v poznámke pod čiarou č. 27.

32

Miller

AEG

(33)  Pozri spojené veci 100/80 a ďalší, Musique Diffusion Française, Zb. 1983, s. 1825, bod 86. V tomto prípade dané výrobky tvorili iba trocha viac ako 3 % predajov na príslušných vnútroštátnych trhoch. Súdny dvor rozhodol, že dohody, ktoré bránili paralelnému obchodu, boli schopné významným spôsobom ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi z dôvodu vysokého obratu strán a relatívneho postavenia výrobkov na trhu, v porovnaní s postavením výrobkov konkurenčných dodávateľov.

33

Musique Diffusion Française

(34)  V tejto súvislosti pozri body 179 a 231 rozsudku vo veci Volkswagen uvedeného v poznámke pod čiarou č. 16 a vec T-213/00, CMA CGM a ďalší, Zb. 2003, s. I-, body 219 a 220.

34

Volkswagen

CMA CGM a ďalší

(35)  Pozri napr. vec T-7/93, Langnese-Iglo, Zb. 1995, s. II-1533, bod 120.

35

Langnese-Iglo

(36)  Pozri body 140 a 141 rozsudku vo veci Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten uvedeného v poznámke pod čiarou č. 5.

36

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten

(37)  Pozri oznámenie Komisie o dohodách menšieho významu, ktoré významným spôsobom neobmedzujú hospodársku súťaž podľa článku 81 ods. 1 zmluvy (Ú. v. ES C 368, 22.12.2001, s. 13, odsek 3).

37

(38)  Ú. v. ES L 107, 30.4.1996, s. 4. S účinnosťou od 1.1.2005 bude toto odporúčanie nahradené odporúčaním Komisie 2003/361/ES týkajúcim sa vymedzenia pojmu mikropodnikov, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).

38

(39)  Výraz „dotknuté podniky“ zahŕňa spojené podniky ako sa vymedzujú v odseku 12.2 oznámenia Komisie o dohodách menšieho významu, ktoré významným spôsobom neobmedzujú hospodársku súťaž podľa článku 81 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (Ú. v. ES C 368, 22.12.2001, s. 13).

39

dotknuté podniky

(40)  Pozri predchádzajúcu poznámku pod čiarou.

40

(41)  Pri vymedzení relevantného trhu by sa mal uviesť odkaz na oznámenie o definícii relevantného trhu na účely práva hospodárskej súťaže Spoločenstva (Ú. v. ES C 372, 9.12.1997, s. 5).

41

(42)  Pozri aj odsek 14.

42

(43)  Pozri bod 8 rozsudku vo veci Kerpen & Kerpen uvedeného v poznámke pod čiarou č. 15. Treba poznamenať, že Súdny dvor sa neodvoláva na podiel na trhu, ale na podiel francúzskeho vývozu a na objem daných výrobkov.

43

Kerpen & Kerpen

(44)  Pozri napr. rozsudok vo veci Volkswagen uvedený v poznámke pod čiarou č. 16 a vec T-175/95, BASF Coatings, Zb. 1999, s. II-1581. V súvislosti s horizontálnou dohodou, ktorá bráni paralelnému obchodu, pozri spojené veci 96/82 a ďalší, IAZ International, Zb. 1983, s. 3369, bod 27.

44

Volkswagen

BASF Coatings

IAZ International

(45)  Pozri napr. vec T-142/89, Usines Gustave Boël, Zb. 1995, s. II-867, bod 102.

45

Usines Gustave Boël

(46)  Dohodami o horizontálnej spolupráci sa zaoberajú usmernenia Komisie o uplatniteľnosti článku 81 Zmluvy o ES na dohody o horizontálnej spolupráci (Ú. v. ES C 3, 6.1.2001, s. 2). Tieto usmernenia sa týkajú základného posúdenia rôznych druhov dohôd z hľadiska hospodárskej súťaže, nezaoberajú sa však problematikou vplyvu na obchod.

46

(47)  Pozri nariadenie Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1).

47

(48)  Komisia vydala oznámenie o pojme úplne funkčných spoločných podnikov na základe nariadenia o fúziách (Ú. v. ES C 66, 2.3.1998, s. 1), v ktorom poskytla usmernenie o rozsahu tohto pojmu.

48

(49)  Pozri napr. rozhodnutie Komisie vo veci Ford/Volkswagen (Ú. v. ES L 20, 28.1.1993, s. 14).

49

Ford/Volkswagen

(50)  V tejto súvislosti pozri bod 146 rozsudku vo veci Compagnie Générale Maritime uvedeného v poznámke pod čiarou č. 23.

50

Compagnie Générale Maritime

(51)  V tejto súvislosti pozri spojené veci 43/82 a 63/82, VBVB a VBBB, Zb. 1984, s. 19, bod 9.

51

VBVB a VBBB

(52)  V tejto súvislosti pozri vec T-66/89, Publishers Association, Zb. 1992, s. II-1995.

52

Publishers Association

(53)  V tejto súvislosti pozri rozsudok vo veci Commercial Solvents uvedený v poznámke pod čiarou č. 3, rozsudok vo veci Hoffmann-La Roche, uvedený v poznámke pod čiarou č. 9, bod 125 a rozsudok vo veci RTE a ITP uvedený v poznámke pod čiarou č. 27, ako aj vec 6/72, Continental Can, Zb. 1973, s. 215, bod 16 a vec 27/76, United Brands, Zb. 1978, s. 207, body 197 až 203.

53

Commercial Solvents

Hoffmann-La Roche

RTE a ITP

Continental Can

United Brands

(54)  Pozri body 32 a 33 rozsudku vo veci Commercial Solvents uvedeného v poznámke pod čiarou č. 3.

54

Commercial Solvents

(55)  Podľa ustálenej judikatúry sa za dominantné postavenie na trhu považuje ekonomická sila podniku, ktorá mu umožňuje zabrániť zachovaniu účinnej hospodárskej súťaže na relevantnom trhu tým, že má možnosť konať významným spôsobom nezávisle od svojich konkurentov, zákazníkov a napokon spotrebiteľov, pozri napr. bod 38 rozsudku vo veci Hoffmann-La Roche uvedeného v poznámke pod čiarou č. 9.

55

Hoffmann-La Roche

(56)  Pre nedávny príklad pozri bod 95 rozsudku vo veci Wouters uvedeného v poznámke pod čiarou č. 11.

56

Wouters

(57)  Pozri napr. vec 246/86, Belasco, Zb. 1989, s. 2117, body 32 – 38.

57

Belasco

(58)  Pozri bod 34 rozsudku vo veci Belasco uvedeného v predchádzajúcej poznámke pod čiarou a novšie spojené veci T-202/98 a ďalší, British Sugar, Zb. 2001, s. II-2035, bod 79. Na druhej strane to tak nie je, keď trh neumožňuje dovoz, pozri bod 51 rozsudku vo veci Bagnasco uvedeného v poznámke pod čiarou č. 11.

58

Belasco

British Sugar

Bagnasco

(59)  Záruky za úvery na bežnom účte.

59

(60)  Pozri bod 51 rozsudku vo veci Bagnasco uvedeného v poznámke pod čiarou č. 11.

60

Bagnasco

(61)  V tejto súvislosti pozri vec 45/85, Verband der Sachversicherer, Zb. 1987, s. 405, bod 50 a vec C-7/95 P, John Deere, Zb. 1998, s. I-3111. Pozri aj bod 172 rozsudku vo veci Van Landewyck uvedeného v poznámke pod čiarou č. 22, v ktorom Súdny dvor zdôraznil, že príslušná dohoda významne znížila motiváciu predávať dovážané výrobky.

61

Verband der Sachversicherer

John Deere

Van Landewyck

(62)  Pozri napr. rozsudok vo veci Stichting Sigarettenindustrie uvedený v poznámke pod čiarou č. 15, body 49 a 50.

62

Stichting Sigarettenindustrie

(63)  V tejto súvislosti pozri vec T-22/97, Kesko, Zb. 1999, s. II-3775, bod 109.

63

Kesko

(64)  Pozri napr. vec T-65/98, Van den Bergh Foods, Zb. 2003, s. II- a rozsudok vo veci Langnese-Iglo uvedený v poznámke pod čiarou č. 35, bod 120.

64

Van den Bergh Foods

Langnese-Iglo

(65)  Pozri napr. rozsudok zo 7.12.2000, vec C-214/99, Neste, Zb. 2000, s. I-11121.

65

Neste

(66)  Pozri rozsudok z 28.2.1991, vec C-234/89, Delimitis, Zb. 1991, s. I-935.

66

Delimitis

(67)  Pozri bod 120 rozsudku vo veci Langnese-Iglo uvedeného v poznámke pod čiarou č. 35.

67

Langnese-Iglo

(68)  Pozri napr. rozhodnutie Komisie vo veci Volkswagen (II) uvedené v poznámke pod čiarou č. 21, odsek 81 a nasl.

68

Volkswagen (II)

(69)  V tejto súvislosti pozri body 177 až 181 rozsudku vo veci SCK a FNK uvedeného v poznámke pod čiarou č. 13.

69

SCK a FNK

(70)  K tomuto pojmu pozri rozsudok vo veci Ambulanz Glöckner uvedený v poznámke pod čiarou č. 11, bod 38 a vec C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, Zb. 1991, s. I-5889 a vec C-242/95, GT-Link, Zb. 1997, s. I-4449.

70

Ambulanz Glöckner

Merci convenzionali porto di Genova

GT-Link

(71)  Pozri napr. bod 135 rozsudku vo veci BPB Industries a British Gypsum uvedeného v poznámke pod čiarou č. 22.

71

BPB Industries a British Gypsum

(72)  Pozri vec 322/81, Nederlandse Banden Industrie Michelin, Zb. 1983, s. 3461.

72

Nederlandse Banden Industrie Michelin

(73)  Pozri vec 61/80, Coöperative Stremsel- en Kleurselfabriek, Zb. 1981, s. 851, bod 15.

73

Coöperative Stremsel- en Kleurselfabriek

(74)  V tejto súvislosti pozri rozsudok vo veci Irish Sugar uvedený v poznámke pod čiarou č. 17, bod 169.

74

Irish Sugar

(75)  Pozri bod 70 rozsudku vo veci RTE (Magill) uvedeného v poznámke pod čiarou č. 27.

75

RTE (Magill)

(76)  Pozri rozsudok vo veci Irish Sugar uvedený v poznámke pod čiarou č. 17.

76

Irish Sugar

(77)  Pozri napr. judikatúru uvedenú v poznámke pod čiarou č. 70.

77

(78)  V tejto súvislosti pozri vec 28/77, Tepea, Zb. 1978, s. 1391, bod 48; a bod 16 rozsudku vo veci Continental Can uvedeného v poznámke pod čiarou č. 53.

78

Tepea

Continental Can

(79)  Pozri spojené veci C-89/85 a ďalší, Ahlström Osakeyhtiö (Woodpulp), Zb. 1988, s. 651, bod 16.

79

Ahlström Osakeyhtiö

(80)  V tejto súvislosti pozri vec T-102/96, Gencor, Zb. 1999, s. II-753, v ktorej sa uplatňuje test ovplyvnenia v oblasti fúzií.

80

Gencor

(81)  V tejto súvislosti pozri bod 19 rozsudku vo veci Javico uvedeného v poznámke pod čiarou č. 19.

81

Javico

(82)  V tejto súvislosti pozri vec 51/75, EMI/CBS, Zb. 1976, s. 811, body 28 a 29.

82

EMI/CBS

(83)  Pozri rozhodnutie Komisie vo veci Siemens/Fanuc (Ú. v. ES L 376, 31.12.1985, s. 29).

83

Siemens/Fanuc

(84)  V tejto súvislosti pozri spojené veci 29/83 a 30/83, CRAM a Rheinzinc, Zb. 1984, s. 1679 a spojené veci 40/73 a ďalší, Suiker Unie, Zb. 1975, s. 1663, body 564 a 580.

84

CRAM a Rheinzinc

Suiker Unie

(85)  Pozri bod 22 rozsudku vo veci Javico uvedeného v poznámke pod čiarou č. 19.

85

Javico

(86)  Pozri bod 203 rozsudku vo veci Compagnie maritime belge uvedeného v poznámke pod čiarou č. 12.

86

Compagnie maritime belge

(87)  V tejto súvislosti pozri rozsudok vo veci Javico uvedený v poznámke pod čiarou č. 19.

87

Javico

(88)  V tejto súvislosti pozri body 24 až 26 rozsudku vo veci Javico uvedeného v poznámke pod čiarou 19.

88

Javico

---