# Službeni list C 353/27.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 353 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.27 rujna 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 353

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.27 rujna 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2015. – 2016.Dnevne sjednice od 18. do 21. svibnja 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 217, 16.6.2016.
  USVOJENI TEKSTOVI.Dnevna sjednica od 27. svibnja 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 237, 30.6.2016.
  USVOJENI TEKSTOVI. | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2015. – 2016.Dnevne sjednice od 18. do 21. svibnja 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 217, 16.6.2016.
  USVOJENI TEKSTOVI.Dnevna sjednica od 27. svibnja 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 237, 30.6.2016.
  USVOJENI TEKSTOVI.

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 217, 16.6.2016.

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 237, 30.6.2016.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 19. svibnja 2015. |
| 2016/C 353/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o financiranju razvoja (2015/2044(INI)) | 2 |
| 2016/C 353/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o sigurnijoj zdravstvenoj skrbi u Europi: poboljšanje sigurnosti pacijenata i borba protiv antimikrobne rezistencije (2014/2207(INI)) | 12 |
| 2016/C 353/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o mogućnostima zelenog rasta za mala i srednja poduzeća (2014/2209(INI)) | 27 |
| | Srijeda, 20. svibnja 2015. |
| 2016/C 353/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o Delegiranoj direktivi Komisije od 30. siječnja 2015. o izmjeni, u svrhu prilagodbe tehničkom napretku, Priloga III. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu izuzeća za uporabu kadmija u osvjetljenju i osvjetljenju zaslona (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA)) | 35 |
| 2016/C 353/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o Delegiranoj uredbi Komisije od 20. veljače 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 376/2008 u pogledu obveze predočenja dozvole za uvoz etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2336/2003 o uvođenju određenih detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 670/2003 o posebnim mjerama za tržište etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA)) | 38 |
| 2016/C 353/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o rodiljnom dopustu (2015/2655(RSP)) | 39 |
| 2016/C 353/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o popisu pitanja koja je usvojio Odbor Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom u odnosu na početno izvješće Europske unije (2015/2684(RSP)) | 41 |
| 2016/C 353/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o epidemiji bakterije Xylelle fastidiose koja napada stabla maslina (2015/2652(RSP)) | 46 |
| | Četvrtak, 21. svibnja 2015. |
| 2016/C 353/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o Zimbabveu: slučaj borca za ljudska prava Itaija Dzamare (2015/2710(RSP)) | 49 |
| 2016/C 353/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o teškom položaju izbjeglica iz etničke skupine Rohingya, uključujući masovne grobnice na Tajlandu (2015/2711(RSP)) | 52 |
| 2016/C 353/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o Svaziju: slučaj aktivista za ljudska prava Thulanija Maseka i Bhekija Makhubua (2015/2712(RSP)) | 55 |
| 2016/C 353/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici Europskom parlamentu) (2014/2220(INI)) | 59 |
| 2016/C 353/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o financiranju zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) (2014/2258(INI)) | 68 |
| 2016/C 353/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o utjecaju promjena na europskim obrambenim tržištima na sigurnosne i obrambene kapacitete u Europi (2015/2037(INI)) | 74 |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski parlament |
| | Srijeda, 27. svibnja 2015. |
| 2016/C 353/15 | Odluka Europskog parlamenta od 27. svibnja 2015. o otvaranju međuinstitucijskih pregovora i o mandatu za njih o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1308/2013 i Uredbe (EU) br. 1306/2013 u vezi s programom potpore za dostavu voća i povrća, banana te mlijeka u obrazovnim ustanovama (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD)) | 82 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 19. svibnja 2015.

2016/C 353/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o financiranju razvoja (2015/2044(INI))

2

2016/C 353/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o sigurnijoj zdravstvenoj skrbi u Europi: poboljšanje sigurnosti pacijenata i borba protiv antimikrobne rezistencije (2014/2207(INI))

12

2016/C 353/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o mogućnostima zelenog rasta za mala i srednja poduzeća (2014/2209(INI))

27

Srijeda, 20. svibnja 2015.

2016/C 353/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o Delegiranoj direktivi Komisije od 30. siječnja 2015. o izmjeni, u svrhu prilagodbe tehničkom napretku, Priloga III. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu izuzeća za uporabu kadmija u osvjetljenju i osvjetljenju zaslona (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA))

35

2016/C 353/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o Delegiranoj uredbi Komisije od 20. veljače 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 376/2008 u pogledu obveze predočenja dozvole za uvoz etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2336/2003 o uvođenju određenih detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 670/2003 o posebnim mjerama za tržište etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA))

38

2016/C 353/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o rodiljnom dopustu (2015/2655(RSP))

39

2016/C 353/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o popisu pitanja koja je usvojio Odbor Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom u odnosu na početno izvješće Europske unije (2015/2684(RSP))

41

2016/C 353/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o epidemiji bakterije Xylelle fastidiose koja napada stabla maslina (2015/2652(RSP))

46

Četvrtak, 21. svibnja 2015.

2016/C 353/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o Zimbabveu: slučaj borca za ljudska prava Itaija Dzamare (2015/2710(RSP))

49

2016/C 353/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o teškom položaju izbjeglica iz etničke skupine Rohingya, uključujući masovne grobnice na Tajlandu (2015/2711(RSP))

52

2016/C 353/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o Svaziju: slučaj aktivista za ljudska prava Thulanija Maseka i Bhekija Makhubua (2015/2712(RSP))

55

2016/C 353/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici Europskom parlamentu) (2014/2220(INI))

59

2016/C 353/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o financiranju zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) (2014/2258(INI))

68

2016/C 353/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o utjecaju promjena na europskim obrambenim tržištima na sigurnosne i obrambene kapacitete u Europi (2015/2037(INI))

74

MIŠLJENJA

Europski parlament

Srijeda, 27. svibnja 2015.

2016/C 353/15

Odluka Europskog parlamenta od 27. svibnja 2015. o otvaranju međuinstitucijskih pregovora i o mandatu za njih o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1308/2013 i Uredbe (EU) br. 1306/2013 u vezi s programom potpore za dostavu voća i povrća, banana te mlijeka u obrazovnim ustanovama (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD))

82

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 19. svibnja 2015. |
| 2016/C 353/16 | Odluka Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Viktoru Uspaskichu (2014/2203(IMM)) | 106 |
| 2016/C 353/17 | Odluka Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Jérômeu Lavrilleuxu (2015/2014(IMM)) | 108 |
| 2016/C 353/18 | Odluka Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Januszu Korwin-Mikkeu (2015/2049(IMM)) | 110 |
| 2016/C 353/19 | Odluka Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Theodorosu Zagorakisu (II) (2015/2071(IMM)) | 112 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 19. svibnja 2015.

2016/C 353/16

Odluka Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Viktoru Uspaskichu (2014/2203(IMM))

106

2016/C 353/17

Odluka Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Jérômeu Lavrilleuxu (2015/2014(IMM))

108

2016/C 353/18

Odluka Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Januszu Korwin-Mikkeu (2015/2049(IMM))

110

2016/C 353/19

Odluka Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Theodorosu Zagorakisu (II) (2015/2071(IMM))

112

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 19. svibnja 2015. |
| 2016/C 353/20 | P8_TA(2015)0189Zaštitne mjere predviđene u Sporazumu sa Švicarskom Konfederacijom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama predviđenim u Sporazumu između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije (kodificirani tekst) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))P8_TC1-COD(2014)0158Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. svibnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama predviđenim u Sporazumu između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije (kodificirani tekst) | 114 |
| 2016/C 353/21 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Unije, Europske konvencije o pravnoj zaštiti usluga koje se temelje na uvjetovanom pristupu ili usluga koje pružaju uvjetovani pristup (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE)) | 115 |
| 2016/C 353/22 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 19. svibnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o indeksima koji se rabe kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD)) | 116 |
| | Srijeda, 20. svibnja 2015. |
| 2016/C 353/23 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 27. travnja 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA)) | 168 |
| 2016/C 353/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Dodatnog protokola uz Sporazum o trgovini, razvoju i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Južne Afrike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Hrvatske Europskoj uniji (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE)) | 169 |
| 2016/C 353/25 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju upotrebe financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD)) | 170 |
| 2016/C 353/26 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o informacijama koje su priložene prijenosu financijskih sredstava i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD)) | 171 |
| 2016/C 353/27 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stečajnom postupku (preinaka) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD)) | 172 |
| 2016/C 353/28 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament od 20. svibnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju sustava Unije za samocertificiranje odgovornih uvoznika kositra, tantala i volframa, njihovih ruda i zlata koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja postupanjem s dužnom pažnjom u lancu opskrbe (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD)) | 173 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 19. svibnja 2015.

2016/C 353/20

P8_TA(2015)0189Zaštitne mjere predviđene u Sporazumu sa Švicarskom Konfederacijom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama predviđenim u Sporazumu između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije (kodificirani tekst) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))P8_TC1-COD(2014)0158Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. svibnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama predviđenim u Sporazumu između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije (kodificirani tekst)

114

2016/C 353/21

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Unije, Europske konvencije o pravnoj zaštiti usluga koje se temelje na uvjetovanom pristupu ili usluga koje pružaju uvjetovani pristup (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE))

115

2016/C 353/22

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 19. svibnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o indeksima koji se rabe kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD))

116

Srijeda, 20. svibnja 2015.

2016/C 353/23

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 27. travnja 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA))

168

2016/C 353/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Dodatnog protokola uz Sporazum o trgovini, razvoju i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Južne Afrike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Hrvatske Europskoj uniji (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE))

169

2016/C 353/25

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju upotrebe financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD))

170

2016/C 353/26

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o informacijama koje su priložene prijenosu financijskih sredstava i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD))

171

2016/C 353/27

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stečajnom postupku (preinaka) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD))

172

2016/C 353/28

Amandmani koje je usvojio Europski parlament od 20. svibnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju sustava Unije za samocertificiranje odgovornih uvoznika kositra, tantala i volframa, njihovih ruda i zlata koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja postupanjem s dužnom pažnjom u lancu opskrbe (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

173

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

27.9.2016

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 353/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2015. – 2016.

Dnevne sjednice od 18. do 21. svibnja 2015.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 217, 16.6.2016.

USVOJENI TEKSTOVI.

Dnevna sjednica od 27. svibnja 2015.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 237, 30.6.2016.

USVOJENI TEKSTOVI.

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 19. svibnja 2015.

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/2

---

P8_TA(2015)0196

Financiranje razvoja

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o financiranju razvoja (2015/2044(INI))

(2016/C 353/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključne dokumente s Prve i Druge međunarodne konferencije o financiranju razvoja, posebice Konsenzus iz Monterreya iz 2002. i Deklaraciju iz Dohe iz 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključne dokumente s Prve i Druge međunarodne konferencije o financiranju razvoja, posebice Konsenzus iz Monterreya iz 2002. i Deklaraciju iz Dohe iz 2008.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a 68/204 i 68/279 o Trećoj međunarodnoj konferenciji o financiranju razvoja koja se treba održati u Adis Abebi (Etiopija) od 13. do 16. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a 68/204 i 68/279 o Trećoj međunarodnoj konferenciji o financiranju razvoja koja se treba održati u Adis Abebi (Etiopija) od 13. do 16. srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir dokument „Elementi” od 21. siječnja 2015. koji su predstavili supredsjedajući voditelji pripremnog procesa za Treću međunarodnu konferenciju o financiranju razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument „Elementi” od 21. siječnja 2015. koji su predstavili supredsjedajući voditelji pripremnog procesa za Treću međunarodnu konferenciju o financiranju razvoja,

| — | uzimajući u obzir sveobuhvatno izvješće glavnog tajnika UN-a iz prosinca 2014. o programu za razdoblje nakon 2015. naslovljenom „Put prema dostojanstvu do 2030.: okončanje siromaštva, preobrazba svih života i zaštita planeta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sveobuhvatno izvješće glavnog tajnika UN-a iz prosinca 2014. o programu za razdoblje nakon 2015. naslovljenom „Put prema dostojanstvu do 2030.: okončanje siromaštva, preobrazba svih života i zaštita planeta”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Međuvladinog odbora stručnjaka za financiranje održivog razvoja iz kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međuvladinog odbora stručnjaka za financiranje održivog razvoja iz kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Otvorene radne skupine UN-a za ciljeve održivog razvoja iz srpnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Otvorene radne skupine UN-a za ciljeve održivog razvoja iz srpnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Izvještaj UNCTAD-a o globalnim ulaganjima za 2014. – ulaganje u ciljeve održivog razvoja: plan djelovanja” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Izvještaj UNCTAD-a o globalnim ulaganjima za 2014. – ulaganje u ciljeve održivog razvoja: plan djelovanja” (1),

| — | uzimajući u obzir zaključni dokument s Konferencije UN-a o održivom razvoju (Rio+20) iz lipnja 2012. naslovljen „Budućnost kakvu želimo”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključni dokument s Konferencije UN-a o održivom razvoju (Rio+20) iz lipnja 2012. naslovljen „Budućnost kakvu želimo”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a „Prema uspostavi multilateralnog pravnog okvira za restrukturiranje državnog duga” iz rujna 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a „Prema uspostavi multilateralnog pravnog okvira za restrukturiranje državnog duga” iz rujna 2014.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. veljače 2015. naslovljenu „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.” (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. veljače 2015. naslovljenu „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.” (COM(2015)0044),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2014. naslovljenu „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja” (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2014. naslovljenu „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja” (COM(2014)0335),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. srpnja 2013. naslovljenu „Razdoblje nakon 2015.: prema sveobuhvatnom i cjelovitom pristupu financiranja mjera za suzbijanje siromaštva i održivog razvoja” (COM(2013)0531), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. srpnja 2013. naslovljenu „Razdoblje nakon 2015.: prema sveobuhvatnom i cjelovitom pristupu financiranja mjera za suzbijanje siromaštva i održivog razvoja” (COM(2013)0531),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. veljače 2013. naslovljenu „Pristojan život za sve: stati na kraj siromaštvu i osigurati održivu budućnost svijetu” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. veljače 2013. naslovljenu „Pristojan život za sve: stati na kraj siromaštvu i osigurati održivu budućnost svijetu” (COM(2013)0092),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 12. prosinca 2013. o usklađenosti politika za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 12. prosinca 2013. o usklađenosti politika za razvoj,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 16. prosinca 2014. o programu za razdoblje nakon 2015. kojim bi se uvele korjenite promjene (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 16. prosinca 2014. o programu za razdoblje nakon 2015. kojim bi se uvele korjenite promjene (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 12. prosinca 2013. o financiranju iskorjenjivanja siromaštva i održivom razvoju nakon 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 12. prosinca 2013. o financiranju iskorjenjivanja siromaštva i održivom razvoju nakon 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 12. prosinca 2014. o jačoj ulozi privatnog sektora u razvojnoj suradnji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 12. prosinca 2014. o jačoj ulozi privatnog sektora u razvojnoj suradnji,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 25. lipnja 2013. o sveobuhvatnom programu za razdoblje nakon 2015. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 25. lipnja 2013. o sveobuhvatnom programu za razdoblje nakon 2015. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. rujna 2008. o daljnjim mjerama nakon Konferencije o financiranju razvoja održane 2002. u Monterreyu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. rujna 2008. o daljnjim mjerama nakon Konferencije o financiranju razvoja održane 2002. u Monterreyu (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenog 2014. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama – COP 20 u Limi u Peruu (1. – 12. prosinca 2014.) (7); Rezoluciju od 26. veljače 2014. o promicanju razvoja odgovornim poslovnim praksama, uključujući ulogu ekstraktivne industrije u zemljama u razvoju (8); Rezoluciju od 8. listopada 2013. naslovljenu „Korupcija u javnom i privatnom sektoru: utjecaj na ljudska prava u treći zemljama” (9); Rezoluciju od 21. svibnja 2013. naslovljenu „Borba protiv porezne prijevare, utaje poreza i poreznih oaza” (10); i Rezoluciju od 16. travnja 2013. o unapređenju razvoja trgovinom (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenog 2014. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama – COP 20 u Limi u Peruu (1. – 12. prosinca 2014.) (7); Rezoluciju od 26. veljače 2014. o promicanju razvoja odgovornim poslovnim praksama, uključujući ulogu ekstraktivne industrije u zemljama u razvoju (8); Rezoluciju od 8. listopada 2013. naslovljenu „Korupcija u javnom i privatnom sektoru: utjecaj na ljudska prava u treći zemljama” (9); Rezoluciju od 21. svibnja 2013. naslovljenu „Borba protiv porezne prijevare, utaje poreza i poreznih oaza” (10); i Rezoluciju od 16. travnja 2013. o unapređenju razvoja trgovinom (11),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 472/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o Europskoj godini za razvoj (2015.) (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 472/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o Europskoj godini za razvoj (2015.) (12),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 208. UFEU-a kojim se utvrđuje da je iskorjenjivanje siromaštva glavni cilj razvojne politike EU-a te načelo usklađenosti politika za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. UFEU-a kojim se utvrđuje da je iskorjenjivanje siromaštva glavni cilj razvojne politike EU-a te načelo usklađenosti politika za razvoj,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora razvoj i mišljenje Odbora za proračune (A8-0143/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora razvoj i mišljenje Odbora za proračune (A8-0143/2015),

| A. | budući da je 2015. ključna godina za ulaganje napora u globalni razvoj zbog donošenja ciljeva održivog razvoja i sporazuma o globalnom djelovanju protiv klimatskih promjena, koji će biti na snazi do 2030.; |
| --- | --- |

A.

budući da je 2015. ključna godina za ulaganje napora u globalni razvoj zbog donošenja ciljeva održivog razvoja i sporazuma o globalnom djelovanju protiv klimatskih promjena, koji će biti na snazi do 2030.;

| B. | budući da se u okviru Treće međunarodne konferencije o financiranju razvoja, koja će se održati u Adis Abebi u Etiopiji od 13. do 16. srpnja 2015., trebaju stvoriti uvjeti potrebni za financiranje i provedbu programa za razdoblje nakon 2015. i da će uspjeh tog programa ovisiti o razini ambicija koje će se pokazati tijekom te konferencije; |
| --- | --- |

B.

budući da se u okviru Treće međunarodne konferencije o financiranju razvoja, koja će se održati u Adis Abebi u Etiopiji od 13. do 16. srpnja 2015., trebaju stvoriti uvjeti potrebni za financiranje i provedbu programa za razdoblje nakon 2015. i da će uspjeh tog programa ovisiti o razini ambicija koje će se pokazati tijekom te konferencije;

| C. | budući da 1,5 milijardi ljudi i dalje živi u siromaštvu i zakinuto je u pogledu zdravstvenih, obrazovnih i životnih standarda, pogotovo u državama koje su pogođene sukobima i nestabilnim državama; budući da to nije prihvatljivo s obzirom na činjenicu da u svijetu postoje dostatni resursi za postupno okončanje te situacije; |
| --- | --- |

C.

budući da 1,5 milijardi ljudi i dalje živi u siromaštvu i zakinuto je u pogledu zdravstvenih, obrazovnih i životnih standarda, pogotovo u državama koje su pogođene sukobima i nestabilnim državama; budući da to nije prihvatljivo s obzirom na činjenicu da u svijetu postoje dostatni resursi za postupno okončanje te situacije;

| D. | budući da se iskorjenjivanje siromaštva i nejednakosti može postići samo mobilizacijom dovoljnih i odgovarajućih sredstava za sve te boljim usmjeravanjem na marginalizirane skupine, kao što su djeca, žene, starije osobe ili osobe s invaliditetom; budući da je, unatoč znatnom smanjenju izrazitog siromaštva, napredak u pogledu djece sporiji, zbog čega je ulaganje u djecu, kako mobilizacijom domaćih izvora tako i međunarodnim javnim financiranjem, ključan čimbenik; |
| --- | --- |

D.

budući da se iskorjenjivanje siromaštva i nejednakosti može postići samo mobilizacijom dovoljnih i odgovarajućih sredstava za sve te boljim usmjeravanjem na marginalizirane skupine, kao što su djeca, žene, starije osobe ili osobe s invaliditetom; budući da je, unatoč znatnom smanjenju izrazitog siromaštva, napredak u pogledu djece sporiji, zbog čega je ulaganje u djecu, kako mobilizacijom domaćih izvora tako i međunarodnim javnim financiranjem, ključan čimbenik;

| E. | budući da se bez mira i sigurnosti ne može ostvariti održivi razvoj, što je potvrđeno Europskim konsenzusom o razvoju iz 2005.; |
| --- | --- |

E.

budući da se bez mira i sigurnosti ne može ostvariti održivi razvoj, što je potvrđeno Europskim konsenzusom o razvoju iz 2005.;

| F. | budući da tri četvrtine najsiromašnijeg svjetskog stanovništva, oko 960 milijuna ljudi, trenutačno živi u zemljama sa srednje visokim dohotkom, nova paradigma razvoja stoga iziskuje programe usmjerene i na siromašno stanovništvo i na siromašne zemlje; |
| --- | --- |

F.

budući da tri četvrtine najsiromašnijeg svjetskog stanovništva, oko 960 milijuna ljudi, trenutačno živi u zemljama sa srednje visokim dohotkom, nova paradigma razvoja stoga iziskuje programe usmjerene i na siromašno stanovništvo i na siromašne zemlje;

| G. | budući da se u okviru Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) procjenjuje da financijske potrebe zemalja u razvoju za nove ciljeve održivog razvoja iznose otprilike 3,9 bilijuna USD godišnje i da trenutačno godišnje nedostaje 2,5 bilijuna USD; budući da će u području održivog razvoja troškovi slabog djelovanja u konačnici biti mnogo veći od troškova odlučnog djelovanja; |
| --- | --- |

G.

budući da se u okviru Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) procjenjuje da financijske potrebe zemalja u razvoju za nove ciljeve održivog razvoja iznose otprilike 3,9 bilijuna USD godišnje i da trenutačno godišnje nedostaje 2,5 bilijuna USD; budući da će u području održivog razvoja troškovi slabog djelovanja u konačnici biti mnogo veći od troškova odlučnog djelovanja;

| H. | budući da izazov financiranja ciljeva održivog razvoja zbog svog opsega iziskuje snažno i globalno partnerstvo te korištenje svim oblicima financiranja (domaćim, međunarodnim, javnim, privatnim i inovativnim izvorima) i nefinancijskim sredstvima; budući da se privatnim financiranjem može dopuniti, ali ne i zamijeniti javno financiranje; |
| --- | --- |

H.

budući da izazov financiranja ciljeva održivog razvoja zbog svog opsega iziskuje snažno i globalno partnerstvo te korištenje svim oblicima financiranja (domaćim, međunarodnim, javnim, privatnim i inovativnim izvorima) i nefinancijskim sredstvima; budući da se privatnim financiranjem može dopuniti, ali ne i zamijeniti javno financiranje;

| I. | budući da mobilizacija domaćih izvora i službena razvojna pomoć predstavljaju nezamjenjive stupove financiranja razvoja i da ih se mora jačati; |
| --- | --- |

I.

budući da mobilizacija domaćih izvora i službena razvojna pomoć predstavljaju nezamjenjive stupove financiranja razvoja i da ih se mora jačati;

| J. | budući da su potencijali zemalja u razvoju za mobilizaciju domaćih izvora veliki, no da je sposobnost zemalja da u tom području same ostvaruju napredak u ovom trenutku ograničena; budući da u većini zemalja u razvoju porezna sredstva i dalje čine mali udio u BDP-u te je ključno promicati uravnotežene, pravedne i učinkovite porezne sustave koji se temelje na sposobnosti pojedinačnih poreznih obveznika i poduzeća da plaćaju porez; budući da mobilizacija domaćih resursa zahtijeva pravednu i transparentu raspodjelu koristi od prirodnih resursa; |
| --- | --- |

J.

budući da su potencijali zemalja u razvoju za mobilizaciju domaćih izvora veliki, no da je sposobnost zemalja da u tom području same ostvaruju napredak u ovom trenutku ograničena; budući da u većini zemalja u razvoju porezna sredstva i dalje čine mali udio u BDP-u te je ključno promicati uravnotežene, pravedne i učinkovite porezne sustave koji se temelje na sposobnosti pojedinačnih poreznih obveznika i poduzeća da plaćaju porez; budući da mobilizacija domaćih resursa zahtijeva pravednu i transparentu raspodjelu koristi od prirodnih resursa;

| K. | budući da vrlo malo razvijenih zemalja ispunjava svoju obvezu izdvajanja 0,7 % svog bruto nacionalnog dohotka (BND) za službenu razvojnu pomoć, uključujući 0,15 % – 0,20 % BND-a najslabije razvijenim zemljama; budući da su se države članice koje su se EU-u pridružile 2004. ili kasnije obvezale da će težiti ostvarenju cilja od 0,33 % BND-a, ali nijedna još nije postigla taj cilj; |
| --- | --- |

K.

budući da vrlo malo razvijenih zemalja ispunjava svoju obvezu izdvajanja 0,7 % svog bruto nacionalnog dohotka (BND) za službenu razvojnu pomoć, uključujući 0,15 % – 0,20 % BND-a najslabije razvijenim zemljama; budući da su se države članice koje su se EU-u pridružile 2004. ili kasnije obvezale da će težiti ostvarenju cilja od 0,33 % BND-a, ali nijedna još nije postigla taj cilj;

| L. | budući da su mnoge manje razvijene zemlje osjetljive ili oslabljene zbog vanjskih događaja kao što su oružani sukobi, epidemije poput ebole, prirodne katastrofe itd. te da im treba što veća potpora; |
| --- | --- |

L.

budući da su mnoge manje razvijene zemlje osjetljive ili oslabljene zbog vanjskih događaja kao što su oružani sukobi, epidemije poput ebole, prirodne katastrofe itd. te da im treba što veća potpora;

| M. | budući da smanjenje siromaštva, gospodarski rast i sigurnost u znatnoj mjeri ovise o sposobnosti države da izvršava svoje funkcije javne vlasti radi jamčenja vladavine prava i radi pružanja osnovnih javnih usluga kao što je pristup obrazovanju i zdravstvu uz istovremeno poštovanje načela vlasništva; budući da te države posebno trebaju veću potporu pri uvođenju stabilnih zdravstvenih sustava; |
| --- | --- |

M.

budući da smanjenje siromaštva, gospodarski rast i sigurnost u znatnoj mjeri ovise o sposobnosti države da izvršava svoje funkcije javne vlasti radi jamčenja vladavine prava i radi pružanja osnovnih javnih usluga kao što je pristup obrazovanju i zdravstvu uz istovremeno poštovanje načela vlasništva; budući da te države posebno trebaju veću potporu pri uvođenju stabilnih zdravstvenih sustava;

| N. | budući da se razvojni plan proširuje te je stoga važno prepoznati i nastaviti poticati napore koji se ulažu izvan okvira službene razvojne pomoći; budući da je, unatoč izazovnim fiskalnim okolnostima u mnogim zemljama OECD-a, zadržana visoka razina službene razvojne pomoći te da je službena razvojna pomoć 2013. dosegla najveću razinu dotad od 134,8 milijardi USD; budući da službena razvojna pomoć može biti katalizator u privlačenju privatnih ulaganja te se u tom kontekstu treba napomenuti važnost inovativnih financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

N.

budući da se razvojni plan proširuje te je stoga važno prepoznati i nastaviti poticati napore koji se ulažu izvan okvira službene razvojne pomoći; budući da je, unatoč izazovnim fiskalnim okolnostima u mnogim zemljama OECD-a, zadržana visoka razina službene razvojne pomoći te da je službena razvojna pomoć 2013. dosegla najveću razinu dotad od 134,8 milijardi USD; budući da službena razvojna pomoć može biti katalizator u privlačenju privatnih ulaganja te se u tom kontekstu treba napomenuti važnost inovativnih financijskih instrumenata;

| O. | budući da privatni sektor i izravna strana ulaganja, ako ih se propisno uredi i poveže s konkretnim naprecima u domaćem gospodarstvu, imaju važan potencijal za ostvarivanje/doprinošenje ciljeva/ciljevima održivog razvoja, što se odražava u prijedlogu Plana djelovanja UNCTAD-a za ulaganja u ciljeve održivog razvoja; |
| --- | --- |

O.

budući da privatni sektor i izravna strana ulaganja, ako ih se propisno uredi i poveže s konkretnim naprecima u domaćem gospodarstvu, imaju važan potencijal za ostvarivanje/doprinošenje ciljeva/ciljevima održivog razvoja, što se odražava u prijedlogu Plana djelovanja UNCTAD-a za ulaganja u ciljeve održivog razvoja;

| P. | budući da tokovi privatnog kapitala utječu na zemlje u razvoju na mnogo različitih načina, kako pozitivnih tako i negativnih; budući da su financijski tokovi usmjereni u zemlje u razvoju iz privatnih izvora znatni, ali uvelike promjenjivi, nejednako raspoređeni i često povezivani s odljevima kapitala kao što je povrat dobiti, koja je od 2010. premašila nove priljeve izravnih stranih ulaganja; |
| --- | --- |

P.

budući da tokovi privatnog kapitala utječu na zemlje u razvoju na mnogo različitih načina, kako pozitivnih tako i negativnih; budući da su financijski tokovi usmjereni u zemlje u razvoju iz privatnih izvora znatni, ali uvelike promjenjivi, nejednako raspoređeni i često povezivani s odljevima kapitala kao što je povrat dobiti, koja je od 2010. premašila nove priljeve izravnih stranih ulaganja;

| Q. | budući da civilno društvo ima ključnu ulogu u jamčenju općeg i uključivog postupka, kako na nacionalnoj tako i na globalnoj razini, te da doprinosi dobrom upravljanju i odgovornosti; budući da se potpore za razvoj i korupcija međusobno isključuju; |
| --- | --- |

Q.

budući da civilno društvo ima ključnu ulogu u jamčenju općeg i uključivog postupka, kako na nacionalnoj tako i na globalnoj razini, te da doprinosi dobrom upravljanju i odgovornosti; budući da se potpore za razvoj i korupcija međusobno isključuju;

| R. | budući da je u zemljama u razvoju važno poticati korištenje bankarskim uslugama; |
| --- | --- |

R.

budući da je u zemljama u razvoju važno poticati korištenje bankarskim uslugama;

| S. | budući da EU i njegove države članice kao najveći donatori razvojne pomoći moraju predvoditi proces financiranja razvoja i pomoći u pronalaženju pouzdanog odgovora na izazove koje to financiranje donosi, osiguravajući usklađenost politika za razvoj u okviru programa za razdoblje nakon 2015.; budući da bi druge razvijene zemlje i zemlje u usponu trebale slijediti primjer EU-a; |
| --- | --- |

S.

budući da EU i njegove države članice kao najveći donatori razvojne pomoći moraju predvoditi proces financiranja razvoja i pomoći u pronalaženju pouzdanog odgovora na izazove koje to financiranje donosi, osiguravajući usklađenost politika za razvoj u okviru programa za razdoblje nakon 2015.; budući da bi druge razvijene zemlje i zemlje u usponu trebale slijediti primjer EU-a;

Globalno partnerstvo

| 1. | pozdravlja nulti nacrt zaključnog dokumenta s Treće konferencije o financiranju razvoja i poziva EU i njegove države članice da ga podrže; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja nulti nacrt zaključnog dokumenta s Treće konferencije o financiranju razvoja i poziva EU i njegove države članice da ga podrže;

| 2. | pozdravlja sveobuhvatno izvješće glavnog tajnika UN-a i njegov korjeniti, univerzalni, sveobuhvatni i uključivi pristup ambicioznom globalnom partnerstvu za nove razvojne ciljeve i s njima povezani financijski okvir usmjeren na iskorjenjivanje siromaštva, univerzalnost ljudskih prava i rodnu jednakost; ustraje u tome da bez sveobuhvatnih i značajnih načina provedbe takvo ambiciozno partnerstvo neće biti uspješno; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja sveobuhvatno izvješće glavnog tajnika UN-a i njegov korjeniti, univerzalni, sveobuhvatni i uključivi pristup ambicioznom globalnom partnerstvu za nove razvojne ciljeve i s njima povezani financijski okvir usmjeren na iskorjenjivanje siromaštva, univerzalnost ljudskih prava i rodnu jednakost; ustraje u tome da bez sveobuhvatnih i značajnih načina provedbe takvo ambiciozno partnerstvo neće biti uspješno;

| 3. | potiče EU da u skladu s obvezama i vrijednostima utvrđenima u njegovim osnivačkim ugovorima potvrdi svoje političko vodstvo tijekom čitavog pripremnog procesa za utvrđivanje okvira održivog razvoja, obnovljenog sporazuma o financiranju razvoja i drugih načina provedbe; smatra da pružanje razvojne pomoći EU-a ne bi smjelo ovisiti o drugim partnerskim donatorima; |
| --- | --- |

3.

potiče EU da u skladu s obvezama i vrijednostima utvrđenima u njegovim osnivačkim ugovorima potvrdi svoje političko vodstvo tijekom čitavog pripremnog procesa za utvrđivanje okvira održivog razvoja, obnovljenog sporazuma o financiranju razvoja i drugih načina provedbe; smatra da pružanje razvojne pomoći EU-a ne bi smjelo ovisiti o drugim partnerskim donatorima;

| 4. | ustraje u tome da bi EU i njegove države članice trebale očuvati svoj položaj glavnog donatora razvojne pomoći i istodobno poticati zajedničku odgovornost; poziva zemlje s visokim dohotkom, zemlje sa srednje visokim dohotkom i gospodarstva u usponu da preuzmu znatne obveze; |
| --- | --- |

4.

ustraje u tome da bi EU i njegove države članice trebale očuvati svoj položaj glavnog donatora razvojne pomoći i istodobno poticati zajedničku odgovornost; poziva zemlje s visokim dohotkom, zemlje sa srednje visokim dohotkom i gospodarstva u usponu da preuzmu znatne obveze;

| 5. | pozdravlja najnoviju Komunikaciju Komisije naslovljenu „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.” zbog njezine sveobuhvatnosti, usredotočenosti na usklađenost politika i zbog potvrde da EU u cijelosti predano ispunjava svoju ulogu u tom globalnom partnerstvu; no žali zbog činjenice da se ne radi dovoljno predano u pogledu vremenskog rasporeda za buduće financijske ciljeve; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja najnoviju Komunikaciju Komisije naslovljenu „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.” zbog njezine sveobuhvatnosti, usredotočenosti na usklađenost politika i zbog potvrde da EU u cijelosti predano ispunjava svoju ulogu u tom globalnom partnerstvu; no žali zbog činjenice da se ne radi dovoljno predano u pogledu vremenskog rasporeda za buduće financijske ciljeve;

Međunarodno javno financiranje

| 6. | naglašava da je službena razvojna pomoć i dalje glavni instrument za financiranje razvoja; potiče EU i njegove države članice da bez odgode ponovno ulože napore u ostvarivanje cilja od 0,7 % BND-a, pri čemu je 50 % službene razvojne pomoći i 0,2 % BND-a rezervirano za najslabije razvijene zemlje, uzimajući u obzir proračunska ograničenja, te da predstave višegodišnje proračunske rasporede za povećanje tih iznosa do 2020.; pozdravlja čvrst stav EU-a kad je riječ o usredotočenju napora na količinu i kakvoću razvojne pomoći; poziva druge razvijene zemlje partnere i zemlje u usponu da povećaju svoju razvojnu pomoć te Komisiju i države članice da uvjere javne i privatne donatore u cijelom svijetu da ispune svoja financijska obećanja i obvežu se na nova; naglašava da bi svi donatori trebali zajamčiti da službena razvojna pomoć stvarno odlazi u zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

6.

naglašava da je službena razvojna pomoć i dalje glavni instrument za financiranje razvoja; potiče EU i njegove države članice da bez odgode ponovno ulože napore u ostvarivanje cilja od 0,7 % BND-a, pri čemu je 50 % službene razvojne pomoći i 0,2 % BND-a rezervirano za najslabije razvijene zemlje, uzimajući u obzir proračunska ograničenja, te da predstave višegodišnje proračunske rasporede za povećanje tih iznosa do 2020.; pozdravlja čvrst stav EU-a kad je riječ o usredotočenju napora na količinu i kakvoću razvojne pomoći; poziva druge razvijene zemlje partnere i zemlje u usponu da povećaju svoju razvojnu pomoć te Komisiju i države članice da uvjere javne i privatne donatore u cijelom svijetu da ispune svoja financijska obećanja i obvežu se na nova; naglašava da bi svi donatori trebali zajamčiti da službena razvojna pomoć stvarno odlazi u zemlje u razvoju;

| 7. | ističe da EU i ostale razvijene zemlje moraju ispuniti svoju obvezu pružanja povećane, nove i dodatne financijske pomoći za borbu protiv klimatskih promjena radi postizanja cilja zajedničkog mobiliziranja 100 milijardi USD godišnje iz različitih izvora, javnih i privatnih, bilateralnih i multilateralnih, uključujući alternativne izvore; žali zbog nedovoljnog napretka u pogledu dodatnosti pomoći za borbu protiv klimatskih promjena u službenoj razvojnoj pomoći; poziva na združeni međunarodni napor razvijenih zemalja i zemalja u usponu da se u okviru sporazuma o globalnom djelovanju protiv klimatskih promjena, koji će se sklopiti na konferenciji u Parizu zakazanoj za prosinac 2015., iznađu nova i dodatna sredstva namijenjena za financiranje borbe protiv klimatskih promjena u zemljama u razvoju, što ne smije biti na štetu proračuna za razvoj; smatra da bi EU trebao predložiti prijelazne korake za postizanje potpune dodatnosti; apelira na države članice da se koriste prihodima koje su ostvarile na tržištima ugljika za financiranje borbe protiv klimatskih promjena u zemljama u razvoju; također poziva zemlje u usponu da mobiliziraju financijska sredstva za borbu protiv klimatskih promjena za zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

7.

ističe da EU i ostale razvijene zemlje moraju ispuniti svoju obvezu pružanja povećane, nove i dodatne financijske pomoći za borbu protiv klimatskih promjena radi postizanja cilja zajedničkog mobiliziranja 100 milijardi USD godišnje iz različitih izvora, javnih i privatnih, bilateralnih i multilateralnih, uključujući alternativne izvore; žali zbog nedovoljnog napretka u pogledu dodatnosti pomoći za borbu protiv klimatskih promjena u službenoj razvojnoj pomoći; poziva na združeni međunarodni napor razvijenih zemalja i zemalja u usponu da se u okviru sporazuma o globalnom djelovanju protiv klimatskih promjena, koji će se sklopiti na konferenciji u Parizu zakazanoj za prosinac 2015., iznađu nova i dodatna sredstva namijenjena za financiranje borbe protiv klimatskih promjena u zemljama u razvoju, što ne smije biti na štetu proračuna za razvoj; smatra da bi EU trebao predložiti prijelazne korake za postizanje potpune dodatnosti; apelira na države članice da se koriste prihodima koje su ostvarile na tržištima ugljika za financiranje borbe protiv klimatskih promjena u zemljama u razvoju; također poziva zemlje u usponu da mobiliziraju financijska sredstva za borbu protiv klimatskih promjena za zemlje u razvoju;

| 8. | podupire inovativne izvore dodatnog financiranja razvoja i borbe protiv klimatskih promjena, uključujući poreze na financijske transakcije, poreze na ugljik u međunarodnom zrakoplovnom i pomorskom prometu i izravnu dodjelu sredstava na tržištu ugljika; pozdravlja daljnje europske i međunarodne napore uložene u otkrivanje dodatnih izvora; |
| --- | --- |

8.

podupire inovativne izvore dodatnog financiranja razvoja i borbe protiv klimatskih promjena, uključujući poreze na financijske transakcije, poreze na ugljik u međunarodnom zrakoplovnom i pomorskom prometu i izravnu dodjelu sredstava na tržištu ugljika; pozdravlja daljnje europske i međunarodne napore uložene u otkrivanje dodatnih izvora;

| 9. | naglašava da bi službena razvojna pomoć trebala ostati standardna mjera uloženih financijskih napora; podupire uvođenje dodatnog pokazatelja ukupne službene pomoći za održivi razvoj pod uvjetom da je potpuno jasno da se time neće ni na koji način zamijeniti ili umanjiti važnost mjere službene razvojne pomoći; |
| --- | --- |

9.

naglašava da bi službena razvojna pomoć trebala ostati standardna mjera uloženih financijskih napora; podupire uvođenje dodatnog pokazatelja ukupne službene pomoći za održivi razvoj pod uvjetom da je potpuno jasno da se time neće ni na koji način zamijeniti ili umanjiti važnost mjere službene razvojne pomoći;

| 10. | napominje da, iako se većina službene razvojne pomoći pruža u obliku bespovratnih sredstava, povlašteni zajmovi također čine njezin važan dio, ali doprinose teretu duga i riziku od stvaranja kreditnog mjehura, osobito u subsaharskoj Africi i u karipskim zemljama koje imaju ograničene prihode za podmirivanje dugova; u skladu s tim, poziva donatore da pomoć daju najslabije razvijenim zemljama u obliku bespovratnih sredstava; smatra da povlašteni zajmovi možda nisu prikladni za ulaganja u socijalnim sektorima u kojima se ne teži ostvarivanju dobiti; pozdravlja sporazum Odbora OECD-a za razvojnu pomoć (DAC) o modernizaciji izvješćivanja o povlaštenim zajmovima uvođenjem sustava istovjetnog sustavu bespovratnih sredstava radi obračuna iznosa službene razvojne pomoći; |
| --- | --- |

10.

napominje da, iako se većina službene razvojne pomoći pruža u obliku bespovratnih sredstava, povlašteni zajmovi također čine njezin važan dio, ali doprinose teretu duga i riziku od stvaranja kreditnog mjehura, osobito u subsaharskoj Africi i u karipskim zemljama koje imaju ograničene prihode za podmirivanje dugova; u skladu s tim, poziva donatore da pomoć daju najslabije razvijenim zemljama u obliku bespovratnih sredstava; smatra da povlašteni zajmovi možda nisu prikladni za ulaganja u socijalnim sektorima u kojima se ne teži ostvarivanju dobiti; pozdravlja sporazum Odbora OECD-a za razvojnu pomoć (DAC) o modernizaciji izvješćivanja o povlaštenim zajmovima uvođenjem sustava istovjetnog sustavu bespovratnih sredstava radi obračuna iznosa službene razvojne pomoći;

| 11. | ističe da je EU najveći svjetski donator razvojne pomoći te da njegov udio čini gotovo 60 % svjetske službene razvojne pomoći; ipak poziva Komisiju da pruži jasne i transparentne podatke o udjelu ukupnog proračuna namijenjenog za razvojnu pomoć EU-a kako bi se ocijenile daljnje mjere europskih donatora u vezi s Konsenzusom iz Monterreya svih europskih donatora; također izražava žaljenje zbog toga što razina financijskih doprinosa EU-a zemljama u razvoju nije dovoljno prepoznatljiva te poziva Komisiju da pripremi odgovarajuće i usmjerene komunikacijske i informacijske instrumente za povećanje prepoznatljivosti razvojne pomoći EU-a; |
| --- | --- |

11.

ističe da je EU najveći svjetski donator razvojne pomoći te da njegov udio čini gotovo 60 % svjetske službene razvojne pomoći; ipak poziva Komisiju da pruži jasne i transparentne podatke o udjelu ukupnog proračuna namijenjenog za razvojnu pomoć EU-a kako bi se ocijenile daljnje mjere europskih donatora u vezi s Konsenzusom iz Monterreya svih europskih donatora; također izražava žaljenje zbog toga što razina financijskih doprinosa EU-a zemljama u razvoju nije dovoljno prepoznatljiva te poziva Komisiju da pripremi odgovarajuće i usmjerene komunikacijske i informacijske instrumente za povećanje prepoznatljivosti razvojne pomoći EU-a;

| 12. | poziva EU da uzme u obzir dugoročne financijske uvjete zastupanjem i provođenjem ambicioznijeg i univerzalnog pristupa koji je više strateške naravi u skladu s ciljevima održivoga razvoja; |
| --- | --- |

12.

poziva EU da uzme u obzir dugoročne financijske uvjete zastupanjem i provođenjem ambicioznijeg i univerzalnog pristupa koji je više strateške naravi u skladu s ciljevima održivoga razvoja;

| 13. | podsjeća da proračunski doprinos EU-a financiranju razvoja za razdoblje od 2014. do 2020. iznosi 19,7 milijardi EUR za razvojnu suradnju i 6,8 milijardi EUR za humanitarnu pomoć, povrh 2,2 milijarde EUR namijenjene za pričuvu za pomoć u nuždi; također ističe i 30,5 milijardi EUR namijenjenih Europskom razvojnom fondu (ERF); zagovara uvrštenje ERF-a u proračun, što bi donijelo prednosti kao što su veća transparentnost, prepoznatljivost, učinkovitost i uspješnost; pozdravlja to što se u sklopu poslijeizbornog pregleda i revizije višegodišnjeg financijskog okvira sredinom razdoblja pruža prilika za to da se povede računa o sve većim strukturnim potrebama humanitarne pomoći i razvojnim potrebama najsiromašnijih i najosjetljivijih zemalja; |
| --- | --- |

13.

podsjeća da proračunski doprinos EU-a financiranju razvoja za razdoblje od 2014. do 2020. iznosi 19,7 milijardi EUR za razvojnu suradnju i 6,8 milijardi EUR za humanitarnu pomoć, povrh 2,2 milijarde EUR namijenjene za pričuvu za pomoć u nuždi; također ističe i 30,5 milijardi EUR namijenjenih Europskom razvojnom fondu (ERF); zagovara uvrštenje ERF-a u proračun, što bi donijelo prednosti kao što su veća transparentnost, prepoznatljivost, učinkovitost i uspješnost; pozdravlja to što se u sklopu poslijeizbornog pregleda i revizije višegodišnjeg financijskog okvira sredinom razdoblja pruža prilika za to da se povede računa o sve većim strukturnim potrebama humanitarne pomoći i razvojnim potrebama najsiromašnijih i najosjetljivijih zemalja;

| 14. | prima na znanje da je u proračunu za 2015. namijenjen iznos od 2,4 milijarde EUR za preuzimanje obveza koje se odnose na razvojnu suradnju (2,1 milijarda EUR u plaćanjima), a 928,8 milijuna EUR za preuzimanje obveza koje se odnose na humanitarnu pomoć (918,8 milijuna EUR u plaćanjima); podržava korake poduzete za smanjenje broja zaostalih nepodmirenih računa, posebno radi očuvanja financijske održivosti najugroženijih partnera, te ističe važnost načela pariteta između preuzimanja obveza i plaćanja u pogledu humanitarne pomoći s obzirom na to da su krize sve češće, a sredstva treba isplatiti brzo; |
| --- | --- |

14.

prima na znanje da je u proračunu za 2015. namijenjen iznos od 2,4 milijarde EUR za preuzimanje obveza koje se odnose na razvojnu suradnju (2,1 milijarda EUR u plaćanjima), a 928,8 milijuna EUR za preuzimanje obveza koje se odnose na humanitarnu pomoć (918,8 milijuna EUR u plaćanjima); podržava korake poduzete za smanjenje broja zaostalih nepodmirenih računa, posebno radi očuvanja financijske održivosti najugroženijih partnera, te ističe važnost načela pariteta između preuzimanja obveza i plaćanja u pogledu humanitarne pomoći s obzirom na to da su krize sve češće, a sredstva treba isplatiti brzo;

| 15. | poziva EU da osigura da pregovori o programu globalnog razvoja za razdoblje nakon 2015., financiranje razvoja i klimatske promjene budu na vjerodostojan način povezani s novim okvirom za smanjenje rizika od katastrofa iz Sendaija za razdoblje 2015. – 2030. kako bi se izgradila otpornost i pripravnost te postigao globalni cilj u skladu s kojim nitko ne bi trebao biti isključen; |
| --- | --- |

15.

poziva EU da osigura da pregovori o programu globalnog razvoja za razdoblje nakon 2015., financiranje razvoja i klimatske promjene budu na vjerodostojan način povezani s novim okvirom za smanjenje rizika od katastrofa iz Sendaija za razdoblje 2015. – 2030. kako bi se izgradila otpornost i pripravnost te postigao globalni cilj u skladu s kojim nitko ne bi trebao biti isključen;

| 16. | podsjeća da je razvojna suradnja zajednička odgovornost EU-a i njegovih država članica te da mora biti dosljedna konceptima komplementarnosti i koordinacije; ističe potrebu da se civilno društvo i lokalna tijela vlasti uključe u proces koordinacije; |
| --- | --- |

16.

podsjeća da je razvojna suradnja zajednička odgovornost EU-a i njegovih država članica te da mora biti dosljedna konceptima komplementarnosti i koordinacije; ističe potrebu da se civilno društvo i lokalna tijela vlasti uključe u proces koordinacije;

| 17. | poziva EU i njegove države članice da promiču program za učinkovitost pomoći polazeći od obveza iz Partnerstva iz Busana za učinkovitu razvojnu suradnju, smanjivanja fragmentacije pomoći boljom koordinacijom različitih mehanizama i većom koordinacijom između različitih mehanizama dostavljanja pomoći i dionika; naglašava da bi cjelokupno financiranje razvoja trebalo biti usmjereno na siromašne, rodno osjetljivo, ekološki prihvatljivo i otporno na klimu; |
| --- | --- |

17.

poziva EU i njegove države članice da promiču program za učinkovitost pomoći polazeći od obveza iz Partnerstva iz Busana za učinkovitu razvojnu suradnju, smanjivanja fragmentacije pomoći boljom koordinacijom različitih mehanizama i većom koordinacijom između različitih mehanizama dostavljanja pomoći i dionika; naglašava da bi cjelokupno financiranje razvoja trebalo biti usmjereno na siromašne, rodno osjetljivo, ekološki prihvatljivo i otporno na klimu;

| 18. | podsjeća da je, u skladu s UFEU-om, smanjenje i konačno iskorjenjivanje siromaštva primarni cilj EU-a u području razvoja, dok bi zaštita ljudskih prava, rodna jednakost, socijalna kohezija i borba protiv nejednakosti trebale i dalje biti u središtu razvojnih aktivnosti; |
| --- | --- |

18.

podsjeća da je, u skladu s UFEU-om, smanjenje i konačno iskorjenjivanje siromaštva primarni cilj EU-a u području razvoja, dok bi zaštita ljudskih prava, rodna jednakost, socijalna kohezija i borba protiv nejednakosti trebale i dalje biti u središtu razvojnih aktivnosti;

| 19. | ističe važnost postavljanja jasnih prioriteta za rashode, s posebnim naglaskom na mjerama u području zdravstva, obrazovanja, energije, opskrbe vodom i infrastrukture; ističe potrebu za daljnjim naporima i poboljšanjima u učinkovitosti pomoći preko većeg stupnja koordinacije između raznih razvojnih mehanizama i donatora; |
| --- | --- |

19.

ističe važnost postavljanja jasnih prioriteta za rashode, s posebnim naglaskom na mjerama u području zdravstva, obrazovanja, energije, opskrbe vodom i infrastrukture; ističe potrebu za daljnjim naporima i poboljšanjima u učinkovitosti pomoći preko većeg stupnja koordinacije između raznih razvojnih mehanizama i donatora;

| 20. | ističe da bi se službenom razvojnom pomoći ponajprije trebale podupirati osnovne socijalne usluge dostupne svima te „javna dobra” koja privatni sektor pruža u manje učinkovitoj mjeri, kao što su osnovno obrazovanje, mreže socijalne sigurnosti, zdravstvena skrb te sanitarna, vodoopskrbna i energetska infrastruktura kako bi zemlje u razvoju mogle ostvariti svoj puni potencijal; naglašava da bi dostupnost trebala biti ključni kriterij za međunarodno javno financiranje s ciljem promicanja univerzalnih i uključivih usluga i infrastruktura; |
| --- | --- |

20.

ističe da bi se službenom razvojnom pomoći ponajprije trebale podupirati osnovne socijalne usluge dostupne svima te „javna dobra” koja privatni sektor pruža u manje učinkovitoj mjeri, kao što su osnovno obrazovanje, mreže socijalne sigurnosti, zdravstvena skrb te sanitarna, vodoopskrbna i energetska infrastruktura kako bi zemlje u razvoju mogle ostvariti svoj puni potencijal; naglašava da bi dostupnost trebala biti ključni kriterij za međunarodno javno financiranje s ciljem promicanja univerzalnih i uključivih usluga i infrastruktura;

| 21. | ističe potrebu da se zajamči da su najugroženijem stanovništvu dostupne prilike za razvoj; u tom pogledu podsjeća da se usmjeravanjem pomoći jedino preko vlada riskira da su sredstva koja se pružaju marginaliziranim ili ugroženim zajednicama nedovoljna; |
| --- | --- |

21.

ističe potrebu da se zajamči da su najugroženijem stanovništvu dostupne prilike za razvoj; u tom pogledu podsjeća da se usmjeravanjem pomoći jedino preko vlada riskira da su sredstva koja se pružaju marginaliziranim ili ugroženim zajednicama nedovoljna;

| 22. | ističe kako je važno da razvojne banke mobiliziraju dodatna sredstva za smanjenje razlika u financiranju infrastrukture i pristupu zajmovima u zemljama u razvoju mehanizmima za praćenje i procjenu učinka; |
| --- | --- |

22.

ističe kako je važno da razvojne banke mobiliziraju dodatna sredstva za smanjenje razlika u financiranju infrastrukture i pristupu zajmovima u zemljama u razvoju mehanizmima za praćenje i procjenu učinka;

| 23. | ističe da EU svakako treba nastojati postići najveću razinu koordinacije kako bi se ostvarila dosljednost s drugim političkim područjima (okoliš, migracija, međunarodna trgovina, ljudska prava, poljoprivreda itd.) i kako bi se izbjeglo udvostručenje rada i nedosljednosti u aktivnostima; podsjeća da je Ugovorom iz Lisabona (članak 208. UFEU-a) usklađenost politika za razvoj postala ugovornom obvezom; |
| --- | --- |

23.

ističe da EU svakako treba nastojati postići najveću razinu koordinacije kako bi se ostvarila dosljednost s drugim političkim područjima (okoliš, migracija, međunarodna trgovina, ljudska prava, poljoprivreda itd.) i kako bi se izbjeglo udvostručenje rada i nedosljednosti u aktivnostima; podsjeća da je Ugovorom iz Lisabona (članak 208. UFEU-a) usklađenost politika za razvoj postala ugovornom obvezom;

Mobilizacija domaćih izvora i međunarodna porezna suradnja

| 24. | ističe da je mobilizacija domaćih izvora predvidljivija i održivija od strane pomoći i mora biti ključni izvor financiranja; potiče nastojanja zemalja u razvoju da povećaju tu mobilizaciju; ističe važnost poboljšanoga prikupljanja poreza u zemljama u razvoju te potrebu za snažnim, uravnoteženim, pravednim i učinkovitim poreznim sustavima koji su usmjereni na siromašne, osjetljivi na najugroženije skupine i u skladu s međunarodnim obvezama održivog razvoja; poziva na uklanjanje štetnih subvencija u području energije (posebno fosilnih goriva), ribarstva i poljoprivrede; |
| --- | --- |

24.

ističe da je mobilizacija domaćih izvora predvidljivija i održivija od strane pomoći i mora biti ključni izvor financiranja; potiče nastojanja zemalja u razvoju da povećaju tu mobilizaciju; ističe važnost poboljšanoga prikupljanja poreza u zemljama u razvoju te potrebu za snažnim, uravnoteženim, pravednim i učinkovitim poreznim sustavima koji su usmjereni na siromašne, osjetljivi na najugroženije skupine i u skladu s međunarodnim obvezama održivog razvoja; poziva na uklanjanje štetnih subvencija u području energije (posebno fosilnih goriva), ribarstva i poljoprivrede;

| 25. | traži od Komisije da pojača pomoć u vezi s izgradnjom kapaciteta u područjima porezne uprave, financijskog upravljanja, upravljanja javnim financijama, borbe protiv korupcije, povrata otuđene imovine, borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza i manipulacije troškovima prijenosa; vjeruje da Unija pritom ima glavnu ulogu; podsjeća na važnost raspodjele poreznih prihoda od prirodnih resursa, posebno stvaranjem državnih novčanih fondova; naglašava potrebu za ubrzanjem i povećanjem trenutačnih napora za poboljšanje proračunskog izvješćivanja te poziva na povećanu usklađenost praksi proračunskog izvješćivanja diljem zemalja; |
| --- | --- |

25.

traži od Komisije da pojača pomoć u vezi s izgradnjom kapaciteta u područjima porezne uprave, financijskog upravljanja, upravljanja javnim financijama, borbe protiv korupcije, povrata otuđene imovine, borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza i manipulacije troškovima prijenosa; vjeruje da Unija pritom ima glavnu ulogu; podsjeća na važnost raspodjele poreznih prihoda od prirodnih resursa, posebno stvaranjem državnih novčanih fondova; naglašava potrebu za ubrzanjem i povećanjem trenutačnih napora za poboljšanje proračunskog izvješćivanja te poziva na povećanu usklađenost praksi proračunskog izvješćivanja diljem zemalja;

| 26. | poziva EU i njegove države članice da se aktivno bore protiv poreznih oaza, suzbijaju poreznu utaju i nezakonite novčane tokove, kojima se umanjuje razvojna pomoć i doprinosi razvoju dugova zemalja, te da surađuju sa zemljama u razvoju u borbi protiv agresivnih praksi izbjegavanja plaćanja poreza, što čine neka transnacionalna poduzeća i da potraže način da zemljama u razvoju pomognu da se odupru pritiscima da uđu u porezno natjecanje, s obzirom na to da se time podriva mobilizacija domaćih izvora namijenjenih za razvoj; |
| --- | --- |

26.

poziva EU i njegove države članice da se aktivno bore protiv poreznih oaza, suzbijaju poreznu utaju i nezakonite novčane tokove, kojima se umanjuje razvojna pomoć i doprinosi razvoju dugova zemalja, te da surađuju sa zemljama u razvoju u borbi protiv agresivnih praksi izbjegavanja plaćanja poreza, što čine neka transnacionalna poduzeća i da potraže način da zemljama u razvoju pomognu da se odupru pritiscima da uđu u porezno natjecanje, s obzirom na to da se time podriva mobilizacija domaćih izvora namijenjenih za razvoj;

| 27. | podupire osnivanje međuvladinog tijela za suradnju u poreznim pitanjima pod pokroviteljstvom UN-a; potiče automatsku razmjenu informacija; poziva na izradu javnih registara stvarnog vlasništva i uvođenje obveznog izvješćivanja po zemljama za transnacionalna poduzeća u svim sektorima te na jamčenje pravedne raspodjele prava na oporezivanje pri pregovorima o poreznim ili investicijskim sporazumima sa zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

27.

podupire osnivanje međuvladinog tijela za suradnju u poreznim pitanjima pod pokroviteljstvom UN-a; potiče automatsku razmjenu informacija; poziva na izradu javnih registara stvarnog vlasništva i uvođenje obveznog izvješćivanja po zemljama za transnacionalna poduzeća u svim sektorima te na jamčenje pravedne raspodjele prava na oporezivanje pri pregovorima o poreznim ili investicijskim sporazumima sa zemljama u razvoju;

| 28. | smatra da bi međunarodna pravila o porezu na dobit trebala uključivati načelo da bi se poreze trebalo plaćati pri stjecanju ili stvaranju vrijednosti; |
| --- | --- |

28.

smatra da bi međunarodna pravila o porezu na dobit trebala uključivati načelo da bi se poreze trebalo plaćati pri stjecanju ili stvaranju vrijednosti;

| 29. | ističe ključnu važnost dobrog upravljanja, zaštite ljudskih prava, vladavine prava, institucionalnog okvira i regulatornih instrumenata; posebno podupire ulaganja u izgradnju kapaciteta, osnovne socijalne usluge kao što su obrazovanje i zdravlje (pružanje univerzalnog zdravstvenog osiguranja), uključujući seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, prehranu, javne usluge i socijalnu zaštitu te borbu protiv siromaštva i nejednakosti, također među djecom i u pogledu ravnoteže spolova; prepoznaje potrebu za izgradnjom dostupnih infrastruktura i selektivnim javnim ulaganjima te također za održivim korištenjem prirodnim resursima, među ostalim i od strane ekstraktivnih industrija; |
| --- | --- |

29.

ističe ključnu važnost dobrog upravljanja, zaštite ljudskih prava, vladavine prava, institucionalnog okvira i regulatornih instrumenata; posebno podupire ulaganja u izgradnju kapaciteta, osnovne socijalne usluge kao što su obrazovanje i zdravlje (pružanje univerzalnog zdravstvenog osiguranja), uključujući seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, prehranu, javne usluge i socijalnu zaštitu te borbu protiv siromaštva i nejednakosti, također među djecom i u pogledu ravnoteže spolova; prepoznaje potrebu za izgradnjom dostupnih infrastruktura i selektivnim javnim ulaganjima te također za održivim korištenjem prirodnim resursima, među ostalim i od strane ekstraktivnih industrija;

| 30. | naglašava da se financiranjem razvoja moraju ojačati sredstva dostupna za promicanje jednakosti žena i muškaraca, prava žena i osnaživanje žena; naglašava posebnu ulogu žena u društvu te ističe da bi se time trebala obuhvatiti provedba rodno osviještenog proračunskog planiranja, ciljana ulaganja u ključne sektore kao što je zdravlje i obrazovanje te mjere kojima se jamči da se razvojnim financiranjem u cijelosti uzima u obzir položaj žena i djevojaka; |
| --- | --- |

30.

naglašava da se financiranjem razvoja moraju ojačati sredstva dostupna za promicanje jednakosti žena i muškaraca, prava žena i osnaživanje žena; naglašava posebnu ulogu žena u društvu te ističe da bi se time trebala obuhvatiti provedba rodno osviještenog proračunskog planiranja, ciljana ulaganja u ključne sektore kao što je zdravlje i obrazovanje te mjere kojima se jamči da se razvojnim financiranjem u cijelosti uzima u obzir položaj žena i djevojaka;

| 31. | poziva na veće financiranje istraživanja i razvoja u području znanosti, tehnologije i inovacija u zemljama u razvoju, uz priznanje da bi to financiranje trebalo biti domaće i međunarodno; potiče promicanje istraživanja i razvoja kojim se može postići napredak u rješavanju složenih izazova i pomak prema dobrom upravljanju globalnim javnim dobrima, kao što su tehnologija i inovacije za zdravlje; u tom pogledu prima na znanje važnu ulogu mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća; poziva na reviziju sustava prava intelektualnog vlasništva koji su u zemljama u razvoju uvedeni sporazumima o slobodnoj trgovini kako bi se utvrdili negativni učinci na javno zdravlje, okoliš i prijenos tehnologije; |
| --- | --- |

31.

poziva na veće financiranje istraživanja i razvoja u području znanosti, tehnologije i inovacija u zemljama u razvoju, uz priznanje da bi to financiranje trebalo biti domaće i međunarodno; potiče promicanje istraživanja i razvoja kojim se može postići napredak u rješavanju složenih izazova i pomak prema dobrom upravljanju globalnim javnim dobrima, kao što su tehnologija i inovacije za zdravlje; u tom pogledu prima na znanje važnu ulogu mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća; poziva na reviziju sustava prava intelektualnog vlasništva koji su u zemljama u razvoju uvedeni sporazumima o slobodnoj trgovini kako bi se utvrdili negativni učinci na javno zdravlje, okoliš i prijenos tehnologije;

Privatni sektor i civilno društvo

| 32. | naglašava iznimnu važnost uspostavljanja povoljnih uvjeta za privatno poduzetništvo u zemljama u razvoju, osobito za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća jer imaju temeljnu ulogu pokretača otvaranja radnih mjesta i uključivog rasta; posebno poziva na daljnje jačanje sustava za mikrofinanciranje zajmova i sustava jamstva; ustraje u potrebi za dodatnim razvojem lokalnih i regionalnih banaka i kreditnih unija kako bi se znatno smanjile pretjerane kamatne stope za tržišne zajmove radi bolje potpore razvoju zajednice na lokalnoj razini (13); poziva na usklađivanje privatnog sektora s ciljevima održivog razvoja preko odgovarajućih partnerstava, financijskih instrumenata, inicijativa, okvira odgovornosti i učinkovite korporativne društvene odgovornosti; podsjeća da se pritom potrebno pridržavati dogovorenih međunarodnih standarda kao što su standardi Međunarodne organizacije rada i Vodeća načela UN-a o poduzetništvu i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

32.

naglašava iznimnu važnost uspostavljanja povoljnih uvjeta za privatno poduzetništvo u zemljama u razvoju, osobito za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća jer imaju temeljnu ulogu pokretača otvaranja radnih mjesta i uključivog rasta; posebno poziva na daljnje jačanje sustava za mikrofinanciranje zajmova i sustava jamstva; ustraje u potrebi za dodatnim razvojem lokalnih i regionalnih banaka i kreditnih unija kako bi se znatno smanjile pretjerane kamatne stope za tržišne zajmove radi bolje potpore razvoju zajednice na lokalnoj razini (13); poziva na usklađivanje privatnog sektora s ciljevima održivog razvoja preko odgovarajućih partnerstava, financijskih instrumenata, inicijativa, okvira odgovornosti i učinkovite korporativne društvene odgovornosti; podsjeća da se pritom potrebno pridržavati dogovorenih međunarodnih standarda kao što su standardi Međunarodne organizacije rada i Vodeća načela UN-a o poduzetništvu i ljudskim pravima;

| 33. | ustraje u potrebi da se poduzećima stave na raspolaganje instrumenti za informiranje, obrazovanje te savjetodavne platforme nužne za njihov razvoj; |
| --- | --- |

33.

ustraje u potrebi da se poduzećima stave na raspolaganje instrumenti za informiranje, obrazovanje te savjetodavne platforme nužne za njihov razvoj;

| 34. | naglašava da je za dugotrajan učinak prelijevanja na gospodarstvo mladima i ženama potrebno omogućiti pristup kreditima radi potpore novoosnovanim poduzećima; |
| --- | --- |

34.

naglašava da je za dugotrajan učinak prelijevanja na gospodarstvo mladima i ženama potrebno omogućiti pristup kreditima radi potpore novoosnovanim poduzećima;

| 35. | naglašava ulogu socijalne kohezije koju ima kolektivno poduzetništvo proizvođačkih udruženja u sprečavanju etničkih i vjerskih sukoba; |
| --- | --- |

35.

naglašava ulogu socijalne kohezije koju ima kolektivno poduzetništvo proizvođačkih udruženja u sprečavanju etničkih i vjerskih sukoba;

| 36. | ustraje u tome da potpora i suradnja EU-a s privatnim sektorom može i mora pridonijeti smanjenju siromaštva i nejednakosti i da se njima moraju poštovati i promicati ljudska prava, ekološki standardi, klimatske obveze i socijalni dijalog; poziva na uspostavu pravno obvezujućeg okvira za poduzeća, uključujući transnacionalne korporacije s mehanizmom za pritužbe; |
| --- | --- |

36.

ustraje u tome da potpora i suradnja EU-a s privatnim sektorom može i mora pridonijeti smanjenju siromaštva i nejednakosti i da se njima moraju poštovati i promicati ljudska prava, ekološki standardi, klimatske obveze i socijalni dijalog; poziva na uspostavu pravno obvezujućeg okvira za poduzeća, uključujući transnacionalne korporacije s mehanizmom za pritužbe;

| 37. | poziva EU da zajedno sa zemljama u razvoju uspostavi regulatorni okvir, u skladu sa sveobuhvatnim okvirom investicijske politike UNCTAD-a za održivi razvoj kojim se potiče odgovornija, transparentnija i pouzdanija ulaganja i doprinosi razvoju društveno osviještenog privatnog sektora u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

37.

poziva EU da zajedno sa zemljama u razvoju uspostavi regulatorni okvir, u skladu sa sveobuhvatnim okvirom investicijske politike UNCTAD-a za održivi razvoj kojim se potiče odgovornija, transparentnija i pouzdanija ulaganja i doprinosi razvoju društveno osviještenog privatnog sektora u zemljama u razvoju;

| 38. | poziva Komisiju da podupre veći pristup mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća i zadruga u zemljama u razvoju sredstvima financiranja; ističe važnost sustava za mikrofinanciranje zajmova, posebno za žene; potiče daljnji razvoj lokalnih i regionalnih banaka i kreditnih unija; traži od Komisije da potiče zemlje u razvoju u donošenju politika i pravnih okvira kojim se povoljno utječe na razvoj bankarskih usluga; ističe da je na raznim razinama, posebno među siromašnima, ženama i drugim ugroženim skupinama, potrebno zajamčiti informiranost i osposobljavanje o financijskim pitanjima, korištenju bankarskim proizvodima i osiguranjem te relevantnim novim tehnologijama; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju da podupre veći pristup mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća i zadruga u zemljama u razvoju sredstvima financiranja; ističe važnost sustava za mikrofinanciranje zajmova, posebno za žene; potiče daljnji razvoj lokalnih i regionalnih banaka i kreditnih unija; traži od Komisije da potiče zemlje u razvoju u donošenju politika i pravnih okvira kojim se povoljno utječe na razvoj bankarskih usluga; ističe da je na raznim razinama, posebno među siromašnima, ženama i drugim ugroženim skupinama, potrebno zajamčiti informiranost i osposobljavanje o financijskim pitanjima, korištenju bankarskim proizvodima i osiguranjem te relevantnim novim tehnologijama;

| 39. | podsjeća da javna potpora nije dovoljna za obuhvaćanje svih investicijskih potreba u zemljama u razvoju; stoga ustraje u ulozi poluge koju spajanje i javno-privatna partnerstva imaju kao sredstva za poboljšanje učinka razvojne pomoći kako bi se privuklo privatno financiranje i poduprla lokalna poduzeća; no naglašava da spajanje financiranja ne smije zamijeniti odgovornost države za zadovoljenje socijalnih potreba te da ono mora biti u skladu s nacionalnim razvojnim ciljevima i načelima razvojne učinkovitosti; potiče na sklapanje javno-privatnih partnerstva, posebno u području istraživanja povezanog s inicijativom za inovativne lijekove kao što je program Ebola+; |
| --- | --- |

39.

podsjeća da javna potpora nije dovoljna za obuhvaćanje svih investicijskih potreba u zemljama u razvoju; stoga ustraje u ulozi poluge koju spajanje i javno-privatna partnerstva imaju kao sredstva za poboljšanje učinka razvojne pomoći kako bi se privuklo privatno financiranje i poduprla lokalna poduzeća; no naglašava da spajanje financiranja ne smije zamijeniti odgovornost države za zadovoljenje socijalnih potreba te da ono mora biti u skladu s nacionalnim razvojnim ciljevima i načelima razvojne učinkovitosti; potiče na sklapanje javno-privatnih partnerstva, posebno u području istraživanja povezanog s inicijativom za inovativne lijekove kao što je program Ebola+;

| 40. | poziva na donošenje međunarodnih standarda i kriterija i provedbu analize kreditnog rizika za projekte spajanja i javno-privatna partnerstva koji privlače financiranje i potporu lokalnih poduzeća te su u skladu s dogovorenim standardima Međunarodne organizacije rada, Svjetske zdravstvene organizacije i međunarodnih ljudskih prava; poziva Komisiju da, u pogledu njezine želje da se u budućnosti znatno proširi primjena spajanja, primijeni preporuke iz tematskog izvješća Europskog revizorskog suda o primjeni spajanja te procijeni mehanizme spajanja zajmova i bespovratnih sredstava, osobito u pogledu razvoja i financijske dodatnosti, transparentnosti i odgovornosti; poziva Europsku investicijsku banku i druge razvojne financijske institucije da daju prednost ulaganjima u poduzeća i fondove koji javno otkrivaju stvarno vlasništvo i primjenjuju izvješćivanje po zemljama; |
| --- | --- |

40.

poziva na donošenje međunarodnih standarda i kriterija i provedbu analize kreditnog rizika za projekte spajanja i javno-privatna partnerstva koji privlače financiranje i potporu lokalnih poduzeća te su u skladu s dogovorenim standardima Međunarodne organizacije rada, Svjetske zdravstvene organizacije i međunarodnih ljudskih prava; poziva Komisiju da, u pogledu njezine želje da se u budućnosti znatno proširi primjena spajanja, primijeni preporuke iz tematskog izvješća Europskog revizorskog suda o primjeni spajanja te procijeni mehanizme spajanja zajmova i bespovratnih sredstava, osobito u pogledu razvoja i financijske dodatnosti, transparentnosti i odgovornosti; poziva Europsku investicijsku banku i druge razvojne financijske institucije da daju prednost ulaganjima u poduzeća i fondove koji javno otkrivaju stvarno vlasništvo i primjenjuju izvješćivanje po zemljama;

| 41. | podupire veći pristup tržištu za zemlje u razvoju, osobito najslabije razvijene zemlje jer se time mogu osnažiti privatni sektor i stvoriti kreativni poticaji za reformu; potiče Komisiju da zajamči da su trgovinski i investicijski sporazumi, posebice sa zemljama u razvoju, najslabije razvijenim i ugroženim zemljama, usklađeni s ciljevima održivog razvoja i da se njima promiču ljudska prava i regionalna integracija; naglašava da bi ti sporazumi trebali podlijegati procjenama utjecaja u pogledu ciljeva održivog razvoja; podupire prijedlog Komisije da osuvremeni svoju strategiju pomoći za trgovinu u svjetlu rezultata pregovora o razdoblju nakon 2015. i da se sa zemljama u razvoju, najslabije razvijenim i ugroženim zemljama u trgovinskim sporazumima postupa na poseban način istovremeno poštujući njihov politički prostor za donošenje državnih odluka u skladu s nacionalnim kontekstom i potrebama njihova stanovništva; |
| --- | --- |

41.

podupire veći pristup tržištu za zemlje u razvoju, osobito najslabije razvijene zemlje jer se time mogu osnažiti privatni sektor i stvoriti kreativni poticaji za reformu; potiče Komisiju da zajamči da su trgovinski i investicijski sporazumi, posebice sa zemljama u razvoju, najslabije razvijenim i ugroženim zemljama, usklađeni s ciljevima održivog razvoja i da se njima promiču ljudska prava i regionalna integracija; naglašava da bi ti sporazumi trebali podlijegati procjenama utjecaja u pogledu ciljeva održivog razvoja; podupire prijedlog Komisije da osuvremeni svoju strategiju pomoći za trgovinu u svjetlu rezultata pregovora o razdoblju nakon 2015. i da se sa zemljama u razvoju, najslabije razvijenim i ugroženim zemljama u trgovinskim sporazumima postupa na poseban način istovremeno poštujući njihov politički prostor za donošenje državnih odluka u skladu s nacionalnim kontekstom i potrebama njihova stanovništva;

| 42. | poziva na mjere kojima će se poticati upotreba i transparentnost nacionalnih sustava javne nabave u aktivnostima javnog sektora i jačati tijela nadležna za tržišno natjecanje u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

42.

poziva na mjere kojima će se poticati upotreba i transparentnost nacionalnih sustava javne nabave u aktivnostima javnog sektora i jačati tijela nadležna za tržišno natjecanje u zemljama u razvoju;

| 43. | naglašava pozitivan doprinos migranata razvoju njihovih matičnih zemalja i poziva na učinkovitiju i inovativniju suradnju u području migracijske politike između matičnih i odredišnih zemalja; usmjerava pozornost na znatne i sve veće financijske tokove o kojima svjedoče doznake dijaspore te podupire stvaranje fondova dijaspore; poziva na ulaganje daljnjih napora u smanjenje troškova prijenosa radi povećanja učinka na lokalni razvoj u zemljama podrijetla; |
| --- | --- |

43.

naglašava pozitivan doprinos migranata razvoju njihovih matičnih zemalja i poziva na učinkovitiju i inovativniju suradnju u području migracijske politike između matičnih i odredišnih zemalja; usmjerava pozornost na znatne i sve veće financijske tokove o kojima svjedoče doznake dijaspore te podupire stvaranje fondova dijaspore; poziva na ulaganje daljnjih napora u smanjenje troškova prijenosa radi povećanja učinka na lokalni razvoj u zemljama podrijetla;

| 44. | poziva na povećano sudjelovanje lokalnih nadležnih tijela i civilnog društva, uključujući nevladine organizacije u zajednici, u raspravama o razvojnim prioritetima, posebno na konferenciji u Adis Abebi, te na uključiviju i odgovorniju provedbu programa za razdoblje nakon 2015.; ističe ulogu nevladinih organizacija u provedbi terenskih aktivnosti i razvoju mehanizama odgovornosti, praćenja i pregleda; priznaje ulogu lokalnih nadležnih tijela u provedbi ciljeva održivog razvoja, što zahtijeva dodjelu potrebnih sredstava; poziva na pojačano savjetovanje mladih u raspravama u vezi s programom za razdoblje nakon 2015., posebice s pomoću inovativnih komunikacijskih tehnologija; ističe ulogu koju u podupiranju takvih dijaloga imaju delegacije EU-a; |
| --- | --- |

44.

poziva na povećano sudjelovanje lokalnih nadležnih tijela i civilnog društva, uključujući nevladine organizacije u zajednici, u raspravama o razvojnim prioritetima, posebno na konferenciji u Adis Abebi, te na uključiviju i odgovorniju provedbu programa za razdoblje nakon 2015.; ističe ulogu nevladinih organizacija u provedbi terenskih aktivnosti i razvoju mehanizama odgovornosti, praćenja i pregleda; priznaje ulogu lokalnih nadležnih tijela u provedbi ciljeva održivog razvoja, što zahtijeva dodjelu potrebnih sredstava; poziva na pojačano savjetovanje mladih u raspravama u vezi s programom za razdoblje nakon 2015., posebice s pomoću inovativnih komunikacijskih tehnologija; ističe ulogu koju u podupiranju takvih dijaloga imaju delegacije EU-a;

Globalno upravljanje

| 45. | podsjeća na središnju ulogu koju UN ima uz ostale postojeće institucije i forume, kao što je OECD, u globalnom gospodarskom upravljanju i razvoju; poziva na jednaku i rodno uravnoteženu zastupljenost svih zemalja u razvoju u multilateralnim institucijama i ostalim tijelima koja utvrđuju norme i standarde, posebice u međunarodnim financijskim institucijama; podsjeća da bi sve međunarodne financijske institucije trebale poštovati osnovne standarde transparentnosti, kako je utvrđeno u Povelji o transparentnosti za međunarodne financijske institucije, te donijeti politike objavljivanja; |
| --- | --- |

45.

podsjeća na središnju ulogu koju UN ima uz ostale postojeće institucije i forume, kao što je OECD, u globalnom gospodarskom upravljanju i razvoju; poziva na jednaku i rodno uravnoteženu zastupljenost svih zemalja u razvoju u multilateralnim institucijama i ostalim tijelima koja utvrđuju norme i standarde, posebice u međunarodnim financijskim institucijama; podsjeća da bi sve međunarodne financijske institucije trebale poštovati osnovne standarde transparentnosti, kako je utvrđeno u Povelji o transparentnosti za međunarodne financijske institucije, te donijeti politike objavljivanja;

| 46. | ustraje u tome da se održiva rješenja za pitanje duga, uključujući standarde za odgovorno davanje i uzimanje zajmova, moraju donositi u sklopu multilateralnog pravnog okvira za postupke restrukturiranja državnog duga u cilju smanjenja tereta duga i izbjegavanja neodrživog duga; traži od EU-a da se konstruktivno uključi u pregovore UN-a o tom okviru; potiče EU da se založi za provedbu načela UNCTAD-a o odgovornim transakcijama povezanima s državnim dugom za korisnike i pružatelje zajmova; |
| --- | --- |

46.

ustraje u tome da se održiva rješenja za pitanje duga, uključujući standarde za odgovorno davanje i uzimanje zajmova, moraju donositi u sklopu multilateralnog pravnog okvira za postupke restrukturiranja državnog duga u cilju smanjenja tereta duga i izbjegavanja neodrživog duga; traži od EU-a da se konstruktivno uključi u pregovore UN-a o tom okviru; potiče EU da se založi za provedbu načela UNCTAD-a o odgovornim transakcijama povezanima s državnim dugom za korisnike i pružatelje zajmova;

| 47. | pozdravlja međunarodne napore za oslobađanje od međunarodnih dužničkih obveza zemalja pogođenih ebolom kako bi im se pomoglo da se suoče s gospodarskom krizom prouzročenom epidemijom; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja međunarodne napore za oslobađanje od međunarodnih dužničkih obveza zemalja pogođenih ebolom kako bi im se pomoglo da se suoče s gospodarskom krizom prouzročenom epidemijom;

| 48. | poziva na preispitivanje programa međunarodnih organizacija i njihovih instrumenata financijske pomoći za razvoj kako bi ih se uskladilo s novim ciljevima održivog razvoja; potiče prvenstveno Europsku investicijsku banku, Europsku banku za obnovu i razvoj, Međunarodni monetarni fond i Svjetsku banku da postave najviše standarde odgovornog financiranja i da svoja sredstva učinkovitije usmjere na ispunjavanje potreba zemalja u razvoju, među ostalim s pomoću uzajamno učinkovitih instrumenata za davanje zajmova usmjerenih na rješavanje problema siromaštva; prvenstveno poziva na povećanje iznosa financijskih sredstava dostupnih Europskoj investicijskoj banci, izvan njezina trenutačnog mandata, kako bi se dodatno povećalo financiranje zemalja s niskim dohotkom; |
| --- | --- |

48.

poziva na preispitivanje programa međunarodnih organizacija i njihovih instrumenata financijske pomoći za razvoj kako bi ih se uskladilo s novim ciljevima održivog razvoja; potiče prvenstveno Europsku investicijsku banku, Europsku banku za obnovu i razvoj, Međunarodni monetarni fond i Svjetsku banku da postave najviše standarde odgovornog financiranja i da svoja sredstva učinkovitije usmjere na ispunjavanje potreba zemalja u razvoju, među ostalim s pomoću uzajamno učinkovitih instrumenata za davanje zajmova usmjerenih na rješavanje problema siromaštva; prvenstveno poziva na povećanje iznosa financijskih sredstava dostupnih Europskoj investicijskoj banci, izvan njezina trenutačnog mandata, kako bi se dodatno povećalo financiranje zemalja s niskim dohotkom;

Praćenje, odgovornost i pregled

| 49. | poziva na postizanje dogovora na konferenciji u Adis Abebi o snažnom, transparentnom i dostupnom okviru za praćenje i odgovornost radi učinkovitog praćenja ulaganja i napretka u pogledu posebnih obveza i ciljeva; poziva na donošenje međunarodne inicijative za poboljšanje kvalitete statistike, podataka i informacija, uključujući podatke razvrstane po prihodu, spolu, dobi, rasi, etničkoj pripadnosti, migracijskom statusu, invaliditetu, zemljopisnoj lokaciji i drugim značajkama važnima u nacionalnom kontekstu; traži od svih strana da zajamče transparentnu i učinkovitu provedbu pomoći i financiranja, osobito potpisivanjem i učinkovitom provedbom odredaba Konvencije UN-a protiv korupcije te obvezivanjem na sustavno objavljivanje točnih, pravodobnih i usporedivih podataka o prihodima i rashodima te dokumenata o proračunu; posebno traži od Komisije da dalje prati i nadzire financiranje programa i projekata pomoći i da poduzme odgovarajuće mjere u slučaju dokaza o korupciji i lošem upravljanju; također apelira na Komisiju da unaprijedi svoju pomoć za jačanje pravosudnih agencija i agencija za borbu protiv korupcije u zemljama u razvoju, |
| --- | --- |

49.

poziva na postizanje dogovora na konferenciji u Adis Abebi o snažnom, transparentnom i dostupnom okviru za praćenje i odgovornost radi učinkovitog praćenja ulaganja i napretka u pogledu posebnih obveza i ciljeva; poziva na donošenje međunarodne inicijative za poboljšanje kvalitete statistike, podataka i informacija, uključujući podatke razvrstane po prihodu, spolu, dobi, rasi, etničkoj pripadnosti, migracijskom statusu, invaliditetu, zemljopisnoj lokaciji i drugim značajkama važnima u nacionalnom kontekstu; traži od svih strana da zajamče transparentnu i učinkovitu provedbu pomoći i financiranja, osobito potpisivanjem i učinkovitom provedbom odredaba Konvencije UN-a protiv korupcije te obvezivanjem na sustavno objavljivanje točnih, pravodobnih i usporedivih podataka o prihodima i rashodima te dokumenata o proračunu; posebno traži od Komisije da dalje prati i nadzire financiranje programa i projekata pomoći i da poduzme odgovarajuće mjere u slučaju dokaza o korupciji i lošem upravljanju; također apelira na Komisiju da unaprijedi svoju pomoć za jačanje pravosudnih agencija i agencija za borbu protiv korupcije u zemljama u razvoju,

| 50. | poziva na donošenje međunarodne inicijative za poboljšanje kvalitete statistike, podataka i informacija kako bi se pratila potrošnja, ulaganje i napredak u pogledu posebnih obveza i ciljeva; pozdravlja globalne napore kojima se jamči da se u provedbi ciljeva održivog razvoja upotrebljavaju podaci koji su dovoljno razvrstani po prihodu, spolu, dobi i drugim pokazateljima kako bi se mogao učinkovito pratiti učinak politika ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

50.

poziva na donošenje međunarodne inicijative za poboljšanje kvalitete statistike, podataka i informacija kako bi se pratila potrošnja, ulaganje i napredak u pogledu posebnih obveza i ciljeva; pozdravlja globalne napore kojima se jamči da se u provedbi ciljeva održivog razvoja upotrebljavaju podaci koji su dovoljno razvrstani po prihodu, spolu, dobi i drugim pokazateljima kako bi se mogao učinkovito pratiti učinak politika ciljeva održivog razvoja;

| 51. | ponavlja da je radi dopune BDP-u potreban novi skup pokazatelja kojim će se uzeti u obzir novi društveni i ekološki izazovi i kojim bi posebno trebalo obuhvatiti indeks ljudskog razvoja, Ginijev koeficijent, mjeru rodne jednakosti, ugljični otisak i ekološki otisak; |
| --- | --- |

51.

ponavlja da je radi dopune BDP-u potreban novi skup pokazatelja kojim će se uzeti u obzir novi društveni i ekološki izazovi i kojim bi posebno trebalo obuhvatiti indeks ljudskog razvoja, Ginijev koeficijent, mjeru rodne jednakosti, ugljični otisak i ekološki otisak;

o

o o

| 52. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Europske komisije/Visokoj predstavnici Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i suorganizatorima pripremnog procesa za Treću međunarodnu konferenciju o financiranju razvoja. |
| --- | --- |

52.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Europske komisije/Visokoj predstavnici Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i suorganizatorima pripremnog procesa za Treću međunarodnu konferenciju o financiranju razvoja.

---

(1)  http://unctad.org/en/publicationslibrary/wir2014_en.pdf

(2)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_15873_en.htm

(3)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_14363_en.htm

(4)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_13692_en.htm

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0059.

(6)  SL C 8 E, 14.1.2010., str. 1.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0063.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0163.

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0394.

(10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0205.

(11)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0119.

(12)  SL L 136, 9.5.2014., str. 1.

(13)  Izvješće o potpori malim i srednjim poduzećima u zemljama u razvoju preko financijskih posrednika, Dalberg, studeni 2011., www.eib.org.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/12

---

P8_TA(2015)0197

Sigurnija zdravstvena skrb u Europi

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o sigurnijoj zdravstvenoj skrbi u Europi: poboljšanje sigurnosti pacijenata i borba protiv antimikrobne rezistencije (2014/2207(INI))

(2016/C 353/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 23. travnja 2009. o prijedlogu preporuke Vijeća o sigurnosti pacijenata, uključujući sprječavanje i suzbijanje bolničkih infekcija (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 23. travnja 2009. o prijedlogu preporuke Vijeća o sigurnosti pacijenata, uključujući sprječavanje i suzbijanje bolničkih infekcija (1),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 9. lipnja 2009. o sigurnosti pacijenata, uključujući sprječavanje i suzbijanje bolničkih infekcija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 9. lipnja 2009. o sigurnosti pacijenata, uključujući sprječavanje i suzbijanje bolničkih infekcija (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. studenog 2011. godine naslovljenu „Akcijski plan protiv povećane prijetnje od antimikrobne rezistencije” (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. studenog 2011. godine naslovljenu „Akcijski plan protiv povećane prijetnje od antimikrobne rezistencije” (COM(2011)0748),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. lipnja 2012. godine o „Utjecaju antimikrobne rezistencije u sektoru ljudskog zdravlja i veterinarskom sektoru – perspektiva, jednog zdravlja’”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. lipnja 2012. godine o „Utjecaju antimikrobne rezistencije u sektoru ljudskog zdravlja i veterinarskom sektoru – perspektiva, jednog zdravlja’”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o „Mikrobnom izazovu – rastućoj prijetnji od antimikrobne rezistencije” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o „Mikrobnom izazovu – rastućoj prijetnji od antimikrobne rezistencije” (3),

| — | uzimajući u obzir izvješća Komisije od 13. studenog 2012. i 19. lipnja 2014. upućena Vijeću na temelju izvješća država članica o provedbi preporuke Vijeća (2009/C 151/01) o sigurnosti pacijenata, uključujući sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija (COM(2012)0658 i COM(2014)0371), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Komisije od 13. studenog 2012. i 19. lipnja 2014. upućena Vijeću na temelju izvješća država članica o provedbi preporuke Vijeća (2009/C 151/01) o sigurnosti pacijenata, uključujući sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija (COM(2012)0658 i COM(2014)0371),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2013. o izvješću Komisije upućenom Vijeću na temelju izvješća država članica o provedbi preporuke Vijeća (2009/C 151/01) o sigurnosti pacijenata, uključujući sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2013. o izvješću Komisije upućenom Vijeću na temelju izvješća država članica o provedbi preporuke Vijeća (2009/C 151/01) o sigurnosti pacijenata, uključujući sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju,

| — | – uzimajući u obzir posebno izvješće Eurobarometra 411 „Sigurnost pacijenata i kvaliteta skrbi”, |
| --- | --- |

—

– uzimajući u obzir posebno izvješće Eurobarometra 411 „Sigurnost pacijenata i kvaliteta skrbi”,

| — | – uzimajući u obzir izvješće o napretku akcijskog plana protiv povećane prijetnje od antimikrobne rezistencije (SANTE/10251/2015), |
| --- | --- |

—

– uzimajući u obzir izvješće o napretku akcijskog plana protiv povećane prijetnje od antimikrobne rezistencije (SANTE/10251/2015),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o veterinarsko-medicinskim proizvodima (2014/0257(COD)) od 10. rujna 2014.i, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o veterinarsko-medicinskim proizvodima (2014/0257(COD)) od 10. rujna 2014.i,

| — | uzimajući u obzir „Konceptualni okvir za međunarodnu klasifikaciju sigurnosti pacijenata” koji je izradila Svjetska zdravstvena organizacija (WHO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Konceptualni okvir za međunarodnu klasifikaciju sigurnosti pacijenata” koji je izradila Svjetska zdravstvena organizacija (WHO),

| — | uzimajući u obzir napore poduzete tijekom latvijskoga predsjedanja u rješavanju problema antimikrobne rezistencije, posebno u pogledu tuberkuloze i tuberkuloze otporne na više lijekova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir napore poduzete tijekom latvijskoga predsjedanja u rješavanju problema antimikrobne rezistencije, posebno u pogledu tuberkuloze i tuberkuloze otporne na više lijekova,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 1. prosinca 2014. o sigurnosti pacijenata i kvaliteti skrbi, uključujući sprečavanje i kontrolu bolničkih infekcija te otpornosti na mikroorganizme, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 1. prosinca 2014. o sigurnosti pacijenata i kvaliteti skrbi, uključujući sprečavanje i kontrolu bolničkih infekcija te otpornosti na mikroorganizme,

| — | uzimajući u obzir prvo zajedničko izvješće Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC), Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) i Europske agencije za lijekove (EMA) o integriranoj analizi potrošnje antimikrobnih sredstava i slučajevima antimikrobne rezistencije bakterija prisutnih u ljudima i životinjama koje se upotrebljavaju za proizvodnju hrane (Zajednička međuagencijska analiza potrošnje antimikrobnih sredstava i rezistencije – JIACRA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvo zajedničko izvješće Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC), Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) i Europske agencije za lijekove (EMA) o integriranoj analizi potrošnje antimikrobnih sredstava i slučajevima antimikrobne rezistencije bakterija prisutnih u ljudima i životinjama koje se upotrebljavaju za proizvodnju hrane (Zajednička međuagencijska analiza potrošnje antimikrobnih sredstava i rezistencije – JIACRA),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8–0142/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8–0142/2015),

| A. | budući da je glavna dimenzija ukupne kvalitete zdravstvene skrbi sigurnost pacijenata, čiji su temeljni aspekti kultura zdravstvene skrbi i upravljanje nepoželjnim učincima lijeka; |
| --- | --- |

A.

budući da je glavna dimenzija ukupne kvalitete zdravstvene skrbi sigurnost pacijenata, čiji su temeljni aspekti kultura zdravstvene skrbi i upravljanje nepoželjnim učincima lijeka;

| B. | budući da je količina dostupnih podataka o prevalenciji i incidenciji štetnih učinaka u zdravstvenim sustavima država članica trenutačno ograničena, ali je u stalnom porastu, i budući da zadnji raspoloživi podaci datiraju iz 2008. godine; |
| --- | --- |

B.

budući da je količina dostupnih podataka o prevalenciji i incidenciji štetnih učinaka u zdravstvenim sustavima država članica trenutačno ograničena, ali je u stalnom porastu, i budući da zadnji raspoloživi podaci datiraju iz 2008. godine;

| C. | budući da se procjenjuje da je između 8 % i 12 % pacijenata hospitaliziranih u Europskoj uniji žrtva štetnih događaja povezanih sa zdravstvenom skrbi koja im je pružena i budući da bi se gotovo polovina tih događaja mogla izbjeći; |
| --- | --- |

C.

budući da se procjenjuje da je između 8 % i 12 % pacijenata hospitaliziranih u Europskoj uniji žrtva štetnih događaja povezanih sa zdravstvenom skrbi koja im je pružena i budući da bi se gotovo polovina tih događaja mogla izbjeći;

| D. | budući da bolničke infekcije (infekcije povezane sa zdravstvenom skrbi), učinci lijekova i komplikacije nastale tijekom ili nakon kirurških zahvata predstavljaju najčešće štetne događaje povezane sa zdravstvenom skrbi; |
| --- | --- |

D.

budući da bolničke infekcije (infekcije povezane sa zdravstvenom skrbi), učinci lijekova i komplikacije nastale tijekom ili nakon kirurških zahvata predstavljaju najčešće štetne događaje povezane sa zdravstvenom skrbi;

| E. | budući da sigurnost pacijenata i kvaliteta zdravstvene skrbi zahtijevaju pristojne uvjete rada i sigurnost na radu za zdravstvene djelatnike i budući da posebno teško zajamčiti sigurnost pacijenata, sprečavanje i kontrolu bolničkih infekcija te sprečavanje širenja bakterija otpornih na više lijekova u pretrpanim objektima zdravstvene skrbi kojima nedostaje osoblja; |
| --- | --- |

E.

budući da sigurnost pacijenata i kvaliteta zdravstvene skrbi zahtijevaju pristojne uvjete rada i sigurnost na radu za zdravstvene djelatnike i budući da posebno teško zajamčiti sigurnost pacijenata, sprečavanje i kontrolu bolničkih infekcija te sprečavanje širenja bakterija otpornih na više lijekova u pretrpanim objektima zdravstvene skrbi kojima nedostaje osoblja;

| F. | budući da trenutačna gospodarska kriza stvara veći pritisak na proračune država članica namijenjene zdravstvenoj skrbi, što može utjecati na sigurnost pacijenata s obzirom na to da mnogo država članica velikim rezovima smanjuje proračune i broj osoblja u svojim zdravstvenim sustavima umjesto pronalaženja primjerenog rješenja za pitanje učinkovitosti; |
| --- | --- |

F.

budući da trenutačna gospodarska kriza stvara veći pritisak na proračune država članica namijenjene zdravstvenoj skrbi, što može utjecati na sigurnost pacijenata s obzirom na to da mnogo država članica velikim rezovima smanjuje proračune i broj osoblja u svojim zdravstvenim sustavima umjesto pronalaženja primjerenog rješenja za pitanje učinkovitosti;

| G. | budući da je gospodarska kriza dodatno produbila postojeće nejednakosti u pogledu pristupa zdravstvenim uslugama; |
| --- | --- |

G.

budući da je gospodarska kriza dodatno produbila postojeće nejednakosti u pogledu pristupa zdravstvenim uslugama;

| H. | budući da je neprestana izobrazba liječnika i ostalih zdravstvenih djelatnika od ključne važnosti za sprečavanje štetnih događaja, uključujući neželjene učinke lijekova (ADE) za koje se procjenjuje da zdravstvene sustave EU-a stoje otprilike 2,7 milijardi EUR godišnje u obliku zdravstvenih troškova te predstavljaju 1,1 % svih hospitalizacija u Uniji; |
| --- | --- |

H.

budući da je neprestana izobrazba liječnika i ostalih zdravstvenih djelatnika od ključne važnosti za sprečavanje štetnih događaja, uključujući neželjene učinke lijekova (ADE) za koje se procjenjuje da zdravstvene sustave EU-a stoje otprilike 2,7 milijardi EUR godišnje u obliku zdravstvenih troškova te predstavljaju 1,1 % svih hospitalizacija u Uniji;

| I. | budući da elektroničko zdravstvo (e-zdravstvo) i liječenje kod kuće, gdje je sve u službi pacijenta, imaju veliki potencijal za poboljšanje kvalitete i učinkovitosti liječenja, dok istodobno pridonose boljem pružanju zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

I.

budući da elektroničko zdravstvo (e-zdravstvo) i liječenje kod kuće, gdje je sve u službi pacijenta, imaju veliki potencijal za poboljšanje kvalitete i učinkovitosti liječenja, dok istodobno pridonose boljem pružanju zdravstvene skrbi;

| J. | budući da multidisciplinaran pristup povećava izglede za pozitivne ishode liječenja; |
| --- | --- |

J.

budući da multidisciplinaran pristup povećava izglede za pozitivne ishode liječenja;

| K. | budući da pacijenti, obitelji i organizacije pacijenata imaju ključnu ulogu u zagovaranju sigurnije skrbi i da bi se njihova uloga trebala promicati jačanjem uloge pacijenata i njihovim sudjelovanjem u postupku i politici zdravstvene skrbi na svim razinama; |
| --- | --- |

K.

budući da pacijenti, obitelji i organizacije pacijenata imaju ključnu ulogu u zagovaranju sigurnije skrbi i da bi se njihova uloga trebala promicati jačanjem uloge pacijenata i njihovim sudjelovanjem u postupku i politici zdravstvene skrbi na svim razinama;

| L. | budući da liječenje kod kuće može pomoći pacijentima na psihološkoj razini i postići bolje rezultate u pružanju zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

L.

budući da liječenje kod kuće može pomoći pacijentima na psihološkoj razini i postići bolje rezultate u pružanju zdravstvene skrbi;

| M. | budući da se primjećuje veća potrošnja antibiotika kod osoba koje su o tome manje informirane i da bi dobra informiranost o antibioticima mogla potaknuti građane na odgovorniju potrošnju; |
| --- | --- |

M.

budući da se primjećuje veća potrošnja antibiotika kod osoba koje su o tome manje informirane i da bi dobra informiranost o antibioticima mogla potaknuti građane na odgovorniju potrošnju;

| N. | budući da od 30 do 50 % pacijenata ne uzima lijekove koje su propisali liječnici ili ih ne uzima u skladu s uputama liječnika; |
| --- | --- |

N.

budući da od 30 do 50 % pacijenata ne uzima lijekove koje su propisali liječnici ili ih ne uzima u skladu s uputama liječnika;

| O. | budući da sukobi interesa povezani s farmaceutskom industrijom postoje u bolnicama, među liječnicima opće prakse i veterinarima; |
| --- | --- |

O.

budući da sukobi interesa povezani s farmaceutskom industrijom postoje u bolnicama, među liječnicima opće prakse i veterinarima;

| P. | budući da bolničke infekcije predstavljaju velik problem za javno zdravstvo u državama članicama (prema podacima koje je prikupio Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti prosječno od 1 od 20 hospitaliziranih pacijenata dobije bolničku infekciju, odnosno 4,1 milijuna pacijenata godišnje, a 37 000 osoba u EU-u godišnje umre od bolničke infekcije, iako se za 20 % do 30 % njih smatra da bi se mogle spriječiti intenzivnom higijenom i programima nadzora) te su golem teret za ograničene proračune zdravstvenih službi; |
| --- | --- |

P.

budući da bolničke infekcije predstavljaju velik problem za javno zdravstvo u državama članicama (prema podacima koje je prikupio Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti prosječno od 1 od 20 hospitaliziranih pacijenata dobije bolničku infekciju, odnosno 4,1 milijuna pacijenata godišnje, a 37 000 osoba u EU-u godišnje umre od bolničke infekcije, iako se za 20 % do 30 % njih smatra da bi se mogle spriječiti intenzivnom higijenom i programima nadzora) te su golem teret za ograničene proračune zdravstvenih službi;

| Q. | budući da se iskustva i opažanja pacijenata često razlikuju od iskustava i dojmova zdravstvenih djelatnika i da mogu biti vrlo važna u pronalaženju novih načina za smanjenje i sprečavanje bolničkih infekcija; |
| --- | --- |

Q.

budući da se iskustva i opažanja pacijenata često razlikuju od iskustava i dojmova zdravstvenih djelatnika i da mogu biti vrlo važna u pronalaženju novih načina za smanjenje i sprečavanje bolničkih infekcija;

| R. | budući da je sve više bolničkih infekcija koje su uzrokovane bakterijama otpornima na više lijekova; |
| --- | --- |

R.

budući da je sve više bolničkih infekcija koje su uzrokovane bakterijama otpornima na više lijekova;

| S. | budući da se u cijelom svijetu povećala antimikrobna rezistencija patogenih bakterija što dovodi do povećane prevalencije bolničkih infekcija te neuspjeha u liječenju zaraznih bolesti kod ljudi i životinja na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

S.

budući da se u cijelom svijetu povećala antimikrobna rezistencija patogenih bakterija što dovodi do povećane prevalencije bolničkih infekcija te neuspjeha u liječenju zaraznih bolesti kod ljudi i životinja na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini;

| T. | budući da se procjenjuje da će do 2050. u svijetu godišnje umrijeti 10 milijuna ljudi zbog antimikrobne rezistencije; |
| --- | --- |

T.

budući da se procjenjuje da će do 2050. u svijetu godišnje umrijeti 10 milijuna ljudi zbog antimikrobne rezistencije;

| U. | budući da je otpornost na antibiotike koji se obično koriste za liječenje bolesti uzrokovanih bakterijama u nekim državama članicama 25 % ili više; budući da je razlika između antimikrobne rezistencije te razvoja novih antibiotika i njihova uvođenja u kliničku praksu sve veća, a to je povezano sa znanstvenim, zakonskim i gospodarskim izazovima; |
| --- | --- |

U.

budući da je otpornost na antibiotike koji se obično koriste za liječenje bolesti uzrokovanih bakterijama u nekim državama članicama 25 % ili više; budući da je razlika između antimikrobne rezistencije te razvoja novih antibiotika i njihova uvođenja u kliničku praksu sve veća, a to je povezano sa znanstvenim, zakonskim i gospodarskim izazovima;

| V. | budući da najnovija istraživanja pokazuju da je, uz nekoliko iznimaka, antimikrobna rezistencija u bolnicama posljednjih godina diljem EU-a u porastu; |
| --- | --- |

V.

budući da najnovija istraživanja pokazuju da je, uz nekoliko iznimaka, antimikrobna rezistencija u bolnicama posljednjih godina diljem EU-a u porastu;

| W. | budući da EU procjenjuje da svake godine najmanje 25 000 ljudi umre od infekcija uzrokovanih otpornim bakterijama, što za sustave javnog zdravstva predstavlja procijenjeni trošak od 1,5 milijardi EUR prema podacima iz 2011. koje je prikupio Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC); |
| --- | --- |

W.

budući da EU procjenjuje da svake godine najmanje 25 000 ljudi umre od infekcija uzrokovanih otpornim bakterijama, što za sustave javnog zdravstva predstavlja procijenjeni trošak od 1,5 milijardi EUR prema podacima iz 2011. koje je prikupio Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC);

| X. | budući da se troškovi nastali zbog infekcija otpornih na lijekove procjenjuju na 1,5 milijardi EUR godišnje zbog povećanja troškova zdravstvene skrbi i proizvodnih gubitaka; budući da je pacijente zaražene otpornom bakterijom potrebno izolirati tijekom liječenja u bolnici, što košta dodatnih 900 milijuna eura i iziskuje do 2,5 milijuna dodatnih bolničkih dana godišnje; |
| --- | --- |

X.

budući da se troškovi nastali zbog infekcija otpornih na lijekove procjenjuju na 1,5 milijardi EUR godišnje zbog povećanja troškova zdravstvene skrbi i proizvodnih gubitaka; budući da je pacijente zaražene otpornom bakterijom potrebno izolirati tijekom liječenja u bolnici, što košta dodatnih 900 milijuna eura i iziskuje do 2,5 milijuna dodatnih bolničkih dana godišnje;

| Y. | budući da je jedan od glavnih uzroka širenja antimikrobne rezistencije u bolnicama neusklađenost s općeprihvaćenim praksama sprečavanja i kontrole infekcija; |
| --- | --- |

Y.

budući da je jedan od glavnih uzroka širenja antimikrobne rezistencije u bolnicama neusklađenost s općeprihvaćenim praksama sprečavanja i kontrole infekcija;

| Z. | budući da je učinkovitost lijekova prvog izbora na patogene bakterije sve više ograničena zbog otpornosti, a lijekovi drugog ili trećeg izbora nisu uvijek dostupni i često su toksičniji, skuplji i manje učinkoviti od lijekova prvog izbora; |
| --- | --- |

Z.

budući da je učinkovitost lijekova prvog izbora na patogene bakterije sve više ograničena zbog otpornosti, a lijekovi drugog ili trećeg izbora nisu uvijek dostupni i često su toksičniji, skuplji i manje učinkoviti od lijekova prvog izbora;

| AA. | budući da je jedan od glavnih uzroka antimikrobne rezistencije sustavna i pogrešna upotreba antimikrobnih sredstava, među ostalim antibiotika, a posebno njihova sustavna i pretjerana upotreba; |
| --- | --- |

AA.

budući da je jedan od glavnih uzroka antimikrobne rezistencije sustavna i pogrešna upotreba antimikrobnih sredstava, među ostalim antibiotika, a posebno njihova sustavna i pretjerana upotreba;

| AB. | budući da visoka razina mobilnosti među europskim zdravstvenim sustavima te sve izraženiji prekogranični karakter zdravstvene skrbi u Europi mogu poticati širenje otpornih mikroorganizama iz jedne države članice u drugu; |
| --- | --- |

AB.

budući da visoka razina mobilnosti među europskim zdravstvenim sustavima te sve izraženiji prekogranični karakter zdravstvene skrbi u Europi mogu poticati širenje otpornih mikroorganizama iz jedne države članice u drugu;

| AC. | budući da su programi cijepljenja učinkovito sredstvo u borbi protiv otpornosti na antibiotike zbog toga što mogu imati ključnu ulogu o ograničavanju upotrebe antibiotika te stoga u razvoju antimikrobne rezistencije; |
| --- | --- |

AC.

budući da su programi cijepljenja učinkovito sredstvo u borbi protiv otpornosti na antibiotike zbog toga što mogu imati ključnu ulogu o ograničavanju upotrebe antibiotika te stoga u razvoju antimikrobne rezistencije;

| AD. | budući da istraživanje i razvoj antibakterijskih sredstava predstavlja jedinstvene izazove, što znači da je potrebna dugoročna perspektiva za razvoj stručnosti i njezinu primjenu u laboratorijima te budući da je žalosno da su se mnogi znanstvenici s takvim stručnim znanjem odlučili za druga područja zbog nedostatka privatnog i javnog financiranja; |
| --- | --- |

AD.

budući da istraživanje i razvoj antibakterijskih sredstava predstavlja jedinstvene izazove, što znači da je potrebna dugoročna perspektiva za razvoj stručnosti i njezinu primjenu u laboratorijima te budući da je žalosno da su se mnogi znanstvenici s takvim stručnim znanjem odlučili za druga područja zbog nedostatka privatnog i javnog financiranja;

| AE. | budući da nepridržavanje osnovnih mjera opreza u pogledu osobne higijene, u bolnicama i izvan njih, može uzrokovati širenje patogenih organizama, posebice uzročnika otpornih na antimikrobna sredstva; |
| --- | --- |

AE.

budući da nepridržavanje osnovnih mjera opreza u pogledu osobne higijene, u bolnicama i izvan njih, može uzrokovati širenje patogenih organizama, posebice uzročnika otpornih na antimikrobna sredstva;

| AF. | budući da sve veći broj znanstvenih dokaza pokazuje da dobra higijena ruku u zdravstvenim ustanovama zahtijeva uporabu metoda za sušenje ruku koje otežavaju unakrsnu kontaminaciju mikrobima nastalu širenjem i raspršivanjem koje se prenosi zrakom; |
| --- | --- |

AF.

budući da sve veći broj znanstvenih dokaza pokazuje da dobra higijena ruku u zdravstvenim ustanovama zahtijeva uporabu metoda za sušenje ruku koje otežavaju unakrsnu kontaminaciju mikrobima nastalu širenjem i raspršivanjem koje se prenosi zrakom;

| AG. | budući da su otporne bakterije prisutne na medicinskoj opremi čak i kada je sterilizirana u skladu sa specifikacijama proizvođača; |
| --- | --- |

AG.

budući da su otporne bakterije prisutne na medicinskoj opremi čak i kada je sterilizirana u skladu sa specifikacijama proizvođača;

| AH. | budući da uporaba antimikrobnih sredstava u humanoj i veterinarskoj medicini pridonosi razvoju gena otpornih na antibiotike u okružju, što može poslužiti kao izvor razvoja rezistencije u ljudi i životinja; budući da se iste klase antibiotika koriste u veterinarskoj i humanoj medicini te su se slični mehanizmi rezistencije pojavili u oba sektora; |
| --- | --- |

AH.

budući da uporaba antimikrobnih sredstava u humanoj i veterinarskoj medicini pridonosi razvoju gena otpornih na antibiotike u okružju, što može poslužiti kao izvor razvoja rezistencije u ljudi i životinja; budući da se iste klase antibiotika koriste u veterinarskoj i humanoj medicini te su se slični mehanizmi rezistencije pojavili u oba sektora;

| AI. | budući da intenzivan uzgoj može podrazumijevati neprimjereno i rutinsko hranjenje stoke, peradi i riba antibioticima kako bi se potaknuo brži rast te njihovu široku upotrebu u svrhu profilakse kako bi se spriječilo širenje bolesti uzrokovanih stresnim uvjetima zbog skučenosti i pretrpanosti u kojima životinje žive i koji narušavanju njihov imunološki sustav čime se nadoknađuju nesanitarni uvjeti u kojima se životinje uzgajaju; |
| --- | --- |

AI.

budući da intenzivan uzgoj može podrazumijevati neprimjereno i rutinsko hranjenje stoke, peradi i riba antibioticima kako bi se potaknuo brži rast te njihovu široku upotrebu u svrhu profilakse kako bi se spriječilo širenje bolesti uzrokovanih stresnim uvjetima zbog skučenosti i pretrpanosti u kojima životinje žive i koji narušavanju njihov imunološki sustav čime se nadoknađuju nesanitarni uvjeti u kojima se životinje uzgajaju;

| AJ. | budući da koncept „Jedno zdravlje”, koji su poduprle Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) i Svjetska organizacija za zdravlje životinja (OIE), prepoznaje da su ljudsko zdravlje, zdravlje životinja te ekosustavi međusobno povezani; budući da životinje i prehrambeni proizvodi dobiveni od životinja posebno mogu biti izravan izvor rezistentnih patogenih uzročnika zoonoze; budući da stoga upotreba antibiotika kod životinja, posebno onih namijenjenih za prehranu ljudi i koje su iz intenzivnog uzgoja, može utjecati na otpornost na antibiotike u ljudi; |
| --- | --- |

AJ.

budući da koncept „Jedno zdravlje”, koji su poduprle Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) i Svjetska organizacija za zdravlje životinja (OIE), prepoznaje da su ljudsko zdravlje, zdravlje životinja te ekosustavi međusobno povezani; budući da životinje i prehrambeni proizvodi dobiveni od životinja posebno mogu biti izravan izvor rezistentnih patogenih uzročnika zoonoze; budući da stoga upotreba antibiotika kod životinja, posebno onih namijenjenih za prehranu ljudi i koje su iz intenzivnog uzgoja, može utjecati na otpornost na antibiotike u ljudi;

| AK. | budući da u svjetlu koncepta „Jedno zdravlje”, pristup prema kojem stručnjaci za humanu i veterinarsku medicinu poduzimaju inicijative kako bi se spriječile otporne infekcije i smanjila uporaba antibiotika, može spriječiti bolničke infekcije, kako unutar, tako i izvan bolnica; |
| --- | --- |

AK.

budući da u svjetlu koncepta „Jedno zdravlje”, pristup prema kojem stručnjaci za humanu i veterinarsku medicinu poduzimaju inicijative kako bi se spriječile otporne infekcije i smanjila uporaba antibiotika, može spriječiti bolničke infekcije, kako unutar, tako i izvan bolnica;

| AL. | budući da je prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji u brojnim državama članicama EU-a (5) uporaba antimikrobnih sredstava u životinja znatno raširenija nego u ljudi; |
| --- | --- |

AL.

budući da je prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji u brojnim državama članicama EU-a (5) uporaba antimikrobnih sredstava u životinja znatno raširenija nego u ljudi;

| AM. | budući da je, prema europskim udrugama potrošača, više od 70 % mesnih proizvoda analiziranih u šest država članica EU-a bilo zaraženo bakterijama otpornima na antibiotike, dok su u drugih osam država te bakterije bile prisutne u 50 % uzetih uzoraka (6); |
| --- | --- |

AM.

budući da je, prema europskim udrugama potrošača, više od 70 % mesnih proizvoda analiziranih u šest država članica EU-a bilo zaraženo bakterijama otpornima na antibiotike, dok su u drugih osam država te bakterije bile prisutne u 50 % uzetih uzoraka (6);

| AN. | budući da je primijećena visoka razina otpornosti bakterije Campylobacter na fluorokinolone i da je mnogo slučajeva infekcije tom bakterijom u ljudi posljedica rukovanja pilećim mesom, njegove pripreme i konzumacije; budući da tako visoke razine otpornosti umanjuju mogućnosti učinkovitog liječenja za slučajeve infekcije bakterijom Campylobacter u ljudi; |
| --- | --- |

AN.

budući da je primijećena visoka razina otpornosti bakterije Campylobacter na fluorokinolone i da je mnogo slučajeva infekcije tom bakterijom u ljudi posljedica rukovanja pilećim mesom, njegove pripreme i konzumacije; budući da tako visoke razine otpornosti umanjuju mogućnosti učinkovitog liječenja za slučajeve infekcije bakterijom Campylobacter u ljudi;

| AO. | budući da je u Europskoj uniji uporaba antibiotika u količinama manjim od onih propisanih terapijom, što uključuje davanje malih doza proizvoda za poticanje rasta životinja, zabranjena od 2006. godine; |
| --- | --- |

AO.

budući da je u Europskoj uniji uporaba antibiotika u količinama manjim od onih propisanih terapijom, što uključuje davanje malih doza proizvoda za poticanje rasta životinja, zabranjena od 2006. godine;

| AP. | budući da velika većina hrane s dodanim lijekovima za životinje iz uzgoja sadrži antimikrobna sredstva; |
| --- | --- |

AP.

budući da velika većina hrane s dodanim lijekovima za životinje iz uzgoja sadrži antimikrobna sredstva;

| AQ. | budući da je uporaba antimikrobnih sredstava u kućnih ljubimaca dodatni čimbenik rizika za razvoj i prijenos antimikrobne rezistencije u ljudi i da trend povećanja otpornosti na antibiotike utvrđen u veterinarskim klinikama za kućne ljubimce slijedi sličan trend uočen u bolnicama; |
| --- | --- |

AQ.

budući da je uporaba antimikrobnih sredstava u kućnih ljubimaca dodatni čimbenik rizika za razvoj i prijenos antimikrobne rezistencije u ljudi i da trend povećanja otpornosti na antibiotike utvrđen u veterinarskim klinikama za kućne ljubimce slijedi sličan trend uočen u bolnicama;

| AR. | budući da se rizik od prijenosa antimikrobne rezistencije preko kućnih ljubimaca na ljude ne može točno kvantificirati te da ovo pitanje zahtijeva uspostavljanje temeljite istrage; |
| --- | --- |

AR.

budući da se rizik od prijenosa antimikrobne rezistencije preko kućnih ljubimaca na ljude ne može točno kvantificirati te da ovo pitanje zahtijeva uspostavljanje temeljite istrage;

| AS. | budući da je utvrđeno da postojeće zakonodavstvo o veterinarskim lijekovima ne nudi dovoljno sredstava da bi se zajamčio odgovarajući način upravljanja rizicima za zdravlje ljudi koji proizlaze iz uporabe antimikrobnih sredstava u životinja; |
| --- | --- |

AS.

budući da je utvrđeno da postojeće zakonodavstvo o veterinarskim lijekovima ne nudi dovoljno sredstava da bi se zajamčio odgovarajući način upravljanja rizicima za zdravlje ljudi koji proizlaze iz uporabe antimikrobnih sredstava u životinja;

| AT. | budući da se pitanje uporabe antibiotika izvan odobrene indikacije tiče veterinarske, ali i humane medicine; |
| --- | --- |

AT.

budući da se pitanje uporabe antibiotika izvan odobrene indikacije tiče veterinarske, ali i humane medicine;

| AU. | budući da farmaceutska poduzeća imaju praksu dodavanja novih antibiotika unutar postojećih klasa antibiotika umjesto otkrivanja i razvijanja pravih novih antibakterijskih sredstava pa će se zbog toga rezistencija na navedena nova sredstva razviti brže nego za lijekove s pravim novim mehanizmom djelovanja; |
| --- | --- |

AU.

budući da farmaceutska poduzeća imaju praksu dodavanja novih antibiotika unutar postojećih klasa antibiotika umjesto otkrivanja i razvijanja pravih novih antibakterijskih sredstava pa će se zbog toga rezistencija na navedena nova sredstva razviti brže nego za lijekove s pravim novim mehanizmom djelovanja;

| AV. | budući da je potrebno poticati farmaceutske laboratorije na razvoj novih antibiotika uzimajući u obzir stvaranje poticajnih mjera i alternativnih poslovnih modela za nagrađivanje inovacija; |
| --- | --- |

AV.

budući da je potrebno poticati farmaceutske laboratorije na razvoj novih antibiotika uzimajući u obzir stvaranje poticajnih mjera i alternativnih poslovnih modela za nagrađivanje inovacija;

| AW. | budući da je iznimno važno poticati farmaceutska poduzeća na investicije i nastavak ulaganja u razvoj novih antimikrobnih sredstava, posebno aktivnih protiv bolesti za koje antimikrobna rezistencija predstavlja veliku opasnost, odnosno:






  — | bolesti uzrokovane prevalentnim gram-negativnim multirezitentnim bakterijama (kao što su K. pneumoniae i Acinetobacter ili E. coli) ili drugim multirezitentnim bakterijama kao što su zlatni streptokok ili tuberkuloza; |
| --- | --- | --- |

AW.

budući da je iznimno važno poticati farmaceutska poduzeća na investicije i nastavak ulaganja u razvoj novih antimikrobnih sredstava, posebno aktivnih protiv bolesti za koje antimikrobna rezistencija predstavlja veliku opasnost, odnosno:

—

bolesti uzrokovane prevalentnim gram-negativnim multirezitentnim bakterijama (kao što su K. pneumoniae i Acinetobacter ili E. coli) ili drugim multirezitentnim bakterijama kao što su zlatni streptokok ili tuberkuloza;

| — | ostale bolesti uzrokovane virusima (kao što je HIV) ili parazitima (kao što je malarija); |
| --- | --- |

—

ostale bolesti uzrokovane virusima (kao što je HIV) ili parazitima (kao što je malarija);

te na razvoj drugih metoda za borbu protiv bolničkih infekcija bez korištenja antibiotika;

| AX. | budući da se to može postići rješavanjem nekih ključnih znanstvenih, regulatornih i gospodarskih izazova koji su sprečavali razvoj antimikrobnih sredstava, a posebno poticanjem ulaganja u istraživanje i razvoj koja su usmjerena na najveće potrebe javnog zdravstva istovremeno štiteći održivost nacionalnih zdravstvenih sustava; |
| --- | --- |

AX.

budući da se to može postići rješavanjem nekih ključnih znanstvenih, regulatornih i gospodarskih izazova koji su sprečavali razvoj antimikrobnih sredstava, a posebno poticanjem ulaganja u istraživanje i razvoj koja su usmjerena na najveće potrebe javnog zdravstva istovremeno štiteći održivost nacionalnih zdravstvenih sustava;

| AY. | budući da je u stavku 2. članku 4. Direktive 2001/18/EZ određen rok za uporabu gena koji omogućuju otpornost na antibiotike za transgenske biljke; |
| --- | --- |

AY.

budući da je u stavku 2. članku 4. Direktive 2001/18/EZ određen rok za uporabu gena koji omogućuju otpornost na antibiotike za transgenske biljke;

| AZ. | budući da stručnjaci za proizvode nikada ne bi trebali obavljati terapijske postupke, nego samo pružati potporu medicinskom osoblju kada i ako ono to zahtijeva, na primjer pri sastavljanju ili rastavljanju određenih instrumenata; |
| --- | --- |

AZ.

budući da stručnjaci za proizvode nikada ne bi trebali obavljati terapijske postupke, nego samo pružati potporu medicinskom osoblju kada i ako ono to zahtijeva, na primjer pri sastavljanju ili rastavljanju određenih instrumenata;

| BA. | budući da se odredbe Direktive 2011/24/EU o mobilnosti pacijenata provode u cijelom EU-u, čime se ističe važnost bolje upoznatosti pacijenata sa sigurnošću pacijenata u različitim državama članicama; |
| --- | --- |

BA.

budući da se odredbe Direktive 2011/24/EU o mobilnosti pacijenata provode u cijelom EU-u, čime se ističe važnost bolje upoznatosti pacijenata sa sigurnošću pacijenata u različitim državama članicama;

| BB. | budući da je presudno zajamčiti prava pacijenata i povjerenje javnosti u zdravstvene službe tako da države članice iza sebe imaju uspostavljene sustave koji će pružiti pravedne financijske naknade u slučaju nemara koji je rezultat manjkave medicinske usluge; |
| --- | --- |

BB.

budući da je presudno zajamčiti prava pacijenata i povjerenje javnosti u zdravstvene službe tako da države članice iza sebe imaju uspostavljene sustave koji će pružiti pravedne financijske naknade u slučaju nemara koji je rezultat manjkave medicinske usluge;

| BC. | budući da je internet najveće neregulirano farmaceutsko tržište na svijetu; budući da je dokazano da je 62 % farmaceutskih proizvoda kupljenih na internetu lažno ili da nisu u skladu s normama; budući da vrlo mnogo subjekata posluje nezakonito preko interneta te se procjenjuje da je godišnji promet od nezakonite internetske prodaje lijekova za koje je potreban recept oko 200 milijardi USD; |
| --- | --- |

BC.

budući da je internet najveće neregulirano farmaceutsko tržište na svijetu; budući da je dokazano da je 62 % farmaceutskih proizvoda kupljenih na internetu lažno ili da nisu u skladu s normama; budući da vrlo mnogo subjekata posluje nezakonito preko interneta te se procjenjuje da je godišnji promet od nezakonite internetske prodaje lijekova za koje je potreban recept oko 200 milijardi USD;

| BD. | budući da se u članku 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisuje da djelovanje Unije mora nadopunjavati nacionalne politike i biti usmjereno prema poboljšanju javnog zdravlja, sprečavanju tjelesnih i duševnih bolesti i oboljenja te uklanjanju izvora opasnosti za tjelesno i duševno zdravlje; |
| --- | --- |

BD.

budući da se u članku 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisuje da djelovanje Unije mora nadopunjavati nacionalne politike i biti usmjereno prema poboljšanju javnog zdravlja, sprečavanju tjelesnih i duševnih bolesti i oboljenja te uklanjanju izvora opasnosti za tjelesno i duševno zdravlje;

Provedba preporuka Vijeća o sigurnosti pacijenata

Povratne informacije o drugom izvješću Komisije o provedbi

| 1. | podsjeća da je zakonodavstvo EU-a u farmaceutskom sektoru uspostavljeno kako bi se zaštitila sigurnost pacijenata; podsjeća na svoju gore spomenutu Rezoluciju od 22. listopada 2013. o izvješću Komisije upućenom Vijeću na temelju izvješća država članica o provedbi preporuke Vijeća (2009/C 151/01) o sigurnosti pacijenata, uključujući sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija; |
| --- | --- |

1.

podsjeća da je zakonodavstvo EU-a u farmaceutskom sektoru uspostavljeno kako bi se zaštitila sigurnost pacijenata; podsjeća na svoju gore spomenutu Rezoluciju od 22. listopada 2013. o izvješću Komisije upućenom Vijeću na temelju izvješća država članica o provedbi preporuke Vijeća (2009/C 151/01) o sigurnosti pacijenata, uključujući sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija;

| 2. | pozdravlja poboljšanje sustava nadzora bolničkih infekcija u EU-u i druge novije mjere uspostavljene u državama članicama za poboljšanje opće sigurnosti pacijenata i smanjenje učestalosti bolničkih infekcija, a posebno napredak koji su države članice ostvarile u razvoju strategija i programa za sigurnost, uključujući sigurnost pacijenata u zakonodavstvu o zdravstvu, te u razvoju sustava izvješćivanja i izobrazbe; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja poboljšanje sustava nadzora bolničkih infekcija u EU-u i druge novije mjere uspostavljene u državama članicama za poboljšanje opće sigurnosti pacijenata i smanjenje učestalosti bolničkih infekcija, a posebno napredak koji su države članice ostvarile u razvoju strategija i programa za sigurnost, uključujući sigurnost pacijenata u zakonodavstvu o zdravstvu, te u razvoju sustava izvješćivanja i izobrazbe;

| 3. | međutim, primjećuje da drugo izvješće o provedbi i dalje pokazuje nejednak napredak među državama članicama u pogledu sigurnosti pacijenata te žali zbog činjenice da su neke države članice, između ostalog, očito usporile provedbu preporuka Vijeća, što je vjerojatno posljedica financijskih ograničenja koja su posljedica gospodarske krize; |
| --- | --- |

3.

međutim, primjećuje da drugo izvješće o provedbi i dalje pokazuje nejednak napredak među državama članicama u pogledu sigurnosti pacijenata te žali zbog činjenice da su neke države članice, između ostalog, očito usporile provedbu preporuka Vijeća, što je vjerojatno posljedica financijskih ograničenja koja su posljedica gospodarske krize;

| 4. | izražava žaljenje zbog toga što su mjere štednje dovele do smanjenja broja zaposlenih na razini osoblja za čišćenje u bolnicama i drugim objektima zdravstvene skrbi diljem Europe, s obzirom na ključnu ulogu koju osoblje za čišćenje ima u jamčenju visoke razine higijene; |
| --- | --- |

4.

izražava žaljenje zbog toga što su mjere štednje dovele do smanjenja broja zaposlenih na razini osoblja za čišćenje u bolnicama i drugim objektima zdravstvene skrbi diljem Europe, s obzirom na ključnu ulogu koju osoblje za čišćenje ima u jamčenju visoke razine higijene;

| 5. | poziva države članice da se pobrinu da mjere štednje, u ovom razdoblju gospodarske krize, ne utječu na sigurnost pacijenata te da se sustave zdravstvene skrbi i dalje primjereno financira, a posebno da izbjegavaju najštetnije mjere kao što su kratkoročne uštede koje će srednjoročno i dugoročno dovesti do visokih troškova te da se umjesto toga usredotoče na daljnji razvoj sustava zdravstvene skrbi visoke kvalitete i učinkovitosti; poziva države članice da zajamče dovoljan broj stručnih zdravstvenih djelatnika koji su obučeni ili specijalizirani za sprečavanje i nadziranje infekcija te da zajamče bolničku higijenu u cilju pristupa usredotočenijeg na pacijenta; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice da se pobrinu da mjere štednje, u ovom razdoblju gospodarske krize, ne utječu na sigurnost pacijenata te da se sustave zdravstvene skrbi i dalje primjereno financira, a posebno da izbjegavaju najštetnije mjere kao što su kratkoročne uštede koje će srednjoročno i dugoročno dovesti do visokih troškova te da se umjesto toga usredotoče na daljnji razvoj sustava zdravstvene skrbi visoke kvalitete i učinkovitosti; poziva države članice da zajamče dovoljan broj stručnih zdravstvenih djelatnika koji su obučeni ili specijalizirani za sprečavanje i nadziranje infekcija te da zajamče bolničku higijenu u cilju pristupa usredotočenijeg na pacijenta;

| 6. | traži od država članica da odrede konkretne i ambiciozne kvantitativne ciljeve za smanjenje uporabe antibiotika; |
| --- | --- |

6.

traži od država članica da odrede konkretne i ambiciozne kvantitativne ciljeve za smanjenje uporabe antibiotika;

| 7. | pozdravlja rad radne skupine EU-a za sigurnost pacijenata i kvalitetu zdravstvene skrbi koja okuplja predstavnike iz svih 28 država članica EU-a, zemalja EFTA-e, međunarodnih organizacija i tijela EU-a, te pomaže u razvoju sigurnosti pacijenata u EU-u i programa kvalitete; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja rad radne skupine EU-a za sigurnost pacijenata i kvalitetu zdravstvene skrbi koja okuplja predstavnike iz svih 28 država članica EU-a, zemalja EFTA-e, međunarodnih organizacija i tijela EU-a, te pomaže u razvoju sigurnosti pacijenata u EU-u i programa kvalitete;

| 8. | poziva Komisiju da nastavi nadzirati provedbu odredbi o sigurnosti pacijenata u državama članicama te da u skladu s tim po potrebi izrađuje nove smjernice; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da nastavi nadzirati provedbu odredbi o sigurnosti pacijenata u državama članicama te da u skladu s tim po potrebi izrađuje nove smjernice;

Smjernice za poboljšanja

| 9. | pozdravlja rad na usporedivim pokazateljima kojima će se ocjenjivati sigurnost pacijenata koji je sufinancirao EU, a provela Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj; poziva države članice da uvedu takve pokazatelje radi ocjenjivanja sigurnosti pacijenata; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja rad na usporedivim pokazateljima kojima će se ocjenjivati sigurnost pacijenata koji je sufinancirao EU, a provela Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj; poziva države članice da uvedu takve pokazatelje radi ocjenjivanja sigurnosti pacijenata;

| 10. | primjećuje važnost uključivanja sigurnosti pacijenata u obrazovanje, osposobljavanje na radnom mjestu i trajno osposobljavanje zdravstvenih djelatnika i stručnjaka u svim državama članicama; |
| --- | --- |

10.

primjećuje važnost uključivanja sigurnosti pacijenata u obrazovanje, osposobljavanje na radnom mjestu i trajno osposobljavanje zdravstvenih djelatnika i stručnjaka u svim državama članicama;

| 11. | naglašava moguće prednosti sustava e-zdravstvo za smanjenje štetnih događaja praćenjem protoka informacija i poboljšanjem razumijevanja liječničkih postupaka, kao i elektroničkim izdavanjem recepata i upozorenjima o interakciji lijekova; poziva Komisiju i države članice da dodatno istraže mogućnosti koje nudi e-zdravstvo u području sigurnosti pacijenata, uključujući i uvođenje elektroničkih zdravstvenih kartona pacijenata, te da poboljšaju suradnju razmjenom iskustva, znanja i najbolje prakse u ovom sektoru; |
| --- | --- |

11.

naglašava moguće prednosti sustava e-zdravstvo za smanjenje štetnih događaja praćenjem protoka informacija i poboljšanjem razumijevanja liječničkih postupaka, kao i elektroničkim izdavanjem recepata i upozorenjima o interakciji lijekova; poziva Komisiju i države članice da dodatno istraže mogućnosti koje nudi e-zdravstvo u području sigurnosti pacijenata, uključujući i uvođenje elektroničkih zdravstvenih kartona pacijenata, te da poboljšaju suradnju razmjenom iskustva, znanja i najbolje prakse u ovom sektoru;

| 12. | poziva Komisiju i države članice da procijene potencijal mobilnoga zdravstva (m-zdravstvo) u pogledu učinkovitosti skrbi, broja hospitalizacija i smanjenja godišnjih troškova zdravstvene skrbi po stanovniku; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju i države članice da procijene potencijal mobilnoga zdravstva (m-zdravstvo) u pogledu učinkovitosti skrbi, broja hospitalizacija i smanjenja godišnjih troškova zdravstvene skrbi po stanovniku;

| 13. | primjećuje da se uporaba antibiotika i prevalencija antimikrobne rezistencije znatno razlikuju među državama članica i potiče države članice na primjenu najboljih praksi; |
| --- | --- |

13.

primjećuje da se uporaba antibiotika i prevalencija antimikrobne rezistencije znatno razlikuju među državama članica i potiče države članice na primjenu najboljih praksi;

| 14. | naglašava hitnu potrebu za poticanjem istraživanja i inovacija u području veterine na razini EU-a i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

14.

naglašava hitnu potrebu za poticanjem istraživanja i inovacija u području veterine na razini EU-a i na nacionalnoj razini;

| 15. | potiče države članice da provedu ili razviju sljedeće mjere:






  a) | daljnje ulaganje napora za poboljšanje sigurnosti pacijenata provedbom potrebnih mjera kako bi se u potpunosti primijenile preporuke Vijeća; |
| --- | --- | --- |

15.

potiče države članice da provedu ili razviju sljedeće mjere:

a)

daljnje ulaganje napora za poboljšanje sigurnosti pacijenata provedbom potrebnih mjera kako bi se u potpunosti primijenile preporuke Vijeća;

| b) | redovno prikupljanje podataka, u skladu sa standardiziranim anketama, o prevalenciji i incidenciji štetnih događaja na svom teritoriju te poboljšanje sustava ranog upozoravanja, kao i dobro upravljanje razmjenom podataka; |
| --- | --- |

b)

redovno prikupljanje podataka, u skladu sa standardiziranim anketama, o prevalenciji i incidenciji štetnih događaja na svom teritoriju te poboljšanje sustava ranog upozoravanja, kao i dobro upravljanje razmjenom podataka;

| c) | jamčenje da seravnatelji u zdravstvu imenuju na temelju zasluga, a ne političkog uvjerenja; |
| --- | --- |

c)

jamčenje da seravnatelji u zdravstvu imenuju na temelju zasluga, a ne političkog uvjerenja;

| d) | jamčenje redovitih poboljšanja i ocjenjivanja uvjeta rada zdravstvenih djelatnika koje je u tijeku u cilju poboljšanja sigurnosti pacijenata; |
| --- | --- |

d)

jamčenje redovitih poboljšanja i ocjenjivanja uvjeta rada zdravstvenih djelatnika koje je u tijeku u cilju poboljšanja sigurnosti pacijenata;

| e) | jamčenje osnovnog osposobljavanja svih zdravstvenih djelatnika, čak i onih koji nisu u izravnom kontaktu s pacijentima, u pogledu sprečavanja i kontrole infekcija prije nego što počnu raditi u bolnici ili drugoj zdravstvenoj ustanovi te redovito nakon toga; |
| --- | --- |

e)

jamčenje osnovnog osposobljavanja svih zdravstvenih djelatnika, čak i onih koji nisu u izravnom kontaktu s pacijentima, u pogledu sprečavanja i kontrole infekcija prije nego što počnu raditi u bolnici ili drugoj zdravstvenoj ustanovi te redovito nakon toga;

| f) | jamčenje odgovarajuće i suvremene izobrazbe liječnika i ostalih zdravstvenih djelatnika, kao i razmjene najboljih praksi kako bi bili u korak s najnovijim tehnologijama i praksama u pogledu bolničke higijene te uspostava sustava nadzora kako bi se provjerilo jesu li njihove vještine u koraku s vremenom, posebno s obzirom sigurnosnu kiruršku kontrolnu liste Svjetske zdravstvene organizacije; to bi smanjilo učestalost liječničkih pogrešaka (uključujući i bolničke infekcije) nastalih zbog nedovoljnog znanja i propusta u praćenju novih tehnoloških napredaka; |
| --- | --- |

f)

jamčenje odgovarajuće i suvremene izobrazbe liječnika i ostalih zdravstvenih djelatnika, kao i razmjene najboljih praksi kako bi bili u korak s najnovijim tehnologijama i praksama u pogledu bolničke higijene te uspostava sustava nadzora kako bi se provjerilo jesu li njihove vještine u koraku s vremenom, posebno s obzirom sigurnosnu kiruršku kontrolnu liste Svjetske zdravstvene organizacije; to bi smanjilo učestalost liječničkih pogrešaka (uključujući i bolničke infekcije) nastalih zbog nedovoljnog znanja i propusta u praćenju novih tehnoloških napredaka;

| g) | jamčenje usvajanja multidisciplinarnog pristupa prilikom liječenja; |
| --- | --- |

g)

jamčenje usvajanja multidisciplinarnog pristupa prilikom liječenja;

| h) | jamčenje bolje usklađenosti i kontinuiteta u lancu skrbi bolesnika, osobito prilikom prijelaza iz jednog sektora u drugi te prilikom prenošenja informacija, na primjer između bolnice i sektora primarne skrbi; |
| --- | --- |

h)

jamčenje bolje usklađenosti i kontinuiteta u lancu skrbi bolesnika, osobito prilikom prijelaza iz jednog sektora u drugi te prilikom prenošenja informacija, na primjer između bolnice i sektora primarne skrbi;

| i) | smanjenje pretrpanosti zdravstvenih ustanova poticanjem skrbi i liječenja kod kuće; |
| --- | --- |

i)

smanjenje pretrpanosti zdravstvenih ustanova poticanjem skrbi i liječenja kod kuće;

| j) | jamčenje da zdravstveni djelatnici obavještavaju pacijente kada se neki lijek upotrebljava izvan odobrenih indikacija te da pacijentima pružaju informacije o mogućim rizicima kako bi pacijenti mogli dati informirani pristanak; |
| --- | --- |

j)

jamčenje da zdravstveni djelatnici obavještavaju pacijente kada se neki lijek upotrebljava izvan odobrenih indikacija te da pacijentima pružaju informacije o mogućim rizicima kako bi pacijenti mogli dati informirani pristanak;

| k) | razmjena informacija o najboljem načinu za smanjenje otpornosti na antibiotike u cilju promicanja najučinkovitijeg pristupa u cijeloj Europi; |
| --- | --- |

k)

razmjena informacija o najboljem načinu za smanjenje otpornosti na antibiotike u cilju promicanja najučinkovitijeg pristupa u cijeloj Europi;

| l) | jamčenje jednakog pristupa zdravstvenim uslugama i liječenju za bolesnike u borbi protiv postojećih zdravstvenih nejednakosti; |
| --- | --- |

l)

jamčenje jednakog pristupa zdravstvenim uslugama i liječenju za bolesnike u borbi protiv postojećih zdravstvenih nejednakosti;

| m) | poticanje informativnih kampanja namijenjenih pacijentima o rizicima od nastanka štetnih događaja na razini sustava zdravstvene skrbi i o mogućim preventivnim mjerama, počevši od osnovnih higijenskih mjera, te pokretanje kampanja za jačanje svijesti i zdravstvenog odgoja u školama u pogledu racionalne uporabe antibiotika, ali i svih lijekova, te u pogledu rizika koje predstavlja sve veća otpornost na antibiotike; te bi kampanje trebale biti upućene roditeljima i skrbnicima odgovornima za malu djecu i starije osobe i uvijek bi trebale biti popraćene ocjenom njihovih rezultata; |
| --- | --- |

m)

poticanje informativnih kampanja namijenjenih pacijentima o rizicima od nastanka štetnih događaja na razini sustava zdravstvene skrbi i o mogućim preventivnim mjerama, počevši od osnovnih higijenskih mjera, te pokretanje kampanja za jačanje svijesti i zdravstvenog odgoja u školama u pogledu racionalne uporabe antibiotika, ali i svih lijekova, te u pogledu rizika koje predstavlja sve veća otpornost na antibiotike; te bi kampanje trebale biti upućene roditeljima i skrbnicima odgovornima za malu djecu i starije osobe i uvijek bi trebale biti popraćene ocjenom njihovih rezultata;

| n) | isticanje važnosti sprečavanja bolničkih infekcija u objektima zdravstvene skrbi suzbijanjem širenja zaraze uporabom mjera nadzora nad pacijentima i kontaktima među njima, kao i mjera kontrole infekcije, te nastavak promicanja dobrih higijenskih praksi (kao što je pranje ruku); |
| --- | --- |

n)

isticanje važnosti sprečavanja bolničkih infekcija u objektima zdravstvene skrbi suzbijanjem širenja zaraze uporabom mjera nadzora nad pacijentima i kontaktima među njima, kao i mjera kontrole infekcije, te nastavak promicanja dobrih higijenskih praksi (kao što je pranje ruku);

| o) | povećanje mjera opreza u pogledu higijene promicanjem profila stručnjaka za higijenu koji bi nadzirao sve sanitarne aspekte zdravstvene strukture, pacijente te odnose između pacijenata i vanjskih „gostiju”; |
| --- | --- |

o)

povećanje mjera opreza u pogledu higijene promicanjem profila stručnjaka za higijenu koji bi nadzirao sve sanitarne aspekte zdravstvene strukture, pacijente te odnose između pacijenata i vanjskih „gostiju”;

| p) | aktivna i formalna uključenost organizacija i predstavnika pacijenata u svim fazama i na svim razinama politika i programa razvoja, |
| --- | --- |

p)

aktivna i formalna uključenost organizacija i predstavnika pacijenata u svim fazama i na svim razinama politika i programa razvoja,

| q) | izrada smjernice EU-a u pogledu uključenosti pacijenata u strategije i akcije za sigurnost pacijenata u suradnji s ostalim dionicima, posebno organizacijama pacijenata; |
| --- | --- |

q)

izrada smjernice EU-a u pogledu uključenosti pacijenata u strategije i akcije za sigurnost pacijenata u suradnji s ostalim dionicima, posebno organizacijama pacijenata;

| r) | pružanje odgovarajuće potpore organizacijama i predstavnicima pacijenata za provođenje aktivnosti povezanih sa sigurnošću pacijenata; |
| --- | --- |

r)

pružanje odgovarajuće potpore organizacijama i predstavnicima pacijenata za provođenje aktivnosti povezanih sa sigurnošću pacijenata;

| 16. | poziva države članice da istraže moguće nepravilnosti u vezi s obnovom i ponovnom uporabom medicinskih proizvoda koji su izvorno oblikovani i označeni za jednokratnu uporabu; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice da istraže moguće nepravilnosti u vezi s obnovom i ponovnom uporabom medicinskih proizvoda koji su izvorno oblikovani i označeni za jednokratnu uporabu;

| 17. | potiče države članice da unaprijede programe jačanja svijesti za medicinske stručnjake, ostale zdravstvene radnike, veterinare i širu javnost, s naglaskom na uporabi antibiotika i sprečavanju infekcija; |
| --- | --- |

17.

potiče države članice da unaprijede programe jačanja svijesti za medicinske stručnjake, ostale zdravstvene radnike, veterinare i širu javnost, s naglaskom na uporabi antibiotika i sprečavanju infekcija;

| 18. | poziva Europsku agenciju za lijekove (EMA) da izradi smjernice o upotrebi lijekova izvan odobrenih indikacija/neodobrenih lijekova na temelju medicinske potrebe te da sastavi popis lijekova koji se upotrebljavaju izvan odobrenih indikacija unatoč postojanju odobrenih alternativa; |
| --- | --- |

18.

poziva Europsku agenciju za lijekove (EMA) da izradi smjernice o upotrebi lijekova izvan odobrenih indikacija/neodobrenih lijekova na temelju medicinske potrebe te da sastavi popis lijekova koji se upotrebljavaju izvan odobrenih indikacija unatoč postojanju odobrenih alternativa;

| 19. | poziva Komisiju i Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti da razviju smjernice za zdravstvene djelatnike, pacijente i njihove obitelji u pogledu učinkovitog pranja i sušenja ruku te poticanja uporabe metoda za sušenje ruku koje otežavaju unakrsnu kontaminaciju mikrobima nastalu širenjem i raspršivanjem koje se prenosi zrakom; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju i Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti da razviju smjernice za zdravstvene djelatnike, pacijente i njihove obitelji u pogledu učinkovitog pranja i sušenja ruku te poticanja uporabe metoda za sušenje ruku koje otežavaju unakrsnu kontaminaciju mikrobima nastalu širenjem i raspršivanjem koje se prenosi zrakom;

| 20. | naglašava potrebu za bitnim poboljšanjima u komunikaciji te obrazovanju i osposobljavanju veterinama i uzgajivača; |
| --- | --- |

20.

naglašava potrebu za bitnim poboljšanjima u komunikaciji te obrazovanju i osposobljavanju veterinama i uzgajivača;

| 21. | ponovno potiče Komisiju da u najkraćem roku predstavi zakonski prijedlog da se na uputu o lijeku obvezno doda polje s podacima o lijeku; informacije sadržane u tom polju trebaju biti prikazane u lako čitljivom obliku koji se ističe i jasno razlikuje od ostatka teksta; to polje s podacima o lijeku trebalo bi sadržavati kratak opis potrebnih činjenica o lijeku kako bi se pacijentu omogućilo da razumije korist i moguće rizike povezane s lijekom te kako bi se lijek primjenjivao na siguran i ispravan način; to, između ostalog, podrazumijeva savjete o ispravnoj uporabi antibiotika; |
| --- | --- |

21.

ponovno potiče Komisiju da u najkraćem roku predstavi zakonski prijedlog da se na uputu o lijeku obvezno doda polje s podacima o lijeku; informacije sadržane u tom polju trebaju biti prikazane u lako čitljivom obliku koji se ističe i jasno razlikuje od ostatka teksta; to polje s podacima o lijeku trebalo bi sadržavati kratak opis potrebnih činjenica o lijeku kako bi se pacijentu omogućilo da razumije korist i moguće rizike povezane s lijekom te kako bi se lijek primjenjivao na siguran i ispravan način; to, između ostalog, podrazumijeva savjete o ispravnoj uporabi antibiotika;

| 22. | poziva Komisiju i države članice da podupru uvođenje europskog logotipa utvrđenog Provedbenom Uredbom (EU) br. 699/2014 kako bi se lakše identificirale ljekarne na internetu koje nude prodaju lijekova na daljinu, čime bi se potrošače zaštitilo od kupnje krivotvorenih lijekova koji su često opasni za zdravlje; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju i države članice da podupru uvođenje europskog logotipa utvrđenog Provedbenom Uredbom (EU) br. 699/2014 kako bi se lakše identificirale ljekarne na internetu koje nude prodaju lijekova na daljinu, čime bi se potrošače zaštitilo od kupnje krivotvorenih lijekova koji su često opasni za zdravlje;

| 23. | ističe da, u skladu s Odlukom br. 1082/2013/EU o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju, države članice dostavljaju Komisiji ažurirane podatke o planiranju pripravnosti i odgovora na nacionalnoj razini te poziva države članice da dostave odgovarajuće podatke u skladu s rasporedom utvrđenim u odluci; |
| --- | --- |

23.

ističe da, u skladu s Odlukom br. 1082/2013/EU o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju, države članice dostavljaju Komisiji ažurirane podatke o planiranju pripravnosti i odgovora na nacionalnoj razini te poziva države članice da dostave odgovarajuće podatke u skladu s rasporedom utvrđenim u odluci;

Pitanja izvješćivanja i odgovornosti

| 24. | poziva države članice da potiču redovito iznošenje informacija kojima će zdravstveni djelatnici savjetovati pacijente o tome kako će smanjiti rizike za njihovu sigurnost s pomoću kontakta sa sustavom zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice da potiču redovito iznošenje informacija kojima će zdravstveni djelatnici savjetovati pacijente o tome kako će smanjiti rizike za njihovu sigurnost s pomoću kontakta sa sustavom zdravstvene skrbi;

| 25. | potiče države članice da uspostave neovisna tijela koja će se povezivati sa stručnjacima kako bi se zajamčilo jačanje svijesti i širenje upozorenja o opasnostima za sigurnost pacijenata; |
| --- | --- |

25.

potiče države članice da uspostave neovisna tijela koja će se povezivati sa stručnjacima kako bi se zajamčilo jačanje svijesti i širenje upozorenja o opasnostima za sigurnost pacijenata;

| 26. | poziva države članice da poboljšaju svoje sustave izvješćivanja o štetnim događajima i liječničkim pogreškama razradom mjera kojima se zdravstvene djelatnike i pacijente potiče na točno i anonimno izvješćivanje bez okrivljavanja te da razmotre uspostavu e-sustava koji bi mogao olakšati i poboljšati izvješćivanje koje obavljaju pacijenti; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice da poboljšaju svoje sustave izvješćivanja o štetnim događajima i liječničkim pogreškama razradom mjera kojima se zdravstvene djelatnike i pacijente potiče na točno i anonimno izvješćivanje bez okrivljavanja te da razmotre uspostavu e-sustava koji bi mogao olakšati i poboljšati izvješćivanje koje obavljaju pacijenti;

| 27. | poziva države članice na donošenje mjera kojima bi se poboljšala kvaliteta, a ne samo količina izvješćivanja o štetnim događajima, tako da izvješćivanje sadrži učinkovite informacije kojima bi se zaista poboljšala sigurnost pacijenata, te na uspostavljanje sustava u kojem bi se moglo jednostavno pristupiti podacima i kojim bi se zajamčila sveobuhvatna i sustavna procjena; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice na donošenje mjera kojima bi se poboljšala kvaliteta, a ne samo količina izvješćivanja o štetnim događajima, tako da izvješćivanje sadrži učinkovite informacije kojima bi se zaista poboljšala sigurnost pacijenata, te na uspostavljanje sustava u kojem bi se moglo jednostavno pristupiti podacima i kojim bi se zajamčila sveobuhvatna i sustavna procjena;

| 28. | poziva Komisiju da razradi standardizirana istraživanja za prikupljanje podataka o slučajevima bolničkih infekcija; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju da razradi standardizirana istraživanja za prikupljanje podataka o slučajevima bolničkih infekcija;

| 29. | poziva države članice da strože provjeravaju i zabrane nemedicinskom vanjskom osoblju obavljanje medicinskog liječenja; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice da strože provjeravaju i zabrane nemedicinskom vanjskom osoblju obavljanje medicinskog liječenja;

| 30. | poziva države članice da obavijeste pacijente o rizicima i preventivnim mjerama u vezi sa štetnim događajima u zdravstvenoj skrbi, kao i o postupcima pritužbi i dostupnim pravnim mogućnostima ako dođe do štetnog događaja, primjerice, posredstvom zastupnika prava pacijenata; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice da obavijeste pacijente o rizicima i preventivnim mjerama u vezi sa štetnim događajima u zdravstvenoj skrbi, kao i o postupcima pritužbi i dostupnim pravnim mogućnostima ako dođe do štetnog događaja, primjerice, posredstvom zastupnika prava pacijenata;

| 31. | poziva države članice da poduzmu potrebne mjere kako bi se izbjegao sukob interesa liječnika i veterinara u vezi s izdavanjem recepata i prodajom lijekova; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice da poduzmu potrebne mjere kako bi se izbjegao sukob interesa liječnika i veterinara u vezi s izdavanjem recepata i prodajom lijekova;

| 32. | poziva države članice da pacijentima koji su pretrpjeli bolničke infekcije ili liječničku pogrešku zajamče dostupnost potpunih informacija o postojećim mehanizmima za pritužbe i onima pravne zaštite; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice da pacijentima koji su pretrpjeli bolničke infekcije ili liječničku pogrešku zajamče dostupnost potpunih informacija o postojećim mehanizmima za pritužbe i onima pravne zaštite;

| 33. | poziva Komisiju da izvijesti o nacionalnim praksama kolektivne pravne zaštite u slučajevima bolničkih infekcija; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da izvijesti o nacionalnim praksama kolektivne pravne zaštite u slučajevima bolničkih infekcija;

| 34. | prepoznaje vrijednost građanskih inicijativa kao što su Europska povelja o pravima pacijenata koja se temelji na Povelji Europske unije o temeljnim pravima i Europski dan prava pacijenata koji se od 2007. organizira svake godine 18. travnja; poziva Komisiju i države članice da na lokalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a podrže Europski dan prava pacijenata; |
| --- | --- |

34.

prepoznaje vrijednost građanskih inicijativa kao što su Europska povelja o pravima pacijenata koja se temelji na Povelji Europske unije o temeljnim pravima i Europski dan prava pacijenata koji se od 2007. organizira svake godine 18. travnja; poziva Komisiju i države članice da na lokalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a podrže Europski dan prava pacijenata;

Borba protiv antimikrobne rezistencije

Trenutačno stanje i obećavajuća rješenja

| 35. | pozdravlja rad Komisije u pogledu antimikrobne rezistencije te sprečavanja i nadzora bolničkih infekcija, kao i napore Europskog centra za sprečavanje i suzbijanje bolesti (ECDC) u pogledu koordinacije i nadzora, a posebno u okviru Europske mreže za nadzor antimikrobne rezistencije (EARS-Net), Europske mreže za nadzor antimikrobne potrošnje te Mreže za nadzor bolničkih infekcija (HAI-Net); |
| --- | --- |

35.

pozdravlja rad Komisije u pogledu antimikrobne rezistencije te sprečavanja i nadzora bolničkih infekcija, kao i napore Europskog centra za sprečavanje i suzbijanje bolesti (ECDC) u pogledu koordinacije i nadzora, a posebno u okviru Europske mreže za nadzor antimikrobne rezistencije (EARS-Net), Europske mreže za nadzor antimikrobne potrošnje te Mreže za nadzor bolničkih infekcija (HAI-Net);

| 36. | pozdravlja zajednički koordinacijski i nadzorni rad ECDC-a, EMA-e i Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) u pogledu antimikrobne rezistencije; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja zajednički koordinacijski i nadzorni rad ECDC-a, EMA-e i Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) u pogledu antimikrobne rezistencije;

| 37. | sa zabrinutošću primjećuje da su se između 2010. i 2013. u mnogim državama članicama i na europskoj razini znatno povećali postoci K. pneumoniae otporne na fluorokinolone, cefalosporine treće generacije i aminoglikozide te kombinirane otpornosti na sve tri antibiotske skupine i otpornosti na karbapeneme, posljednju generaciju antibiotskih skupina; primjećuje nadalje da je tijekom istog razdoblja u mnogim državama članicama i na europskoj razini porasla i otpornost E. coli na cefalosporine treće generacije; nadalje primjećuje da u nekim područjima Europe multirezistentna tuberkuloza predstavlja 20 % svih novih slučajeva oboljenja od tuberkuloze, dok su ishodi liječenja multirezistentne tuberkuloze zabrinjavajuće niski; |
| --- | --- |

37.

sa zabrinutošću primjećuje da su se između 2010. i 2013. u mnogim državama članicama i na europskoj razini znatno povećali postoci K. pneumoniae otporne na fluorokinolone, cefalosporine treće generacije i aminoglikozide te kombinirane otpornosti na sve tri antibiotske skupine i otpornosti na karbapeneme, posljednju generaciju antibiotskih skupina; primjećuje nadalje da je tijekom istog razdoblja u mnogim državama članicama i na europskoj razini porasla i otpornost E. coli na cefalosporine treće generacije; nadalje primjećuje da u nekim područjima Europe multirezistentna tuberkuloza predstavlja 20 % svih novih slučajeva oboljenja od tuberkuloze, dok su ishodi liječenja multirezistentne tuberkuloze zabrinjavajuće niski;

| 38. | primjećuje sa zabrinutošću da je u zemljama s visokom razinom multirezistentnosti, uključujući otpornost na karbapeneme, dostupno samo nekoliko mogućnosti liječenja, a među njima su polimiksini; naglašava da je u tim zemljama prisutnost bakterija otpornih na polimiksine glavno upozorenje da su mogućnosti liječenja zaraženih pacijenata sve ograničenije; |
| --- | --- |

38.

primjećuje sa zabrinutošću da je u zemljama s visokom razinom multirezistentnosti, uključujući otpornost na karbapeneme, dostupno samo nekoliko mogućnosti liječenja, a među njima su polimiksini; naglašava da je u tim zemljama prisutnost bakterija otpornih na polimiksine glavno upozorenje da su mogućnosti liječenja zaraženih pacijenata sve ograničenije;

| 39. | primjećuje da će infekcije uzrokovane antimikrobnom rezistencijom vjerojatno dovesti do skupih produljenja boravka u bolnici, kao i do uporabe alternativnih i skupljih terapijskih postupaka koji će dodatno opteretiti zdravstvene sustave država članica; |
| --- | --- |

39.

primjećuje da će infekcije uzrokovane antimikrobnom rezistencijom vjerojatno dovesti do skupih produljenja boravka u bolnici, kao i do uporabe alternativnih i skupljih terapijskih postupaka koji će dodatno opteretiti zdravstvene sustave država članica;

| 40. | žali zbog nedovoljne osviještenosti o važnosti racionalne upotrebe antimikrobnih sredstava proteklih 25 godina, a posebno antibiotika, te zbog zastoja u razvoju antimikrobnih lijekova, što je posebice uzrokovano pojavom prepreka koje su istodobno znanstvene, zakonske i gospodarske naravi; |
| --- | --- |

40.

žali zbog nedovoljne osviještenosti o važnosti racionalne upotrebe antimikrobnih sredstava proteklih 25 godina, a posebno antibiotika, te zbog zastoja u razvoju antimikrobnih lijekova, što je posebice uzrokovano pojavom prepreka koje su istodobno znanstvene, zakonske i gospodarske naravi;

| 41. | primjećuje da se programom Obzor 2020. i Trećim zdravstvenim programom EU-a stavlja naglasak na zdravstvenu skrb povezanu s infekcijama i antimikrobnom rezistencijom; |
| --- | --- |

41.

primjećuje da se programom Obzor 2020. i Trećim zdravstvenim programom EU-a stavlja naglasak na zdravstvenu skrb povezanu s infekcijama i antimikrobnom rezistencijom;

| 42. | primjećuje da neki postojeći i djelotvorni antibiotici nisu dostupni u nekoliko država članica, što dovodi do odabira neodgovarajuće farmakoterapije, te stoga poziva države članice i Komisiju da ispitaju kako djelotvorne antibiotike zadržati na tržištu; |
| --- | --- |

42.

primjećuje da neki postojeći i djelotvorni antibiotici nisu dostupni u nekoliko država članica, što dovodi do odabira neodgovarajuće farmakoterapije, te stoga poziva države članice i Komisiju da ispitaju kako djelotvorne antibiotike zadržati na tržištu;

| 43. | ističe da otpornost na antibiotike često odgađa propisivanje odgovarajuće terapije antibioticima te da davanje pogrešne ili zakašnjele terapije antibioticima uzrokuje velike komplikacije u pacijenata koji boluju od teških zaraznih bolesti, a ponekad može prouzročiti smrt; |
| --- | --- |

43.

ističe da otpornost na antibiotike često odgađa propisivanje odgovarajuće terapije antibioticima te da davanje pogrešne ili zakašnjele terapije antibioticima uzrokuje velike komplikacije u pacijenata koji boluju od teških zaraznih bolesti, a ponekad može prouzročiti smrt;

| 44. | s velikom zabrinutošću primjećuje velik broj životinja zaraženih bakterijama koje su otporne na antibiotike i rizik od prenošenja tih bakterija sa zaraženog mesa na potrošače; |
| --- | --- |

44.

s velikom zabrinutošću primjećuje velik broj životinja zaraženih bakterijama koje su otporne na antibiotike i rizik od prenošenja tih bakterija sa zaraženog mesa na potrošače;

| 45. | primjećuje s velikom zabrinutošću vezu između veterinarske uporabe antimikrobnih sredstava i razvoja antimikrobne rezistencije poljoprivrednika te rizik od širenja te rezistencije na bolnička liječenja; |
| --- | --- |

45.

primjećuje s velikom zabrinutošću vezu između veterinarske uporabe antimikrobnih sredstava i razvoja antimikrobne rezistencije poljoprivrednika te rizik od širenja te rezistencije na bolnička liječenja;

| 46. | pozdravlja inicijative i mjere koje su poduzele države članice, stručnjaci za zdravlje životinja i vlasnici životinja usmjerene na odgovornu uporabu antimikrobnih sredstava u životinja i na smanjenje uporabe antimikrobnih sredstava u uzgoju životinja; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja inicijative i mjere koje su poduzele države članice, stručnjaci za zdravlje životinja i vlasnici životinja usmjerene na odgovornu uporabu antimikrobnih sredstava u životinja i na smanjenje uporabe antimikrobnih sredstava u uzgoju životinja;

| 47. | smatra da je istraživanje novih antimikrobnih lijekova od ključne važnosti i poziva Komisiju na uporabu Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) kako bi potaknula istraživanja, primjerice, podupiranjem postojećih struktura kao što je inicijativa za inovativne lijekove; |
| --- | --- |

47.

smatra da je istraživanje novih antimikrobnih lijekova od ključne važnosti i poziva Komisiju na uporabu Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) kako bi potaknula istraživanja, primjerice, podupiranjem postojećih struktura kao što je inicijativa za inovativne lijekove;

| 48. | poziva da se više pozornosti posveti razvoju novih antimikrobnih sredstava usmjerenih na nove ciljeve; |
| --- | --- |

48.

poziva da se više pozornosti posveti razvoju novih antimikrobnih sredstava usmjerenih na nove ciljeve;

| 49. | pozdravlja i potiče daljnja istraživanja uistinu novih antimikrobnih lijekova, posebno antibiotika koji djeluju protiv prevalentnih gram-negativnih bakterija otpornih na više lijekova i protiv bolesti koje su posebno osjetljive na antimikrobne rezistencije kao što su K. pneumoniae, Acinetobacter, E. coli, HIV, zlatni stafilokok, tuberkuloza i malarija; međutim inzistira na tome da je prvenstveno važno najprije zajamčiti odgovorno i razumno korištenje antimikrobnih sredstava; pozdravlja i potiče daljnja istraživanja alternativnih metoda kojima je cilj borba protiv bolničkih infekcija bez upotrebe antibiotika te borba protiv multirezistentne tuberkuloze; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja i potiče daljnja istraživanja uistinu novih antimikrobnih lijekova, posebno antibiotika koji djeluju protiv prevalentnih gram-negativnih bakterija otpornih na više lijekova i protiv bolesti koje su posebno osjetljive na antimikrobne rezistencije kao što su K. pneumoniae, Acinetobacter, E. coli, HIV, zlatni stafilokok, tuberkuloza i malarija; međutim inzistira na tome da je prvenstveno važno najprije zajamčiti odgovorno i razumno korištenje antimikrobnih sredstava; pozdravlja i potiče daljnja istraživanja alternativnih metoda kojima je cilj borba protiv bolničkih infekcija bez upotrebe antibiotika te borba protiv multirezistentne tuberkuloze;

| 50. | poziva Komisiju i države članice da ubrzaju aktivnosti istraživanja i razvoja kako bi pružile nove instrumente u borbi s bakterijskim infekcijama koje u Europi postaju sve prisutnije; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju i države članice da ubrzaju aktivnosti istraživanja i razvoja kako bi pružile nove instrumente u borbi s bakterijskim infekcijama koje u Europi postaju sve prisutnije;

| 51. | poziva Komisiju i države članice da pojačaju poticaje za suradnju javnog i privatnog sektora radi snažnijeg razvoja i istraživanja antibiotika; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju i države članice da pojačaju poticaje za suradnju javnog i privatnog sektora radi snažnijeg razvoja i istraživanja antibiotika;

| 52. | poziva države članice na jačanje suradnje u pogledu sigurnosti pacijenata i borbe protiv antimikrobne rezistencije kako bi se ograničilo i smanjilo širenje otpornih mikroorganizama iz jedne države članice u drugu; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice na jačanje suradnje u pogledu sigurnosti pacijenata i borbe protiv antimikrobne rezistencije kako bi se ograničilo i smanjilo širenje otpornih mikroorganizama iz jedne države članice u drugu;

| 53. | poziva Komisiju i države članice na uporabu programa „prilagodljivih putova” i drugih regulativnih instrumenata za raniji pristup pacijenata inovativnim antibakterijskim sredstvima za liječenje otpornih infekcija; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisiju i države članice na uporabu programa „prilagodljivih putova” i drugih regulativnih instrumenata za raniji pristup pacijenata inovativnim antibakterijskim sredstvima za liječenje otpornih infekcija;

| 54. | poziva Komisiju i države članice da iskoriste program „prilagodljivih putova” Europske agencije za lijekove i da upotrebljavaju sva raspoloživa regulatorna sredstva kako bi se zajamčio brži pristup pacijenata inovativnim liječenjima antibakterijskim sredstvima; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisiju i države članice da iskoriste program „prilagodljivih putova” Europske agencije za lijekove i da upotrebljavaju sva raspoloživa regulatorna sredstva kako bi se zajamčio brži pristup pacijenata inovativnim liječenjima antibakterijskim sredstvima;

| 55. | naglašava potrebu da pacijenti budu u središtu svih zdravstvenih politika i potiče zdravstvenu pismenost i sudjelovanje pacijenata u odlukama o liječenju; |
| --- | --- |

55.

naglašava potrebu da pacijenti budu u središtu svih zdravstvenih politika i potiče zdravstvenu pismenost i sudjelovanje pacijenata u odlukama o liječenju;

| 56. | smatra da je od iznimne važnosti da Komisija zajamči nastavak Akcijskog plana EU-a u vezi s antimikrobnom rezistencijom nakon 2016., ističući načine kako prevladati znanstvene, regulatorne i gospodarske izazove povezane s antimikrobnom rezistencijom, uključujući sprečavanje i nadzor bolničkih infekcija; |
| --- | --- |

56.

smatra da je od iznimne važnosti da Komisija zajamči nastavak Akcijskog plana EU-a u vezi s antimikrobnom rezistencijom nakon 2016., ističući načine kako prevladati znanstvene, regulatorne i gospodarske izazove povezane s antimikrobnom rezistencijom, uključujući sprečavanje i nadzor bolničkih infekcija;

Preporuke o upotrebi antibiotika u humanoj medicini

| 57. | podsjeća da bi samostalno uzimanje antibiotika trebalo biti strogo zabranjeno i naglašava da je nužno da nacionalna nadležna tijela država članica za antibakterijska sredstva provode politiku „samo na recept”; |
| --- | --- |

57.

podsjeća da bi samostalno uzimanje antibiotika trebalo biti strogo zabranjeno i naglašava da je nužno da nacionalna nadležna tijela država članica za antibakterijska sredstva provode politiku „samo na recept”;

| 58. | poziva države članice da poduzmu odgovarajuće radnje kako bi u humanoj medicini zajamčile odgovornu i razumnu upotrebu svih antimikrobnih sredstava, a posebno antibiotika koji se smatraju posljednjom generacijom lijekova za bakterijske infekcije u bolnicama, imajući na umu da je nepropisna upotreba antibiotika u preventivne svrhe (uključujući u bolnicama) jedan od glavnih faktora koji pridonose pojavi otpornosti na antibiotike; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice da poduzmu odgovarajuće radnje kako bi u humanoj medicini zajamčile odgovornu i razumnu upotrebu svih antimikrobnih sredstava, a posebno antibiotika koji se smatraju posljednjom generacijom lijekova za bakterijske infekcije u bolnicama, imajući na umu da je nepropisna upotreba antibiotika u preventivne svrhe (uključujući u bolnicama) jedan od glavnih faktora koji pridonose pojavi otpornosti na antibiotike;

| 59. | poziva države članice da promiču pristup lijekovima visoke kvalitete te da se pridržavaju punih ciklusa liječenja za sve pacijente, s posebnom potporom za one najosjetljivije, kao načina sprečavanja razvoja otpornosti; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice da promiču pristup lijekovima visoke kvalitete te da se pridržavaju punih ciklusa liječenja za sve pacijente, s posebnom potporom za one najosjetljivije, kao načina sprečavanja razvoja otpornosti;

| 60. | poziva države članice da razmotre i tzv. „zaboravljene” antibiotike kako bi se proširio izbor načina djelovanja; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice da razmotre i tzv. „zaboravljene” antibiotike kako bi se proširio izbor načina djelovanja;

| 61. | poziva Komisiju da se uključi u rad Svjetske zdravstvene organizacije radi razvoja novog gospodarskog modela kako bi uzela u obzir pitanja i potrebe javnog zdravlja; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisiju da se uključi u rad Svjetske zdravstvene organizacije radi razvoja novog gospodarskog modela kako bi uzela u obzir pitanja i potrebe javnog zdravlja;

| 62. | poziva države članice i Komisiju da razmisle o razvoju novog gospodarskog modela koji opseg prodaje razdvaja od nagrade isplaćene za novi antibiotik, što bi odrazilo društvenu vrijednost novog antibiotika i poduzeću zajamčilo dovoljan povrat ulaganja, dok bi kupac stekao pravo uporabe proizvoda te bi imao potpuni nadzor nad opsezima; |
| --- | --- |

62.

poziva države članice i Komisiju da razmisle o razvoju novog gospodarskog modela koji opseg prodaje razdvaja od nagrade isplaćene za novi antibiotik, što bi odrazilo društvenu vrijednost novog antibiotika i poduzeću zajamčilo dovoljan povrat ulaganja, dok bi kupac stekao pravo uporabe proizvoda te bi imao potpuni nadzor nad opsezima;

| 63. | potiče države članice da provedu ili razviju sljedeće mjere:






  a) | podsjete liječnike da je od presudne važnosti jamčiti da se antibiotici za liječenje ili profilaksu propisuju prikladno i odgovorno; |
| --- | --- | --- |

63.

potiče države članice da provedu ili razviju sljedeće mjere:

a)

podsjete liječnike da je od presudne važnosti jamčiti da se antibiotici za liječenje ili profilaksu propisuju prikladno i odgovorno;

| b) | jamče, kad god je to moguće, da se prije propisivanja antibiotika sustavno provodi odgovarajuća mikrobiološka dijagnostika, npr. korištenjem novih dijagnostičkih alata koji bi omogućili brzo postavljanje dijagnoze na licu mjesta i/ili antibiograma, posebno za bolesti koje su sklone recidivima, te da se uklanjaju prepreke koje sprečavaju ispravnu mikrobiološku dijagnostiku, posebno u ambulantnom sektoru; |
| --- | --- |

b)

jamče, kad god je to moguće, da se prije propisivanja antibiotika sustavno provodi odgovarajuća mikrobiološka dijagnostika, npr. korištenjem novih dijagnostičkih alata koji bi omogućili brzo postavljanje dijagnoze na licu mjesta i/ili antibiograma, posebno za bolesti koje su sklone recidivima, te da se uklanjaju prepreke koje sprečavaju ispravnu mikrobiološku dijagnostiku, posebno u ambulantnom sektoru;

| c) | reguliraju propisivanje antibiotika za liječenje, a posebno strogo provode zakone kojima se zabranjuje davanje antibiotika za liječenje bez recepta, kako bi se zajamčila prikladna upotreba lijekova navođenjem terapijskog cilja i odabirom odgovarajuće farmakoterapije; |
| --- | --- |

c)

reguliraju propisivanje antibiotika za liječenje, a posebno strogo provode zakone kojima se zabranjuje davanje antibiotika za liječenje bez recepta, kako bi se zajamčila prikladna upotreba lijekova navođenjem terapijskog cilja i odabirom odgovarajuće farmakoterapije;

| d) | strogo provode odgovorne marketinške prakse izbjegavajući sukob interesa između proizvođača i osoba koje propisuju lijekove; |
| --- | --- |

d)

strogo provode odgovorne marketinške prakse izbjegavajući sukob interesa između proizvođača i osoba koje propisuju lijekove;

| e) | potiču razvoj novih modela prihoda u kojima ekonomski povrat poduzećima nije povezan s količinom antibiotika izdanih na recept, uz istodobno poticanje farmaceutskih inovacija i njihovim uravnoteživanjem s održivošću zdravstvenih sustava; |
| --- | --- |

e)

potiču razvoj novih modela prihoda u kojima ekonomski povrat poduzećima nije povezan s količinom antibiotika izdanih na recept, uz istodobno poticanje farmaceutskih inovacija i njihovim uravnoteživanjem s održivošću zdravstvenih sustava;

| f) | reguliraju prodaju i distribuciju antibiotika tako da pacijenti mogu dobiti samo određenu količinu antibiotika koju im je doktor propisao jer u nekim državama članicama još uvijek postoje propisi kojima se odobrava prodaja antibiotika u većim pakovanjima nego što je potrebno za određenu vrstu liječenja; |
| --- | --- |

f)

reguliraju prodaju i distribuciju antibiotika tako da pacijenti mogu dobiti samo određenu količinu antibiotika koju im je doktor propisao jer u nekim državama članicama još uvijek postoje propisi kojima se odobrava prodaja antibiotika u većim pakovanjima nego što je potrebno za određenu vrstu liječenja;

| g) | zajamče kod pacijenata veću razinu pridržavanja liječenja antibiotikom koja je u skladu s antibiotskim i drugim odgovarajućim oblicima liječenja koja je propisalo medicinsko stručno osoblje tako da se poveća njihovo razumijevanje važnosti odgovorne uporabe liječenja antibiotikom i rizika od povećanja antimikrobne rezistencije; |
| --- | --- |

g)

zajamče kod pacijenata veću razinu pridržavanja liječenja antibiotikom koja je u skladu s antibiotskim i drugim odgovarajućim oblicima liječenja koja je propisalo medicinsko stručno osoblje tako da se poveća njihovo razumijevanje važnosti odgovorne uporabe liječenja antibiotikom i rizika od povećanja antimikrobne rezistencije;

| h) | nadziru otpornost na antibiotike i korištenje antibiotika u bolnicama te zajamče da se antibiotici prilikom uporabe u bolnicama upotrebljavaju isključivo za točne indikacije, u pravilnim dozama te što je moguće kraćem trajanju kako se preporučuje u smjernicama koje se temelje na dokazima; |
| --- | --- |

h)

nadziru otpornost na antibiotike i korištenje antibiotika u bolnicama te zajamče da se antibiotici prilikom uporabe u bolnicama upotrebljavaju isključivo za točne indikacije, u pravilnim dozama te što je moguće kraćem trajanju kako se preporučuje u smjernicama koje se temelje na dokazima;

| i) | pojačaju nadzor infekcija, posebno s prekograničnog stajališta, i to pomnim nadzorom potencijalnih prijenosnika multirezistentnih bakterija pravilnim pregledom pacijenata prebačenih iz zemlje/regije/bolnice za koju se zna da ima visoku prevalenciju multirezistentnih bakterija i izolacijom pozitivnih pacijenata u odvojene sobe ili uvođenjem „kohortne njege”; |
| --- | --- |

i)

pojačaju nadzor infekcija, posebno s prekograničnog stajališta, i to pomnim nadzorom potencijalnih prijenosnika multirezistentnih bakterija pravilnim pregledom pacijenata prebačenih iz zemlje/regije/bolnice za koju se zna da ima visoku prevalenciju multirezistentnih bakterija i izolacijom pozitivnih pacijenata u odvojene sobe ili uvođenjem „kohortne njege”;

| j) | razvijaju strategiju koja uključuje više dionika za multirezistentnu tuberkulozu kako bi obuhvatili ključne aspekte kao što su prevencija, jačanje svijesti, dijagnosticiranje, odgovarajuće liječenje te pridržavanje liječenja i redovito uzimanje propisanih lijekova; |
| --- | --- |

j)

razvijaju strategiju koja uključuje više dionika za multirezistentnu tuberkulozu kako bi obuhvatili ključne aspekte kao što su prevencija, jačanje svijesti, dijagnosticiranje, odgovarajuće liječenje te pridržavanje liječenja i redovito uzimanje propisanih lijekova;

| k) | poboljšaju sigurnosne standarde, prvenstveno za medicinsku opremu otpornu na sterilizaciju (npr. endoskopi) i zajamče da izvorno predviđena medicinska oprema s oznakom sukladnosti CE za jednokratnu uporabu, u slučaju ponovne upotrebe ispunjava sve sigurnosne standarde kako bi se zajamčilo zdravlje potrošača; |
| --- | --- |

k)

poboljšaju sigurnosne standarde, prvenstveno za medicinsku opremu otpornu na sterilizaciju (npr. endoskopi) i zajamče da izvorno predviđena medicinska oprema s oznakom sukladnosti CE za jednokratnu uporabu, u slučaju ponovne upotrebe ispunjava sve sigurnosne standarde kako bi se zajamčilo zdravlje potrošača;

| l) | pokrenu kampanje usmjerene na široku publiku, uključujući i edukativne programe u školama radi jačanja svijesti o racionalnoj upotrebi antibiotika i rizicima koje donosi sve veća otpornost na antibiotike te o važnosti razvijanja dobrih praksi u pogledu osobne higijene; imajući na umu mogućnosti koje nude sustavi e-zdravstva, te bi kampanje trebale biti usmjerene na mlade i stare, na roditelje i njegovatelje, a nakon njih bi trebala uslijediti ocjena rezultata; |
| --- | --- |

l)

pokrenu kampanje usmjerene na široku publiku, uključujući i edukativne programe u školama radi jačanja svijesti o racionalnoj upotrebi antibiotika i rizicima koje donosi sve veća otpornost na antibiotike te o važnosti razvijanja dobrih praksi u pogledu osobne higijene; imajući na umu mogućnosti koje nude sustavi e-zdravstva, te bi kampanje trebale biti usmjerene na mlade i stare, na roditelje i njegovatelje, a nakon njih bi trebala uslijediti ocjena rezultata;

| m) | povećaju javno financiranje i otvaranje novih sveučilišnih radnih mjesta radi usredotočivanja na istraživanje i potvrđivanje novih pristupa liječenju bakterijskih infekcija; |
| --- | --- |

m)

povećaju javno financiranje i otvaranje novih sveučilišnih radnih mjesta radi usredotočivanja na istraživanje i potvrđivanje novih pristupa liječenju bakterijskih infekcija;

| n) | posebno povećaju poticaje za istraživanja i razvoj novih antimikrobnih sredstava; |
| --- | --- |

n)

posebno povećaju poticaje za istraživanja i razvoj novih antimikrobnih sredstava;

| o) | poziva ECDC da organizira posjete državama članicama kako bi im se pružila tehnička i znanstvena pomoć te osposobljavanje o antimikrobnoj rezistenciji kako je predviđeno člankom 9. Uredbe o osnivanju ECDC-a (EZ) br. 851/2004; potiče države članice koje to još nisu učinile, a posebno one u kojima je antimikrobna rezistencija već visoka ili pokazuje zabrinjavajući rast, da pozovu ECDC da provede takve misije; |
| --- | --- |

o)

poziva ECDC da organizira posjete državama članicama kako bi im se pružila tehnička i znanstvena pomoć te osposobljavanje o antimikrobnoj rezistenciji kako je predviđeno člankom 9. Uredbe o osnivanju ECDC-a (EZ) br. 851/2004; potiče države članice koje to još nisu učinile, a posebno one u kojima je antimikrobna rezistencija već visoka ili pokazuje zabrinjavajući rast, da pozovu ECDC da provede takve misije;

| p) | javno objavi evidenciju bolnica i drugih ustanova za zdravstvenu skrb u pogledu bolničkih infekcija, kako bi pacijenti mogli donijeti informirane odluke; |
| --- | --- |

p)

javno objavi evidenciju bolnica i drugih ustanova za zdravstvenu skrb u pogledu bolničkih infekcija, kako bi pacijenti mogli donijeti informirane odluke;

| 64. | poziva Komisiju da promisli o posljedicama povećane mobilnosti zajamčene Direktivom 2011/24/EU u pogledu pojačane antimikrobne rezistencije koju bi mogli uzrokovati pacijenti koji zbog liječenja putuju diljem Europe; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisiju da promisli o posljedicama povećane mobilnosti zajamčene Direktivom 2011/24/EU u pogledu pojačane antimikrobne rezistencije koju bi mogli uzrokovati pacijenti koji zbog liječenja putuju diljem Europe;

Preporuke za upotrebu antibiotika u veterinarskoj medicini općenito, a posebno u uzgoju

| 65. | izražava zabrinutost zbog toga što je zajedničko izvješće Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) i ECDC-a o antimikrobnoj rezistenciji pokazalo da su bakterije koje najučestalije uzrokuju infekcije koje se prenose hranom, kao što su Salmonella i Campylobacter, pokazale znatnu otpornost na uobičajena antimikrobna sredstva; |
| --- | --- |

65.

izražava zabrinutost zbog toga što je zajedničko izvješće Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) i ECDC-a o antimikrobnoj rezistenciji pokazalo da su bakterije koje najučestalije uzrokuju infekcije koje se prenose hranom, kao što su Salmonella i Campylobacter, pokazale znatnu otpornost na uobičajena antimikrobna sredstva;

| 66. | ponavlja poziv upućen u svojoj Rezoluciji od 27. listopada 2011. o prijetnji antimikrobne rezistencije (7) javnom zdravlju da se ukine profilaktička uporaba antibiotika u uzgoju stoke, naglašavajući da se sektor uzgoja stoke i sektor intenzivnog uzgoja ribe trebaju usredotočiti na sprečavanje bolesti dobrom higijenom, uvjetima držanja i uzgojnom praksom, kao i strogim mjerama biološke sigurnosti, umjesto profilaktičkom uporabom antibiotika; |
| --- | --- |

66.

ponavlja poziv upućen u svojoj Rezoluciji od 27. listopada 2011. o prijetnji antimikrobne rezistencije (7) javnom zdravlju da se ukine profilaktička uporaba antibiotika u uzgoju stoke, naglašavajući da se sektor uzgoja stoke i sektor intenzivnog uzgoja ribe trebaju usredotočiti na sprečavanje bolesti dobrom higijenom, uvjetima držanja i uzgojnom praksom, kao i strogim mjerama biološke sigurnosti, umjesto profilaktičkom uporabom antibiotika;

| 67. | poziva države članice da uvedu ili razrade sljedeće mjere:






  a) | promicanje i jačanje odgovorne i razumne upotrebe svih antimikrobnih sredstava u veterinarskoj medicini, uključujući i hranu s dodanim lijekovima dopuštajući njihovu uporabu samo za liječenje nakon postavljene veterinarske dijagnoze uz posebno dodatno razmatranje antibiotika koji su na popisu Svjetske zdravstvene organizacije kao iznimno važna antimikrobna sredstva za humanu medicinu; |
| --- | --- | --- |

67.

poziva države članice da uvedu ili razrade sljedeće mjere:

a)

promicanje i jačanje odgovorne i razumne upotrebe svih antimikrobnih sredstava u veterinarskoj medicini, uključujući i hranu s dodanim lijekovima dopuštajući njihovu uporabu samo za liječenje nakon postavljene veterinarske dijagnoze uz posebno dodatno razmatranje antibiotika koji su na popisu Svjetske zdravstvene organizacije kao iznimno važna antimikrobna sredstva za humanu medicinu;

| b) | uvođenje pravnih alata za ograničavanje upotrebe antibiotika kod životinja ako se utvrdi znatan rizik za javno zdravstvo; |
| --- | --- |

b)

uvođenje pravnih alata za ograničavanje upotrebe antibiotika kod životinja ako se utvrdi znatan rizik za javno zdravstvo;

| c) | provedba strožih kontrola kako bi se ograničila uporaba antibiotika u veterinarskoj medicini; jedan od načina kako to postići bio bi da se pravo propisivanja antibiotika ograniči na veterinare sa stručnim kvalifikacijama te odvajanjem prava veterinara da propisuju i ujedno prodaju antibiotike kako bi se uklonili svi ekonomski poticaji; |
| --- | --- |

c)

provedba strožih kontrola kako bi se ograničila uporaba antibiotika u veterinarskoj medicini; jedan od načina kako to postići bio bi da se pravo propisivanja antibiotika ograniči na veterinare sa stručnim kvalifikacijama te odvajanjem prava veterinara da propisuju i ujedno prodaju antibiotike kako bi se uklonili svi ekonomski poticaji;

| d) | pokretanje kampanje za jačanje svijesti o odgovornoj uporabi antimikrobnih sredstava za životinje, uključujući kućne ljubimce; |
| --- | --- |

d)

pokretanje kampanje za jačanje svijesti o odgovornoj uporabi antimikrobnih sredstava za životinje, uključujući kućne ljubimce;

| e) | smanjenje potrebe za antibioticima poboljšanjem zdravlja životinja mjerama biološke sigurnosti, sprečavanjem bolesti i praksama dobrog upravljanja te uspostava snažne i jasnije metodologije i prioriteta u borbi protiv razvoja antimikrobne rezistencije; |
| --- | --- |

e)

smanjenje potrebe za antibioticima poboljšanjem zdravlja životinja mjerama biološke sigurnosti, sprečavanjem bolesti i praksama dobrog upravljanja te uspostava snažne i jasnije metodologije i prioriteta u borbi protiv razvoja antimikrobne rezistencije;

| f) | jamčenje da se uzgoj stoke i akvakultura usredotoče na sprječavanje bolesti dobrom higijenom, uvjetima držanja i uzgojnom praksom te strogim mjerama biološke sigurnosti, umjesto profilaktičkom uporabom antibiotika; također je poznato da se bolje upravljanje poljoprivrednim gospodarstvima i bolji postupci uzgoja životinja mogu postići revizijom propisa o maksimalnoj gustoći životinja u uzgoju stoke, s obzirom na to da trenutačne veličine stada često sprečavaju liječenje pojedinačnih ili manjih skupina životinja i stoga potiču profilaktičku uporabu antibiotika; |
| --- | --- |

f)

jamčenje da se uzgoj stoke i akvakultura usredotoče na sprječavanje bolesti dobrom higijenom, uvjetima držanja i uzgojnom praksom te strogim mjerama biološke sigurnosti, umjesto profilaktičkom uporabom antibiotika; također je poznato da se bolje upravljanje poljoprivrednim gospodarstvima i bolji postupci uzgoja životinja mogu postići revizijom propisa o maksimalnoj gustoći životinja u uzgoju stoke, s obzirom na to da trenutačne veličine stada često sprečavaju liječenje pojedinačnih ili manjih skupina životinja i stoga potiču profilaktičku uporabu antibiotika;

| g) | ograničavanje upotrebe antibiotika u intenzivnom stočarstvu i poticanje modela ekološkog ili ekstenzivnog stočarstva; |
| --- | --- |

g)

ograničavanje upotrebe antibiotika u intenzivnom stočarstvu i poticanje modela ekološkog ili ekstenzivnog stočarstva;

| h) | smanjenje uporabe antibiotika kod životinja postupnim ukidanjem antibiotika u profilaktičke svrhe kada se oni preventivno daju životinjama i svođenje slučajeva metafilakse na najnižu razinu, odnosno liječenja skupina životinja s ciljem izlječenja pojedine bolesne životinje u uzgoju i sprečavanja infekcije kod zdravih životinja; |
| --- | --- |

h)

smanjenje uporabe antibiotika kod životinja postupnim ukidanjem antibiotika u profilaktičke svrhe kada se oni preventivno daju životinjama i svođenje slučajeva metafilakse na najnižu razinu, odnosno liječenja skupina životinja s ciljem izlječenja pojedine bolesne životinje u uzgoju i sprečavanja infekcije kod zdravih životinja;

| i) | razvoj i provedba nacionalnih strategija ili akcijskih planova za borbu protiv antimikrobne rezistencije koji će, između ostalog, uključivati:






  i) | provedbu nacionalnih smjernica o liječenju životinja antimikrobnim sredstvima kako bi se zajamčila uporaba antimikrobnih sredstava na temelju konkretnog dokaza i uvjeta u državama članicama; |
| --- | --- | --- |

i)

razvoj i provedba nacionalnih strategija ili akcijskih planova za borbu protiv antimikrobne rezistencije koji će, između ostalog, uključivati:

i)

provedbu nacionalnih smjernica o liječenju životinja antimikrobnim sredstvima kako bi se zajamčila uporaba antimikrobnih sredstava na temelju konkretnog dokaza i uvjeta u državama članicama;

| ii) | provedbu preventivnih politika o zdravlju životinja koje su usmjerene na poboljšanje zdravstvenog statusa životinja i smanjenje potrebe za uporabom antimikrobnih sredstava u uzgoju životinja; |
| --- | --- |

ii)

provedbu preventivnih politika o zdravlju životinja koje su usmjerene na poboljšanje zdravstvenog statusa životinja i smanjenje potrebe za uporabom antimikrobnih sredstava u uzgoju životinja;

| iii) | utvrđivanje odgovornosti veterinara u pogledu upravljanja zdravljem životinja i odlučivanja o uporabi antimikrobnih sredstava; |
| --- | --- |

iii)

utvrđivanje odgovornosti veterinara u pogledu upravljanja zdravljem životinja i odlučivanja o uporabi antimikrobnih sredstava;

| iv) | provedbu stalnog osposobljavanja stručnjaka za zdravlje životinje i vlasnike životinja; |
| --- | --- |

iv)

provedbu stalnog osposobljavanja stručnjaka za zdravlje životinje i vlasnike životinja;

| j) | potvrda zabrane upotrebe antibiotika, posebno onih koji potiču rast životinja; |
| --- | --- |

j)

potvrda zabrane upotrebe antibiotika, posebno onih koji potiču rast životinja;

| 68. | potiče države članice da reguliraju sve sukobe interesa i financijske poticaje u koje su uključeni veterinari koji prodaju i propisuju antibiotike; |
| --- | --- |

68.

potiče države članice da reguliraju sve sukobe interesa i financijske poticaje u koje su uključeni veterinari koji prodaju i propisuju antibiotike;

| 69. | poziva Europsku agenciju za lijekove da sastavi popis antibiotika koji se koriste na životinjama i za koje je otkriven znatan rizik za zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

69.

poziva Europsku agenciju za lijekove da sastavi popis antibiotika koji se koriste na životinjama i za koje je otkriven znatan rizik za zdravlje ljudi;

| 70. | potiče nacionalna tijela i EMA-u da provedu ili razviju sljedeće mjere:






  a) | jačanje postojeće procjene rizika novih veterinarskih antimikrobnih tvari utvrđivanjem glavnih potencijalnih rizika za javno zdravlje u vrlo ranoj fazi odobravanja; |
| --- | --- | --- |

70.

potiče nacionalna tijela i EMA-u da provedu ili razviju sljedeće mjere:

a)

jačanje postojeće procjene rizika novih veterinarskih antimikrobnih tvari utvrđivanjem glavnih potencijalnih rizika za javno zdravlje u vrlo ranoj fazi odobravanja;

| b) | praćenje razvoja otpornosti određenih bakterija u skladu s planovima koji su dogovoreni između regulatora i poduzeća kada je nova antimikrobna tvar prvi put odobrena u veterinarskoj medicini; |
| --- | --- |

b)

praćenje razvoja otpornosti određenih bakterija u skladu s planovima koji su dogovoreni između regulatora i poduzeća kada je nova antimikrobna tvar prvi put odobrena u veterinarskoj medicini;

| c) | praćenje promjena u uporabi antimikrobnih sredstava u životinja u sklopu projekta Europskog nadzora uporabe antimikrobnih sredstava u veterini (ESVAC) (koji vodi EMA) radi mjerenja učinka provedenih mjera; |
| --- | --- |

c)

praćenje promjena u uporabi antimikrobnih sredstava u životinja u sklopu projekta Europskog nadzora uporabe antimikrobnih sredstava u veterini (ESVAC) (koji vodi EMA) radi mjerenja učinka provedenih mjera;

| 71. | poziva zakonodavca da, prilikom rasprave o prijedlogu uredbe o veterinarsko-medicinskim proizvodima (2014/0257(COD)), slijedi način postupanja koji je u skladu s načelom „jednog zdravlja”, a posebno da napravi sljedeće:






  — | usvoji odredbe kojima se zabranjuje uporaba antimikrobnih sredstava izvan indikacija u životinja koja su odobrena samo u humanoj medicini; |
| --- | --- | --- |

71.

poziva zakonodavca da, prilikom rasprave o prijedlogu uredbe o veterinarsko-medicinskim proizvodima (2014/0257(COD)), slijedi način postupanja koji je u skladu s načelom „jednog zdravlja”, a posebno da napravi sljedeće:

—

usvoji odredbe kojima se zabranjuje uporaba antimikrobnih sredstava izvan indikacija u životinja koja su odobrena samo u humanoj medicini;

| — | podrži obvezno evidentiranje količina svih antimikrobnih sredstava koja se upotrebljavaju za uzgoj stoke o kojima će se obavijestiti nadležna nacionalna tijela koja će ih javno objavljivati jedanput godišnje; |
| --- | --- |

—

podrži obvezno evidentiranje količina svih antimikrobnih sredstava koja se upotrebljavaju za uzgoj stoke o kojima će se obavijestiti nadležna nacionalna tijela koja će ih javno objavljivati jedanput godišnje;

| — | zajamči da novim zakonodavstvom o veterinarsko-medicinskim proizvodima ne dođe do snižavanja standarda kvalitete, sigurnosti i učinkovitosti veterinarsko-medicinskih proizvoda i da su ti visoki standardi zajamčeni tijekom cijelog vijeka trajanja veterinarsko-medicinskih proizvoda; |
| --- | --- |

—

zajamči da novim zakonodavstvom o veterinarsko-medicinskim proizvodima ne dođe do snižavanja standarda kvalitete, sigurnosti i učinkovitosti veterinarsko-medicinskih proizvoda i da su ti visoki standardi zajamčeni tijekom cijelog vijeka trajanja veterinarsko-medicinskih proizvoda;

| — | stvori bazu podataka EU-a s informacijama o tome kad, gdje, kako i za koje se životinje upotrebljavaju antimikrobna sredstva; |
| --- | --- |

—

stvori bazu podataka EU-a s informacijama o tome kad, gdje, kako i za koje se životinje upotrebljavaju antimikrobna sredstva;

| — | zabrani prodaju antimikrobnih sredstava internetom; |
| --- | --- |

—

zabrani prodaju antimikrobnih sredstava internetom;

| 72. | poziva suzakonodavca da prilikom pregovaranja o prijedlogu uredbe o proizvodnji, stavljanju na tržište i uporabi hrane s dodanim lijekovima kojom se stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 90/167/EEZ (2014/0255(COD)) zajamči da ona sadrži odredbe kojima je cilj znatno ograničiti uporabu hrane s dodanim lijekovima koja sadrži antimikrobna sredstva za životinje koje se upotrebljavaju za proizvodnju hrane i posebno da strogo zabranjuju preventivnu uporabu antimikrobnih sredstava uključenih u hranu s dodanim lijekovima; |
| --- | --- |

72.

poziva suzakonodavca da prilikom pregovaranja o prijedlogu uredbe o proizvodnji, stavljanju na tržište i uporabi hrane s dodanim lijekovima kojom se stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 90/167/EEZ (2014/0255(COD)) zajamči da ona sadrži odredbe kojima je cilj znatno ograničiti uporabu hrane s dodanim lijekovima koja sadrži antimikrobna sredstva za životinje koje se upotrebljavaju za proizvodnju hrane i posebno da strogo zabranjuju preventivnu uporabu antimikrobnih sredstava uključenih u hranu s dodanim lijekovima;

| 73. | poziva Komisiju i Europsku agenciju za sigurnost hrane da istraže potencijalne štete, izravne ili neizravne, koje mogu proizaći iz uporabe antimikrobnih sredstava u kućnih ljubimaca te da razrade mjere ublažavanja rizika od antimikrobne rezistencije koja bi se mogla prenijeti na ljude preko kućnih ljubimaca; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisiju i Europsku agenciju za sigurnost hrane da istraže potencijalne štete, izravne ili neizravne, koje mogu proizaći iz uporabe antimikrobnih sredstava u kućnih ljubimaca te da razrade mjere ublažavanja rizika od antimikrobne rezistencije koja bi se mogla prenijeti na ljude preko kućnih ljubimaca;

| 74. | ističe da su neke države članice EU-a već uspješno ukinule profilaktičku uporabu na razini poljoprivrednih gospodarstava; poziva stoga Komisiju da predstavi zakonodavstvo za ukidanje profilaktičke uporabe antibiotika; |
| --- | --- |

74.

ističe da su neke države članice EU-a već uspješno ukinule profilaktičku uporabu na razini poljoprivrednih gospodarstava; poziva stoga Komisiju da predstavi zakonodavstvo za ukidanje profilaktičke uporabe antibiotika;

Suradnički pristup u Europskoj uniji

| 75. | poziva države članice da surađuju na određivanju minimalnih standarda sigurnosti pacijenata i pokazatelja sigurnosti i kvalitete zdravstvene skrbi diljem EU-a, u savjetovanju sa svim relevantnim dionicima, uključujući organizacije pacijenata; |
| --- | --- |

75.

poziva države članice da surađuju na određivanju minimalnih standarda sigurnosti pacijenata i pokazatelja sigurnosti i kvalitete zdravstvene skrbi diljem EU-a, u savjetovanju sa svim relevantnim dionicima, uključujući organizacije pacijenata;

| 76. | poziva Komisiju i države članice da i dalje sudjeluju u dijalogu s dionicima i razvijaju koordiniranu, sveobuhvatnu i održivu strategiju EU-a za sigurnost pacijenata te da iznesu konkretna rješenja koja treba provesti na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj te lokalnoj razini i/ili razini primarne zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisiju i države članice da i dalje sudjeluju u dijalogu s dionicima i razvijaju koordiniranu, sveobuhvatnu i održivu strategiju EU-a za sigurnost pacijenata te da iznesu konkretna rješenja koja treba provesti na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj te lokalnoj razini i/ili razini primarne zdravstvene skrbi;

| 77. | poziva države članice i Komisiju da razmisle, sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom, o razvoju novog gospodarskog modela koji opseg prodaje antibiotika razdvaja od nagrade isplaćene za novi antibiotik, jamčeći poduzeću pravedan povrat ulaganja i istodobno štiteći održivost nacionalnih zdravstvenih sustava; |
| --- | --- |

77.

poziva države članice i Komisiju da razmisle, sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom, o razvoju novog gospodarskog modela koji opseg prodaje antibiotika razdvaja od nagrade isplaćene za novi antibiotik, jamčeći poduzeću pravedan povrat ulaganja i istodobno štiteći održivost nacionalnih zdravstvenih sustava;

| 78. | poziva Komisiju, države članice i farmaceutsku industriju da poboljšaju partnerstva EU-a između akademskog svijeta i farmaceutske industrije, a najbolji je primjer toga inicijativa za inovativne lijekove; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisiju, države članice i farmaceutsku industriju da poboljšaju partnerstva EU-a između akademskog svijeta i farmaceutske industrije, a najbolji je primjer toga inicijativa za inovativne lijekove;

| 79. | potiče farmaceutska poduzeća, vlade i akademski svijet da svojim najboljim sredstvima (infrastrukturom, spojevima, idejama i financijskim sredstvima) doprinesu prijelomnim temeljnim istraživanjima i zajedničkim pretkonkurentnim projektima; smatra da inicijativi za inovativne lijekove (IMI) treba pružiti fleksibilnost u istraživanju novih zaključaka koji proizlaze iz tih projekata; |
| --- | --- |

79.

potiče farmaceutska poduzeća, vlade i akademski svijet da svojim najboljim sredstvima (infrastrukturom, spojevima, idejama i financijskim sredstvima) doprinesu prijelomnim temeljnim istraživanjima i zajedničkim pretkonkurentnim projektima; smatra da inicijativi za inovativne lijekove (IMI) treba pružiti fleksibilnost u istraživanju novih zaključaka koji proizlaze iz tih projekata;

| 80. | traži od Komisije da razmotri zakonodavni okvir kojim bi se potaknuo razvoj novih antibiotika, na primjer u obliku instrumenta kojim se regulira uporaba antibiotika kod ljudi, sličnog onome koji je predložen za uporabu antibiotika kod životinja; |
| --- | --- |

80.

traži od Komisije da razmotri zakonodavni okvir kojim bi se potaknuo razvoj novih antibiotika, na primjer u obliku instrumenta kojim se regulira uporaba antibiotika kod ljudi, sličnog onome koji je predložen za uporabu antibiotika kod životinja;

| 81. | potiče daljnja uspostavljanja javno-privatnih suradnji, kao što su programi inicijative za inovativne lijekove „New Drugs for Bad Bugs”, COMBACTE, TRANSLOCATION, Drive AB ili ENABLE, kako bi se iskoristila moć suradnje; |
| --- | --- |

81.

potiče daljnja uspostavljanja javno-privatnih suradnji, kao što su programi inicijative za inovativne lijekove „New Drugs for Bad Bugs”, COMBACTE, TRANSLOCATION, Drive AB ili ENABLE, kako bi se iskoristila moć suradnje;

| 82. | pozdravlja inicijativu za zajedničko planiranje u vezi s antimikrobnom rezistencijom kojom se državama članicama omogućuje da se dogovore o potrebama istraživanja kako bi se izbjegla udvostručenja i poziva na povećanje financiranja za razvoj novih lijekova i ostalih alternativa antibioticima u borbi protiv antimikrobne rezistencije; |
| --- | --- |

82.

pozdravlja inicijativu za zajedničko planiranje u vezi s antimikrobnom rezistencijom kojom se državama članicama omogućuje da se dogovore o potrebama istraživanja kako bi se izbjegla udvostručenja i poziva na povećanje financiranja za razvoj novih lijekova i ostalih alternativa antibioticima u borbi protiv antimikrobne rezistencije;

| 83. | potiče Europsku uniju da se pridruži globalnom inovacijskom fondu koji je predložen „Revizijom otpornosti na antibiotike” provedenoj u Ujedinjenoj Kraljevini s ciljem podupiranja „blue sky” znanosti; |
| --- | --- |

83.

potiče Europsku uniju da se pridruži globalnom inovacijskom fondu koji je predložen „Revizijom otpornosti na antibiotike” provedenoj u Ujedinjenoj Kraljevini s ciljem podupiranja „blue sky” znanosti;

| 84. | traži od Komisije i država članica da podupiru dijagnostičke instrumente koji su jednostavni za uporabu kako bi se zajamčila bolja dostupnost pravilne dijagnostike prije propisivanja ili davanja antibiotika, posebno u ambulantnom sektoru; |
| --- | --- |

84.

traži od Komisije i država članica da podupiru dijagnostičke instrumente koji su jednostavni za uporabu kako bi se zajamčila bolja dostupnost pravilne dijagnostike prije propisivanja ili davanja antibiotika, posebno u ambulantnom sektoru;

| 85. | potiče Europsku uniju na promicanje svake globalne inicijative kojom se poboljšavaju načini borbe protiv rezistencije na antibiotike i podržavaju istraživanja u tom području, te na sudjelovanje u njoj; |
| --- | --- |

85.

potiče Europsku uniju na promicanje svake globalne inicijative kojom se poboljšavaju načini borbe protiv rezistencije na antibiotike i podržavaju istraživanja u tom području, te na sudjelovanje u njoj;

| 86. | poziva Komisiju da pripremi, u suradnji s državama članicama, preporuke o standardima za sigurnost hrane koji će se primjenjivati s obzirom na prisutnost (multi)rezistentnih patogena i/ili utvrđene odrednice otpornosti; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisiju da pripremi, u suradnji s državama članicama, preporuke o standardima za sigurnost hrane koji će se primjenjivati s obzirom na prisutnost (multi)rezistentnih patogena i/ili utvrđene odrednice otpornosti;

| 87. | naglašava da je antimikrobna rezistencija postala ozbiljan problem koji je potrebno hitno riješiti; poziva Komisiju da razmotri predlaganje zakonodavstva o razboritoj uporabi antibiotika, ako se u državama članica ostvari malen ili nikakav napredak u roku od pet godina nakon objave ovih preporuka; |
| --- | --- |

87.

naglašava da je antimikrobna rezistencija postala ozbiljan problem koji je potrebno hitno riješiti; poziva Komisiju da razmotri predlaganje zakonodavstva o razboritoj uporabi antibiotika, ako se u državama članica ostvari malen ili nikakav napredak u roku od pet godina nakon objave ovih preporuka;

o

o o

| 88. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija te državama članicama. |
| --- | --- |

88.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija te državama članicama.

---

(1)  SL C 184 E, 8.7.2010., str. 395.

(2)  SL C 151, 3.7.2009., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0483.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0435.

(5)  „Borba protiv rezistencije na antibiotike iz perspektive sigurnosti hrane u Europi, Svjetska zdravstvena organizacija, Europa, 2011.”

(6)  „Korištenje antibiotika kod stoke: vrijeme za djelovanje (dokument o stajalištu Europske organizacije potrošača)

(7)  SL C 131 E, 8.5.2013., str. 116.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/27

---

P8_TA(2015)0198

Mogućnosti zelenog rasta za MSP-ove

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o mogućnostima zelenog rasta za mala i srednja poduzeća (2014/2209(INI))

(2016/C 353/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. veljače 2013. o poboljšanju pristupa malih i srednjih poduzeća financiranju (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. veljače 2013. o poboljšanju pristupa malih i srednjih poduzeća financiranju (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2014. o reindustrijalizaciji Europe u svrhu promicanja konkurentnosti i održivosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2014. o reindustrijalizaciji Europe u svrhu promicanja konkurentnosti i održivosti (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenoga 2014. o reviziji smjernica Komisije za procjenu učinka i ulozi testa utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća (test MSP) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenoga 2014. o reviziji smjernica Komisije za procjenu učinka i ulozi testa utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća (test MSP) (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Prvo misli namalo: Akt o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Prvo misli namalo: Akt o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2008)0394),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Revizija Akta o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Revizija Akta o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2011)0078),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Prilike za učinkovito korištenje resursa u građevinskom sektoru” (COM(2014)0445), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Prilike za učinkovito korištenje resursa u građevinskom sektoru” (COM(2014)0445),

| — | uzimajući u obzir anketu Eurobarometra o MSP-ovima, učinkovitoj upotrebi resursa i zelenim tržištima (Flash Eurobarometer 381) i anketu Eurobarometra o ulozi javnih potpora u komercijalizaciji inovacija (Flash Eurobarometer 394), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir anketu Eurobarometra o MSP-ovima, učinkovitoj upotrebi resursa i zelenim tržištima (Flash Eurobarometer 381) i anketu Eurobarometra o ulozi javnih potpora u komercijalizaciji inovacija (Flash Eurobarometer 394),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (doneseno na 109. plenarnoj sjednici održanoj 3. i 4. prosinca 2014.) o paketu o industrijskoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (doneseno na 109. plenarnoj sjednici održanoj 3. i 4. prosinca 2014.) o paketu o industrijskoj politici,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Zeleni akcijski plan za mala i srednja poduzeća” COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Zeleni akcijski plan za mala i srednja poduzeća” COM(2014)0440),

| — | uzimajući u obzir manifest Europske platforme za učinkovitu upotrebu resursa i preporuke o politikama iz ožujka 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir manifest Europske platforme za učinkovitu upotrebu resursa i preporuke o politikama iz ožujka 2014.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Prema kružnom gospodarstvu: program nulte stope otpada za Europu” (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Prema kružnom gospodarstvu: program nulte stope otpada za Europu” (COM(2014)0398),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Inovacija za održivu budućnost – akcijski plan za ekološke inovacije” (COM(2011)0899), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Inovacija za održivu budućnost – akcijski plan za ekološke inovacije” (COM(2011)0899),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za regionalni razvoj (A8-0135/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za regionalni razvoj (A8-0135/2015),

| A. | budući da mala i srednja poduzeća čine više od 98 % europskih poduzeća, osiguravaju više od 67 % ukupne zaposlenosti u Uniji i 58 % bruto dodane vrijednosti; budući da su osnova gospodarstva Europske unije i ključan pokretač dugoročnog europskog gospodarskog rasta i održivih prilika za otvaranje radnih mjesta u 28 država članica; budući da je zapošljavanje u sektoru ekoloških roba i usluga od 2007. do 2011. unatoč krizi poraslo 20 % te da taj sektor malim i srednjim poduzećima (MSP) pruža mogućnost još većeg pokretanja gospodarske aktivnosti i otvaranja radnih mjesta, uključujući područja obilježena iseljavanjem i starenjem stanovništva; budući da stoga imaju važnu ulogu u industrijskom ekosustavu zajedno sa srednje kapitaliziranim poduzećima i multinacionalnim kompanijama; budući da su devet od deset MSP-ova mala poduzeća s 10 ili manje zaposlenih i da ta mikropoduzeća predstavljaju 53 % svih radnih mjesta u Europi; |
| --- | --- |

A.

budući da mala i srednja poduzeća čine više od 98 % europskih poduzeća, osiguravaju više od 67 % ukupne zaposlenosti u Uniji i 58 % bruto dodane vrijednosti; budući da su osnova gospodarstva Europske unije i ključan pokretač dugoročnog europskog gospodarskog rasta i održivih prilika za otvaranje radnih mjesta u 28 država članica; budući da je zapošljavanje u sektoru ekoloških roba i usluga od 2007. do 2011. unatoč krizi poraslo 20 % te da taj sektor malim i srednjim poduzećima (MSP) pruža mogućnost još većeg pokretanja gospodarske aktivnosti i otvaranja radnih mjesta, uključujući područja obilježena iseljavanjem i starenjem stanovništva; budući da stoga imaju važnu ulogu u industrijskom ekosustavu zajedno sa srednje kapitaliziranim poduzećima i multinacionalnim kompanijama; budući da su devet od deset MSP-ova mala poduzeća s 10 ili manje zaposlenih i da ta mikropoduzeća predstavljaju 53 % svih radnih mjesta u Europi;

| B. | budući da se u ovom trenutku svjetsko tržište ekoloških roba i usluga procjenjuje na 1 000 milijardi EUR godišnje te da se procjenjuje da će se taj iznos udvostručiti ili čak utrostručiti do 2020. i tako stvoriti nevjerojatne prilike za europske MSP-ove i gospodarski rast u EU-u općenito; budući da Europska unija u svjetskim razmjerima ima vodeću ulogu i u uvozu i u izvozu ekološke robe; budući da se uz tu robu neodvojivo vežu usluge, no i dalje postoje necarinske prepreke za pružatelje ekoloških usluga; |
| --- | --- |

B.

budući da se u ovom trenutku svjetsko tržište ekoloških roba i usluga procjenjuje na 1 000 milijardi EUR godišnje te da se procjenjuje da će se taj iznos udvostručiti ili čak utrostručiti do 2020. i tako stvoriti nevjerojatne prilike za europske MSP-ove i gospodarski rast u EU-u općenito; budući da Europska unija u svjetskim razmjerima ima vodeću ulogu i u uvozu i u izvozu ekološke robe; budući da se uz tu robu neodvojivo vežu usluge, no i dalje postoje necarinske prepreke za pružatelje ekoloških usluga;

| C. | budući da se Europska unija obvezala reindustrijalizirati Europu ulaganjem u načela održivosti, konkurentnosti i inovacije te podržavanjem tih načela kako bi do 2020. ostvarila udio od najmanje 20 % u industrijskoj proizvodnji BDP-a država članica EU-a; budući da se Europsko vijeće obvezalo smanjiti emisije stakleničkih plinova za najmanje 40 % tako što će do 2030. godine povećati udio obnovljive energije za najmanje 27 % i povećati energetsku učinkovitost za najmanje 27 % uz želju da taj cilj poveća na 30 %; budući da bi MSP-ovi trebali imati važnu ulogu u ispunjavanju tih ciljeva jer njih 93 % (4) već poduzima mjere kako bi učinkovitije upotrebljavali resurse; budući da bi prema Komisiji boljim ekološkim dizajnom, sprečavanjem stvaranja otpada, recikliranjem otpada i njegovom ponovnom uporabom poduzeća u EU-a mogla ostvariti neto uštede koje se procjenjuju na 600 milijardi EUR, odnosno 8 % godišnjeg prometa, uz istodobno smanjenje ukupnih emisija stakleničkih plinova za 2 – 4 %; |
| --- | --- |

C.

budući da se Europska unija obvezala reindustrijalizirati Europu ulaganjem u načela održivosti, konkurentnosti i inovacije te podržavanjem tih načela kako bi do 2020. ostvarila udio od najmanje 20 % u industrijskoj proizvodnji BDP-a država članica EU-a; budući da se Europsko vijeće obvezalo smanjiti emisije stakleničkih plinova za najmanje 40 % tako što će do 2030. godine povećati udio obnovljive energije za najmanje 27 % i povećati energetsku učinkovitost za najmanje 27 % uz želju da taj cilj poveća na 30 %; budući da bi MSP-ovi trebali imati važnu ulogu u ispunjavanju tih ciljeva jer njih 93 % (4) već poduzima mjere kako bi učinkovitije upotrebljavali resurse; budući da bi prema Komisiji boljim ekološkim dizajnom, sprečavanjem stvaranja otpada, recikliranjem otpada i njegovom ponovnom uporabom poduzeća u EU-a mogla ostvariti neto uštede koje se procjenjuju na 600 milijardi EUR, odnosno 8 % godišnjeg prometa, uz istodobno smanjenje ukupnih emisija stakleničkih plinova za 2 – 4 %;

| D. | budući da je jedno od načela Akta o malom poduzetništvu omogućiti MSP-ovima da ekološke izazove pretvore u gospodarske prilike djelujući održivo, no budući da nije ostvaren veći politički napredak i da su MSP-ovi prilikom pokretanja posla i provedbe ekoloških standarda često suočeni s nedosljednim politikama; |
| --- | --- |

D.

budući da je jedno od načela Akta o malom poduzetništvu omogućiti MSP-ovima da ekološke izazove pretvore u gospodarske prilike djelujući održivo, no budući da nije ostvaren veći politički napredak i da su MSP-ovi prilikom pokretanja posla i provedbe ekoloških standarda često suočeni s nedosljednim politikama;

| E. | budući da će i tržište i zakonodavstvo poticati usklađenost MSP-ova sa sve većim brojem ekoloških standarda; budući da bi EU i države članice u novim i postojećim propisima trebale smanjiti administrativno opterećenje i truditi se da izbjegnu stvaranje dodatnih troškova za poduzeća koja se trebaju uskladiti s tim propisima; budući da su predložene nove inicijative za smanjenje regulatornog opterećenja za MSP-ove i druge sektore te da bi ih trebale provesti Komisija i države članice; |
| --- | --- |

E.

budući da će i tržište i zakonodavstvo poticati usklađenost MSP-ova sa sve većim brojem ekoloških standarda; budući da bi EU i države članice u novim i postojećim propisima trebale smanjiti administrativno opterećenje i truditi se da izbjegnu stvaranje dodatnih troškova za poduzeća koja se trebaju uskladiti s tim propisima; budući da su predložene nove inicijative za smanjenje regulatornog opterećenja za MSP-ove i druge sektore te da bi ih trebale provesti Komisija i države članice;

| F. | budući da su 90 % poduzeća u EU-u mikropoduzeća; budući da unatoč nedavnim naporima MSP-ovi i mikropoduzeća i dalje imaju otežan pristup vještinama, informacijama i financiranju i dovoljno raznolikom izboru vlasničkih i dužničkih instrumenata potrebnih tijekom rasta poduzeća te budući da se programima EU-a još uvijek neznatno doprinosi inovacijama; budući da su postupci prijavljivanja za financijska sredstva EU-a namijenjena MSP-ovima i dalje prebirokratski i stoga za velik broj njih predstavljaju prepreku; |
| --- | --- |

F.

budući da su 90 % poduzeća u EU-u mikropoduzeća; budući da unatoč nedavnim naporima MSP-ovi i mikropoduzeća i dalje imaju otežan pristup vještinama, informacijama i financiranju i dovoljno raznolikom izboru vlasničkih i dužničkih instrumenata potrebnih tijekom rasta poduzeća te budući da se programima EU-a još uvijek neznatno doprinosi inovacijama; budući da su postupci prijavljivanja za financijska sredstva EU-a namijenjena MSP-ovima i dalje prebirokratski i stoga za velik broj njih predstavljaju prepreku;

| G. | budući da je potrebno voditi računa o potencijalu koji proračun EU-a, kao proračun usmjeren na ulaganja, ima za olakšavanje pristupa financiranju za europske MSP-ove smanjenjem birokracije, uporabom specijaliziranih financijskih alata te povećanjem financiranja za program LEOs (lokalni uredi za poduzetništvo); budući da bi trebalo poboljšati razvoj postupaka za razne oblike potpore koji su pristupačni korisnicima; |
| --- | --- |

G.

budući da je potrebno voditi računa o potencijalu koji proračun EU-a, kao proračun usmjeren na ulaganja, ima za olakšavanje pristupa financiranju za europske MSP-ove smanjenjem birokracije, uporabom specijaliziranih financijskih alata te povećanjem financiranja za program LEOs (lokalni uredi za poduzetništvo); budući da bi trebalo poboljšati razvoj postupaka za razne oblike potpore koji su pristupačni korisnicima;

| H. | budući da mala poduzeća u odnosu na velike subjekte imaju proporcionalno više koristi od mjera kojima se poboljšava učinkovita upotreba resursa i trebala bi im se pri osmišljavanju politika poklanjati veća pozornost; budući da potencijalna bruto korist od poboljšanja učinkovite upotrebe resursa iznosi od 10 do 17 % prometa, ovisno o sektoru; |
| --- | --- |

H.

budući da mala poduzeća u odnosu na velike subjekte imaju proporcionalno više koristi od mjera kojima se poboljšava učinkovita upotreba resursa i trebala bi im se pri osmišljavanju politika poklanjati veća pozornost; budući da potencijalna bruto korist od poboljšanja učinkovite upotrebe resursa iznosi od 10 do 17 % prometa, ovisno o sektoru;

| I. | budući da su digitalne tehnologije istovremeno važan alat s pomoću kojega MSP-ovi mogu imati koristi od optimalne upotrebe resursa kao i sektor u kojem se slobodno mogu otvarati i razvijati novi MSP-ovi; |
| --- | --- |

I.

budući da su digitalne tehnologije istovremeno važan alat s pomoću kojega MSP-ovi mogu imati koristi od optimalne upotrebe resursa kao i sektor u kojem se slobodno mogu otvarati i razvijati novi MSP-ovi;

| J. | budući da je fokus uglavnom na visoko tehnološkim MSP-ovima koji izravno stvaraju zelene inovacije, no potrebno je i druga poduzeća podupirati na usklađenost s ekološkim propisima, provedbu mjera koje se odnose na zelene inovacije i poboljšanje ekološke učinkovitosti; budući da ekoinovacije mogu biti ideja za novo poduzeće, ali i način unapređivanja postojećih poduzeća u okviru zelenog gospodarstva; |
| --- | --- |

J.

budući da je fokus uglavnom na visoko tehnološkim MSP-ovima koji izravno stvaraju zelene inovacije, no potrebno je i druga poduzeća podupirati na usklađenost s ekološkim propisima, provedbu mjera koje se odnose na zelene inovacije i poboljšanje ekološke učinkovitosti; budući da ekoinovacije mogu biti ideja za novo poduzeće, ali i način unapređivanja postojećih poduzeća u okviru zelenog gospodarstva;

| K. | budući da, iako ne postoji međunarodni dogovor o definiciji zelenog rasta, postoji konsenzus da je to kombinacija gospodarskog rasta i ekološke održivosti; budući da je ključan izazov za MSP-ove unaprjeđivanje vještina i osposobljavanje, kojima bi trebalo posvetiti posebnu pozornost, posebno u pogledu inovacija i učinkovite upotrebe resursa; budući da je nedostatan pristup rizičnom kapitalu, posebno u početnoj fazi, i dalje jedna od glavnih prepreka osnivanju i razvoju poduzeća usmjerenih na rast; |
| --- | --- |

K.

budući da, iako ne postoji međunarodni dogovor o definiciji zelenog rasta, postoji konsenzus da je to kombinacija gospodarskog rasta i ekološke održivosti; budući da je ključan izazov za MSP-ove unaprjeđivanje vještina i osposobljavanje, kojima bi trebalo posvetiti posebnu pozornost, posebno u pogledu inovacija i učinkovite upotrebe resursa; budući da je nedostatan pristup rizičnom kapitalu, posebno u početnoj fazi, i dalje jedna od glavnih prepreka osnivanju i razvoju poduzeća usmjerenih na rast;

| L. | budući da je hitno potrebna dosljedna upotreba definicije mikropoduzeća s obzirom da su ona zaslužna za tisuće radnih mjesta i čak do 53 % zaposlenosti diljem Europe te im je zbog toga potreban drugačiji okvir za rad; budući da su mikropoduzeća suočena s nekoliko većih poteškoća kao što su prepreke u propisima o javnoj nabavi, pretjerano regulatorno opterećenje i pristup financiranju; |
| --- | --- |

L.

budući da je hitno potrebna dosljedna upotreba definicije mikropoduzeća s obzirom da su ona zaslužna za tisuće radnih mjesta i čak do 53 % zaposlenosti diljem Europe te im je zbog toga potreban drugačiji okvir za rad; budući da su mikropoduzeća suočena s nekoliko većih poteškoća kao što su prepreke u propisima o javnoj nabavi, pretjerano regulatorno opterećenje i pristup financiranju;

Općenito

| 1. | podržava ideju zelenog rasta i kružnog gospodarstva i napominje da su mogućnosti koje iz toga proizlaze povezane s raznim područjima koja su od velike važnosti kao što su obnovljivi izvori energije, a posebno gospodarski isplativo iskorištavanje energije vjetra, sunčeve, hidro- i geotermalne energije, gospodarenje otpadom, smanjenje emisija, elektrifikacija i pristup „od kolijevke do kolijevke”; naglašava znatan potencijal tih područja za gospodarstvo i zapošljavanje u različitim sektorima; napominje da bi zeleni rast trebao biti dio šire strategije za promicanje otvaranja radnih mjesta i gospodarskog rasta među MSP-ovima; |
| --- | --- |

1.

podržava ideju zelenog rasta i kružnog gospodarstva i napominje da su mogućnosti koje iz toga proizlaze povezane s raznim područjima koja su od velike važnosti kao što su obnovljivi izvori energije, a posebno gospodarski isplativo iskorištavanje energije vjetra, sunčeve, hidro- i geotermalne energije, gospodarenje otpadom, smanjenje emisija, elektrifikacija i pristup „od kolijevke do kolijevke”; naglašava znatan potencijal tih područja za gospodarstvo i zapošljavanje u različitim sektorima; napominje da bi zeleni rast trebao biti dio šire strategije za promicanje otvaranja radnih mjesta i gospodarskog rasta među MSP-ovima;

| 2. | naglašava da bi zeleni rast trebalo šire sagledati i da bi on trebao obuhvaćati napore koji se koriste u cijelom lancu vrijednosti i diljem poduzetničkog ekosustava, uključujući napore industrijskih proizvođača da smanje ekološki otisak svojih proizvoda, proizvodnih procesa, poslovne prakse i usluga; podsjeća na preporuke Europske platforme za učinkovitu upotrebu resursa, u kojima se naglašava da je za učinkovitu upotrebu resursa potreban dinamičan regulatorni okvir kojim se proizvođačima i potrošačima šalju odgovarajuće poruke u cilju poboljšanja uspješnosti proizvoda tijekom njihovog životnog ciklusa; poziva Komisiju da uspostavi sveobuhvatan politički okvir, uključujući konkretne ciljeve politika, bolje povezivanje i racionalizaciju postojećih političkih instrumenata kako bi se zajamčile mogućnosti za MSP-ove i njihovo sudjelovanje u zelenom i kružnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

2.

naglašava da bi zeleni rast trebalo šire sagledati i da bi on trebao obuhvaćati napore koji se koriste u cijelom lancu vrijednosti i diljem poduzetničkog ekosustava, uključujući napore industrijskih proizvođača da smanje ekološki otisak svojih proizvoda, proizvodnih procesa, poslovne prakse i usluga; podsjeća na preporuke Europske platforme za učinkovitu upotrebu resursa, u kojima se naglašava da je za učinkovitu upotrebu resursa potreban dinamičan regulatorni okvir kojim se proizvođačima i potrošačima šalju odgovarajuće poruke u cilju poboljšanja uspješnosti proizvoda tijekom njihovog životnog ciklusa; poziva Komisiju da uspostavi sveobuhvatan politički okvir, uključujući konkretne ciljeve politika, bolje povezivanje i racionalizaciju postojećih političkih instrumenata kako bi se zajamčile mogućnosti za MSP-ove i njihovo sudjelovanje u zelenom i kružnom gospodarstvu;

| 3. | naglašava činjenicu da će svjetsko gospodarstvo morati dostajati za stanovništvo čija brojka ne prestaje rasti (9 milijardi ljudi do 2050.) te da su naši prirodni resursi ograničeni i stoga bismo ih trebali upotrebljavati na održiv i vrlo učinkovit način; ističe nova inovativna, zelena i održiva rješenja za te izazove, kao što su novi proizvodi, proizvodni procesi, poslovne prakse i usluge, na primjer uključivanjem inovativnih digitalnih tehnologija, te novi pravni okvir kao podrška; |
| --- | --- |

3.

naglašava činjenicu da će svjetsko gospodarstvo morati dostajati za stanovništvo čija brojka ne prestaje rasti (9 milijardi ljudi do 2050.) te da su naši prirodni resursi ograničeni i stoga bismo ih trebali upotrebljavati na održiv i vrlo učinkovit način; ističe nova inovativna, zelena i održiva rješenja za te izazove, kao što su novi proizvodi, proizvodni procesi, poslovne prakse i usluge, na primjer uključivanjem inovativnih digitalnih tehnologija, te novi pravni okvir kao podrška;

| 4. | podsjeća Komisiju i države članice da su MSP-ovi diljem Europe vrlo heterogeni, u rasponu od vrlo tradicionalnih obiteljskih poduzeća do poduzeća koja brzo rastu, visoko tehnoloških poduzeća, mikropoduzeća, socijalnih i novoosnovanih (start-up) poduzeća te podsjeća da pristupi kojima im se pomaže moraju biti podjednako raznovrsni; |
| --- | --- |

4.

podsjeća Komisiju i države članice da su MSP-ovi diljem Europe vrlo heterogeni, u rasponu od vrlo tradicionalnih obiteljskih poduzeća do poduzeća koja brzo rastu, visoko tehnoloških poduzeća, mikropoduzeća, socijalnih i novoosnovanih (start-up) poduzeća te podsjeća da pristupi kojima im se pomaže moraju biti podjednako raznovrsni;

| 5. | vjeruje da EU mora drastično promijeniti svoju poduzetničku kulturu da bi doprinio gospodarskom rastu i to većom brojkom ljudi koji osnivaju vlastita poduzeća i istražuju dodatne poslovne prilike, posebno na području zelenog rasta, te prihvaćanjem stečaja i preuzimanja rizika; naglašava činjenicu da je važno da to bude središnje pitanje prilikom izrade politika; poziva države članice da se u svojim zakonodavnim okvirima pobrinu za mekši pad nakon poslovnog stečaja kako bi ljudima omogućilo osnivanje novog poduzeća nedugo nakon stečaja prethodnog pothvata, posebno u novim i inovativnim sektorima; poziva Komisiju da ublaži strah od stečaja kampanjama za podizanje osviještenosti i obrazovanjem; |
| --- | --- |

5.

vjeruje da EU mora drastično promijeniti svoju poduzetničku kulturu da bi doprinio gospodarskom rastu i to većom brojkom ljudi koji osnivaju vlastita poduzeća i istražuju dodatne poslovne prilike, posebno na području zelenog rasta, te prihvaćanjem stečaja i preuzimanja rizika; naglašava činjenicu da je važno da to bude središnje pitanje prilikom izrade politika; poziva države članice da se u svojim zakonodavnim okvirima pobrinu za mekši pad nakon poslovnog stečaja kako bi ljudima omogućilo osnivanje novog poduzeća nedugo nakon stečaja prethodnog pothvata, posebno u novim i inovativnim sektorima; poziva Komisiju da ublaži strah od stečaja kampanjama za podizanje osviještenosti i obrazovanjem;

| 6. | ističe dodanu vrijednost proračuna EU-a u pomaganju MSP-ovima, mikropoduzećima, socijalnim poduzećima i zadrugama da ostvare pristup financiranju i međunarodnim tržištima, posebno preko programa COSME i u okviru Obzora 2020. te europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF); naglašava da nacionalni regulatori trebaju jasno i u cijeloj Uniji na jednak način tumačiti propise te da su potrebna pravila o otvorenoj javnoj nabavi; |
| --- | --- |

6.

ističe dodanu vrijednost proračuna EU-a u pomaganju MSP-ovima, mikropoduzećima, socijalnim poduzećima i zadrugama da ostvare pristup financiranju i međunarodnim tržištima, posebno preko programa COSME i u okviru Obzora 2020. te europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF); naglašava da nacionalni regulatori trebaju jasno i u cijeloj Uniji na jednak način tumačiti propise te da su potrebna pravila o otvorenoj javnoj nabavi;

| 7. | napominje da brojni europski MSP-ovi danas konkuriraju na međunarodnoj razini za rješenja koja obuhvaćaju i proizvode i takozvane „zelene usluge”, kao što građevinarstvo, instalacije, popravci i upravljanje; napominje da su te usluge ključne za razvoj, prodaju i izvoz zelenih proizvoda; poziva Komisiju da uključi zelene usluge u tekuće pregovore o Sporazumu o ekološkim dobrima te u bilateralne trgovinske sporazume kao što je TTIP kako bi se smanjile prepreke za europske MSP-ove i pružatelje usluga koji žele poslovati na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

7.

napominje da brojni europski MSP-ovi danas konkuriraju na međunarodnoj razini za rješenja koja obuhvaćaju i proizvode i takozvane „zelene usluge”, kao što građevinarstvo, instalacije, popravci i upravljanje; napominje da su te usluge ključne za razvoj, prodaju i izvoz zelenih proizvoda; poziva Komisiju da uključi zelene usluge u tekuće pregovore o Sporazumu o ekološkim dobrima te u bilateralne trgovinske sporazume kao što je TTIP kako bi se smanjile prepreke za europske MSP-ove i pružatelje usluga koji žele poslovati na međunarodnoj razini;

| 8. | ističe da su dobro upravljanje, nezavisno pravosuđe, transparentnost i vladavina prava u cijeloj Europskoj uniji važni za stvaranje povoljne poslovne klime i tržišta s ravnopravnim uvjetima za SMP-ove; |
| --- | --- |

8.

ističe da su dobro upravljanje, nezavisno pravosuđe, transparentnost i vladavina prava u cijeloj Europskoj uniji važni za stvaranje povoljne poslovne klime i tržišta s ravnopravnim uvjetima za SMP-ove;

Financiranje zelenih inicijativa

| 9. | ističe da se u trenutnim okolnostima, u kojima je nedostatan pristup odgovarajućim izvorima rizičnog kapitala, posebno u ranim fazama, i dalje jedno od najvećih ograničenja za osnivanje i razvoj poduzeća usmjerenih na rast, akcijskim planom Komisije o poboljšanju pristupa malih i srednjih poduzeća financiranju puno pozornosti želi posvetiti poduzetničkom kapitalu kao mogućem načinu financiranja rasta; ističe međutim da je taj oblik financiranja prikladan samo za mali broj MSP-ova i da bankovni zajmovi i dalje predstavljaju važan izvor financiranja te da bi alternative trebao razviti privatni sektor; napominje s tim u vezi važnost promicanja alternativnih oblika kreditiranja MSP-ova, kao što su kreditne unije; ističe potencijalne mogućnosti financiranja koje je potrebno istražiti kroz Europski fond za strateška ulaganja; |
| --- | --- |

9.

ističe da se u trenutnim okolnostima, u kojima je nedostatan pristup odgovarajućim izvorima rizičnog kapitala, posebno u ranim fazama, i dalje jedno od najvećih ograničenja za osnivanje i razvoj poduzeća usmjerenih na rast, akcijskim planom Komisije o poboljšanju pristupa malih i srednjih poduzeća financiranju puno pozornosti želi posvetiti poduzetničkom kapitalu kao mogućem načinu financiranja rasta; ističe međutim da je taj oblik financiranja prikladan samo za mali broj MSP-ova i da bankovni zajmovi i dalje predstavljaju važan izvor financiranja te da bi alternative trebao razviti privatni sektor; napominje s tim u vezi važnost promicanja alternativnih oblika kreditiranja MSP-ova, kao što su kreditne unije; ističe potencijalne mogućnosti financiranja koje je potrebno istražiti kroz Europski fond za strateška ulaganja;

| 10. | poziva države članice da potiču strane ulagače tako da uklone jezične prepreke; napominje da je prihvaćanje prijava i pružanje podataka na engleskom, uz službeni jezik (službene jezike) pojedine države članice, korak u pravom smjeru; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice da potiču strane ulagače tako da uklone jezične prepreke; napominje da je prihvaćanje prijava i pružanje podataka na engleskom, uz službeni jezik (službene jezike) pojedine države članice, korak u pravom smjeru;

| 11. | naglašava da ne postoji jedan model financiranja koji bi svima odgovarao i poziva Komisiju da interese MSP-ova uzme u obzir u svim postojećim i mogućim budućim programima, instrumentima i inicijativama, posebno za nove poslovne modele u zelenom gospodarstvu, od vlasničkih (kao što su poslovni anđeli, grupno financiranje (eng. crowdfunding) i multilateralne trgovinske platforme), kvazivlasničkih (kao što je mezaninsko financiranje) i dužničkih instrumenata (kao što su obveznice malih poduzeća, jamstveni instrumenti i platforme) do partnerstava između banaka i drugih subjekata koji se bave financiranjem MSP-ova (stručnjaci za računovodstvo, poslovna udruženja i udruženja MSP-ova ili gospodarske komore) radi podrške poduzećima u fazi osnivanja, rasta i prijenosa uzimajući u obzir njihovu veličinu, promet i financijske potrebe; poziva države članice te lokalne i regionalne vlasti da zajamče dostatne poticaje i pruže fiskalne poticaje za te modele financiranja; naglašava važnost revizije postojećih instrumenata za potporu MSP-ova kako bi se obuhvatile dodatne mogućnosti za zeleni rast; |
| --- | --- |

11.

naglašava da ne postoji jedan model financiranja koji bi svima odgovarao i poziva Komisiju da interese MSP-ova uzme u obzir u svim postojećim i mogućim budućim programima, instrumentima i inicijativama, posebno za nove poslovne modele u zelenom gospodarstvu, od vlasničkih (kao što su poslovni anđeli, grupno financiranje (eng. crowdfunding) i multilateralne trgovinske platforme), kvazivlasničkih (kao što je mezaninsko financiranje) i dužničkih instrumenata (kao što su obveznice malih poduzeća, jamstveni instrumenti i platforme) do partnerstava između banaka i drugih subjekata koji se bave financiranjem MSP-ova (stručnjaci za računovodstvo, poslovna udruženja i udruženja MSP-ova ili gospodarske komore) radi podrške poduzećima u fazi osnivanja, rasta i prijenosa uzimajući u obzir njihovu veličinu, promet i financijske potrebe; poziva države članice te lokalne i regionalne vlasti da zajamče dostatne poticaje i pruže fiskalne poticaje za te modele financiranja; naglašava važnost revizije postojećih instrumenata za potporu MSP-ova kako bi se obuhvatile dodatne mogućnosti za zeleni rast;

| 12. | naglašava potrebu za usklađenošću financijskih instrumenata u proračunu EU-a i njihovim međusobnim nadopunjavanjem, posebno u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF), Programa EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) i programa LIFE; |
| --- | --- |

12.

naglašava potrebu za usklađenošću financijskih instrumenata u proračunu EU-a i njihovim međusobnim nadopunjavanjem, posebno u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF), Programa EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) i programa LIFE;

| 13. | poziva Komisiju i države članice da prate rezultate koje postižu MSP-ovi koji su ostvarili pristup financiranju za zelene inovacije kako bi se izmjerila učinkovitost takvog financiranja; potiče Komisiju da što prije provede promjene potrebne da bi financiranje bilo učinkovitije ako rezultati ne budu zadovoljavajući; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju i države članice da prate rezultate koje postižu MSP-ovi koji su ostvarili pristup financiranju za zelene inovacije kako bi se izmjerila učinkovitost takvog financiranja; potiče Komisiju da što prije provede promjene potrebne da bi financiranje bilo učinkovitije ako rezultati ne budu zadovoljavajući;

| 14. | napominje da je zbog vrlo tehničke prirode brojnih zelenih investicijskih planova ključno naglasiti važnost standardiziranih modela rizičnosti i povrata te važnost razvoja novih modela za nove izazove i sektore; |
| --- | --- |

14.

napominje da je zbog vrlo tehničke prirode brojnih zelenih investicijskih planova ključno naglasiti važnost standardiziranih modela rizičnosti i povrata te važnost razvoja novih modela za nove izazove i sektore;

| 15. | podsjeća da se od MSP-ova može očekivati važna uloga u kružnom gospodarstvu jer će pružati održive usluge koje zahtijevaju velik broj radne snage, kao što su popravci, preuređenje i recikliranje;; napominje da Komisija, Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), Međunarodni monetarni fond (IMF), Međunarodna organizacija rada (ILO), Parlament i Euroskupina općenito podupiru načelo preusmjeravanja poreza s rada na upotrebu prirodnih resursa i potrošnju; zahtijeva od Komisije da procjeni utjecaj preusmjeravanja poreza s rada na upotrebu prirodnih resursa; |
| --- | --- |

15.

podsjeća da se od MSP-ova može očekivati važna uloga u kružnom gospodarstvu jer će pružati održive usluge koje zahtijevaju velik broj radne snage, kao što su popravci, preuređenje i recikliranje;; napominje da Komisija, Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), Međunarodni monetarni fond (IMF), Međunarodna organizacija rada (ILO), Parlament i Euroskupina općenito podupiru načelo preusmjeravanja poreza s rada na upotrebu prirodnih resursa i potrošnju; zahtijeva od Komisije da procjeni utjecaj preusmjeravanja poreza s rada na upotrebu prirodnih resursa;

| 16. | naglašava da bi poduzetnici, MSP-ovi, poslovna udruženja i organizacije za potporu trebali biti bolje upoznati s mogućnostima financiranja za uspješnije tehnologije ili ugovaranje usluga kao što je savjetovanje, podučavanje i izobrazba o ekološkom dizajnu, upravljanju resursima i zelenom poduzetništvu te o dostupnosti zelenih tehnologija, proizvoda i usluga koje mogu koristiti njihovom poslovanju; poziva države članice da na tim područjima pojačaju pružanje usluga MSP-ovima te također ističe potrebu za jednostavnim i dostupnim izvorima informacija i bazama podataka za te proizvode i usluge; podsjeća Komisiju i države članice da bi se te informacije trebale širiti na način koji najviše odgovara logici i načinima rada MSP-ova; |
| --- | --- |

16.

naglašava da bi poduzetnici, MSP-ovi, poslovna udruženja i organizacije za potporu trebali biti bolje upoznati s mogućnostima financiranja za uspješnije tehnologije ili ugovaranje usluga kao što je savjetovanje, podučavanje i izobrazba o ekološkom dizajnu, upravljanju resursima i zelenom poduzetništvu te o dostupnosti zelenih tehnologija, proizvoda i usluga koje mogu koristiti njihovom poslovanju; poziva države članice da na tim područjima pojačaju pružanje usluga MSP-ovima te također ističe potrebu za jednostavnim i dostupnim izvorima informacija i bazama podataka za te proizvode i usluge; podsjeća Komisiju i države članice da bi se te informacije trebale širiti na način koji najviše odgovara logici i načinima rada MSP-ova;

| 17. | primjećuje da se programima EU-a ne doprinosi u znatnoj mjeri ekološkim inovacijama i kružnom gospodarstvu te napominje da Komisija stoga treba bolje usmjeriti sredstva iz programa COSME i Obzor 2020. u razvoj ekološki inovativnih rješenja MSP-ova i za MSP-ove te poduprijeti financiranje poboljšanja dizajna proizvoda i uspješnosti procesa, nadovezujući se na uspješna iskustva iz prethodnog VFO-a; posebno smatra da je potrebno u potpunosti provesti instrument za MSP-ove u okviru Obzora 2020.; |
| --- | --- |

17.

primjećuje da se programima EU-a ne doprinosi u znatnoj mjeri ekološkim inovacijama i kružnom gospodarstvu te napominje da Komisija stoga treba bolje usmjeriti sredstva iz programa COSME i Obzor 2020. u razvoj ekološki inovativnih rješenja MSP-ova i za MSP-ove te poduprijeti financiranje poboljšanja dizajna proizvoda i uspješnosti procesa, nadovezujući se na uspješna iskustva iz prethodnog VFO-a; posebno smatra da je potrebno u potpunosti provesti instrument za MSP-ove u okviru Obzora 2020.;

| 18. | poziva Komisiju i EIB da se pobrinu da u fazi provedbe Plana ulaganja za Europu mala i srednja poduzeća, posebno zelena i inovativna poduzeća, budu glavni korisnici potpora koje se pružaju u skladu s tim prijedlogom; uvjeren je da je za ostvarenje tog cilja nužno razviti jasne kriterije, uključujući europsku dodanu vrijednost, te da je potrebno poboljšati pružanje savjetodavnih usluga MSP-ovima o učinkovitoj upotrebi resursa i ekoinovacijama; poziva EIB i Komisiju da zajamče dostatnu korist za sve kategorije koje su popisane u preporuci Komisije u vezi s definicijom mikro, malih i srednjih poduzeća (C(2003)1422); ističe važnost programa Obzor 2020. i COSME za potporu MSP-ovima te potrebu za cjelovitom provedbom instrumenta za MSP-ove u okviru Obzora 2020.; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju i EIB da se pobrinu da u fazi provedbe Plana ulaganja za Europu mala i srednja poduzeća, posebno zelena i inovativna poduzeća, budu glavni korisnici potpora koje se pružaju u skladu s tim prijedlogom; uvjeren je da je za ostvarenje tog cilja nužno razviti jasne kriterije, uključujući europsku dodanu vrijednost, te da je potrebno poboljšati pružanje savjetodavnih usluga MSP-ovima o učinkovitoj upotrebi resursa i ekoinovacijama; poziva EIB i Komisiju da zajamče dostatnu korist za sve kategorije koje su popisane u preporuci Komisije u vezi s definicijom mikro, malih i srednjih poduzeća (C(2003)1422); ističe važnost programa Obzor 2020. i COSME za potporu MSP-ovima te potrebu za cjelovitom provedbom instrumenta za MSP-ove u okviru Obzora 2020.;

| 19. | smatra da je za jamčenje komplementarnosti financijskih programa namijenjenih malim i srednjim poduzećima ključno uskladiti mjere poduzete u okviru kohezijske politike i drugih programa, kao što je program Obzor 2020., i to na nacionalnoj i regionalnoj razini; ističe važnost donošenja zakona kojima se malim i srednjim poduzećima omogućava da zadrže konkurentnost; |
| --- | --- |

19.

smatra da je za jamčenje komplementarnosti financijskih programa namijenjenih malim i srednjim poduzećima ključno uskladiti mjere poduzete u okviru kohezijske politike i drugih programa, kao što je program Obzor 2020., i to na nacionalnoj i regionalnoj razini; ističe važnost donošenja zakona kojima se malim i srednjim poduzećima omogućava da zadrže konkurentnost;

| 20. | poziva Komisiju i države članice da brzo pronađu trajno rješenje za golem zaostatak u plaćanjima u vezi s regionalnom politikom i u pogledu upravljanja pomoći iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za prethodno razdoblje financiranja kako bi se zajamčilo da mala i srednja poduzeća, kao projektni partneri, uslijed odgoda u plaćanjima ne budu odvraćena od sudjelovanja u programima i projektima potpore; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju i države članice da brzo pronađu trajno rješenje za golem zaostatak u plaćanjima u vezi s regionalnom politikom i u pogledu upravljanja pomoći iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za prethodno razdoblje financiranja kako bi se zajamčilo da mala i srednja poduzeća, kao projektni partneri, uslijed odgoda u plaćanjima ne budu odvraćena od sudjelovanja u programima i projektima potpore;

Upravljanje znanjem

| 21. | naglašava važnost aktivnog rada na suradnji među sektorima, lancima vrijednosti i zemljopisnim područjima, koja pruža mogućnost za poticanje inovacija i novih mogućnosti za rast međusobnim oplemenjivanjem ideja i inovativnih koncepata; pozdravlja mjeru iz programa Obzor 2020. pod nazivom „Projekti uz potporu klastera za nove industrijske lance vrijednosti” u cilju boljeg poticanja inovativnog potencijala MSP-ova, uključujući ponudu ekoinovativnih rješenja i rješenja u kojima se učinkovito upotrebljavaju resursi; |
| --- | --- |

21.

naglašava važnost aktivnog rada na suradnji među sektorima, lancima vrijednosti i zemljopisnim područjima, koja pruža mogućnost za poticanje inovacija i novih mogućnosti za rast međusobnim oplemenjivanjem ideja i inovativnih koncepata; pozdravlja mjeru iz programa Obzor 2020. pod nazivom „Projekti uz potporu klastera za nove industrijske lance vrijednosti” u cilju boljeg poticanja inovativnog potencijala MSP-ova, uključujući ponudu ekoinovativnih rješenja i rješenja u kojima se učinkovito upotrebljavaju resursi;

| 22. | pozdravlja osnivanje Europskog centra izvrsnosti za učinkovitu upotrebu resursa, koji pruža savjete i pomaže MSP-ovima koji žele poboljšati svoju uspješnost na području učinkovite upotrebe resursa; naglašava da taj centar treba predstavljati snažnu mrežu partnera diljem regija Europske unije i koristiti iskušana iskustva država članica; smatra da bi MSP-ove trebao usmjeravati prema europskim, nacionalnim i regionalnim programima na tom području djelovanja i pružati pristup stručnosti, mrežama i infrastrukturi; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja osnivanje Europskog centra izvrsnosti za učinkovitu upotrebu resursa, koji pruža savjete i pomaže MSP-ovima koji žele poboljšati svoju uspješnost na području učinkovite upotrebe resursa; naglašava da taj centar treba predstavljati snažnu mrežu partnera diljem regija Europske unije i koristiti iskušana iskustva država članica; smatra da bi MSP-ove trebao usmjeravati prema europskim, nacionalnim i regionalnim programima na tom području djelovanja i pružati pristup stručnosti, mrežama i infrastrukturi;

| 23. | naglašava važnost prijenosa znanja i razmjenu znanja među više dionika, uključujući prekograničnu razmjenu preko neformalnih mreža, posebno za MSP-ove i mikropoduzeća, u cilju podizanja svijesti o postojećim i novim inovativnim tehnikama, najboljoj praksi, načinima pronalaženja odgovarajućeg financiranja, mogućim programima vladinih potpora i relevantnim zakonodavnim okvirima koji ne predstavljaju prekomjeran administrativan teret te podsjeća da su postojeće nacionalne kontaktne točke za programe financiranja EU-a i Europska poduzetnička mreža (EPM) u potpunosti uključeni u potporu MSP-ovima i proaktivno pružaju informacije, vodstvo i podršku MSP-ovima u pronalasku financijskih opcija na europskoj, nacionalnoj ili regionalnoj razini; podržava organiziranje europske kampanje za učinkovitu upotrebu resursa u cilju informiranja MSP-ova o prednostima i mogućnostima koje pruža učinkovita upotreba resursa te kako ostvariti industrijske sinergije u recikliranju; poziva Komisiju i Europsku poduzetničku mrežu da na području učinkovite upotrebe resursa surađuju s industrijskim udruženjima, sindikatima, MSP-ovima, NVO-ima, akademskom zajednicom i regionalnim inicijativama; pozdravlja u tom kontekstu usredotočenost Komisije na simbioze i klastere te potiče Komisiju da pripremi konkretne inicijative za jednostavniju međusektorsku suradnju i upravljanje resursima; |
| --- | --- |

23.

naglašava važnost prijenosa znanja i razmjenu znanja među više dionika, uključujući prekograničnu razmjenu preko neformalnih mreža, posebno za MSP-ove i mikropoduzeća, u cilju podizanja svijesti o postojećim i novim inovativnim tehnikama, najboljoj praksi, načinima pronalaženja odgovarajućeg financiranja, mogućim programima vladinih potpora i relevantnim zakonodavnim okvirima koji ne predstavljaju prekomjeran administrativan teret te podsjeća da su postojeće nacionalne kontaktne točke za programe financiranja EU-a i Europska poduzetnička mreža (EPM) u potpunosti uključeni u potporu MSP-ovima i proaktivno pružaju informacije, vodstvo i podršku MSP-ovima u pronalasku financijskih opcija na europskoj, nacionalnoj ili regionalnoj razini; podržava organiziranje europske kampanje za učinkovitu upotrebu resursa u cilju informiranja MSP-ova o prednostima i mogućnostima koje pruža učinkovita upotreba resursa te kako ostvariti industrijske sinergije u recikliranju; poziva Komisiju i Europsku poduzetničku mrežu da na području učinkovite upotrebe resursa surađuju s industrijskim udruženjima, sindikatima, MSP-ovima, NVO-ima, akademskom zajednicom i regionalnim inicijativama; pozdravlja u tom kontekstu usredotočenost Komisije na simbioze i klastere te potiče Komisiju da pripremi konkretne inicijative za jednostavniju međusektorsku suradnju i upravljanje resursima;

| 24. | potiče sektorska udruženja da preuzmu istaknutiju ulogu u pružanju odgovarajućih informacija i savjeta o zelenim tehnologijama, mogućnostima financiranja i relevantnim postupcima; poziva Komisiju i države članice da uskoče tamo gdje potpora nedostaje te da u suradnji sa sektorskim udruženjima i poduzećima dodatno istraže koje su mogućnosti na raspolaganju i da ubrzaju održiva rješenja te da ulažu u ekološki prihvatljive tehnologije, učinkovitu upotrebu resursa i gospodarstvo koje reciklira; napominje da je sve veći nesklad između potreba MSP-ova i vještina zaposlenika; napominje da 26 % poslodavaca u Europi ima problema u pronalasku zaposlenika koji imaju odgovarajuće vještine; |
| --- | --- |

24.

potiče sektorska udruženja da preuzmu istaknutiju ulogu u pružanju odgovarajućih informacija i savjeta o zelenim tehnologijama, mogućnostima financiranja i relevantnim postupcima; poziva Komisiju i države članice da uskoče tamo gdje potpora nedostaje te da u suradnji sa sektorskim udruženjima i poduzećima dodatno istraže koje su mogućnosti na raspolaganju i da ubrzaju održiva rješenja te da ulažu u ekološki prihvatljive tehnologije, učinkovitu upotrebu resursa i gospodarstvo koje reciklira; napominje da je sve veći nesklad između potreba MSP-ova i vještina zaposlenika; napominje da 26 % poslodavaca u Europi ima problema u pronalasku zaposlenika koji imaju odgovarajuće vještine;

Istraživanje, razvoj, inovacije i vještine

| 25. | naglašava da je potrebno postići veću učinkovitost u razvijanju osnovnog istraživanja i razvoja, u potpunosti uključiti MSP-ove u taj postupak i aktivno podupirati daljnje pretvaranje osnovnih ishoda istraživanja i razvoja u nove tehnološke pomake; naglašava važnost reindustrijalizacije Europe s obzirom na važnost koju proizvodna industrija ima za istraživanje, razvoj i inovacije, a time i za buduću konkurentsku prednost EU-a; vjeruje da je uz rješenja koja su usmjerena na tehnologiju dostatnu pažnju potrebno posvetiti i netehnološkim, organizacijskim i sistemskim inovacijama te inovacijama u javnom sektoru; |
| --- | --- |

25.

naglašava da je potrebno postići veću učinkovitost u razvijanju osnovnog istraživanja i razvoja, u potpunosti uključiti MSP-ove u taj postupak i aktivno podupirati daljnje pretvaranje osnovnih ishoda istraživanja i razvoja u nove tehnološke pomake; naglašava važnost reindustrijalizacije Europe s obzirom na važnost koju proizvodna industrija ima za istraživanje, razvoj i inovacije, a time i za buduću konkurentsku prednost EU-a; vjeruje da je uz rješenja koja su usmjerena na tehnologiju dostatnu pažnju potrebno posvetiti i netehnološkim, organizacijskim i sistemskim inovacijama te inovacijama u javnom sektoru;

| 26. | naglašava da je važno da europska poduzeća komercijaliziraju i valoriziraju rezultate istraživanja i razvoja; poziva Komisiju i države članice da pruže stabilniji regulatorni okvir i odgovarajuće financijske programe kako bi se omogućila gospodarska inicijativa i poduzetništvo te kako bi se ograničilo vrijeme stavljana novih proizvoda, usluga i poslovnih praski na tržište, posebice u zelenom gospodarstvu; |
| --- | --- |

26.

naglašava da je važno da europska poduzeća komercijaliziraju i valoriziraju rezultate istraživanja i razvoja; poziva Komisiju i države članice da pruže stabilniji regulatorni okvir i odgovarajuće financijske programe kako bi se omogućila gospodarska inicijativa i poduzetništvo te kako bi se ograničilo vrijeme stavljana novih proizvoda, usluga i poslovnih praski na tržište, posebice u zelenom gospodarstvu;

| 27. | ističe potencijal nove europske svemirske infrastrukture u pogledu inovacija i zelenog rasta; poziva Komisiju da među MSP-ovima promiče upotrebu podataka dobivenih iz te infrastrukture u poslovnim rasadnicima i inkubatorima; poziva Komisiju da uspostavi sustav za MSP-ove s pomoću kojega bi imali izravan pristup podacima iz tih infrastruktura u fazama istraživanja, razvoja i komercijalizacije; |
| --- | --- |

27.

ističe potencijal nove europske svemirske infrastrukture u pogledu inovacija i zelenog rasta; poziva Komisiju da među MSP-ovima promiče upotrebu podataka dobivenih iz te infrastrukture u poslovnim rasadnicima i inkubatorima; poziva Komisiju da uspostavi sustav za MSP-ove s pomoću kojega bi imali izravan pristup podacima iz tih infrastruktura u fazama istraživanja, razvoja i komercijalizacije;

| 28. | napominje da je prema Innobarometru iz svibnja 2014. samo 9 % svih poduzeća izjavilo da su od siječnja 2011. bili korisnici javne financijske potpore za svoje aktivnosti na području istraživanja, razvoja i inovacija; naglašava potrebu da se razviju postupci za razne oblike potpore koji su pristupačni korisnicima; |
| --- | --- |

28.

napominje da je prema Innobarometru iz svibnja 2014. samo 9 % svih poduzeća izjavilo da su od siječnja 2011. bili korisnici javne financijske potpore za svoje aktivnosti na području istraživanja, razvoja i inovacija; naglašava potrebu da se razviju postupci za razne oblike potpore koji su pristupačni korisnicima;

| 29. | napominje prednosti koje jedinstveni europski patent donosi MSP-ovima, posebno na području zelenih tehnologija; poziva sve države članice da se uključe u jedinstveni europski patentni sustav; poziva države članice da bez odgode ratificiraju Sporazum o jedinstvenom sudu za patente, što je potrebno za primjenu jedinstvenog europskog patenta; poziva Komisiju da predloži pojednostavljeni postupak u skladu s kojim bi MSP-ovi pokretali tužbu zbog povrede pred jedinstvenim sudom za patente; |
| --- | --- |

29.

napominje prednosti koje jedinstveni europski patent donosi MSP-ovima, posebno na području zelenih tehnologija; poziva sve države članice da se uključe u jedinstveni europski patentni sustav; poziva države članice da bez odgode ratificiraju Sporazum o jedinstvenom sudu za patente, što je potrebno za primjenu jedinstvenog europskog patenta; poziva Komisiju da predloži pojednostavljeni postupak u skladu s kojim bi MSP-ovi pokretali tužbu zbog povrede pred jedinstvenim sudom za patente;

| 30. | poziva na poboljšan politički okvir za kružno gospodarstvo, uključujući donošenje i provedbu pametnih propisa, standarda i kodeksa ponašanja kojima se žele internalizirati vanjski učinci, riješiti problem proizvoda koji zahtijevaju intenzivnu upotrebu resursa, stvoriti ravnopravni uvjeti, nagraditi predvodnike i ubrzati prijelaz na održivo gospodarstvo u kojem se resursi upotrebljavaju učinkovito; |
| --- | --- |

30.

poziva na poboljšan politički okvir za kružno gospodarstvo, uključujući donošenje i provedbu pametnih propisa, standarda i kodeksa ponašanja kojima se žele internalizirati vanjski učinci, riješiti problem proizvoda koji zahtijevaju intenzivnu upotrebu resursa, stvoriti ravnopravni uvjeti, nagraditi predvodnike i ubrzati prijelaz na održivo gospodarstvo u kojem se resursi upotrebljavaju učinkovito;

| 31. | poziva Komisiju da u paket o kružnom gospodarstvu uključi širenje instrumenta o ekološkom dizajnu kako bi se obuhvatila ideja učinkovite upotrebe resursa; smatra da bi se ekološkim dizajnom trebalo riješiti pitanje trajnosti proizvoda te mogućnosti popravljanja i recikliranja, uključujući standarde za zajamčeni minimalni vijek trajanja i rastavljanje; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da u paket o kružnom gospodarstvu uključi širenje instrumenta o ekološkom dizajnu kako bi se obuhvatila ideja učinkovite upotrebe resursa; smatra da bi se ekološkim dizajnom trebalo riješiti pitanje trajnosti proizvoda te mogućnosti popravljanja i recikliranja, uključujući standarde za zajamčeni minimalni vijek trajanja i rastavljanje;

| 32. | potiče širenje inovativnih programa potpore, poput vaučera za zelene inovacije, kojima se može promicati uvođenje održivih tehnologija te ekološki prihvatljivih rješenja i rješenja otpornih na klimatske promjene; kada je riječ o podnošenju zahtjeva za potporu, smatra da su potrebna jednostavna i jasna pravila koja ne bi smjela predstavljati administrativno opterećenje; nadalje, poziva Komisiju i države članice da iznađu inovativna rješenja za financiranje malih i srednjih poduzeća i da pruže u potpunosti dostupne instrumente financiranja; podsjeća da su održivi rast i kapacitet za inovacije europskih malih i srednjih poduzeća jedna od glavnih konkurentskih prednosti EU-a na globaliziranim tržištima; |
| --- | --- |

32.

potiče širenje inovativnih programa potpore, poput vaučera za zelene inovacije, kojima se može promicati uvođenje održivih tehnologija te ekološki prihvatljivih rješenja i rješenja otpornih na klimatske promjene; kada je riječ o podnošenju zahtjeva za potporu, smatra da su potrebna jednostavna i jasna pravila koja ne bi smjela predstavljati administrativno opterećenje; nadalje, poziva Komisiju i države članice da iznađu inovativna rješenja za financiranje malih i srednjih poduzeća i da pruže u potpunosti dostupne instrumente financiranja; podsjeća da su održivi rast i kapacitet za inovacije europskih malih i srednjih poduzeća jedna od glavnih konkurentskih prednosti EU-a na globaliziranim tržištima;

(De)regulacija kao pokretač rasta

| 33. | poziva države članice da izbjegavaju stvaranje prepreka unutarnjem tržištu prekomjernom regulacijom, da revidiraju svoje postojeće propise, uklone sve suvišne ili neučinkovite propise koji sadržavaju tržišne prepreke te da se pobrinu za dosljedno prenošenje propisa u nacionalno zakonodavstvo; poziva Komisiju da se pobrine da se u svim procjenama učinka u potpunosti primjenjuje test utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća; poziva Komisiju da pojača svoje napore u rješavanju prekomjerne regulacije pojedinačno s državama članicama; naglašava da nacionalni regulatori trebaju jasno i u cijeloj Uniji na jednak način tumačiti propise i ističe potrebu za pravilima o otvorenoj javnoj nabavi, uključujući zelenu nabavu i e-nabavu, što je trenutno znatna prepreka MSP-ovima koji žele stupiti na međunarodno tržište, ali istovremeno i sjajna prilika da se države članice brzo prilagode, među ostalim kada je riječ o proizvodima i rješenjima koji su učinkoviti u pogledu resursa i energije; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice da izbjegavaju stvaranje prepreka unutarnjem tržištu prekomjernom regulacijom, da revidiraju svoje postojeće propise, uklone sve suvišne ili neučinkovite propise koji sadržavaju tržišne prepreke te da se pobrinu za dosljedno prenošenje propisa u nacionalno zakonodavstvo; poziva Komisiju da se pobrine da se u svim procjenama učinka u potpunosti primjenjuje test utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća; poziva Komisiju da pojača svoje napore u rješavanju prekomjerne regulacije pojedinačno s državama članicama; naglašava da nacionalni regulatori trebaju jasno i u cijeloj Uniji na jednak način tumačiti propise i ističe potrebu za pravilima o otvorenoj javnoj nabavi, uključujući zelenu nabavu i e-nabavu, što je trenutno znatna prepreka MSP-ovima koji žele stupiti na međunarodno tržište, ali istovremeno i sjajna prilika da se države članice brzo prilagode, među ostalim kada je riječ o proizvodima i rješenjima koji su učinkoviti u pogledu resursa i energije;

| 34. | pozdravlja odluku Komisije o povlačenju zastarjelih zakonodavnih prijedloga ili onih koji predstavljaju pretjerano opterećenje; očekuje od Komisije da podnese ambiciozniji prijedlog zakonodavstva o otpadu u skladu s najavom potpredsjednika Timmermansa na plenarnoj sjednici Parlamenta u prosincu 2014.; poziva Komisiju da se suzdrži od zakonodavnih prijedloga koji bi doveli do nepotrebnih administrativnih opterećenja za poduzeća i MSP-ove te da neprestano revidira postojeće zakonodavstvo u cilju smanjenja trenutnog administrativnog opterećenja, poboljšanja kvalitete i učinkovitosti zakonodavstva i njegova prilagođavanja novim poslovnim modelima; naglašava međutim da su za postizanje ekoloških ciljeva EU-a potrebne ambiciozne mjere, primjerena i pravovremena provedba postojećeg zakonodavstva te uključenost dionika iz relevantnih industrija i MSP-ova od samog početka, također i u fazi procjene učinka; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja odluku Komisije o povlačenju zastarjelih zakonodavnih prijedloga ili onih koji predstavljaju pretjerano opterećenje; očekuje od Komisije da podnese ambiciozniji prijedlog zakonodavstva o otpadu u skladu s najavom potpredsjednika Timmermansa na plenarnoj sjednici Parlamenta u prosincu 2014.; poziva Komisiju da se suzdrži od zakonodavnih prijedloga koji bi doveli do nepotrebnih administrativnih opterećenja za poduzeća i MSP-ove te da neprestano revidira postojeće zakonodavstvo u cilju smanjenja trenutnog administrativnog opterećenja, poboljšanja kvalitete i učinkovitosti zakonodavstva i njegova prilagođavanja novim poslovnim modelima; naglašava međutim da su za postizanje ekoloških ciljeva EU-a potrebne ambiciozne mjere, primjerena i pravovremena provedba postojećeg zakonodavstva te uključenost dionika iz relevantnih industrija i MSP-ova od samog početka, također i u fazi procjene učinka;

| 35. | podsjeća koliko je važno zakonodavstvo koje je tehnološki neutralno i prilagođeno inovacijama čime se dopušta testiranje i procjena različitih novih tehnologija na tržištu; pozdravlja razvoj programa provjere ekoloških tehnologija kao novog alata s pomoću kojega bi inovativne ekološke tehnologije lakše mogle doprijeti na tržište; poziva države članice da u svojim programima javnih potpora dostatno upotrebljavaju tržišne instrumente i da se suzdrže od upotrebe subvencija koje su štetne za okoliš i kojima se narušava tržište; podsjeća da bi se javne intervencije trebale upotrebljavati za rješavanje tržišnih nedostataka poput nenaplaćivanja eksternalija; poziva Komisiju da izradi zajedničke smjernice za nacionalne programe javnih potpora za projekte zelenih ulaganja radi stvaranja ujednačenog niza mjera; |
| --- | --- |

35.

podsjeća koliko je važno zakonodavstvo koje je tehnološki neutralno i prilagođeno inovacijama čime se dopušta testiranje i procjena različitih novih tehnologija na tržištu; pozdravlja razvoj programa provjere ekoloških tehnologija kao novog alata s pomoću kojega bi inovativne ekološke tehnologije lakše mogle doprijeti na tržište; poziva države članice da u svojim programima javnih potpora dostatno upotrebljavaju tržišne instrumente i da se suzdrže od upotrebe subvencija koje su štetne za okoliš i kojima se narušava tržište; podsjeća da bi se javne intervencije trebale upotrebljavati za rješavanje tržišnih nedostataka poput nenaplaćivanja eksternalija; poziva Komisiju da izradi zajedničke smjernice za nacionalne programe javnih potpora za projekte zelenih ulaganja radi stvaranja ujednačenog niza mjera;

| 36. | napominje da disruptivne industrije i tehnologije često ukazuju na nedostatke postojećeg zakonodavstva; naglašava da je potrebno stalno nadzirati i ažurirati postojeće zakonodavstvo i njegovu primjenu kako održive ili ekoinovativne tehnologije ili novi tehnološki pomaci ne bi nailazili na prepreke; |
| --- | --- |

36.

napominje da disruptivne industrije i tehnologije često ukazuju na nedostatke postojećeg zakonodavstva; naglašava da je potrebno stalno nadzirati i ažurirati postojeće zakonodavstvo i njegovu primjenu kako održive ili ekoinovativne tehnologije ili novi tehnološki pomaci ne bi nailazili na prepreke;

Razne mjere potpore

| 37. | vjeruje da bi razvoj poduzetničkih vještina i programe kojima se uči kako tržište, gospodarstvo i financijski sustavi funkcioniraju i međusobno djeluju, te ekološku osviještenost i utjecaj novih tehnologija na poticanje učinkovitih, inovativnih i zelenih mogućnosti trebalo uključiti u osnovno i srednje obrazovanje te promicati u izvanškolskim aktivnostima i cjeloživotnom učenju; smatra da je dobro pripremljen poslovni plan prvi korak prema uspješnijem pristupu financiranju i održivosti; poziva Komisiju i države članice da bez odgode u svoje obrazovne programe uključe podučavanje o poduzetništvu, financijama, gospodarstvu i okolišu; s time u vezi podupire program „Erasmus za mlade poduzetnike”, namijenjen promicanju poduzetničke kulture i razvoju jedinstvenog tržišta i konkurentnosti; |
| --- | --- |

37.

vjeruje da bi razvoj poduzetničkih vještina i programe kojima se uči kako tržište, gospodarstvo i financijski sustavi funkcioniraju i međusobno djeluju, te ekološku osviještenost i utjecaj novih tehnologija na poticanje učinkovitih, inovativnih i zelenih mogućnosti trebalo uključiti u osnovno i srednje obrazovanje te promicati u izvanškolskim aktivnostima i cjeloživotnom učenju; smatra da je dobro pripremljen poslovni plan prvi korak prema uspješnijem pristupu financiranju i održivosti; poziva Komisiju i države članice da bez odgode u svoje obrazovne programe uključe podučavanje o poduzetništvu, financijama, gospodarstvu i okolišu; s time u vezi podupire program „Erasmus za mlade poduzetnike”, namijenjen promicanju poduzetničke kulture i razvoju jedinstvenog tržišta i konkurentnosti;

| 38. | naglašava da bi mikropoduzećima i novoosnovanim (start-up) poduzećima također trebalo pružiti pomoć i smjernice za približavanje održivom zelenom rastu; poziva Komisiju da zajamči da će ta poduzeća biti dostatno obuhvaćena novim inicijativama koje se odnose na mogućnosti za zeleni rast MSP-ova; |
| --- | --- |

38.

naglašava da bi mikropoduzećima i novoosnovanim (start-up) poduzećima također trebalo pružiti pomoć i smjernice za približavanje održivom zelenom rastu; poziva Komisiju da zajamči da će ta poduzeća biti dostatno obuhvaćena novim inicijativama koje se odnose na mogućnosti za zeleni rast MSP-ova;

| 39. | napominje da se programom Erasmus+ studentima i mladima omogućuje razvijanje poduzetničkih vještina, među ostalim financiranjem stažiranja; podupire program „Erasmus za mlade poduzetnike”, namijenjen promicanju poduzetničke kulture i razvoju jedinstvenog tržišta i konkurentnosti; |
| --- | --- |

39.

napominje da se programom Erasmus+ studentima i mladima omogućuje razvijanje poduzetničkih vještina, među ostalim financiranjem stažiranja; podupire program „Erasmus za mlade poduzetnike”, namijenjen promicanju poduzetničke kulture i razvoju jedinstvenog tržišta i konkurentnosti;

| 40. | napominje važnost rješavanja neodrživih obrazaca potrošnje i promicanja promjene u ponašanju potrošača; naglašava da je potrebno na odgovarajući način obrazovati potrošače i podržavati poticaje za održivu potrošnju; poziva Komisiju i države članice da pojačaju mjere na strani potražnje, kao što je iskorištavanje javne nabave da bi se pojačala potražnja za proizvodima i rješenjima koji su učinkoviti u pogledu resursa i energije; naglašava vrijednost uključivanja podataka o upotrebi resursa na proizvode i ekooznake kako bi se ojačala uloga potrošača; |
| --- | --- |

40.

napominje važnost rješavanja neodrživih obrazaca potrošnje i promicanja promjene u ponašanju potrošača; naglašava da je potrebno na odgovarajući način obrazovati potrošače i podržavati poticaje za održivu potrošnju; poziva Komisiju i države članice da pojačaju mjere na strani potražnje, kao što je iskorištavanje javne nabave da bi se pojačala potražnja za proizvodima i rješenjima koji su učinkoviti u pogledu resursa i energije; naglašava vrijednost uključivanja podataka o upotrebi resursa na proizvode i ekooznake kako bi se ojačala uloga potrošača;

| 41. | naglašava važnost jednostavnijeg osnivanja novih (start-up) i supsidijarnih poduzeća kroz suradnju s tehnološkim i istraživačkim zavodima, sveučilištima i ustanovama za strukovno osposobljavanje; |
| --- | --- |

41.

naglašava važnost jednostavnijeg osnivanja novih (start-up) i supsidijarnih poduzeća kroz suradnju s tehnološkim i istraživačkim zavodima, sveučilištima i ustanovama za strukovno osposobljavanje;

| 42. | naglašava da je izvoz važan za otvaranje radnih mjesta i rast u Europi; poziva Komisiju da ubrza otvorene trgovinske sporazume s našim partnerima kako bi se europskim MSP-ovima olakšao pristup novim tržištima; |
| --- | --- |

42.

naglašava da je izvoz važan za otvaranje radnih mjesta i rast u Europi; poziva Komisiju da ubrza otvorene trgovinske sporazume s našim partnerima kako bi se europskim MSP-ovima olakšao pristup novim tržištima;

| 43. | smatra da se žensko poduzetništvo do sada podcjenjuje u pogledu mogućnosti za rast i konkurentnost EU-a i da bi ga trebalo poticati i jačati te da je potrebno ukloniti sve prepreke, posebice diskriminaciju u pogledu plaća, s kojima se žene suočavaju, uključujući u zelenom gospodarstvu, kako bi žene i muškarci mogli ostvariti jednake prednosti; smatra da bi redovito prikupljanje usklađenih statističkih podataka, uključujući utjecaj zakonodavstva po spolu i podatke o radu po spolu, olakšalo donošenje politika i nadzor na temelju podataka te popunile praznine u znanju kada je riječ o zelenim temama; |
| --- | --- |

43.

smatra da se žensko poduzetništvo do sada podcjenjuje u pogledu mogućnosti za rast i konkurentnost EU-a i da bi ga trebalo poticati i jačati te da je potrebno ukloniti sve prepreke, posebice diskriminaciju u pogledu plaća, s kojima se žene suočavaju, uključujući u zelenom gospodarstvu, kako bi žene i muškarci mogli ostvariti jednake prednosti; smatra da bi redovito prikupljanje usklađenih statističkih podataka, uključujući utjecaj zakonodavstva po spolu i podatke o radu po spolu, olakšalo donošenje politika i nadzor na temelju podataka te popunile praznine u znanju kada je riječ o zelenim temama;

| 44. | poziva Komisiju da prouči i definira sektore europske industrije i zemljopisna područja u kojima su ispunjeni uvjeti za stvaranje novih klastera i čvorišta (hubs) te da podrži njihov razvoj; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da prouči i definira sektore europske industrije i zemljopisna područja u kojima su ispunjeni uvjeti za stvaranje novih klastera i čvorišta (hubs) te da podrži njihov razvoj;

| 45. | poziva Komisiju i države članice da obrate posebnu pozornost i odgovore na mogućnosti i izazove specifične za ruralna područja kada je riječ o MSP-ovima, zelenom rastu i ekološkim inovacijama u tim područjima; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju i države članice da obrate posebnu pozornost i odgovore na mogućnosti i izazove specifične za ruralna područja kada je riječ o MSP-ovima, zelenom rastu i ekološkim inovacijama u tim područjima;

| 46. | poziva države članice (na razini nacionalnih, regionalnih i lokalnih tvoraca politike i upravljačkih tijela) da kontinuirano promiču održivi rast u okviru strategija pametne specijalizacije i u suradnji s ključnim dionicima, čime se pogoduje osnivanju klastera, sinergija i mreža koje se temelje na aktivnostima u okviru zelenog gospodarstva; poziva Komisiju da izvijesti Parlament o provedbi strategija pametne specijalizacije na nacionalnoj i/ili regionalnoj razini, po potrebi, te osobito u pogledu različitih obrazaca „daljnjih aktivnosti” koji se primjenjuju na razini EU-a i država članica; poziva Komisiju i države članice da dostave informacije o praktičnim mjerama koje su poduzete kako bi se razvile kompetencije ekološki inovativnih srednjih i malih poduzeća međusobnim povezivanjem regionalnih inovacijskih središta i ključnih mreža potpore; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice (na razini nacionalnih, regionalnih i lokalnih tvoraca politike i upravljačkih tijela) da kontinuirano promiču održivi rast u okviru strategija pametne specijalizacije i u suradnji s ključnim dionicima, čime se pogoduje osnivanju klastera, sinergija i mreža koje se temelje na aktivnostima u okviru zelenog gospodarstva; poziva Komisiju da izvijesti Parlament o provedbi strategija pametne specijalizacije na nacionalnoj i/ili regionalnoj razini, po potrebi, te osobito u pogledu različitih obrazaca „daljnjih aktivnosti” koji se primjenjuju na razini EU-a i država članica; poziva Komisiju i države članice da dostave informacije o praktičnim mjerama koje su poduzete kako bi se razvile kompetencije ekološki inovativnih srednjih i malih poduzeća međusobnim povezivanjem regionalnih inovacijskih središta i ključnih mreža potpore;

| 47. | poziva Komisiju da u okviru regionalne politike pripremi specifične programe koji će sadržavati sve elemente zelenog rasta relevantne za mala i srednja poduzeća; ističe potrebu za punim korištenjem poduzetničkog potencijala mladih u kontekstu zelenog rasta malih i srednjih poduzeća; poziva Komisiju da oblikuje mjere kojima bi se obrazovne institucije mogle povezati s europskim programima i mjere usmjerene na podupiranje zelenog gospodarstva; zahtijeva od Komisije i država članica da upotrijebe sva sredstva koja imaju na raspolaganju kako bi se pružili savjeti zaposlenima u malim i srednjim poduzećima i kako bi se među njima podigla razina svijesti te na taj način unaprijedila njihova znanja i vještine; poziva da se potpora za osposobljavanje usmjeri na mlade i na skupine u najnepovoljnijem položaju; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju da u okviru regionalne politike pripremi specifične programe koji će sadržavati sve elemente zelenog rasta relevantne za mala i srednja poduzeća; ističe potrebu za punim korištenjem poduzetničkog potencijala mladih u kontekstu zelenog rasta malih i srednjih poduzeća; poziva Komisiju da oblikuje mjere kojima bi se obrazovne institucije mogle povezati s europskim programima i mjere usmjerene na podupiranje zelenog gospodarstva; zahtijeva od Komisije i država članica da upotrijebe sva sredstva koja imaju na raspolaganju kako bi se pružili savjeti zaposlenima u malim i srednjim poduzećima i kako bi se među njima podigla razina svijesti te na taj način unaprijedila njihova znanja i vještine; poziva da se potpora za osposobljavanje usmjeri na mlade i na skupine u najnepovoljnijem položaju;

o

o o

| 48. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

48.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0036.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0032.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0069.

(4)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_381_en.pdf

---

Srijeda, 20. svibnja 2015.

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/35

---

P8_TA(2015)0205

Prigovor na delegirani akt: izuzeće za kadmij u aplikacijama za osvjetljenje i osvjetljenje zaslona

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o Delegiranoj direktivi Komisije od 30. siječnja 2015. o izmjeni, u svrhu prilagodbe tehničkom napretku, Priloga III. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu izuzeća za uporabu kadmija u osvjetljenju i osvjetljenju zaslona (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA))

(2016/C 353/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu direktivu Komisije (C(2015)00383) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu direktivu Komisije (C(2015)00383)

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi, a posebno njezin članak 4., članak 5. stavak 1. točku (a) i članak 22 (1)., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi, a posebno njezin članak 4., članak 5. stavak 1. točku (a) i članak 22 (1).,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se u članku 4. stavku 1. Direktive 2011/65/EU o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi („RoHS” – restriction of the use of certain hazardous substances) ograničava, između ostalog, uporaba kadmija u električnoj i elektroničkoj opremi (vidi popis u Prilogu II. Direktivi RoHS); |
| --- | --- |

A.

budući da se u članku 4. stavku 1. Direktive 2011/65/EU o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi („RoHS” – restriction of the use of certain hazardous substances) ograničava, između ostalog, uporaba kadmija u električnoj i elektroničkoj opremi (vidi popis u Prilogu II. Direktivi RoHS);

| B. | budući da se u Prilogu III. Direktivi RoHS navode izuzeća od ograničenja iz članka 4. stavka 1.; |
| --- | --- |

B.

budući da se u Prilogu III. Direktivi RoHS navode izuzeća od ograničenja iz članka 4. stavka 1.;

| C. | budući da se u točki 39. Priloga III. navode izuzeća za „Kadmij u višebojnim diodama II-VI (LED) (< 10 μg Cd na mm2 svjetleće površine) za uporabu u čvrstim sustavima za osvjetljenje ili prikaz”, koja su istekla 1. srpnja 2014.; |
| --- | --- |

C.

budući da se u točki 39. Priloga III. navode izuzeća za „Kadmij u višebojnim diodama II-VI (LED) (< 10 μg Cd na mm2 svjetleće površine) za uporabu u čvrstim sustavima za osvjetljenje ili prikaz”, koja su istekla 1. srpnja 2014.;

| D. | budući da se člankom 5. omogućuje prilagođavanje Priloga III. znanstvenom i tehničkom napretku uvrštavanjem i brisanjem izuzeća; |
| --- | --- |

D.

budući da se člankom 5. omogućuje prilagođavanje Priloga III. znanstvenom i tehničkom napretku uvrštavanjem i brisanjem izuzeća;

| E. | budući da je Komisija navela da je u prosincu 2012. primila zahtjev za obnovu izuzeća br. 39 te u svibnju 2013. povezani zahtjev da izuzeće za kvantne točke od kadmija u zaslonima bude određenije i detaljnije utvrđeno; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija navela da je u prosincu 2012. primila zahtjev za obnovu izuzeća br. 39 te u svibnju 2013. povezani zahtjev da izuzeće za kvantne točke od kadmija u zaslonima bude određenije i detaljnije utvrđeno;

| F. | budući da se u skladu s člankom 5. točkom (a) stavkom 1. izuzeća uvrštavaju u Prilog III., pod uvjetom da se time ne narušava zaštita okoliša i zdravlja propisana Uredbom (EZ) br. 1907/2006 i ako je ispunjen bilo koji od sljedećih uvjeta: ako njihova eliminacija ili zamjena izmjenama u dizajnu ili materijalima i komponentama za koje nije potreban ni jedan od materijala ili tvari navedenih u Prilogu II. nije izvediva iz znanstvenih ili tehničkih razloga; ako nije moguće jamčiti pouzdanost zamjenskih tvari; ili ako je vjerojatno da bi ukupni nepovoljni učinci na okoliš, zdravlje i sigurnost potrošača prouzročeni zamjenom bili veći od ukupne koristi te zamjene za okoliš, zdravlje i sigurnost potrošača; |
| --- | --- |

F.

budući da se u skladu s člankom 5. točkom (a) stavkom 1. izuzeća uvrštavaju u Prilog III., pod uvjetom da se time ne narušava zaštita okoliša i zdravlja propisana Uredbom (EZ) br. 1907/2006 i ako je ispunjen bilo koji od sljedećih uvjeta: ako njihova eliminacija ili zamjena izmjenama u dizajnu ili materijalima i komponentama za koje nije potreban ni jedan od materijala ili tvari navedenih u Prilogu II. nije izvediva iz znanstvenih ili tehničkih razloga; ako nije moguće jamčiti pouzdanost zamjenskih tvari; ili ako je vjerojatno da bi ukupni nepovoljni učinci na okoliš, zdravlje i sigurnost potrošača prouzročeni zamjenom bili veći od ukupne koristi te zamjene za okoliš, zdravlje i sigurnost potrošača;

| G. | budući da se u Delegiranoj direktivi Komisije izuzeće br. 39 produžuje do 30. lipnja 2017. te se preinačuje u izuzeće br. 39(a) i uvodi novo određenije izuzeće br. 39(b) za „Kadmij u poluvodičkim nanokristalnim kvantnim točkama s kadmijem za promjenu valnih duljina namijenjenima uporabi u osvjetljenju zaslona (< 0,2 μg Cd na mm2 površine zaslona)”, koje istječe 30. lipnja 2018.; |
| --- | --- |

G.

budući da se u Delegiranoj direktivi Komisije izuzeće br. 39 produžuje do 30. lipnja 2017. te se preinačuje u izuzeće br. 39(a) i uvodi novo određenije izuzeće br. 39(b) za „Kadmij u poluvodičkim nanokristalnim kvantnim točkama s kadmijem za promjenu valnih duljina namijenjenima uporabi u osvjetljenju zaslona (< 0,2 μg Cd na mm2 površine zaslona)”, koje istječe 30. lipnja 2018.;

| H. | budući da se i obnavljanje izuzeća br. 39 i novo izuzeće br. 39(b) odnose na kvantne točke od kadmija, iako se na kvantne točke od kadmija izravno upućuje samo u izuzeću br. 39(b); |
| --- | --- |

H.

budući da se i obnavljanje izuzeća br. 39 i novo izuzeće br. 39(b) odnose na kvantne točke od kadmija, iako se na kvantne točke od kadmija izravno upućuje samo u izuzeću br. 39(b);

| I. | budući da se obnavljanje izuzeća br. 39 odnosi na dvije različite primjene kvantnih točaka od kadmija: jedna se odnosi na uporabu u čvrstim sustavima za osvjetljenje (u daljnjem tekstu: osvjetljenje), dok se druga odnosi na zaslone; |
| --- | --- |

I.

budući da se obnavljanje izuzeća br. 39 odnosi na dvije različite primjene kvantnih točaka od kadmija: jedna se odnosi na uporabu u čvrstim sustavima za osvjetljenje (u daljnjem tekstu: osvjetljenje), dok se druga odnosi na zaslone;

| J. | budući da se novo izuzeće br. 39(b) odnosi samo na zaslone; |
| --- | --- |

J.

budući da se novo izuzeće br. 39(b) odnosi samo na zaslone;

| K. | budući da Komisija izričito navodi da LED diode za osvjetljenje s kvantnim točkama (od kadmija ili bez njega) još uvijek nisu tehnički dostupne i konstatira da se stoga njihov povoljan učinak na okoliš ne može dokazati; budući da je Komisija unatoč tomu produžila opće izuzeće za uređaje za osvjetljenje s kvantnim točkama od kadmija do 30. lipnja 2017. kako bi se industriji osvjetljenja omogućilo da podnese poseban zahtjev za njih s obzirom na to da su ti uređaji već bili u pretproizvodnoj fazi; |
| --- | --- |

K.

budući da Komisija izričito navodi da LED diode za osvjetljenje s kvantnim točkama (od kadmija ili bez njega) još uvijek nisu tehnički dostupne i konstatira da se stoga njihov povoljan učinak na okoliš ne može dokazati; budući da je Komisija unatoč tomu produžila opće izuzeće za uređaje za osvjetljenje s kvantnim točkama od kadmija do 30. lipnja 2017. kako bi se industriji osvjetljenja omogućilo da podnese poseban zahtjev za njih s obzirom na to da su ti uređaji već bili u pretproizvodnoj fazi;

| L. | budući da su neovisni konzultanti koji su u ime Komisije ocijenili zahtjeve zaključili da na temelju dostupnih informacija u tom trenutku nije bilo moguće opravdati izuzeće za osvjetljenje, te su mu se stoga izričito usprotivili (2); |
| --- | --- |

L.

budući da su neovisni konzultanti koji su u ime Komisije ocijenili zahtjeve zaključili da na temelju dostupnih informacija u tom trenutku nije bilo moguće opravdati izuzeće za osvjetljenje, te su mu se stoga izričito usprotivili (2);

| M. | budući da se neslužbenim informacijama, koje je Komisija 12. svibnja 2015. pustila u optjecaj, stanje ne mijenja jer nisu ponuđeni nikakvi dokazi o dostupnosti tih proizvoda na europskom tržištu te se ne iznosi nikakva ocjena njihovih svojstava u pogledu uvjeta iz članka 5. stavka 1. točke (a); |
| --- | --- |

M.

budući da se neslužbenim informacijama, koje je Komisija 12. svibnja 2015. pustila u optjecaj, stanje ne mijenja jer nisu ponuđeni nikakvi dokazi o dostupnosti tih proizvoda na europskom tržištu te se ne iznosi nikakva ocjena njihovih svojstava u pogledu uvjeta iz članka 5. stavka 1. točke (a);

| N. | budući da u izostanku bilo kakvih relevantnih rasvjetnih proizvoda podnositelj zahtjeva nije bio u mogućnosti dokazati da je ispunjen bilo koji od uvjeta iz članka 5. stavka 1. točke (a) za uporabu kvantnih točaka od kadmija u osvjetljenju; budući da je stoga obnavljanje izuzeća za osvjetljenje neutemeljeno; |
| --- | --- |

N.

budući da u izostanku bilo kakvih relevantnih rasvjetnih proizvoda podnositelj zahtjeva nije bio u mogućnosti dokazati da je ispunjen bilo koji od uvjeta iz članka 5. stavka 1. točke (a) za uporabu kvantnih točaka od kadmija u osvjetljenju; budući da je stoga obnavljanje izuzeća za osvjetljenje neutemeljeno;

| O. | budući da takvo izuzeće može biti relevantno u budućnosti, ali se može dodijeliti samo na temelju odgovarajuće procjene učinka, koja još uvijek nije izrađena; |
| --- | --- |

O.

budući da takvo izuzeće može biti relevantno u budućnosti, ali se može dodijeliti samo na temelju odgovarajuće procjene učinka, koja još uvijek nije izrađena;

| P. | budući da je Komisija u svojoj delegiranoj direktivi dodijelila i novo posebno izuzeće za kvantne točke od kadmija u zaslonima, tvrdeći da se one u zaslonima već koriste, da će to općenito imati povoljan učinak zbog njihove niske potrošnje energije te da kvantne točke bez kadmija još uvijek nisu tehnički dostupne; |
| --- | --- |

P.

budući da je Komisija u svojoj delegiranoj direktivi dodijelila i novo posebno izuzeće za kvantne točke od kadmija u zaslonima, tvrdeći da se one u zaslonima već koriste, da će to općenito imati povoljan učinak zbog njihove niske potrošnje energije te da kvantne točke bez kadmija još uvijek nisu tehnički dostupne;

| Q. | budući da su neovisni konzultanti koji su u ime Komisije u travnju 2014. ocijenili zahtjeve preporučili da se posebno izuzeće za kvantne točke od kadmija u zaslonima odobri na razdoblje koje je kraće od zatraženog, odnosno do 30. lipnja 2017., što je godinu dana kraće od razdoblja iz odluke Komisije, vodeći se time da su uređaji kojima će se smanjiti količina kadmija te zamjenske tvari bez kadmija u završnoj fazi istraživanja; drugačije rečeno, budući da se preporuka tada temeljila na pretpostavci da se kvantne točke bez kadmija ne rabe u zaslonima; |
| --- | --- |

Q.

budući da su neovisni konzultanti koji su u ime Komisije u travnju 2014. ocijenili zahtjeve preporučili da se posebno izuzeće za kvantne točke od kadmija u zaslonima odobri na razdoblje koje je kraće od zatraženog, odnosno do 30. lipnja 2017., što je godinu dana kraće od razdoblja iz odluke Komisije, vodeći se time da su uređaji kojima će se smanjiti količina kadmija te zamjenske tvari bez kadmija u završnoj fazi istraživanja; drugačije rečeno, budući da se preporuka tada temeljila na pretpostavci da se kvantne točke bez kadmija ne rabe u zaslonima;

| R. | budući da su od tada ostvareni veliki tehnološki napreci na tržištu; budući da je 2015. jedan od vodećih svjetskih proizvođača televizora na tržište Unije stavio novu liniju televizora u kojima se koriste kvantne točke bez kadmija, a dostupni su u glavnim maloprodajnim centrima u više država članica (zasigurno u Njemačkoj, Ujedinjenoj Kraljevini i Belgiji); |
| --- | --- |

R.

budući da su od tada ostvareni veliki tehnološki napreci na tržištu; budući da je 2015. jedan od vodećih svjetskih proizvođača televizora na tržište Unije stavio novu liniju televizora u kojima se koriste kvantne točke bez kadmija, a dostupni su u glavnim maloprodajnim centrima u više država članica (zasigurno u Njemačkoj, Ujedinjenoj Kraljevini i Belgiji);

| S. | budući da se s druge pak strane čini da na tržištu Unije gotovo više i da nema televizora s kvantnim točkama od kadmija te s obzirom na to da je u maloprodaji gotovo nemoguće pronaći prijenosno računalo u čijem su zaslonu prisutne kvantne točke od kadmija; |
| --- | --- |

S.

budući da se s druge pak strane čini da na tržištu Unije gotovo više i da nema televizora s kvantnim točkama od kadmija te s obzirom na to da je u maloprodaji gotovo nemoguće pronaći prijenosno računalo u čijem su zaslonu prisutne kvantne točke od kadmija;

| T. | budući da je razumno očekivati da se kvantnim točkama bez kadmija štedi gotovo ista količina energije kao i kvantnim točkama od kadmija; budući da prema informacijama s ekoloških oznaka televizora iste veličine zasloni s kvantnim točkama bez kadmija troše manje energije u odnosu na model s kvantnim točkama od kadmija; budući da je prema informacijama proizvođača testiranje zaslona bez kadmija u skladu s mjerodavnim standardima pokazalo da su jednako dobri ako ne i bolji od zaslona s kvantnim točkama od kadmija; |
| --- | --- |

T.

budući da je razumno očekivati da se kvantnim točkama bez kadmija štedi gotovo ista količina energije kao i kvantnim točkama od kadmija; budući da prema informacijama s ekoloških oznaka televizora iste veličine zasloni s kvantnim točkama bez kadmija troše manje energije u odnosu na model s kvantnim točkama od kadmija; budući da je prema informacijama proizvođača testiranje zaslona bez kadmija u skladu s mjerodavnim standardima pokazalo da su jednako dobri ako ne i bolji od zaslona s kvantnim točkama od kadmija;

| U. | budući da je glavno opravdanje Komisije za dodjeljivanje novog posebnog izuzeća bilo da „kvantne točke bez kadmija još uvijek nisu tehnički dostupne”; |
| --- | --- |

U.

budući da je glavno opravdanje Komisije za dodjeljivanje novog posebnog izuzeća bilo da „kvantne točke bez kadmija još uvijek nisu tehnički dostupne”;

| V. | budući da je to opravdanje razvidno netočno jer kvantne točke bez kadmija ne samo da su dostupne već je na tržištu Unije u ponudi velikih poznatih maloprodajnih trgovaca dostupan čitav niz televizora u kojima se ta tehnologija koristi; |
| --- | --- |

V.

budući da je to opravdanje razvidno netočno jer kvantne točke bez kadmija ne samo da su dostupne već je na tržištu Unije u ponudi velikih poznatih maloprodajnih trgovaca dostupan čitav niz televizora u kojima se ta tehnologija koristi;

| W. | budući da se neslužbenim informacijama Komisije od 12. svibnja 2015. stanje ne mijenja; budući da su uređaji koje je Komisija navela za proizvode sa zaslonima s kvantnim točkama od kadmija ili trenutačno nedostupni (TCL 55’’ TV) ili su dostupni isključivo u SAD-u (prijenosno računalo ASUS, televizori Sony) ili je riječ o proizvodima koji će se tek staviti na tržište (Konka, Phillips, AOC); |
| --- | --- |

W.

budući da se neslužbenim informacijama Komisije od 12. svibnja 2015. stanje ne mijenja; budući da su uređaji koje je Komisija navela za proizvode sa zaslonima s kvantnim točkama od kadmija ili trenutačno nedostupni (TCL 55’’ TV) ili su dostupni isključivo u SAD-u (prijenosno računalo ASUS, televizori Sony) ili je riječ o proizvodima koji će se tek staviti na tržište (Konka, Phillips, AOC);

| X. | budući da se ni produženjem trenutačnog izuzeća br. 39 ni odobrenjem novog izuzeća br. 39(b) ne ispunjava ni jedan od uvjeta navedenih u članku 5. stavku 1. točki (a) te su stoga neopravdani; budući da relativno kratki rokovi ne mogu opravdati nepridržavanje uvjeta iz članka 5. stavka 1. točke (a); |
| --- | --- |

X.

budući da se ni produženjem trenutačnog izuzeća br. 39 ni odobrenjem novog izuzeća br. 39(b) ne ispunjava ni jedan od uvjeta navedenih u članku 5. stavku 1. točki (a) te su stoga neopravdani; budući da relativno kratki rokovi ne mogu opravdati nepridržavanje uvjeta iz članka 5. stavka 1. točke (a);

| Y. | budući da će prema članku 5. stavku 5. Direktive RoHs postojeće izuzeće br. 39 ostati valjano dok Komisija ne donese odluku o zahtjevu za obnavljanje izuzeća; |
| --- | --- |

Y.

budući da će prema članku 5. stavku 5. Direktive RoHs postojeće izuzeće br. 39 ostati valjano dok Komisija ne donese odluku o zahtjevu za obnavljanje izuzeća;

| Z. | budući da prema članku 5. stavku 6. Direktive RoHS u slučaju da se zahtjev za obnavljanje izuzeća odbije ili da se izuzeće opozove, ono istječe za najranije 12, a najkasnije 18 mjeseci od datuma odluke; |
| --- | --- |

Z.

budući da prema članku 5. stavku 6. Direktive RoHS u slučaju da se zahtjev za obnavljanje izuzeća odbije ili da se izuzeće opozove, ono istječe za najranije 12, a najkasnije 18 mjeseci od datuma odluke;

| AA. | budući da odbacivanje Delegirane direktive ne znači da će kadmij u kvantnim točkama biti zabranjen, već da će se izraditi nova procjena učinka; budući da se stoga ne narušava tržišno natjecanje s obzirom da na to da je trenutačno izuzeće valjano dok ga se ne stavi izvan snage, uz dodatno razdoblje odgode koje će se nakon toga primijeniti; |
| --- | --- |

AA.

budući da odbacivanje Delegirane direktive ne znači da će kadmij u kvantnim točkama biti zabranjen, već da će se izraditi nova procjena učinka; budući da se stoga ne narušava tržišno natjecanje s obzirom da na to da je trenutačno izuzeće valjano dok ga se ne stavi izvan snage, uz dodatno razdoblje odgode koje će se nakon toga primijeniti;

| AB. | budući da su ostvarena velika postignuća u pogledu komercijalne dostupnosti proizvoda bez kvantnih točaka od kadmija, zbog čega treba izraditi novu procjenu učinka; |
| --- | --- |

AB.

budući da su ostvarena velika postignuća u pogledu komercijalne dostupnosti proizvoda bez kvantnih točaka od kadmija, zbog čega treba izraditi novu procjenu učinka;

| 1. | ulaže prigovor na Delegiranu direktivu Komisije; |
| --- | --- |

1.

ulaže prigovor na Delegiranu direktivu Komisije;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji te da je obavijesti da Delegirana direktiva ne može stupiti na snagu; |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji te da je obavijesti da Delegirana direktiva ne može stupiti na snagu;

| 3. | smatra da se Delegiranom direktivom Komisije ne poštuju uvjeti navedeni u članku 5. stavku 1. točki (a) Direktive 2011/65/EU, i u pogledu izuzeća br. 39(a) i u pogledu izuzeća br. 39(b) iz Priloga III. Direktivi 2011/65/EU; |
| --- | --- |

3.

smatra da se Delegiranom direktivom Komisije ne poštuju uvjeti navedeni u članku 5. stavku 1. točki (a) Direktive 2011/65/EU, i u pogledu izuzeća br. 39(a) i u pogledu izuzeća br. 39(b) iz Priloga III. Direktivi 2011/65/EU;

| 4. | smatra da se razlog za izuzeće br. 39(b) temelji na tehnološki zastarjelom shvaćanju stanja u pogledu zamjenjivosti kadmija u kvantnim točkama; stoga poziva da se brzo izradi nova procjena postojećeg izuzeća br. 39 iz Priloga III. Direktivi 2011/65/EU prema uvjetima iz njenog članka 5. stavka 1. točke (a) kako bi se to izuzeće stavilo izvan snage; |
| --- | --- |

4.

smatra da se razlog za izuzeće br. 39(b) temelji na tehnološki zastarjelom shvaćanju stanja u pogledu zamjenjivosti kadmija u kvantnim točkama; stoga poziva da se brzo izradi nova procjena postojećeg izuzeća br. 39 iz Priloga III. Direktivi 2011/65/EU prema uvjetima iz njenog članka 5. stavka 1. točke (a) kako bi se to izuzeće stavilo izvan snage;

| 5. | traži od Komisije da podnese novi delegirani akt koji će uzeti u obzir stajalište Parlamenta; |
| --- | --- |

5.

traži od Komisije da podnese novi delegirani akt koji će uzeti u obzir stajalište Parlamenta;

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

6.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 174, 1.7.2011., str. 88.

(2)  Öko-Institut, Fraunhofer, Eunomia (2014): Assistance to the Commission on technological socio-economic and cost-benefit assessment related to exemptions from the substance restrictions in electrical and electronic equipment (p.89) – http://rohs.exemptions.oeko.info/fileadmin/user_upload/RoHS_IX/20140422_RoHS2_Evaluation_Ex_Requests_2013-1-5_final.pdf

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/38

---

P8_TA(2015)0206

Prigovor na delegirani akt: Dozvola za uvoz etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o Delegiranoj uredbi Komisije od 20. veljače 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 376/2008 u pogledu obveze predočenja dozvole za uvoz etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2336/2003 o uvođenju određenih detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 670/2003 o posebnim mjerama za tržište etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA))

(2016/C 353/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2015)00861), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2015)00861),

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 177. stavak 1. točku (a), članak 223. stavak 2. i članak 227. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 177. stavak 1. točku (a), članak 223. stavak 2. i članak 227. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 3. Poslovnika,

| A. | budući da praćenje podataka povezanih s etilnim alkoholom poljoprivrednog podrijetla osigurava i transparentnost i saznanja u pogledu evolucije tržišta koje je i dalje nestabilno i suočeno s jakom konkurencijom, posebno zbog uvoza iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

A.

budući da praćenje podataka povezanih s etilnim alkoholom poljoprivrednog podrijetla osigurava i transparentnost i saznanja u pogledu evolucije tržišta koje je i dalje nestabilno i suočeno s jakom konkurencijom, posebno zbog uvoza iz trećih zemalja;

| B. | budući da su takve informacije također iznimno korisne u pogledu pregovora o međunarodnim sporazumima i antidampinških ispitnih postupaka; |
| --- | --- |

B.

budući da su takve informacije također iznimno korisne u pogledu pregovora o međunarodnim sporazumima i antidampinških ispitnih postupaka;

| C. | budući da Eurostat ne pruža tako precizne informacije, što znači da ne postoji alternativni način da operateri, države članice i institucije EU-a budu potpuno svjesni stanja na tržištu; |
| --- | --- |

C.

budući da Eurostat ne pruža tako precizne informacije, što znači da ne postoji alternativni način da operateri, države članice i institucije EU-a budu potpuno svjesni stanja na tržištu;

| 1. | ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji te da je obavijesti da Delegirana uredba ne može stupiti na snagu; |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji te da je obavijesti da Delegirana uredba ne može stupiti na snagu;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/39

---

P8_TA(2015)0207

Rodiljni dopust

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o rodiljnom dopustu (2015/2655(RSP))

(2016/C 353/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 8. i 294. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 8. i 294. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/85/EEZ od 19. listopada 1992. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje (1) (Direktiva o rodiljnom dopustu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/85/EEZ od 19. listopada 1992. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje (1) (Direktiva o rodiljnom dopustu),

| — | uzimajući obzir prijedlog Komisije za direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive o rodiljnom dopustu (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

uzimajući obzir prijedlog Komisije za direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive o rodiljnom dopustu (COM(2008)0637),

| — | uzimajući u obzir stajalište usvojeno u prvom čitanju 20. listopada 2010. radi donošenja Direktive 2011/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive o rodiljnom dopustu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište usvojeno u prvom čitanju 20. listopada 2010. radi donošenja Direktive 2011/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive o rodiljnom dopustu (2),

| — | uzimajući u obzir ponovljene izjave Parlamenta o tom pogledu, uključujući Rezoluciju o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji za 2013. od 10. ožujka 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ponovljene izjave Parlamenta o tom pogledu, uključujući Rezoluciju o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji za 2013. od 10. ožujka 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir međuinstitucionalni sporazum o boljoj izradi zakonodavstva (4) i predstojeći sporazum o istoj temi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međuinstitucionalni sporazum o boljoj izradi zakonodavstva (4) i predstojeći sporazum o istoj temi,

| — | uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o rodiljnom dopustu (O-000049/2015 – B8-0119/2015 i O-000050/2015 – B8-0120/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o rodiljnom dopustu (O-000049/2015 – B8-0119/2015 i O-000050/2015 – B8-0120/2015),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 14. travnja 2015. u vezi, između ostalog, s pravom Komisije na povlačenje prijedloga (predmet C-409/13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 14. travnja 2015. u vezi, između ostalog, s pravom Komisije na povlačenje prijedloga (predmet C-409/13),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da načelo jednakog postupanja prema ženama i muškarcima podrazumijeva da ne smije biti nikakve izravne ili neizravne diskriminacije, i kad je riječ o majčinstvu, o očinstvu i preuzimanju obiteljskih odgovornosti; |
| --- | --- |

A.

budući da načelo jednakog postupanja prema ženama i muškarcima podrazumijeva da ne smije biti nikakve izravne ili neizravne diskriminacije, i kad je riječ o majčinstvu, o očinstvu i preuzimanju obiteljskih odgovornosti;

| B. | budući da strategija Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast podrazumijeva ambiciozne ciljeve, uključujući postizanje stope zaposlenosti od 75 % i smanjenje broja osoba kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost ili su njima već pogođene, i to za barem 20 milijuna do 2020. godine; |
| --- | --- |

B.

budući da strategija Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast podrazumijeva ambiciozne ciljeve, uključujući postizanje stope zaposlenosti od 75 % i smanjenje broja osoba kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost ili su njima već pogođene, i to za barem 20 milijuna do 2020. godine;

| C. | budući da među siromašnima i socijalno isključenima ima više žena nego muškaraca, posebno starijih žena, čija je mirovina u prosjeku 39 % niža od mirovine muškaraca, i samohranih majki; budući da žene češće nego muškarci rade na nepuno radno vrijeme, na privremene ugovore ili ugovore na određeno vrijeme te da do siromaštva žena uvelike dolazi zbog nesigurnosti njihova zaposlenja; |
| --- | --- |

C.

budući da među siromašnima i socijalno isključenima ima više žena nego muškaraca, posebno starijih žena, čija je mirovina u prosjeku 39 % niža od mirovine muškaraca, i samohranih majki; budući da žene češće nego muškarci rade na nepuno radno vrijeme, na privremene ugovore ili ugovore na određeno vrijeme te da do siromaštva žena uvelike dolazi zbog nesigurnosti njihova zaposlenja;

| D. | budući da je stopa nataliteta u Europskoj uniji sve manja i da je kriza pojačala taj pad jer nezaposlenost, nesigurna situacija i neizvjesnost u pogledu budućnosti i gospodarstva navode parove, a posebno mlađe žene, da odgode zasnivanje obitelji, čime se i dalje jača trend demografskog starenja Unije; |
| --- | --- |

D.

budući da je stopa nataliteta u Europskoj uniji sve manja i da je kriza pojačala taj pad jer nezaposlenost, nesigurna situacija i neizvjesnost u pogledu budućnosti i gospodarstva navode parove, a posebno mlađe žene, da odgode zasnivanje obitelji, čime se i dalje jača trend demografskog starenja Unije;

| E. | budući da žene tijekom jednog tjedna u obavljanju kućanskih poslova provedu gotovo tri puta više vremena nego muškarci (npr. skrb o djeci, starijim osobama i osobama s poteškoćama te kućanski zadaci); budući da je stopa nezaposlenosti žena podcijenjena s obzirom na to da mnoge žene nisu prijavljene kao nezaposlene, posebice one koje se posvećuju samo kućanskim poslovima i skrbi o djeci; |
| --- | --- |

E.

budući da žene tijekom jednog tjedna u obavljanju kućanskih poslova provedu gotovo tri puta više vremena nego muškarci (npr. skrb o djeci, starijim osobama i osobama s poteškoćama te kućanski zadaci); budući da je stopa nezaposlenosti žena podcijenjena s obzirom na to da mnoge žene nisu prijavljene kao nezaposlene, posebice one koje se posvećuju samo kućanskim poslovima i skrbi o djeci;

| F. | budući da raspodjela obiteljskih i kućanskih obveza između žena i muškaraca ključna radi postizanja rodne jednakosti; budući da četvrtina država članica ne nudi rodiljni dopust za očeve; |
| --- | --- |

F.

budući da raspodjela obiteljskih i kućanskih obveza između žena i muškaraca ključna radi postizanja rodne jednakosti; budući da četvrtina država članica ne nudi rodiljni dopust za očeve;

| G. | budući da Vijeće još nije dalo službeni odgovor na stajalište Parlamenta u prvom čitanju od 20. listopada 2010. o prijedlogu direktive o izmjeni Direktive o rodiljnom dopustu; |
| --- | --- |

G.

budući da Vijeće još nije dalo službeni odgovor na stajalište Parlamenta u prvom čitanju od 20. listopada 2010. o prijedlogu direktive o izmjeni Direktive o rodiljnom dopustu;

| 1. | izražava žaljenje zbog zastoja u Vijeću u pogledu Direktive o rodiljnom dopustu; apelira na države članice da nastave s pregovorima; |
| --- | --- |

1.

izražava žaljenje zbog zastoja u Vijeću u pogledu Direktive o rodiljnom dopustu; apelira na države članice da nastave s pregovorima;

| 2. | osuđuje međuinstitucijsku nestabilnost koja je posljedica nedjelovanja Vijeća s obzirom na to da je Europski parlament zaključio svoje prvo čitanje, dok su rasprave u Vijeću zaustavljene, čime se dovodi u pitanje čitav zakonodavni postupak; |
| --- | --- |

2.

osuđuje međuinstitucijsku nestabilnost koja je posljedica nedjelovanja Vijeća s obzirom na to da je Europski parlament zaključio svoje prvo čitanje, dok su rasprave u Vijeću zaustavljene, čime se dovodi u pitanje čitav zakonodavni postupak;

| 3. | ponavlja svoju spremnost na okončanje zastoja te poziva Komisiju da preuzme ulogu poštenog posrednika i konstruktivno surađuje sa suzakonodavcima u cilju pomirenja stajališta Parlamenta i stajališta Vijeća vodeći pritom računa o ravnoteži među institucijama i ulogama koje su im povjerene Ugovorima; |
| --- | --- |

3.

ponavlja svoju spremnost na okončanje zastoja te poziva Komisiju da preuzme ulogu poštenog posrednika i konstruktivno surađuje sa suzakonodavcima u cilju pomirenja stajališta Parlamenta i stajališta Vijeća vodeći pritom računa o ravnoteži među institucijama i ulogama koje su im povjerene Ugovorima;

| 4. | osuđuje činjenicu da bi Komisija mogla povući predloženu reviziju direktive u okviru programa REFIT te u tom slučaju poziva na zakonodavnu inicijativu za revidiranje Direktive Vijeća 92/85/EEZ kao hitne alternative koja se mora započeti tijekom luksemburškog predsjedavanja Vijećem kako bi se poboljšala sigurnost i zdravlje na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje, čime se pruža odgovor na demografske izazove i istovremeno smanjuje nejednakost između muškaraca i žena; |
| --- | --- |

4.

osuđuje činjenicu da bi Komisija mogla povući predloženu reviziju direktive u okviru programa REFIT te u tom slučaju poziva na zakonodavnu inicijativu za revidiranje Direktive Vijeća 92/85/EEZ kao hitne alternative koja se mora započeti tijekom luksemburškog predsjedavanja Vijećem kako bi se poboljšala sigurnost i zdravlje na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje, čime se pruža odgovor na demografske izazove i istovremeno smanjuje nejednakost između muškaraca i žena;

| 5. | uzima na znanje presudu Suda Europske unije od 14. travnja 2015. u vezi s pravom Komisije na povlačenje prijedloga (predmet C-409/13), kojom se ponovno potvrđuju posebni uvjeti koje Komisija mora ispuniti, između ostalog i da poštuje svoju obvezu u pogledu izjašnjavanja Parlamentu i Vijeću o razlozima povlačenja te da se pridržava načela o dodjeli ovlasti, institucionalnoj ravnoteži i lojalnoj suradnji, kako je utvrđeno u Ugovoru o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

5.

uzima na znanje presudu Suda Europske unije od 14. travnja 2015. u vezi s pravom Komisije na povlačenje prijedloga (predmet C-409/13), kojom se ponovno potvrđuju posebni uvjeti koje Komisija mora ispuniti, između ostalog i da poštuje svoju obvezu u pogledu izjašnjavanja Parlamentu i Vijeću o razlozima povlačenja te da se pridržava načela o dodjeli ovlasti, institucionalnoj ravnoteži i lojalnoj suradnji, kako je utvrđeno u Ugovoru o Europskoj uniji;

| 6. | ponavlja svoju spremnost da izradi nacrt posebne direktive kojom se uspostavlja plaćeni rodiljni dopust za očeve u trajanju od najmanje deset radnih dana i kojom se potiču mjere, zakonodavne ili nezakonodavne, koje muškarcima, a posebno očevima, omogućuju da ostvare svoje pravo na postizanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života; |
| --- | --- |

6.

ponavlja svoju spremnost da izradi nacrt posebne direktive kojom se uspostavlja plaćeni rodiljni dopust za očeve u trajanju od najmanje deset radnih dana i kojom se potiču mjere, zakonodavne ili nezakonodavne, koje muškarcima, a posebno očevima, omogućuju da ostvare svoje pravo na postizanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života;

| 7. | čeka konačnu ocjenu Direktive Vijeća 2010/18/EU o rodiljnom dopustu te u svjetlu dostupnih privremenih studija poziva na reviziju te direktive s obzirom na to da se njome ne ostvaraju ciljevi postizanja ravnoteže između privatnog i poslovnog života za oba roditelja te naročito za žene na koje utječe razlika u plaćama, mirovini i siromaštvu između žena i muškaraca; |
| --- | --- |

7.

čeka konačnu ocjenu Direktive Vijeća 2010/18/EU o rodiljnom dopustu te u svjetlu dostupnih privremenih studija poziva na reviziju te direktive s obzirom na to da se njome ne ostvaraju ciljevi postizanja ravnoteže između privatnog i poslovnog života za oba roditelja te naročito za žene na koje utječe razlika u plaćama, mirovini i siromaštvu između žena i muškaraca;

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

8.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 348, 28.11.1992., str. 1.

(2)  SL C 70 E, 8.3.2012., str.163.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0050.

(4)  SL C 321, 31.12.2003., str. 1.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/41

---

P8_TA(2015)0208

Konvencija UN-a o pravima osoba s invaliditetom

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o popisu pitanja koja je usvojio Odbor Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom u odnosu na početno izvješće Europske unije (2015/2684(RSP))

(2016/C 353/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (dalje u tekstu: Konvencija) i njezino stupanje na snagu u Europskoj uniji 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenog 2009. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (dalje u tekstu: Konvencija) i njezino stupanje na snagu u Europskoj uniji 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenog 2009. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (1),

| — | uzimajući u obzir Kodeks ponašanja između Vijeća, država članica i Komisije kojim se određuju interni mehanizmi provedbe u Europskoj uniji Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i zastupanja EU-a u vezi s tom Konvencijom (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks ponašanja između Vijeća, država članica i Komisije kojim se određuju interni mehanizmi provedbe u Europskoj uniji Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i zastupanja EU-a u vezi s tom Konvencijom (2),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda te Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda te Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije pod nazivom „Izvješće o provedbi Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom u Europskoj uniji” (SWD(2014)0182), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije pod nazivom „Izvješće o provedbi Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom u Europskoj uniji” (SWD(2014)0182),

| — | uzimajući u obzir popis pitanja koja je usvojio Odbor Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom u odnosu na početno izvješće Europske unije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir popis pitanja koja je usvojio Odbor Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom u odnosu na početno izvješće Europske unije (3),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. studenog 2010. naslovljenu „Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.: obnovljena obveza za Europu bez zapreka” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. studenog 2010. naslovljenu „Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.: obnovljena obveza za Europu bez zapreka” (COM(2010)0636),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2011. o mobilnosti i uključivanju osoba s invaliditetom te Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2011. o mobilnosti i uključivanju osoba s invaliditetom te Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Europskog ombudsmana za 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Europskog ombudsmana za 2013.,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 9., 10., 19. i 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 9., 10., 19. i 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 3., 15., 21., 23. i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 3., 15., 21., 23. i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenog 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenog 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (5),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da, kao punopravni građani, osobe s invaliditetom imaju jednaka prava i pripada im pravo na neotuđivo dostojanstvo, jednako postupanje, neovisan život i potpuno sudjelovanje u društvu; |
| --- | --- |

A.

budući da, kao punopravni građani, osobe s invaliditetom imaju jednaka prava i pripada im pravo na neotuđivo dostojanstvo, jednako postupanje, neovisan život i potpuno sudjelovanje u društvu;

| B. | budući da se procjenjuje da je u Europskoj uniji 80 milijuna osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

B.

budući da se procjenjuje da je u Europskoj uniji 80 milijuna osoba s invaliditetom;

| C. | budući da dokazi Agencije EU-a za temeljna prava stalno pokazuju da se osobe s invaliditetom suočavaju s diskriminacijom i preprekama u ostvarivanju svojih prava koja im pripadaju jednako kao i drugima; |
| --- | --- |

C.

budući da dokazi Agencije EU-a za temeljna prava stalno pokazuju da se osobe s invaliditetom suočavaju s diskriminacijom i preprekama u ostvarivanju svojih prava koja im pripadaju jednako kao i drugima;

| D. | budući da su osobe s invaliditetom jedna od najosjetljivijih skupina u našem društvu, a njihova uključenost na tržište rada predstavlja jedan od najvećih izazova za socijalnu politiku i politiku tržišta rada; |
| --- | --- |

D.

budući da su osobe s invaliditetom jedna od najosjetljivijih skupina u našem društvu, a njihova uključenost na tržište rada predstavlja jedan od najvećih izazova za socijalnu politiku i politiku tržišta rada;

| E. | budući da se potpuna uključenost i jednako sudjelovanje osoba s invaliditetom može postići samo pristupom invaliditetu koji se temelji na ljudskim pravima na svim razinama stvaranja, provedbe i nadzora politika EU-a kao i na međuinstitucijskoj razini te budući da Komisija u svojim budućim prijedlozima to mora uzeti o obzir; |
| --- | --- |

E.

budući da se potpuna uključenost i jednako sudjelovanje osoba s invaliditetom može postići samo pristupom invaliditetu koji se temelji na ljudskim pravima na svim razinama stvaranja, provedbe i nadzora politika EU-a kao i na međuinstitucijskoj razini te budući da Komisija u svojim budućim prijedlozima to mora uzeti o obzir;

| F. | budući da, prema Agenciji EU-a za temeljna prava, 21 od 28 država članica i dalje nameće ograničenja za potpuno ostvarivanje pravne sposobnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da, prema Agenciji EU-a za temeljna prava, 21 od 28 država članica i dalje nameće ograničenja za potpuno ostvarivanje pravne sposobnosti;

| G. | budući da je Komisija 2008. predložila Direktivu EU-a za borbu protiv diskriminacije, ali je Vijeće i dalje blokira; |
| --- | --- |

G.

budući da je Komisija 2008. predložila Direktivu EU-a za borbu protiv diskriminacije, ali je Vijeće i dalje blokira;

| H. | budući da načela Konvencije sežu mnogo dalje od diskriminacije, utirući put potpunom uživanju ljudskih prava za osobe s invaliditetom u uključivom društvu, ali su također usmjerena na pružanje potrebne zaštite i pomoći kako bi se obiteljima omogućilo da doprinesu tome da osobe s invaliditetom uživaju potpuna jednaka prava; |
| --- | --- |

H.

budući da načela Konvencije sežu mnogo dalje od diskriminacije, utirući put potpunom uživanju ljudskih prava za osobe s invaliditetom u uključivom društvu, ali su također usmjerena na pružanje potrebne zaštite i pomoći kako bi se obiteljima omogućilo da doprinesu tome da osobe s invaliditetom uživaju potpuna jednaka prava;

| I. | budući da je EU formalno ratificirao Konvenciju koju je također potpisalo svih 28 država članica, a njih 25 ju je ratificiralo; |
| --- | --- |

I.

budući da je EU formalno ratificirao Konvenciju koju je također potpisalo svih 28 država članica, a njih 25 ju je ratificiralo;

| J. | budući da Odbor za predstavke Europskog parlamenta svake godine prima predstavke o diskriminaciji zbog nemogućnosti pristupa zaposlenju, samozaposlenju, javnim uslugama i obrazovanju; |
| --- | --- |

J.

budući da Odbor za predstavke Europskog parlamenta svake godine prima predstavke o diskriminaciji zbog nemogućnosti pristupa zaposlenju, samozaposlenju, javnim uslugama i obrazovanju;

| K. | budući da osobe s invaliditetom nisu homogena skupina i budući da bi u planiranim politikama i djelovanju u njihovu korist u obzir trebalo uzeti nedostatak homogenosti i činjenicu da se neke skupine, kao što su žene, djeca i pojedinci kojima je potrebna intenzivnija podrška, suočavaju s dodatnim i različitim oblicima diskriminacije; |
| --- | --- |

K.

budući da osobe s invaliditetom nisu homogena skupina i budući da bi u planiranim politikama i djelovanju u njihovu korist u obzir trebalo uzeti nedostatak homogenosti i činjenicu da se neke skupine, kao što su žene, djeca i pojedinci kojima je potrebna intenzivnija podrška, suočavaju s dodatnim i različitim oblicima diskriminacije;

| L. | budući da Parlament u obzir mora uzeti činjenicu da su odredbe Konvencije minimalni standardi koji europskim institucijama omogućuju daljnje djelovanje u zaštiti osoba s invaliditetom i borbi protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

L.

budući da Parlament u obzir mora uzeti činjenicu da su odredbe Konvencije minimalni standardi koji europskim institucijama omogućuju daljnje djelovanje u zaštiti osoba s invaliditetom i borbi protiv diskriminacije;

| M. | budući da je dostupnost posla zajedno s nediskriminacijom na radnom mjestu temeljni element za samoodređenje i neovisan život; budući da je usprkos postojećim programima, inicijativama i strategijama na razini EU-a, stopa zaposlenosti osoba između 20 i 64 godine veća od 70 %, dok je stopa zaposlenosti osoba s invaliditetom niža od 50 %; budući da stopa zaposlenosti za žene bez invaliditeta iznosi 65 % u odnosu na onu za žene s invaliditetom koja je 44 %; |
| --- | --- |

M.

budući da je dostupnost posla zajedno s nediskriminacijom na radnom mjestu temeljni element za samoodređenje i neovisan život; budući da je usprkos postojećim programima, inicijativama i strategijama na razini EU-a, stopa zaposlenosti osoba između 20 i 64 godine veća od 70 %, dok je stopa zaposlenosti osoba s invaliditetom niža od 50 %; budući da stopa zaposlenosti za žene bez invaliditeta iznosi 65 % u odnosu na onu za žene s invaliditetom koja je 44 %;

| N. | budući da je plaćeni posao bitan kako bi se osobama s invaliditetom omogućio neovisan život i budući da bi države članice stoga trebale stremiti većoj dostupnosti zaposlenja osoba s invaliditetom kako bi one mogle doprinijeti društvu u kojem žive te bi kao preduvjet za to trebale pružiti uključivo obrazovanje za svu djecu s invaliditetom uključujući i onu s poteškoćama u učenju kako bi im pomogle u usvajanju dobrih obrazovnih temelja još od osnovne škole da bi mogli pratiti obrazovni program koji odgovara njihovim sposobnostima učenja čime im se daje mogućnost solidnog obrazovanja koje im može pomoći u razvoju karijere ili jamčenju dobrog posla koji im kasnije omogućuje samostalan život; |
| --- | --- |

N.

budući da je plaćeni posao bitan kako bi se osobama s invaliditetom omogućio neovisan život i budući da bi države članice stoga trebale stremiti većoj dostupnosti zaposlenja osoba s invaliditetom kako bi one mogle doprinijeti društvu u kojem žive te bi kao preduvjet za to trebale pružiti uključivo obrazovanje za svu djecu s invaliditetom uključujući i onu s poteškoćama u učenju kako bi im pomogle u usvajanju dobrih obrazovnih temelja još od osnovne škole da bi mogli pratiti obrazovni program koji odgovara njihovim sposobnostima učenja čime im se daje mogućnost solidnog obrazovanja koje im može pomoći u razvoju karijere ili jamčenju dobrog posla koji im kasnije omogućuje samostalan život;

| O. | budući da je invaliditet koncept koji se mijenja, a koji je rezultat međudjelovanja osoba s oštećenjima i prepreka koje proizlaze iz stajališta njihove okoline te iz prepreka koje postoje u okružju, a koje onemogućuju njihovo potpuno i djelotvorno sudjelovanje u društvu na jednakoj razini s drugim ljudima i s istim dostojanstvom; |
| --- | --- |

O.

budući da je invaliditet koncept koji se mijenja, a koji je rezultat međudjelovanja osoba s oštećenjima i prepreka koje proizlaze iz stajališta njihove okoline te iz prepreka koje postoje u okružju, a koje onemogućuju njihovo potpuno i djelotvorno sudjelovanje u društvu na jednakoj razini s drugim ljudima i s istim dostojanstvom;

| P. | budući da se, točnije, na osnovi članka 7. Uredbe o zajedničkim odredbama dostupnost za osobe s invaliditetom mora uzeti u obzir tijekom cjelokupne pripreme i provedbe programa koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, te budući da bi ista pitanja trebalo uzeti u obzir pri pripremi ostalih fondova EU-a i korištenju njihovim sredstvima; |
| --- | --- |

P.

budući da se, točnije, na osnovi članka 7. Uredbe o zajedničkim odredbama dostupnost za osobe s invaliditetom mora uzeti u obzir tijekom cjelokupne pripreme i provedbe programa koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, te budući da bi ista pitanja trebalo uzeti u obzir pri pripremi ostalih fondova EU-a i korištenju njihovim sredstvima;

| Q. | budući da u nekim državama članicama raste potražnja za socijalnim uslugama zbog demografskih i društvenih promjena, uz veće stope nezaposlenosti, siromaštva i društvene isključenosti, što podrazumijeva i manju dostupnost kvalitetnih usluga za osobe s invaliditetom, a to negativno utječe na njihovu sposobnost da žive samostalno, uključeni u društvo ravnopravno s drugima; |
| --- | --- |

Q.

budući da u nekim državama članicama raste potražnja za socijalnim uslugama zbog demografskih i društvenih promjena, uz veće stope nezaposlenosti, siromaštva i društvene isključenosti, što podrazumijeva i manju dostupnost kvalitetnih usluga za osobe s invaliditetom, a to negativno utječe na njihovu sposobnost da žive samostalno, uključeni u društvo ravnopravno s drugima;

| R. | budući da bi postojeće zakonodavstvo EU-a o pravima osoba s invaliditetom trebalo bolje primjenjivati kako bi se povećala dostupnost za sve osobe s invaliditetom u cijeloj Europskoj uniji; |
| --- | --- |

R.

budući da bi postojeće zakonodavstvo EU-a o pravima osoba s invaliditetom trebalo bolje primjenjivati kako bi se povećala dostupnost za sve osobe s invaliditetom u cijeloj Europskoj uniji;

| S. | budući da je Parlament dio okvira EU-a za promicanje, zaštitu i nadzor provedbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, a u skladu s člankom 33. stavkom 2. te Konvencije; |
| --- | --- |

S.

budući da je Parlament dio okvira EU-a za promicanje, zaštitu i nadzor provedbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, a u skladu s člankom 33. stavkom 2. te Konvencije;

| T. | budući da je više organizacija civilnog društva Odboru UN-a za prava osoba s invaliditetom dostavilo informacije u vezi s popisom pitanja; |
| --- | --- |

T.

budući da je više organizacija civilnog društva Odboru UN-a za prava osoba s invaliditetom dostavilo informacije u vezi s popisom pitanja;

| U. | budući da je Komisija kao središnje mjesto iz članka 33. stavka 1. imenovana za davanje odgovora na popis pitanja koji je usvojio Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

U.

budući da je Komisija kao središnje mjesto iz članka 33. stavka 1. imenovana za davanje odgovora na popis pitanja koji je usvojio Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom;

| V. | budući da je Parlament jedino izravno izabrano tijelo Europske unije koje predstavlja europske građane i stoga u potpunosti poštuje pariška načela, kako je utvrđeno u članku 33. Konvencije; |
| --- | --- |

V.

budući da je Parlament jedino izravno izabrano tijelo Europske unije koje predstavlja europske građane i stoga u potpunosti poštuje pariška načela, kako je utvrđeno u članku 33. Konvencije;

| 1. | uvjerava Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom da će Europski parlament odgovoriti na pitanja koja su mu izravno postavljena, ali i pozvati Komisiju da stajališta Parlamenta uzme u obzir pri sastavljanju vlastitih odgovora Odboru; |
| --- | --- |

1.

uvjerava Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom da će Europski parlament odgovoriti na pitanja koja su mu izravno postavljena, ali i pozvati Komisiju da stajališta Parlamenta uzme u obzir pri sastavljanju vlastitih odgovora Odboru;

| 2. | izražava žaljenje zbog toga što su Komisija i Vijeće usvojili Kodeks ponašanja bez uključivanja Parlamenta, a rezultat je da Parlament ima ograničenu nadležnost u nadzoru Konvencije; |
| --- | --- |

2.

izražava žaljenje zbog toga što su Komisija i Vijeće usvojili Kodeks ponašanja bez uključivanja Parlamenta, a rezultat je da Parlament ima ograničenu nadležnost u nadzoru Konvencije;

| 3. | poziva Komisiju da se o svom odgovoru na popis pitanja savjetuje sa svim relevantnim institucijama i agencijama, uključujući Parlament, Europski gospodarski i socijalni odbor, Odbor regija, Europskog ombudsmana i Agenciju EU-a za temeljna prava; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da se o svom odgovoru na popis pitanja savjetuje sa svim relevantnim institucijama i agencijama, uključujući Parlament, Europski gospodarski i socijalni odbor, Odbor regija, Europskog ombudsmana i Agenciju EU-a za temeljna prava;

| 4. | poziva Komisiju da okvir EU-a pozove da formalno sudjeluje u konstruktivnom dijalogu; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da okvir EU-a pozove da formalno sudjeluje u konstruktivnom dijalogu;

| 5. | ističe činjenicu da se prijedlogom direktive EU-a protiv diskriminacije želi zaštititi osobe s invaliditetom od diskriminacije u socijalnoj zaštiti, zdravstvenoj skrbi i rehabilitaciji te obrazovanju odnosno diskriminacije u dostupnosti robe i usluga te opskrbi robom i pružanju usluga kao što su stanovanje, prijevoz i osiguranje; žali zbog nedostatka napretka u Vijeću u vezi s tim prijedlogom i potiče države članice na rad na usvajanju zajedničkog stajališta bez dodatne odgode; |
| --- | --- |

5.

ističe činjenicu da se prijedlogom direktive EU-a protiv diskriminacije želi zaštititi osobe s invaliditetom od diskriminacije u socijalnoj zaštiti, zdravstvenoj skrbi i rehabilitaciji te obrazovanju odnosno diskriminacije u dostupnosti robe i usluga te opskrbi robom i pružanju usluga kao što su stanovanje, prijevoz i osiguranje; žali zbog nedostatka napretka u Vijeću u vezi s tim prijedlogom i potiče države članice na rad na usvajanju zajedničkog stajališta bez dodatne odgode;

| 6. | primjećuje da je nepostojanje raščlanjenih podataka i statistike o pojedinim skupinama invaliditeta prepreka osmišljavanju adekvatnih mjera; stoga poziva Komisiju na prikupljanje i širenje statističkih podataka o invaliditetu raščlanjenih prema dobi i spolu, a u cilju praćenja položaja osoba s invaliditetom diljem EU-a u relevantnim područjima svakodnevnog života, a ne samo u području zapošljavanja; |
| --- | --- |

6.

primjećuje da je nepostojanje raščlanjenih podataka i statistike o pojedinim skupinama invaliditeta prepreka osmišljavanju adekvatnih mjera; stoga poziva Komisiju na prikupljanje i širenje statističkih podataka o invaliditetu raščlanjenih prema dobi i spolu, a u cilju praćenja položaja osoba s invaliditetom diljem EU-a u relevantnim područjima svakodnevnog života, a ne samo u području zapošljavanja;

| 7. | napominje da je više organizacija civilnog društva Odboru UN-a za prava osoba s invaliditetom dostavilo informacije za popis pitanja; stoga potiče Komisiju da u okviru postupka preispitivanja dodatno razradi strukturni dijalog, da se savjetuje i da surađuje s organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom, što podrazumijeva i prilikom sastavljanja odgovora Odboru UN-a za prava osoba s invaliditetom o popisu pitanja, kao i razvoju, provedbi i nadzoru mjera EU-a u ovom području; |
| --- | --- |

7.

napominje da je više organizacija civilnog društva Odboru UN-a za prava osoba s invaliditetom dostavilo informacije za popis pitanja; stoga potiče Komisiju da u okviru postupka preispitivanja dodatno razradi strukturni dijalog, da se savjetuje i da surađuje s organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom, što podrazumijeva i prilikom sastavljanja odgovora Odboru UN-a za prava osoba s invaliditetom o popisu pitanja, kao i razvoju, provedbi i nadzoru mjera EU-a u ovom području;

| 8. | poziva države članice koje to još nisu učinile da što prije ratificiraju Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice koje to još nisu učinile da što prije ratificiraju Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom;

| 9. | poziva Komisiju da podnese ambiciozan prijedlog Europskog zakona o dostupnosti, uz punu uključenost osoba s invaliditetom tijekom cjelokupnog zakonodavnog ciklusa, te ističe potrebu da taj prijedlog obuhvati niz resornih područja povezanih s dostupnošću robe i usluga za sve građane EU-a jačanjem neovisnosti i punim uključivanjem osoba s invaliditetom te uspostavom stalnog, djelotvornog i neovisnog mehanizma za nadzor i primjenu; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da podnese ambiciozan prijedlog Europskog zakona o dostupnosti, uz punu uključenost osoba s invaliditetom tijekom cjelokupnog zakonodavnog ciklusa, te ističe potrebu da taj prijedlog obuhvati niz resornih područja povezanih s dostupnošću robe i usluga za sve građane EU-a jačanjem neovisnosti i punim uključivanjem osoba s invaliditetom te uspostavom stalnog, djelotvornog i neovisnog mehanizma za nadzor i primjenu;

| 10. | poziva države članice da u nacionalno pravo prenesu obveze koje proizlaze iz članka 12. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, posebno da smanje eventualna ograničenja njihova prava da biraju i budu birani; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice da u nacionalno pravo prenesu obveze koje proizlaze iz članka 12. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, posebno da smanje eventualna ograničenja njihova prava da biraju i budu birani;

| 11. | potiče Vijeće da ubrza rad na prijedlogu direktive o dostupnosti internetskih stranica tijela javne vlasti s ciljem postizanja zajedničkog stajališta i daljnjeg napretka prema usvajanju tog zakonodavnog akta, čime bi se povećala dostupnost dokumenata, video-snimaka i internetskih stranica i pružio alternativni format za sredstva komunikacije; |
| --- | --- |

11.

potiče Vijeće da ubrza rad na prijedlogu direktive o dostupnosti internetskih stranica tijela javne vlasti s ciljem postizanja zajedničkog stajališta i daljnjeg napretka prema usvajanju tog zakonodavnog akta, čime bi se povećala dostupnost dokumenata, video-snimaka i internetskih stranica i pružio alternativni format za sredstva komunikacije;

| 12. | preporučuje da se fondovima EU-a koristi za poticanje dostupnosti i elektroničke dostupnosti za osobe s invaliditetom, za poticanje prijelaza s institucionalne skrbi na skrb u zajednici, na razvoj kvalitetnih socijalnih i zdravstvenih usluga te na ulaganje u jačanje kapaciteta organizacija koje predstavljaju osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

12.

preporučuje da se fondovima EU-a koristi za poticanje dostupnosti i elektroničke dostupnosti za osobe s invaliditetom, za poticanje prijelaza s institucionalne skrbi na skrb u zajednici, na razvoj kvalitetnih socijalnih i zdravstvenih usluga te na ulaganje u jačanje kapaciteta organizacija koje predstavljaju osobe s invaliditetom;

| 13. | napominje svoje odgovore i aktivnosti u vezi s popisom pitanja postavljenih u vezi s prvobitnim izvještajem Europske unije kao sudionika u preispitivanju Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom:






  a. | osnovao je međuodborsku radnu skupinu sastavljenu od članova svih nadležnih odbora koja je pokrenula aktivnosti podizanja svijesti otvorene za cjelokupno osoblje i zastupnike, uključujući i organizaciju tečajeva znakovnog jezika kao dio stručne izobrazbe; |
| --- | --- | --- |

13.

napominje svoje odgovore i aktivnosti u vezi s popisom pitanja postavljenih u vezi s prvobitnim izvještajem Europske unije kao sudionika u preispitivanju Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom:

a.

osnovao je međuodborsku radnu skupinu sastavljenu od članova svih nadležnih odbora koja je pokrenula aktivnosti podizanja svijesti otvorene za cjelokupno osoblje i zastupnike, uključujući i organizaciju tečajeva znakovnog jezika kao dio stručne izobrazbe;

| b. | istaknuo je potrebu dostupnosti u pogledu univerzalnog pružanja usluga i broj 112 za hitne slučajeve u svojoj rezoluciji od 5. srpnja 2011. (6) i svojoj izjavi od 17. studenoga 2011. (7), koji su bili ključni za razvoj sustava ePoziv ugrađenih u vozilo; |
| --- | --- |

b.

istaknuo je potrebu dostupnosti u pogledu univerzalnog pružanja usluga i broj 112 za hitne slučajeve u svojoj rezoluciji od 5. srpnja 2011. (6) i svojoj izjavi od 17. studenoga 2011. (7), koji su bili ključni za razvoj sustava ePoziv ugrađenih u vozilo;

| c. | broj zastupnika u Parlamentu s invaliditetom znatno je porastao nakon izbora 2014. godine; |
| --- | --- |

c.

broj zastupnika u Parlamentu s invaliditetom znatno je porastao nakon izbora 2014. godine;

| d. | obvezuje se na aktivan rad s relevantnim akterima kako bi se pronašlo pragmatično rješenje za pristupanje Ugovoru iz Marakeša; |
| --- | --- |

d.

obvezuje se na aktivan rad s relevantnim akterima kako bi se pronašlo pragmatično rješenje za pristupanje Ugovoru iz Marakeša;

| e. | ističe potrebu da se poboljša provedba zakonodavstva EU-a kako bi se zajamčilo da osobe s invaliditetom mogu neovisno putovati svim prijevoznim sredstvima, uključujući javni prijevoz; |
| --- | --- |

e.

ističe potrebu da se poboljša provedba zakonodavstva EU-a kako bi se zajamčilo da osobe s invaliditetom mogu neovisno putovati svim prijevoznim sredstvima, uključujući javni prijevoz;

| f. | poziva Komisiju da pruži traženo objašnjenje o tome kako će u sadašnjem i budućem zakonodavstvu zajamčiti da se osobama s invaliditetom pruže jednake mogućnosti, temeljna prava, jednaka dostupnost usluga i tržištu rada, te ista prava i obveze u dostupnosti zdravstvene zaštite kao i državljanima države članice u kojoj su osigurani, a u skladu s načelom jednakog postupanja i nediskriminacije, kako bi sve osobe s invaliditetom uživale pravo slobode kretanja koje imaju svi građani EU-a; |
| --- | --- |

f.

poziva Komisiju da pruži traženo objašnjenje o tome kako će u sadašnjem i budućem zakonodavstvu zajamčiti da se osobama s invaliditetom pruže jednake mogućnosti, temeljna prava, jednaka dostupnost usluga i tržištu rada, te ista prava i obveze u dostupnosti zdravstvene zaštite kao i državljanima države članice u kojoj su osigurani, a u skladu s načelom jednakog postupanja i nediskriminacije, kako bi sve osobe s invaliditetom uživale pravo slobode kretanja koje imaju svi građani EU-a;

| g. | poziva države članice i Komisiju da zajamče da pristup pravosuđu s obzirom na zakonodavstvo EU-a bude u potpunosti u skladu s Konvencijom, a kako bi temeljna prava bila dostupna svima; |
| --- | --- |

g.

poziva države članice i Komisiju da zajamče da pristup pravosuđu s obzirom na zakonodavstvo EU-a bude u potpunosti u skladu s Konvencijom, a kako bi temeljna prava bila dostupna svima;

| 14. | ističe potrebu za pojačanom političkom suradnjom u okviru EU-a, uključujući potrebne financijske i ljudske resurse kako bi se zajamčilo da svoje zadaće ostvari u skladu s prethodno spomenutom odlukom Vijeća, te potiče aktere iz okvira EU-a da dodijele tražene resurse za tu zadaću; |
| --- | --- |

14.

ističe potrebu za pojačanom političkom suradnjom u okviru EU-a, uključujući potrebne financijske i ljudske resurse kako bi se zajamčilo da svoje zadaće ostvari u skladu s prethodno spomenutom odlukom Vijeća, te potiče aktere iz okvira EU-a da dodijele tražene resurse za tu zadaću;

| 15. | pozdravlja inicijativu zastupnika kojom se traži redovito sastavljanje zajedničkog izvješća Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te Odbora za predstavke kao odgovor na preporuke Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja inicijativu zastupnika kojom se traži redovito sastavljanje zajedničkog izvješća Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te Odbora za predstavke kao odgovor na preporuke Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom;

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru UN-a za prava osoba s invaliditetom te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

16.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru UN-a za prava osoba s invaliditetom te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 23, 27.1.2010., str. 35.

(2)  SL C 340, 15.12.2010., str. 11.

(3)  CRPD/C/EU/Q/1.

(4)  SL C 131 E, 8.5.2013., str. 9.

(5)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(6)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 1.

(7)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 165.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/46

---

P8_TA(2015)0209

Epidemija bakterije Xylella fastidiosa koja napada stabla maslina

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o epidemiji bakterije Xylelle fastidiose koja napada stabla maslina (2015/2652(RSP))

(2016/C 353/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (1),

| — | uzimajući u obzir znanstvena mišljenja Europske agencije za sigurnost hrane objavljena 26. studenog 2013. i 6. siječnja 2015. o riziku koji Xylella fastidiosa predstavlja za zdravlje biljaka na teritoriju EU-a u kojima se utvrđuju i ocjenjuju moguće mjere za smanjenje rizika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir znanstvena mišljenja Europske agencije za sigurnost hrane objavljena 26. studenog 2013. i 6. siječnja 2015. o riziku koji Xylella fastidiosa predstavlja za zdravlje biljaka na teritoriju EU-a u kojima se utvrđuju i ocjenjuju moguće mjere za smanjenje rizika,

| — | uzimajući u obzir Provedbene odluke Komisije od 13. veljače 2014., 23. srpnja 2014. i 28. travnja 2015. u vezi s mjerama za sprečavanje unošenja Xylelle fastidiose u Uniju i njezina širenja unutar Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbene odluke Komisije od 13. veljače 2014., 23. srpnja 2014. i 28. travnja 2015. u vezi s mjerama za sprečavanje unošenja Xylelle fastidiose u Uniju i njezina širenja unutar Unije,

| — | uzimajući u obzir izvješća Ureda za hranu i veterinarstvo o revizijama provedenima u veljači i studenom 2014. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Ureda za hranu i veterinarstvo o revizijama provedenima u veljači i studenom 2014. godine,

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o epidemiji bakterije Xylelle fastidiose koja napada stabla maslina (O-000038/2015 – B8-0117/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o epidemiji bakterije Xylelle fastidiose koja napada stabla maslina (O-000038/2015 – B8-0117/2015),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (2),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Xylella fastidiosa iznimno opasna neposredna prijetnja proizvodnji nekih kultura u južnoj Europi, poput stabala maslina, badema i bresaka te ukrasnog bilja: budući da je, ovisno o vrsti bakterije, potencijalna prijetnja vinogradima, stablima agruma i drugim kulturama te bi mogla uzrokovati nezapamćene i razorne gubitke uz znatne gospodarske, ekološke i društvene posljedice; budući da je soj organizma Xylella fastidiosa kojim su zaražena stabla maslina u regiji Apulija drugačiji od izolata koji u drugim dijelovima svijeta napadaju vinovu lozu i agrume; |
| --- | --- |

A.

budući da je Xylella fastidiosa iznimno opasna neposredna prijetnja proizvodnji nekih kultura u južnoj Europi, poput stabala maslina, badema i bresaka te ukrasnog bilja: budući da je, ovisno o vrsti bakterije, potencijalna prijetnja vinogradima, stablima agruma i drugim kulturama te bi mogla uzrokovati nezapamćene i razorne gubitke uz znatne gospodarske, ekološke i društvene posljedice; budući da je soj organizma Xylella fastidiosa kojim su zaražena stabla maslina u regiji Apulija drugačiji od izolata koji u drugim dijelovima svijeta napadaju vinovu lozu i agrume;

| B. | budući da bakterija već uzrokuje ozbiljnu štetu maslinicima u južnotalijanskoj regiji Apuliji te da potencijalno predstavlja opasnost za druge kulture i regije; |
| --- | --- |

B.

budući da bakterija već uzrokuje ozbiljnu štetu maslinicima u južnotalijanskoj regiji Apuliji te da potencijalno predstavlja opasnost za druge kulture i regije;

| C. | budući da je sektor proizvodnje maslina u regiji Apuliji jedan od najvažnijih poljoprivrednih sektora te da čini 11,6 % (u iznosu od 522 milijuna EUR) ukupne vrijednosti poljoprivredne proizvodnje u regiji, odnosno 30 % vrijednosti talijanske proizvodnje maslina za 2013. godinu; |
| --- | --- |

C.

budući da je sektor proizvodnje maslina u regiji Apuliji jedan od najvažnijih poljoprivrednih sektora te da čini 11,6 % (u iznosu od 522 milijuna EUR) ukupne vrijednosti poljoprivredne proizvodnje u regiji, odnosno 30 % vrijednosti talijanske proizvodnje maslina za 2013. godinu;

| D. | budući da prisutnost bakterije Xylelle fastidiose uzrokuje ozbiljnu gospodarsku štetu ne samo proizvođačima maslina nego čitavom proizvodnom lancu, među ostalim zadružnim i privatnim mlinovima, turizmu te marketinškim aktivnostima; |
| --- | --- |

D.

budući da prisutnost bakterije Xylelle fastidiose uzrokuje ozbiljnu gospodarsku štetu ne samo proizvođačima maslina nego čitavom proizvodnom lancu, među ostalim zadružnim i privatnim mlinovima, turizmu te marketinškim aktivnostima;

| E. | budući da su talijanske vlasti o epidemiji bakterije Xylelle fastidiose prvi put izvijestile 21. listopada 2013., nakon čega je zaražen zabrinjavajući broj stabala; |
| --- | --- |

E.

budući da su talijanske vlasti o epidemiji bakterije Xylelle fastidiose prvi put izvijestile 21. listopada 2013., nakon čega je zaražen zabrinjavajući broj stabala;

| F. | budući da je inspekcijama koje je u Italiji u veljači i studenom 2014. proveo Ured za hranu i veterinarstvo Glavne uprave Komisije za zdravlje i sigurnost hrane potvrđeno da se stanje dramatično pogoršalo i da se ne može isključiti daljnje širenje bakterije; |
| --- | --- |

F.

budući da je inspekcijama koje je u Italiji u veljači i studenom 2014. proveo Ured za hranu i veterinarstvo Glavne uprave Komisije za zdravlje i sigurnost hrane potvrđeno da se stanje dramatično pogoršalo i da se ne može isključiti daljnje širenje bakterije;

| G. | budući da trenutačno nema dostupnog lijeka za terensko liječenje oboljelih stabala te budući da pogođene biljke često ostaju zaražene čitav život ili brzo odumiru; |
| --- | --- |

G.

budući da trenutačno nema dostupnog lijeka za terensko liječenje oboljelih stabala te budući da pogođene biljke često ostaju zaražene čitav život ili brzo odumiru;

| H. | budući da u Europskoj uniji velik broj različitih biljaka može biti domaćin bolesti, uključujući asimptomatske divlje biljke; |
| --- | --- |

H.

budući da u Europskoj uniji velik broj različitih biljaka može biti domaćin bolesti, uključujući asimptomatske divlje biljke;

| I. | budući da je Europska agencija za sigurnost hrane naglasila da bi, s obzirom na poteškoće zaustavljanja širenja Xylelle fastidiose nakon što je zahvatila neko proizvodno područje, trebalo dati prioritet mjerama sprečavanja koje su usmjerene na uvoz i ograničavanje epidemije, zajedno s pojačanom razmjenom rezultata istraživanja; |
| --- | --- |

I.

budući da je Europska agencija za sigurnost hrane naglasila da bi, s obzirom na poteškoće zaustavljanja širenja Xylelle fastidiose nakon što je zahvatila neko proizvodno područje, trebalo dati prioritet mjerama sprečavanja koje su usmjerene na uvoz i ograničavanje epidemije, zajedno s pojačanom razmjenom rezultata istraživanja;

| 1. | napominje da je u provedbenim odlukama koje je Komisija donijela prije travnja 2015. pozornost najvećim dijelom bila usmjerena na unutarnje mjere za borbu protiv epidemije i da u njima nije bilo snažnih mjera za sprečavanje unošenja bolesti iz trećih zemalja u Europsku uniju; |
| --- | --- |

1.

napominje da je u provedbenim odlukama koje je Komisija donijela prije travnja 2015. pozornost najvećim dijelom bila usmjerena na unutarnje mjere za borbu protiv epidemije i da u njima nije bilo snažnih mjera za sprečavanje unošenja bolesti iz trećih zemalja u Europsku uniju;

| 2. | poziva Komisiju da poduzme ciljane mjere protiv Xylelle fastidiose kako bi se spriječio uvoz zaraženog materijala u EU; pozdravlja odluku Komisije iz travnja 2015. kojom se zaustavlja uvoz zaražene kave iz Kostarike i Hondurasa i kojom su uvedena ograničenja u vezi s uvozom bilja iz zahvaćenih područja u ostalim trećim zemljama; poziva na primjenu, ako to bude potrebno, oštrijih mjera, uključujući i dozvolu uvoza samo za proizvode s lokacija koje nisu zahvaćene nametnikom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da poduzme ciljane mjere protiv Xylelle fastidiose kako bi se spriječio uvoz zaraženog materijala u EU; pozdravlja odluku Komisije iz travnja 2015. kojom se zaustavlja uvoz zaražene kave iz Kostarike i Hondurasa i kojom su uvedena ograničenja u vezi s uvozom bilja iz zahvaćenih područja u ostalim trećim zemljama; poziva na primjenu, ako to bude potrebno, oštrijih mjera, uključujući i dozvolu uvoza samo za proizvode s lokacija koje nisu zahvaćene nametnikom;

| 3. | žali zbog činjenice da Komisija vrlo često ne reagira dovoljno brzo kako bi spriječila ulazak bolesti bilja iz trećih zemalja u Europsku uniju; stoga apelira na Komisiju da radi zaštite i očuvanja našeg teritorija utvrdi izvor zaraze i preispita službenog sustava fitosanitarne kontrole EU-a; |
| --- | --- |

3.

žali zbog činjenice da Komisija vrlo često ne reagira dovoljno brzo kako bi spriječila ulazak bolesti bilja iz trećih zemalja u Europsku uniju; stoga apelira na Komisiju da radi zaštite i očuvanja našeg teritorija utvrdi izvor zaraze i preispita službenog sustava fitosanitarne kontrole EU-a;

| 4. | apelira na Komisiju, osobito s obzirom na činjenicu da se bliži ljeto, da poduzme djelotvorne mjere za sprečavanje širenja bakterije Xylelle fastidiose u EU-u koje će posebno biti usmjerene na najugroženije kulture, ali da pritom ne zanemari ni ostale kulture koje bi također mogle biti ozbiljno pogođene bolešću te u tom pogledu naglašava važnost odredbi iz članka 9. Provedbene odluke iz 2015. godine; |
| --- | --- |

4.

apelira na Komisiju, osobito s obzirom na činjenicu da se bliži ljeto, da poduzme djelotvorne mjere za sprečavanje širenja bakterije Xylelle fastidiose u EU-u koje će posebno biti usmjerene na najugroženije kulture, ali da pritom ne zanemari ni ostale kulture koje bi također mogle biti ozbiljno pogođene bolešću te u tom pogledu naglašava važnost odredbi iz članka 9. Provedbene odluke iz 2015. godine;

| 5. | poziva Komisiju i države članice da proizvođačima daju naknadu za mjere iskorjenjivanja i gubitak prihoda, što ne obuhvaća samo gubitke koji se odnose na poljoprivrednu proizvodnju, nego i one povezane s kulturnom baštinom, poviješću i turističkim aktivnostima; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju i države članice da proizvođačima daju naknadu za mjere iskorjenjivanja i gubitak prihoda, što ne obuhvaća samo gubitke koji se odnose na poljoprivrednu proizvodnju, nego i one povezane s kulturnom baštinom, poviješću i turističkim aktivnostima;

| 6. | traži od Komisije i nadležnih tijela da iskoriste sve postojeće fondove i instrumente kako bi pridonijeli gospodarskoj obnovi zahvaćenih područja; poziva Komisiju da utvrdi poticaje za proizvođače koji provode mjere sprečavanja; |
| --- | --- |

6.

traži od Komisije i nadležnih tijela da iskoriste sve postojeće fondove i instrumente kako bi pridonijeli gospodarskoj obnovi zahvaćenih područja; poziva Komisiju da utvrdi poticaje za proizvođače koji provode mjere sprečavanja;

| 7. | poziva Komisiju da zajamči dostupnost dovoljnih financijskih i ljudskih resursa za provedbu relevantnih strategija, uključujući financijsku podršku poljoprivrednicima da primijene odgovarajuće poljoprivredne prakse za upravljanje Xylellom fastidiosom i njezinim vektorima; apelira na Komisiju da bez odgode potakne pojačane napore na području istraživanja, među ostalim većim međunarodnim umrežavanjem i stavljanjem sredstava na raspolaganje istraživačkim institutima u svrhu povećanja znanstvenih saznanja o Xylelli fastidiosi i preciznog utvrđivanja prirode veze između patogena, simptoma i razvoja bolesti; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da zajamči dostupnost dovoljnih financijskih i ljudskih resursa za provedbu relevantnih strategija, uključujući financijsku podršku poljoprivrednicima da primijene odgovarajuće poljoprivredne prakse za upravljanje Xylellom fastidiosom i njezinim vektorima; apelira na Komisiju da bez odgode potakne pojačane napore na području istraživanja, među ostalim većim međunarodnim umrežavanjem i stavljanjem sredstava na raspolaganje istraživačkim institutima u svrhu povećanja znanstvenih saznanja o Xylelli fastidiosi i preciznog utvrđivanja prirode veze između patogena, simptoma i razvoja bolesti;

| 8. | naglašava potrebu da se provode informativne kampanje u potencijalno zahvaćenim područjima EU-a kako bi se osvijestilo uključene subjekte ne samo u poljoprivrednom sektoru nego i u sektoru vrtlarstva, među ostalim trgovce ukrasnim biljem, profesionalne vrtlare i njihove klijente; |
| --- | --- |

8.

naglašava potrebu da se provode informativne kampanje u potencijalno zahvaćenim područjima EU-a kako bi se osvijestilo uključene subjekte ne samo u poljoprivrednom sektoru nego i u sektoru vrtlarstva, među ostalim trgovce ukrasnim biljem, profesionalne vrtlare i njihove klijente;

| 9. | smatra da bi, osobito s obzirom na činjenicu da se bliži ljeto, Komisija i države članice trebale upozoriti putnike na rizike koje podrazumijeva unošenje zaraženih biljaka iz zemalja zahvaćenih Xylellom fastidiosom u EU; |
| --- | --- |

9.

smatra da bi, osobito s obzirom na činjenicu da se bliži ljeto, Komisija i države članice trebale upozoriti putnike na rizike koje podrazumijeva unošenje zaraženih biljaka iz zemalja zahvaćenih Xylellom fastidiosom u EU;

| 10. | poziva da se više sredstava stavi na raspolaganje kako bi se zajamčilo otkrivanje štetnih organizama na točkama ulaska u EU; nadalje, potiče države članice da povećaju broj redovitih inspekcija u svrhu sprečavanja širenja Xylelle fastidiose izvan demarkiranih područja; |
| --- | --- |

10.

poziva da se više sredstava stavi na raspolaganje kako bi se zajamčilo otkrivanje štetnih organizama na točkama ulaska u EU; nadalje, potiče države članice da povećaju broj redovitih inspekcija u svrhu sprečavanja širenja Xylelle fastidiose izvan demarkiranih područja;

| 11. | poziva Komisiju da uspostavi otvorene baze podataka, s popisom institucija i nadležnih tijela na razini EU-a i na razini država članica, za razmjenu informacija i iskustava, među ostalim najboljih praksi, te za brzo obavješćivanje nadležnih tijela i poduzimanje potrebnih mjera; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju da uspostavi otvorene baze podataka, s popisom institucija i nadležnih tijela na razini EU-a i na razini država članica, za razmjenu informacija i iskustava, među ostalim najboljih praksi, te za brzo obavješćivanje nadležnih tijela i poduzimanje potrebnih mjera;

| 12. | poziva Komisiju da, na temelju dosadašnjeg iskustva i najboljih praksi, na transparentan način pripremi sveobuhvatne smjernice za provedbu mjera sprečavanja i mjera za kontroliranje bolesti s jasno naznačenim trajanjem i opsegom koje nadležna tijela i službe u državama članicama mogu koristiti kao potporu; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da, na temelju dosadašnjeg iskustva i najboljih praksi, na transparentan način pripremi sveobuhvatne smjernice za provedbu mjera sprečavanja i mjera za kontroliranje bolesti s jasno naznačenim trajanjem i opsegom koje nadležna tijela i službe u državama članicama mogu koristiti kao potporu;

| 13. | traži od Komisije da svake godine, ili kad god dođe do promjene stanja, izvijesti Europski parlament o prijetnji koju bakterija Xylella fastidiosa i drugi organizmi opasni za poljoprivrednu proizvodnju predstavljaju za proizvođače u EU-u; |
| --- | --- |

13.

traži od Komisije da svake godine, ili kad god dođe do promjene stanja, izvijesti Europski parlament o prijetnji koju bakterija Xylella fastidiosa i drugi organizmi opasni za poljoprivrednu proizvodnju predstavljaju za proizvođače u EU-u;

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

14.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 169, 10.7.2000., str. 1.

(2)  SL L 309, 24.11.2009., str. 71.

---

Četvrtak, 21. svibnja 2015.

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/49

---

P8_TA(2015)0210

Zimbabve – slučaj borca za ljudska prava Itaija Dzamare

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o Zimbabveu: slučaj borca za ljudska prava Itaija Dzamare (2015/2710(RSP))

(2016/C 353/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Zimbabveu, posebno rezoluciju od 7. veljače 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Zimbabveu, posebno rezoluciju od 7. veljače 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir lokalne izjave EU-a o otmici Itaija Dzamare od 11. ožujka 2015. i 9. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalne izjave EU-a o otmici Itaija Dzamare od 11. ožujka 2015. i 9. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, u ime EU-a, od 19. veljače 2014. o preispitivanju odnosa EU-a i Zimbabvea; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, u ime EU-a, od 19. veljače 2014. o preispitivanju odnosa EU-a i Zimbabvea;

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/98/ZVSP od 17. veljače 2014. (2) i 2015/277/ZVSP od 19. veljače 2015. (3) o izmjeni Odluke 2011/101/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Zimbabvea, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/98/ZVSP od 17. veljače 2014. (2) i 2015/277/ZVSP od 19. veljače 2015. (3) o izmjeni Odluke 2011/101/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Zimbabvea,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Ureda visokog predstavnika za ljudska prava (OHCHR) od 18. siječnja 2013. o najnovijim napadima na borce za ljudska prava koji su se dogodili prije izbora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Ureda visokog predstavnika za ljudska prava (OHCHR) od 18. siječnja 2013. o najnovijim napadima na borce za ljudska prava koji su se dogodili prije izbora,

| — | uzimajući u obzir Globalni politički sporazum koji su 2008. potpisale tri glavne političke stranke, ZANU PF, MDC-T i MDC, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni politički sporazum koji su 2008. potpisale tri glavne političke stranke, ZANU PF, MDC-T i MDC,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije od 23. srpnja 2012. o Zimbabveu i Provedbenu odluku Vijeća 2012/124/ZVSP od 27. veljače 2012. (4) o mjerama ograničavanja protiv Zimbabvea, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije od 23. srpnja 2012. o Zimbabveu i Provedbenu odluku Vijeća 2012/124/ZVSP od 27. veljače 2012. (4) o mjerama ograničavanja protiv Zimbabvea,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda od 27. lipnja 1981., koju je Zimbabve ratificirao, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda od 27. lipnja 1981., koju je Zimbabve ratificirao,

| — | uzimajući u obzir Ustav Zimbabvea, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Zimbabvea,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je 9. ožujka 2015. u predgrađu Hararea pet nepoznatih naoružanih muškaraca navodno otelo Itaija Dzamaru, istaknutog zimbabveškog aktivista za ljudska prava, vođu pokreta Occupy Africa Unity Square (zauzmimo Trg afričkog jedinstva) i suparnika predsjednika Mugabea; budući da se do danas ne zna gdje se on nalazi te vlada velika zabrinutost za njegovu sigurnost i zaštitu njegovih prava; |
| --- | --- |

A.

budući da je 9. ožujka 2015. u predgrađu Hararea pet nepoznatih naoružanih muškaraca navodno otelo Itaija Dzamaru, istaknutog zimbabveškog aktivista za ljudska prava, vođu pokreta Occupy Africa Unity Square (zauzmimo Trg afričkog jedinstva) i suparnika predsjednika Mugabea; budući da se do danas ne zna gdje se on nalazi te vlada velika zabrinutost za njegovu sigurnost i zaštitu njegovih prava;

| B. | budući da je u mjesecima prije otmice Itai Dzamara vodio brojne mirne prosvjede protiv pogoršanja političke i gospodarske situacije u Zimbabveu; budući da je dva dana prije otmice na političkom skupu koji je organizirala opozicijska stranka Pokret za demokratsku promjenu (Movement for Democratic Change – Tsvangirai, MDC-T) Itai Dzamara održao govor i pozvao na masovne prosvjede protiv sve veće represije i pogoršanja gospodarske situacije u zemlji te tražio od predsjednika Mugabea da podnese ostavku i zahtijevao reforme izbornog sustava; |
| --- | --- |

B.

budući da je u mjesecima prije otmice Itai Dzamara vodio brojne mirne prosvjede protiv pogoršanja političke i gospodarske situacije u Zimbabveu; budući da je dva dana prije otmice na političkom skupu koji je organizirala opozicijska stranka Pokret za demokratsku promjenu (Movement for Democratic Change – Tsvangirai, MDC-T) Itai Dzamara održao govor i pozvao na masovne prosvjede protiv sve veće represije i pogoršanja gospodarske situacije u zemlji te tražio od predsjednika Mugabea da podnese ostavku i zahtijevao reforme izbornog sustava;

| C. | budući da se dosad vlada nije izjasnila u vezi s nestankom Itaija Dzamare, zbog čega se u javnosti pojavila sumnja da je možda za to odgovorna država; budući da vladajuća stranka ZANU-PF negira da je došlo do njegova prisilnog nestanka i tvrdi da su ga izrežirale opozicijske stranke; |
| --- | --- |

C.

budući da se dosad vlada nije izjasnila u vezi s nestankom Itaija Dzamare, zbog čega se u javnosti pojavila sumnja da je možda za to odgovorna država; budući da vladajuća stranka ZANU-PF negira da je došlo do njegova prisilnog nestanka i tvrdi da su ga izrežirale opozicijske stranke;

| D. | budući da se presudom Visokog suda od 13. ožujka 2015. nalaže vlastima Zimbabvea da pokrenu potragu za Itaijem Dzamarom i da Sud izvještavaju o napretku svaka dva tjedna, sve dok se ne utvrdi njegovo boravište; budući da su vlasti, nadležne za postupanje po nalogu Visokog suda, taj nalog ignorirale i da državne vlasti trebaju poštovati spomenutu presudu; |
| --- | --- |

D.

budući da se presudom Visokog suda od 13. ožujka 2015. nalaže vlastima Zimbabvea da pokrenu potragu za Itaijem Dzamarom i da Sud izvještavaju o napretku svaka dva tjedna, sve dok se ne utvrdi njegovo boravište; budući da su vlasti, nadležne za postupanje po nalogu Visokog suda, taj nalog ignorirale i da državne vlasti trebaju poštovati spomenutu presudu;

| E. | budući da su pristaše vladajuće stranke ZANU-PF i uniformirani policijski službenici nekoliko puta napali Itaija Dzamaru; budući da je u studenom 2014. oko 20 uniformiranih policajaca Itaiju Dzamari stavilo lisice i tuklo ga dok se nije onesvijestio te da su napali i njegova odvjetnika Kennedyja Masiyea; |
| --- | --- |

E.

budući da su pristaše vladajuće stranke ZANU-PF i uniformirani policijski službenici nekoliko puta napali Itaija Dzamaru; budući da je u studenom 2014. oko 20 uniformiranih policajaca Itaiju Dzamari stavilo lisice i tuklo ga dok se nije onesvijestio te da su napali i njegova odvjetnika Kennedyja Masiyea;

| F. | budući da je 27. travnja 2015. nakon sudjelovanja u povorci potpore nestalom Itaiju Dzamari u Harareu pritvoreno 11 osoba; budući da su aktivisti bili uhićeni i zadržani šest sati; |
| --- | --- |

F.

budući da je 27. travnja 2015. nakon sudjelovanja u povorci potpore nestalom Itaiju Dzamari u Harareu pritvoreno 11 osoba; budući da su aktivisti bili uhićeni i zadržani šest sati;

| G. | budući da se nakon njegove otmice njegova supruga Sheffra Dzamara obratila Visokom sudu u Harareu kako bi se policiju i Središnju obavještajnu organizaciju prisililo da počnu tražiti njezina supruga; budući da su tijekom saslušanja policija i Središnja obavještajna organizacija izjavili da ne znaju boravište Itaija Dzamare; budući da je početkom travnja Sheffra Dzamara izjavila da je neprekidno nadziru četvorica nepoznatih muškaraca te da strahuje za vlastiti život; |
| --- | --- |

G.

budući da se nakon njegove otmice njegova supruga Sheffra Dzamara obratila Visokom sudu u Harareu kako bi se policiju i Središnju obavještajnu organizaciju prisililo da počnu tražiti njezina supruga; budući da su tijekom saslušanja policija i Središnja obavještajna organizacija izjavili da ne znaju boravište Itaija Dzamare; budući da je početkom travnja Sheffra Dzamara izjavila da je neprekidno nadziru četvorica nepoznatih muškaraca te da strahuje za vlastiti život;

| H. | budući da se u Zimbabveu pogoršava situacija u pogledu ljudskih prava i demokracije te se stalno izvještava o uznemiravanju i kršenju ljudskih prava boraca za ljudska prava, novinara i pripadnika civilnog društva u Zimbabveu; |
| --- | --- |

H.

budući da se u Zimbabveu pogoršava situacija u pogledu ljudskih prava i demokracije te se stalno izvještava o uznemiravanju i kršenju ljudskih prava boraca za ljudska prava, novinara i pripadnika civilnog društva u Zimbabveu;

| I. | budući da policija često zloupotrebljava važeće zakone, na primjer Zakon o javnom redu i sigurnosti te Zakon o pristupu informacijama i zaštiti privatnosti, kako bi zabranila zakonite javne susrete i okupljanja; |
| --- | --- |

I.

budući da policija često zloupotrebljava važeće zakone, na primjer Zakon o javnom redu i sigurnosti te Zakon o pristupu informacijama i zaštiti privatnosti, kako bi zabranila zakonite javne susrete i okupljanja;

| J. | budući da su sloboda okupljanja, udruživanja i izražavanja ključne komponente svake demokracije; |
| --- | --- |

J.

budući da su sloboda okupljanja, udruživanja i izražavanja ključne komponente svake demokracije;

| K. | budući da je u veljači 2015. EU nastavio pružati pomoć Zimbabveu u iznosu od 234 milijuna EUR u okviru Nacionalnog okvirnog programa kojim se Zimbabveu želi pomoći da postane demokratičnija i naprednija zemlja, a istodobno je Europsko vijeće odlučilo Zimbabveu potvrditi neke od sankcija; budući da samo predsjednik Robert Mugabe, njegova supruga i jedno poduzeće iz obrambenog sektora podliježu zamrzavanju imovine i zabrani putovanja; budući da je i dalje na snazi embargo EU-a na oružje; |
| --- | --- |

K.

budući da je u veljači 2015. EU nastavio pružati pomoć Zimbabveu u iznosu od 234 milijuna EUR u okviru Nacionalnog okvirnog programa kojim se Zimbabveu želi pomoći da postane demokratičnija i naprednija zemlja, a istodobno je Europsko vijeće odlučilo Zimbabveu potvrditi neke od sankcija; budući da samo predsjednik Robert Mugabe, njegova supruga i jedno poduzeće iz obrambenog sektora podliježu zamrzavanju imovine i zabrani putovanja; budući da je i dalje na snazi embargo EU-a na oružje;

| L. | budući da je 16. ožujka 2013. referendumom usvojen novi Ustav u kojem se navodi cilj čišćenja u politici, no u praksi se sporo napreduje te je stanje ljudskih prava i dalje osjetljivo; |
| --- | --- |

L.

budući da je 16. ožujka 2013. referendumom usvojen novi Ustav u kojem se navodi cilj čišćenja u politici, no u praksi se sporo napreduje te je stanje ljudskih prava i dalje osjetljivo;

| 1. | snažno osuđuje nestanak borca za ljudska prava Itaija Dzamare i poziva na njegovo hitno i bezuvjetno oslobađanje; |
| --- | --- |

1.

snažno osuđuje nestanak borca za ljudska prava Itaija Dzamare i poziva na njegovo hitno i bezuvjetno oslobađanje;

| 2. | poziva vladu Zimbabvea da poduzme sve mjere potrebne za pronalazak Itaija Dzamare i da sve odgovorne privede pravdi; poziva vladu da u potpunosti poštuje nalog Visokog suda kojim joj se nalaže da traži Itaija Dzamaru; |
| --- | --- |

2.

poziva vladu Zimbabvea da poduzme sve mjere potrebne za pronalazak Itaija Dzamare i da sve odgovorne privede pravdi; poziva vladu da u potpunosti poštuje nalog Visokog suda kojim joj se nalaže da traži Itaija Dzamaru;

| 3. | poziva vlasti Zimbabvea da zajamče sigurnost njegove supruge i obitelji te njegovih kolega i pristaša; |
| --- | --- |

3.

poziva vlasti Zimbabvea da zajamče sigurnost njegove supruge i obitelji te njegovih kolega i pristaša;

| 4. | duboko je zabrinut zbog izvješća organizacija za ljudska prava o sve većem političkom nasilju i uznemiravanju političke opozicije te zbog oštrih ograničenja i zastrašivanja s kojima se suočavaju borci za ljudska prava, koje često pretuče policija te ih uhićuje pod lažnim optužbama; žali zbog toga što je od zadnjih izbora i donošenja novog Ustava 2013. postignut mali napredak u pogledu vladavine prava, a posebno u području reforme ljudskih prava; |
| --- | --- |

4.

duboko je zabrinut zbog izvješća organizacija za ljudska prava o sve većem političkom nasilju i uznemiravanju političke opozicije te zbog oštrih ograničenja i zastrašivanja s kojima se suočavaju borci za ljudska prava, koje često pretuče policija te ih uhićuje pod lažnim optužbama; žali zbog toga što je od zadnjih izbora i donošenja novog Ustava 2013. postignut mali napredak u pogledu vladavine prava, a posebno u području reforme ljudskih prava;

| 5. | potiče vlasti Zimbabvea da istraže navode o prekomjernoj uporabi sile i drugim kršenjima ljudskih prava koja provode policijski i državni službenici, te da ih pozove na odgovornost; |
| --- | --- |

5.

potiče vlasti Zimbabvea da istraže navode o prekomjernoj uporabi sile i drugim kršenjima ljudskih prava koja provode policijski i državni službenici, te da ih pozove na odgovornost;

| 6. | podsjeća da je vlada Zimbabvea općenito odgovorna za jamčenje sigurnosti svih svojih građana; poziva vlasti Zimbabvea da provedu odredbe Opće deklaracije o ljudskim pravima, Afričke povelje o ljudskim pravima i pravima naroda te regionalne instrumente za ljudska prava koje je Zimbabve ratificirao; |
| --- | --- |

6.

podsjeća da je vlada Zimbabvea općenito odgovorna za jamčenje sigurnosti svih svojih građana; poziva vlasti Zimbabvea da provedu odredbe Opće deklaracije o ljudskim pravima, Afričke povelje o ljudskim pravima i pravima naroda te regionalne instrumente za ljudska prava koje je Zimbabve ratificirao;

| 7. | podsjeća na to da se Zimbabve na temelju Globalnog političkog sporazuma obvezao zajamčiti da će njegovo zakonodavstvo te njegovi postupci i prakse biti u skladu s međunarodnim načelima ljudskih prava i zakonima o ljudskim pravima, uključujući slobodu okupljanja, udruživanja i izražavanja; |
| --- | --- |

7.

podsjeća na to da se Zimbabve na temelju Globalnog političkog sporazuma obvezao zajamčiti da će njegovo zakonodavstvo te njegovi postupci i prakse biti u skladu s međunarodnim načelima ljudskih prava i zakonima o ljudskim pravima, uključujući slobodu okupljanja, udruživanja i izražavanja;

| 8. | prima na znanje osnivanje zimbabveške Komisije za ljudska prava, no zabrinut je zbog toga što joj nije dodijeljena značajnija uloga u okviru koje bi mogla djelovati neovisno i ispuniti svoje ciljeve u pogledu gorućih pitanja povezanih s ljudskim pravima s kojima se zemlja suočava; |
| --- | --- |

8.

prima na znanje osnivanje zimbabveške Komisije za ljudska prava, no zabrinut je zbog toga što joj nije dodijeljena značajnija uloga u okviru koje bi mogla djelovati neovisno i ispuniti svoje ciljeve u pogledu gorućih pitanja povezanih s ljudskim pravima s kojima se zemlja suočava;

| 9. | stoga poziva na usredotočeno djelovanje međunarodne zajednice, posebno Južnoafričke razvojne zajednice (SADC); smatra da ta regionalna organizacija treba imati važnu ulogu kao jamac Globalnog političkog sporazuma te inzistirati, između ostalog, na provedbi sporazuma, a posebno njegova članka 13., kako bi se zajamčilo nepristrano djelovanje policije i drugih snaga sigurnosti; |
| --- | --- |

9.

stoga poziva na usredotočeno djelovanje međunarodne zajednice, posebno Južnoafričke razvojne zajednice (SADC); smatra da ta regionalna organizacija treba imati važnu ulogu kao jamac Globalnog političkog sporazuma te inzistirati, između ostalog, na provedbi sporazuma, a posebno njegova članka 13., kako bi se zajamčilo nepristrano djelovanje policije i drugih snaga sigurnosti;

| 10. | poziva vladu Zimbabvea i predsjednika Mugabea da poštuju svoje međunarodne obveze i odredbe međunarodnih ugovora koje je Zimbabve potpisao te da zajamče poštovanje vladavine prava i ostvarenje građanskih i političkih prava; |
| --- | --- |

10.

poziva vladu Zimbabvea i predsjednika Mugabea da poštuju svoje međunarodne obveze i odredbe međunarodnih ugovora koje je Zimbabve potpisao te da zajamče poštovanje vladavine prava i ostvarenje građanskih i političkih prava;

| 11. | traži od EU-a da na temelju članka 8. Sporazuma iz Cotonoua ojača svoj politički dijalog o ljudskim pravima, a posebno da potiče vladu da stavi izvan snage ili na odgovarajući način izmijeni Zakon o javnom redu i sigurnosti te Zakon o pristupu informacijama i zaštiti privatnosti kako bi se okončala njihova zloupotreba; |
| --- | --- |

11.

traži od EU-a da na temelju članka 8. Sporazuma iz Cotonoua ojača svoj politički dijalog o ljudskim pravima, a posebno da potiče vladu da stavi izvan snage ili na odgovarajući način izmijeni Zakon o javnom redu i sigurnosti te Zakon o pristupu informacijama i zaštiti privatnosti kako bi se okončala njihova zloupotreba;

| 12. | žali zbog toga što u privremenom sporazumu o gospodarskom partnerstvu sklopljenom s četiri istočno- i južnoafričke zemlje, uključujući Zimbabve, ne postoji snažna i izvršiva klauzula o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

12.

žali zbog toga što u privremenom sporazumu o gospodarskom partnerstvu sklopljenom s četiri istočno- i južnoafričke zemlje, uključujući Zimbabve, ne postoji snažna i izvršiva klauzula o ljudskim pravima;

| 13. | primjećuje ukidanje sankcija o čemu je EU donio odluku i podupire ciljane mjere protiv predsjednika i njegove supruge koje i dalje ostaju na snazi, te embargo na oružje, što je odgovor na političku situaciju i stanje ljudskih prava u Zimbabveu; |
| --- | --- |

13.

primjećuje ukidanje sankcija o čemu je EU donio odluku i podupire ciljane mjere protiv predsjednika i njegove supruge koje i dalje ostaju na snazi, te embargo na oružje, što je odgovor na političku situaciju i stanje ljudskih prava u Zimbabveu;

| 14. | smatra da su promicanje demokracije te zaštita ljudskih prava i vladavina prava od ključne važnosti ako Zimbabve želi postati slobodna i napredna zemlja; |
| --- | --- |

14.

smatra da su promicanje demokracije te zaštita ljudskih prava i vladavina prava od ključne važnosti ako Zimbabve želi postati slobodna i napredna zemlja;

| 15. | poziva Delegaciju EU-a- u Harareu da nastavi pružati pomoć Zimbabveu kako bi se poboljšalo stanje u području ljudskih prava; ustraje u tome da EU mora zajamčiti da se sredstvima za razvoj koja se dodjeljuju Zimbabveu učinkovito zadovoljavaju potrebe stanovništva, posebno preko organizacija civilnog društva, te da se provode političke i gospodarske reforme koje EU financira; |
| --- | --- |

15.

poziva Delegaciju EU-a- u Harareu da nastavi pružati pomoć Zimbabveu kako bi se poboljšalo stanje u području ljudskih prava; ustraje u tome da EU mora zajamčiti da se sredstvima za razvoj koja se dodjeljuju Zimbabveu učinkovito zadovoljavaju potrebe stanovništva, posebno preko organizacija civilnog društva, te da se provode političke i gospodarske reforme koje EU financira;

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, ESVD-u, vladi i parlamentu Zimbabvea, vladama Južnoafričke razvojne zajednice, Komisiji Afričke unije, Panafričkom parlamentu, Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a i glavnom tajniku Commonwealtha. |
| --- | --- |

16.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, ESVD-u, vladi i parlamentu Zimbabvea, vladama Južnoafričke razvojne zajednice, Komisiji Afričke unije, Panafričkom parlamentu, Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a i glavnom tajniku Commonwealtha.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0059.

(2)  SL L 50, 20.2.2014., str. 20.

(3)  SL L 47, 20.2.2015., str. 20.

(4)  SL L 54, 28.2.2012., str. 20.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/52

---

P8_TA(2015)0211

Teška situacija izbjeglica iz etničke skupine Rohingya, uključujući masovne grobnice na Tajlandu

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o teškom položaju izbjeglica iz etničke skupine Rohingya, uključujući masovne grobnice na Tajlandu (2015/2711(RSP))

(2016/C 353/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Burmi/Mjanmaru i etničkoj skupini Rohingya, a posebno rezolucije od 20. travnja 2012. (1), 13. rujna 2012. (2), 22. studenog 2012. (3) i 13. lipnja 2013. (4) te svoju Rezoluciju od 23. svibnja 2013. o ponovnoj uspostavi pristupa Mjanmara/Burme općim carinskim povlasticama (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Burmi/Mjanmaru i etničkoj skupini Rohingya, a posebno rezolucije od 20. travnja 2012. (1), 13. rujna 2012. (2), 22. studenog 2012. (3) i 13. lipnja 2013. (4) te svoju Rezoluciju od 23. svibnja 2013. o ponovnoj uspostavi pristupa Mjanmara/Burme općim carinskim povlasticama (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. veljače 2009. o stanju burmanskih izbjeglica na Tajlandu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. veljače 2009. o stanju burmanskih izbjeglica na Tajlandu (6),

| — | uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za izbjeglice (UNHCR) od 6. svibnja 2015. o masovnim grobnicama etničke skupine Rohingya na Tajlandu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za izbjeglice (UNHCR) od 6. svibnja 2015. o masovnim grobnicama etničke skupine Rohingya na Tajlandu,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR) iz 1966. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR) iz 1966. godine,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin Protokol iz 1967. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin Protokol iz 1967. godine,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Zajednice naroda jugoistočne Azije o ljudskim pravima, a osobito njezine stavke 13., 15., 16. i 18., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Zajednice naroda jugoistočne Azije o ljudskim pravima, a osobito njezine stavke 13., 15., 16. i 18.,

| — | uzimajući u obzir apel Ureda visokog povjerenika UN-a za izbjeglice od 15. svibnja 2015. upućen regionalnim vladama da provode akcije traganja i spašavanja, u kojem je upozoreno na „moguću humanitarnu katastrofu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir apel Ureda visokog povjerenika UN-a za izbjeglice od 15. svibnja 2015. upućen regionalnim vladama da provode akcije traganja i spašavanja, u kojem je upozoreno na „moguću humanitarnu katastrofu”,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se procjenjuje da se u eskalirajućoj regionalnoj krizi tisuće pripadnika etničke skupine Rohingya i drugih izbjeglica još uvijek nalaze na brodovima u Andamanskom moru i tjesnacu Malacca, neke od kojih su trgovci ljudima ostavili s malo hrane i vode, te da ih se tjera natrag na more kada njihovi brodovi uplove u teritorijalne vode; |
| --- | --- |

A.

budući da se procjenjuje da se u eskalirajućoj regionalnoj krizi tisuće pripadnika etničke skupine Rohingya i drugih izbjeglica još uvijek nalaze na brodovima u Andamanskom moru i tjesnacu Malacca, neke od kojih su trgovci ljudima ostavili s malo hrane i vode, te da ih se tjera natrag na more kada njihovi brodovi uplove u teritorijalne vode;

| B. | budući da je 1. i 4. svibnja 2015. vojna policija pronašla tijela barem 30 muslimana pripadnika etničke skupine Rohingya u kampu za koji se sumnja da služi za trgovinu ljudima u okrugu Sadao u pokrajini Songkhla, nedaleko od tajlandsko-malezijske granice; budući da je nekoliko dana kasnije pronađen još jedan kamp s najmanje još pet grobova; |
| --- | --- |

B.

budući da je 1. i 4. svibnja 2015. vojna policija pronašla tijela barem 30 muslimana pripadnika etničke skupine Rohingya u kampu za koji se sumnja da služi za trgovinu ljudima u okrugu Sadao u pokrajini Songkhla, nedaleko od tajlandsko-malezijske granice; budući da je nekoliko dana kasnije pronađen još jedan kamp s najmanje još pet grobova;

| C. | budući da se etničku skupinu Rohingya i dalje proganja i diskriminira te proizvoljno lišava njihova burmanskog/mjanmarskog državljanstva, pri čemu ostaju bez ikakva državljanstva; budući da je burmanska vlada 1. travnja 2015. poništila njihove privremene osobne karte, čime im je oduzela glasačko pravo; budući da se zločini i okrutnosti kojima su izloženi i dalje uglavnom ne kažnjavaju; |
| --- | --- |

C.

budući da se etničku skupinu Rohingya i dalje proganja i diskriminira te proizvoljno lišava njihova burmanskog/mjanmarskog državljanstva, pri čemu ostaju bez ikakva državljanstva; budući da je burmanska vlada 1. travnja 2015. poništila njihove privremene osobne karte, čime im je oduzela glasačko pravo; budući da se zločini i okrutnosti kojima su izloženi i dalje uglavnom ne kažnjavaju;

| D. | budući da pripadnici skupine Rohingya u velikom broju napuštaju Burmu/Mjanmar otkad su u nasilju koje je izbilo 2012. razorena čitava naselja i otkad su u njemu stotine izgubile živote; budući da su mnogi od onih koji su pobjegli pali u ruke bandama koje trguju ljudima u Benegalskom zaljevu; |
| --- | --- |

D.

budući da pripadnici skupine Rohingya u velikom broju napuštaju Burmu/Mjanmar otkad su u nasilju koje je izbilo 2012. razorena čitava naselja i otkad su u njemu stotine izgubile živote; budući da su mnogi od onih koji su pobjegli pali u ruke bandama koje trguju ljudima u Benegalskom zaljevu;

| E. | budući da se prema periodičkom izvješću UNHCR-a od 8. svibnja 2015. nekih 25 000 Rohingya i Bangladešana ukrcalo na krijumčarske brodove od siječnja do ožujka 2015.; budući da je to gotovo dvostruko veći broj ljudi u usporedbi s onima koji su to učinili u istom razdoblju 2014. godine; |
| --- | --- |

E.

budući da se prema periodičkom izvješću UNHCR-a od 8. svibnja 2015. nekih 25 000 Rohingya i Bangladešana ukrcalo na krijumčarske brodove od siječnja do ožujka 2015.; budući da je to gotovo dvostruko veći broj ljudi u usporedbi s onima koji su to učinili u istom razdoblju 2014. godine;

| F. | budući da je nekoliko tisuća pripadnika etničke skupine Rohingya pobjeglo brodovima od progona i budući da su stotine izgubile živote u brodolomima ili zato što ih se prisilno vraća na more; |
| --- | --- |

F.

budući da je nekoliko tisuća pripadnika etničke skupine Rohingya pobjeglo brodovima od progona i budući da su stotine izgubile živote u brodolomima ili zato što ih se prisilno vraća na more;

| G. | budući da su se trgovci ljudima usmjerili na pomorske putove otkad su pojačane mjere suzbijanja njihova djelovanja; budući da je u porastu broj migranata koje trgovci ljudima ostavljaju na pučini; |
| --- | --- |

G.

budući da su se trgovci ljudima usmjerili na pomorske putove otkad su pojačane mjere suzbijanja njihova djelovanja; budući da je u porastu broj migranata koje trgovci ljudima ostavljaju na pučini;

| H. | budući da trgovci ljudima, a u nekim slučajevima čak i korumpirane lokalne tajlandske vlasti, i dalje krijumčare tisuće pripadnika skupine Rohingya i drugih migranata preko Tajlanda i iz drugih zemalja regije, te ih drže zatočenima u nehumanim uvjetima u kampovima u džungli na jugu Tajlanda, gdje ih njihovi otmičari muče, izgladnjuju i tuku na smrt kako bi iznudili otkupninu od njihovih obitelji i rodbine, ili ih prodaju u ljudsko roblje; |
| --- | --- |

H.

budući da trgovci ljudima, a u nekim slučajevima čak i korumpirane lokalne tajlandske vlasti, i dalje krijumčare tisuće pripadnika skupine Rohingya i drugih migranata preko Tajlanda i iz drugih zemalja regije, te ih drže zatočenima u nehumanim uvjetima u kampovima u džungli na jugu Tajlanda, gdje ih njihovi otmičari muče, izgladnjuju i tuku na smrt kako bi iznudili otkupninu od njihovih obitelji i rodbine, ili ih prodaju u ljudsko roblje;

| I. | budući da je UNHCR pozvao na zajednički odgovor na otkrivene masovne grobnice etničke skupine Rohingya na Tajlandu, apelirajući na zemlje regije da tješnje surađuju na mjerama suzbijanja krijumčarenja i trgovine ljudima, nudeći pritom zaštitu žrtvama; |
| --- | --- |

I.

budući da je UNHCR pozvao na zajednički odgovor na otkrivene masovne grobnice etničke skupine Rohingya na Tajlandu, apelirajući na zemlje regije da tješnje surađuju na mjerama suzbijanja krijumčarenja i trgovine ljudima, nudeći pritom zaštitu žrtvama;

| J. | budući da se o stanju etničke skupine Rohingya nije raspravljalo na nedavnom 26. sastanku na vrhu ASEAN-a, održanom od 26. do 28. travnja 2015. u Maleziji; |
| --- | --- |

J.

budući da se o stanju etničke skupine Rohingya nije raspravljalo na nedavnom 26. sastanku na vrhu ASEAN-a, održanom od 26. do 28. travnja 2015. u Maleziji;

| K. | budući da je od 2010. do 2015. Glavna uprava Komisije za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu (ECHO) dostavila oko 57,3 milijuna EUR u humanitarnoj pomoći ugroženim osobama u pokrajini Rakhine; budući da ECHO 2015. financira projekte diljem pokrajine Rakhine kako bi se pružila najosnovnija pomoć etničkoj skupini Rohingya u sjevernim gradovima, uključujući hranu i ishranu, osnovne zdravstvene usluge i nabavu drugih osnovnih kućanskih potrepština, te kako bi se pružila podrška stanovništvu koje je raseljeno od 2012. godine; |
| --- | --- |

K.

budući da je od 2010. do 2015. Glavna uprava Komisije za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu (ECHO) dostavila oko 57,3 milijuna EUR u humanitarnoj pomoći ugroženim osobama u pokrajini Rakhine; budući da ECHO 2015. financira projekte diljem pokrajine Rakhine kako bi se pružila najosnovnija pomoć etničkoj skupini Rohingya u sjevernim gradovima, uključujući hranu i ishranu, osnovne zdravstvene usluge i nabavu drugih osnovnih kućanskih potrepština, te kako bi se pružila podrška stanovništvu koje je raseljeno od 2012. godine;

| L. | budući da je ECHO od 2013. dodijelio 325 000 EUR Međunarodnoj organizaciji za migracije (IOM) za nabavu hrane, osnovnih kućanskih potrepština, za zdravstvenu skrb i zaštitu otprilike 3 000 muškaraca, žena i djece koji pripadaju skupini Rohingya i koji su pritvoreni na Tajlandu; |
| --- | --- |

L.

budući da je ECHO od 2013. dodijelio 325 000 EUR Međunarodnoj organizaciji za migracije (IOM) za nabavu hrane, osnovnih kućanskih potrepština, za zdravstvenu skrb i zaštitu otprilike 3 000 muškaraca, žena i djece koji pripadaju skupini Rohingya i koji su pritvoreni na Tajlandu;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog teškog položaja izbjeglica iz etničke skupine Rohingya i trenutačne humanitarne krize na otvorenom moru i u teritorijalnim vodama između Mjanmara, Bangladeša, Tajlanda i Indonezije te je zapanjen je otkrićima koja su uslijedila nakon nedavne ekshumacije desetaka tijela iz masovnih grobnica u blizini kampova za trgovinu ljudima u južnom Tajlandu; izražava sućut obiteljima žrtava; |
| --- | --- |

1.

izražava duboku zabrinutost zbog teškog položaja izbjeglica iz etničke skupine Rohingya i trenutačne humanitarne krize na otvorenom moru i u teritorijalnim vodama između Mjanmara, Bangladeša, Tajlanda i Indonezije te je zapanjen je otkrićima koja su uslijedila nakon nedavne ekshumacije desetaka tijela iz masovnih grobnica u blizini kampova za trgovinu ljudima u južnom Tajlandu; izražava sućut obiteljima žrtava;

| 2. | poziva tajlandske vlasti da provedu hitne, cjelovite i odlučne kaznene istrage o masovnim grobnicama muslimana Rohingya i da se, po potrebi uz pomoć UN-a, pobrinu da odgovorne osobe budu izvedene pred lice pravde; |
| --- | --- |

2.

poziva tajlandske vlasti da provedu hitne, cjelovite i odlučne kaznene istrage o masovnim grobnicama muslimana Rohingya i da se, po potrebi uz pomoć UN-a, pobrinu da odgovorne osobe budu izvedene pred lice pravde;

| 3. | pozdravlja činjenicu da je tajlandska vlada priznala problem trgovanja ljudima na Tajlandu i u regiji te sudjelovanje određenih korumpiranih dužnosnika vlasti u krijumčarenju ljudi; poziva tajlandsku vladu i njezine dužnosnike da obustave svaki vid suradnje sa zločinačkim skupinama koje trguju pripadnicima skupine Rohingya i ostalim migrantima na Tajlandu; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja činjenicu da je tajlandska vlada priznala problem trgovanja ljudima na Tajlandu i u regiji te sudjelovanje određenih korumpiranih dužnosnika vlasti u krijumčarenju ljudi; poziva tajlandsku vladu i njezine dužnosnike da obustave svaki vid suradnje sa zločinačkim skupinama koje trguju pripadnicima skupine Rohingya i ostalim migrantima na Tajlandu;

| 4. | poziva sve zemlje regije da ojačaju suradnju na mjerama za suzbijanje krijumčarenja i trgovanja ljudima, nudeći pritom zaštitu žrtvama; ističe da ASEAN u tom pogledu može imati važnu ulogu; potiče vlade država iz regije da sudjeluju na skorašnjem regionalnom sastanku na temu stanja migranata, koji će se održati u Bangkoku na Tajlandu 29. svibnja 2015.; pozdravlja izradu nacrta Konvencije ASEAN-a protiv trgovanja ljudima, a posebno ženama i djecom (ACTIP), koju bi tijekom 2015. trebali poduprijeti čelnici ASEAN-a; |
| --- | --- |

4.

poziva sve zemlje regije da ojačaju suradnju na mjerama za suzbijanje krijumčarenja i trgovanja ljudima, nudeći pritom zaštitu žrtvama; ističe da ASEAN u tom pogledu može imati važnu ulogu; potiče vlade država iz regije da sudjeluju na skorašnjem regionalnom sastanku na temu stanja migranata, koji će se održati u Bangkoku na Tajlandu 29. svibnja 2015.; pozdravlja izradu nacrta Konvencije ASEAN-a protiv trgovanja ljudima, a posebno ženama i djecom (ACTIP), koju bi tijekom 2015. trebali poduprijeti čelnici ASEAN-a;

| 5. | poziva sve zemlje u regiji da potpišu i ratificiraju Konvenciju UN-a o statusu izbjeglica i da tražiteljima azila iz skupine Rohingya ponude barem privremenu zaštitu, te da istovremeno podrže burmansku vladu u pronalaženju dugoročnih i pravičnih rješenja temeljnih uzroka tih događaja; |
| --- | --- |

5.

poziva sve zemlje u regiji da potpišu i ratificiraju Konvenciju UN-a o statusu izbjeglica i da tražiteljima azila iz skupine Rohingya ponude barem privremenu zaštitu, te da istovremeno podrže burmansku vladu u pronalaženju dugoročnih i pravičnih rješenja temeljnih uzroka tih događaja;

| 6. | nadalje poziva vladu Burme/Mjanmara da promijeni svoju politiku i poduzme sve potrebne mjere za okončanje progona i diskriminacije manjinske skupine Rohingya; ponavlja svoj prijašnji poziv da se izmijeni ili stavi izvan snage Zakon o državljanstvu iz 1982. kako bi etnička skupina Rohingya dobila jednak pristup burmanskom državljanstvu; |
| --- | --- |

6.

nadalje poziva vladu Burme/Mjanmara da promijeni svoju politiku i poduzme sve potrebne mjere za okončanje progona i diskriminacije manjinske skupine Rohingya; ponavlja svoj prijašnji poziv da se izmijeni ili stavi izvan snage Zakon o državljanstvu iz 1982. kako bi etnička skupina Rohingya dobila jednak pristup burmanskom državljanstvu;

| 7. | pozdravlja jako zakašnjelu izjavu glasnogovornika oporbene stranke Aung San Suu Kyije, Nacionalne ligu za demokraciju (NLD), od 18. svibnja 2015. da bi vlada Burme/Mjanmara trebala dati državljanstvo manjini Rohingya; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja jako zakašnjelu izjavu glasnogovornika oporbene stranke Aung San Suu Kyije, Nacionalne ligu za demokraciju (NLD), od 18. svibnja 2015. da bi vlada Burme/Mjanmara trebala dati državljanstvo manjini Rohingya;

| 8. | potiče čelnike Indonezije, Malezije i Tajlanda da proglase spašavanje života bespomoćnih migranata i izbjeglica na brodovima u Bengalskom zaljevu i u Andamanskom moru glavnim prioritetom te pozdravlja priopćenje Malezije i Indonezije od 20. svibnja 2015. da će pružiti privremeno utočište migrantima koje pronađu na moru; |
| --- | --- |

8.

potiče čelnike Indonezije, Malezije i Tajlanda da proglase spašavanje života bespomoćnih migranata i izbjeglica na brodovima u Bengalskom zaljevu i u Andamanskom moru glavnim prioritetom te pozdravlja priopćenje Malezije i Indonezije od 20. svibnja 2015. da će pružiti privremeno utočište migrantima koje pronađu na moru;

| 9. | pozdravlja pomoć koju Europska unija i međunarodne organizacije poput UNHCR-a pružaju etničkoj skupini Rohingya u Mjanmaru/Burmi i na Tajlandu te humanitarnu pomoć EU-a interno raseljenim osobama u pokrajini Arakan/Rakhine, pripadnicima skupine Rohingya bez dokumenata i ugroženom domaćem stanovništvu u Bangladešu te migrantima iz skupine Rohingya i iz Bangladeša koji se trenutačno nalaze u imigracijskim prihvatnim centrima (muškarci) ili centrima za socijalnu skrb (žene i djeca) na Tajlandu; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja pomoć koju Europska unija i međunarodne organizacije poput UNHCR-a pružaju etničkoj skupini Rohingya u Mjanmaru/Burmi i na Tajlandu te humanitarnu pomoć EU-a interno raseljenim osobama u pokrajini Arakan/Rakhine, pripadnicima skupine Rohingya bez dokumenata i ugroženom domaćem stanovništvu u Bangladešu te migrantima iz skupine Rohingya i iz Bangladeša koji se trenutačno nalaze u imigracijskim prihvatnim centrima (muškarci) ili centrima za socijalnu skrb (žene i djeca) na Tajlandu;

| 10. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da se u svojim kontaktima s Tajlandom i Burmom/Mjanmarom i ostalim državama članicama ASEAN-a dotakne te teme na najvišoj mogućoj političkoj razini; |
| --- | --- |

10.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da se u svojim kontaktima s Tajlandom i Burmom/Mjanmarom i ostalim državama članicama ASEAN-a dotakne te teme na najvišoj mogućoj političkoj razini;

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Burme/Mjanmara, vladi i parlamentu Tajlanda, glavnom tajniku Zajednice naroda jugoistočne Azije (ASEAN), Međuvladinoj komisiji ASEAN-a za ljudska prava, posebnom izaslaniku UN-a za ljudska prava u Mjanmaru, visokom povjereniku UN-a za izbjeglice, Vijeću UN-a za ljudska prava te vladama i parlamentima ostalih država regije. |
| --- | --- |

11.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Burme/Mjanmara, vladi i parlamentu Tajlanda, glavnom tajniku Zajednice naroda jugoistočne Azije (ASEAN), Međuvladinoj komisiji ASEAN-a za ljudska prava, posebnom izaslaniku UN-a za ljudska prava u Mjanmaru, visokom povjereniku UN-a za izbjeglice, Vijeću UN-a za ljudska prava te vladama i parlamentima ostalih država regije.

---

(1)  SL C 258 E, 7.9.2013., str.79.

(2)  SL C 353 E, 3.12.2013., str.145.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0464.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0286.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0228.

(6)  SL C 67 E, 18.3.2010., str.144.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/55

---

P8_TA(2015)0212

Svazi – slučaj boraca za ljudska prava Thulanija Maseka i Bhekija Makhubua

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o Svaziju: slučaj aktivista za ljudska prava Thulanija Maseka i Bhekija Makhubua (2015/2712(RSP))

(2016/C 353/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir zakon o gospodarskim odnosima u Svaziju iz 2000. (izmijenjen), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zakon o gospodarskim odnosima u Svaziju iz 2000. (izmijenjen),

| — | uzimajući u obzir Program Međunarodne organizacije rada (MOR) za dostojanstven rad u Svaziju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program Međunarodne organizacije rada (MOR) za dostojanstven rad u Svaziju,

| — | uzimajući u obzir Univerzalni periodični pregled Svazija u Vijeću za ljudska prava UN-a od 4. listopada 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Univerzalni periodični pregled Svazija u Vijeću za ljudska prava UN-a od 4. listopada 2011.,

| — | uzimajući u obzir opći sustav povlastica koji je 31. listopada 2012. Parlament odobrio; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći sustav povlastica koji je 31. listopada 2012. Parlament odobrio;

| — | uzimajući u obzir izjavu EU-a sa 103. sjednice Međunarodne konferencije rada koja se 6. lipnja 2014. održala u Ženevi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu EU-a sa 103. sjednice Međunarodne konferencije rada koja se 6. lipnja 2014. održala u Ženevi,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 30. srpnja 2014. o presudi izrečenoj Bhekiju Makhubuu, uredniku časopisa The Nation, i Thulaniju Maseku, odvjetniku za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 30. srpnja 2014. o presudi izrečenoj Bhekiju Makhubuu, uredniku časopisa The Nation, i Thulaniju Maseku, odvjetniku za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 286. Afričke komisije za ljudska prava i prava naroda o slobodi izražavanja u Kraljevini Svazi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 286. Afričke komisije za ljudska prava i prava naroda o slobodi izražavanja u Kraljevini Svazi,

| — | uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 1. travnja 2014. o nedavnom uhićenju i produženom pritvoru Bhekiju Makhubuu, uredniku časopisa The Nation, i Thulaniju Maseku, odvjetniku za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 1. travnja 2014. o nedavnom uhićenju i produženom pritvoru Bhekiju Makhubuu, uredniku časopisa The Nation, i Thulaniju Maseku, odvjetniku za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir priopćenje za tisak posebnog izvjestitelja Afričke komisije za ljudska prava i prava naroda za slobodu izražavanja i pristup informacijama u Africi od 28. ožujka 2014. o uhićenju g. Thulanija Rudolfa Maseka i g. Bhekija Makhubua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje za tisak posebnog izvjestitelja Afričke komisije za ljudska prava i prava naroda za slobodu izražavanja i pristup informacijama u Africi od 28. ožujka 2014. o uhićenju g. Thulanija Rudolfa Maseka i g. Bhekija Makhubua,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Svazi apsolutna monarhija u kojoj vlada kralj Mswati III., koji je 1973. proglasio izvanredno stanje koje je i nakon 41 godinu na snazi i koji ima potpunu vlast nad izvršnom vlasti, parlamentom i sudstvom te je tijekom njegove vladavine došlo do porasta kroničnog siromaštva i smanjio se životni standard, a ljudska prava znatno su pogoršana, što potvrđuje zabrana višestranačja; budući da su kršenja temeljnih prava radnika postala raširena te da je vlada Svazija tijekom proteklog desetljeća kršila ljudska prava i prava sindikata te se nije pridržavala mjera MOR-a u vezi s primjenom Konvencije br. 87; |
| --- | --- |

A.

budući da je Svazi apsolutna monarhija u kojoj vlada kralj Mswati III., koji je 1973. proglasio izvanredno stanje koje je i nakon 41 godinu na snazi i koji ima potpunu vlast nad izvršnom vlasti, parlamentom i sudstvom te je tijekom njegove vladavine došlo do porasta kroničnog siromaštva i smanjio se životni standard, a ljudska prava znatno su pogoršana, što potvrđuje zabrana višestranačja; budući da su kršenja temeljnih prava radnika postala raširena te da je vlada Svazija tijekom proteklog desetljeća kršila ljudska prava i prava sindikata te se nije pridržavala mjera MOR-a u vezi s primjenom Konvencije br. 87;

| B. | budući da je 17. ožujka 2014., nakon što je napisao članak u kojemu je kritizirao manjak neovisnosti sudstva u Svaziju, uhićen g. Thulani Maseko, odvjetnik zaposlen pri Kongresu sindikata Svazija; budući da je 19. ožujka 2015., nakon što je objavljeno njegovo pismo u kojemu se žali na zatvorske uvjete, bez prisutnosti odvjetnika izveden pred zatvorski stegovni odbor te potom silom premješten u samicu; budući da on tu odluku sudski putem osporava, ali još uvijek nije zakazano ročište za nju na visokom sudu; |
| --- | --- |

B.

budući da je 17. ožujka 2014., nakon što je napisao članak u kojemu je kritizirao manjak neovisnosti sudstva u Svaziju, uhićen g. Thulani Maseko, odvjetnik zaposlen pri Kongresu sindikata Svazija; budući da je 19. ožujka 2015., nakon što je objavljeno njegovo pismo u kojemu se žali na zatvorske uvjete, bez prisutnosti odvjetnika izveden pred zatvorski stegovni odbor te potom silom premješten u samicu; budući da on tu odluku sudski putem osporava, ali još uvijek nije zakazano ročište za nju na visokom sudu;

| C. | budući da je g. Bheki Makhubu, kolumnist i glavni urednik novina The Nation, jedinih neovisnih novina u zemlji, uhićen pod optužbom za „sramoćenje sudstva” i „nepoštovanje suda” nakon što je objavljen članak u kojemu kritizira sudstvo; |
| --- | --- |

C.

budući da je g. Bheki Makhubu, kolumnist i glavni urednik novina The Nation, jedinih neovisnih novina u zemlji, uhićen pod optužbom za „sramoćenje sudstva” i „nepoštovanje suda” nakon što je objavljen članak u kojemu kritizira sudstvo;

| D. | budući da je 17. srpnja 2014. visoki sud Svazija Thulanija Maseka i Bhekija Makhubua osudio na dvije godine zatvora zbog nepoštovanja suda, a riječ je o prestrogoj presudi u usporedbi s uobičajenom kaznom, 30 dana zatvora uz mogućnost plaćanja kazne, za slične slučajeve; budući da je sudac Mpendulo Simelane imenovan u jednom od članaka objavljenih u novinama g. Maseka te da to predstavlja očigledan sukob interesa i bitnu povredu odredbi poštenog suđenja; |
| --- | --- |

D.

budući da je 17. srpnja 2014. visoki sud Svazija Thulanija Maseka i Bhekija Makhubua osudio na dvije godine zatvora zbog nepoštovanja suda, a riječ je o prestrogoj presudi u usporedbi s uobičajenom kaznom, 30 dana zatvora uz mogućnost plaćanja kazne, za slične slučajeve; budući da je sudac Mpendulo Simelane imenovan u jednom od članaka objavljenih u novinama g. Maseka te da to predstavlja očigledan sukob interesa i bitnu povredu odredbi poštenog suđenja;

| E. | budući da sudsko zlostavljanje kritičara režima u Svaziju nije ograničeno na slučaj g. Maseka i g. Makhubua već je riječ o uznemirujućem trendu ugnjetavanja slobode izražavanja u toj zemlji, u kojoj su na snazi 32 zakona kojima se ograničava sloboda izražavanja i pristup informacijama, a političke su stranke zabranjene od 1973.; |
| --- | --- |

E.

budući da sudsko zlostavljanje kritičara režima u Svaziju nije ograničeno na slučaj g. Maseka i g. Makhubua već je riječ o uznemirujućem trendu ugnjetavanja slobode izražavanja u toj zemlji, u kojoj su na snazi 32 zakona kojima se ograničava sloboda izražavanja i pristup informacijama, a političke su stranke zabranjene od 1973.;

| F. | budući da se povrh korištenja optužbama za nepoštovanje suda usmjerenih protiv kritičara, vlasti Svazija u praksi koriste zakonom o borbi protiv terorizma iz 2008. i zakonom protiv ugrožavanja sigurnosti države i subverzivnih aktivnosti iz 1938. (zakon o sigurnosti države) kako bi zastrašile aktiviste i ograničile ostvarivanje prava na slobodu izražavanja, udruživanje i mirno okupljanje te s obzirom na to da su vlasti u rujnu 2014. protiv g. Maseka, na temelju zakona o sigurnosti države, započele sudski postupak povodom optužnice koja je prvi put protiv njega podignuta 2009. godine; budući da su međunarodne organizacije osudile odredbe zakona o borbi protiv terorizma jer su zbog niza razloga nespojive s obvezama Svazija u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

F.

budući da se povrh korištenja optužbama za nepoštovanje suda usmjerenih protiv kritičara, vlasti Svazija u praksi koriste zakonom o borbi protiv terorizma iz 2008. i zakonom protiv ugrožavanja sigurnosti države i subverzivnih aktivnosti iz 1938. (zakon o sigurnosti države) kako bi zastrašile aktiviste i ograničile ostvarivanje prava na slobodu izražavanja, udruživanje i mirno okupljanje te s obzirom na to da su vlasti u rujnu 2014. protiv g. Maseka, na temelju zakona o sigurnosti države, započele sudski postupak povodom optužnice koja je prvi put protiv njega podignuta 2009. godine; budući da su međunarodne organizacije osudile odredbe zakona o borbi protiv terorizma jer su zbog niza razloga nespojive s obvezama Svazija u području ljudskih prava;

| G. | budući da je u travnju 2014. sedam osoba uhićeno i optuženo za terorizam samo zato što su nosili majice s političkim porukama; budući da je prilikom obraćanja parlamentu 7. kolovoza 2014. Barnabas Sibusiso Dlamini, premijer Svazija, rekao da bi dvojicu čelnika sindikata koji su prisustvovali na Afričkom sastanku na vrhu u Washingtonu, D.C., u zbog kritika upućenih vladi trebalo zadaviti te da bi samo odobreni sindikati smjeli slaviti Praznika rada; |
| --- | --- |

G.

budući da je u travnju 2014. sedam osoba uhićeno i optuženo za terorizam samo zato što su nosili majice s političkim porukama; budući da je prilikom obraćanja parlamentu 7. kolovoza 2014. Barnabas Sibusiso Dlamini, premijer Svazija, rekao da bi dvojicu čelnika sindikata koji su prisustvovali na Afričkom sastanku na vrhu u Washingtonu, D.C., u zbog kritika upućenih vladi trebalo zadaviti te da bi samo odobreni sindikati smjeli slaviti Praznika rada;

| H. | budući da je 8. listopada 2014. Winnie Magagula, svazijski ministar rada i socijalne skrbi, s trenutačnim učinkom suspendirao sve federacije i tom odlukom raspustio Kongres sindikata Svazija, Udružene sindikate Svazija, Savez poslodavaca Svazija i Gospodarsku komoru Svazija te brojna druga zakonski osnovana tijela te s obzirom na to da se člankom 5. Konvencije MOR-a br. 87 o pravu na udruživanje, koju je vlada Svazija ratificirala, priznaje pravo organizacija radnika na slobodno udruživanje u federacije i konfederacije; |
| --- | --- |

H.

budući da je 8. listopada 2014. Winnie Magagula, svazijski ministar rada i socijalne skrbi, s trenutačnim učinkom suspendirao sve federacije i tom odlukom raspustio Kongres sindikata Svazija, Udružene sindikate Svazija, Savez poslodavaca Svazija i Gospodarsku komoru Svazija te brojna druga zakonski osnovana tijela te s obzirom na to da se člankom 5. Konvencije MOR-a br. 87 o pravu na udruživanje, koju je vlada Svazija ratificirala, priznaje pravo organizacija radnika na slobodno udruživanje u federacije i konfederacije;

| I. | budući da je vlada Svazija u potpunosti zanemarila preporuke i opetovane pozive međunarodnog sindikalnog pokreta da poštuje prava zajamčena međunarodnom Konvencijom koju je Svazi ratificirao, a posebno Konvenciju MOR-a br. 87, te da umjesto toga u potpunosti suspendirao prava radnika na slobodno udruživanje i sindikalne aktivnosti; |
| --- | --- |

I.

budući da je vlada Svazija u potpunosti zanemarila preporuke i opetovane pozive međunarodnog sindikalnog pokreta da poštuje prava zajamčena međunarodnom Konvencijom koju je Svazi ratificirao, a posebno Konvenciju MOR-a br. 87, te da umjesto toga u potpunosti suspendirao prava radnika na slobodno udruživanje i sindikalne aktivnosti;

| J. | budući da je nakon misije za prikupljanje informacija poslane u Svazi od 14. do 16. svibnja 2015., koju je organizirala Međunarodna konfederacija sindikata kako bi se ocijenio napredak u vezi s pravom na udruživanje i posjetili politički aktivisti i aktivisti za ljudska prava, Kongres sindikata Svazija konačno ponovno registriran; budući da unatoč tomu vlasti nisu dale nikakva jamstva da se ubuduće neće miješati u rad i ustroj sindikata te da je na sastancima sindikata zabilježena prisutnost policijskih službenika; |
| --- | --- |

J.

budući da je nakon misije za prikupljanje informacija poslane u Svazi od 14. do 16. svibnja 2015., koju je organizirala Međunarodna konfederacija sindikata kako bi se ocijenio napredak u vezi s pravom na udruživanje i posjetili politički aktivisti i aktivisti za ljudska prava, Kongres sindikata Svazija konačno ponovno registriran; budući da unatoč tomu vlasti nisu dale nikakva jamstva da se ubuduće neće miješati u rad i ustroj sindikata te da je na sastancima sindikata zabilježena prisutnost policijskih službenika;

| K. | budući da je 15. srpnja 2014. EU zaključio pregovore o Sporazumu o ekonomskom partnerstvu s Južnoafričkom razvojnom zajednicom (SADC), u kojoj sudjeluje i Svazi, o čijem bi usvajanju u drugoj polovici 2015. Europski parlament mogao raspravljati; |
| --- | --- |

K.

budući da je 15. srpnja 2014. EU zaključio pregovore o Sporazumu o ekonomskom partnerstvu s Južnoafričkom razvojnom zajednicom (SADC), u kojoj sudjeluje i Svazi, o čijem bi usvajanju u drugoj polovici 2015. Europski parlament mogao raspravljati;

| L. | budući da od studenog 2014. Svazi više nije obuhvaćen preferencijalnim trgovinskim sporazumom s SAD-om u okviru zakon o gospodarskom rastu u Africi, nakon što vlada u 2013. nije poduzela reforme na koje se svojevoljno obvezala, a koje se odnose na ograničenja prava na udruživanje, okupljanje i izražavanje, npr. pritvaranja g. Maseka i g. Makhubua, te na izmjenu zakona o suzbijanju terorizma, zakona o javnom redu i miru i zakona o gospodarskim odnosima; |
| --- | --- |

L.

budući da od studenog 2014. Svazi više nije obuhvaćen preferencijalnim trgovinskim sporazumom s SAD-om u okviru zakon o gospodarskom rastu u Africi, nakon što vlada u 2013. nije poduzela reforme na koje se svojevoljno obvezala, a koje se odnose na ograničenja prava na udruživanje, okupljanje i izražavanje, npr. pritvaranja g. Maseka i g. Makhubua, te na izmjenu zakona o suzbijanju terorizma, zakona o javnom redu i miru i zakona o gospodarskim odnosima;

| M. | budući da je u okviru 11. Europskog razvojnog fonda EU dodijelio iznos od 62 milijuna eura Nacionalnom okvirnom programu za 2014. – 2020., čiji prioriteti uključuju promicanje dobrog upravljanje, transparentnost, odgovornost, neovisnost sudstva, vladavinu prava i jačanje sigurnosti; |
| --- | --- |

M.

budući da je u okviru 11. Europskog razvojnog fonda EU dodijelio iznos od 62 milijuna eura Nacionalnom okvirnom programu za 2014. – 2020., čiji prioriteti uključuju promicanje dobrog upravljanje, transparentnost, odgovornost, neovisnost sudstva, vladavinu prava i jačanje sigurnosti;

| 1. | poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu g. Maseka i g. Makhubua jer je njihovo pritvaranje izravno povezano s legitimnim ostvarivanjem prava na izražavanje i mišljenje; poziva i na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih zatvorenika savjesti i političkih zatvorenika, uključujući Marija Masuke, predsjednika Ujedinjenog narodnog demokratskog pokreta, i Maxwella Dlaminija, glavnog tajnika Kongresa mladih Svazija; osuđuje loše zatvorske uvjete obojice pritvorenika i poziva vlasti Svazija da u svim okolnostima jamče njihov fizički i psihološki integritet; |
| --- | --- |

1.

poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu g. Maseka i g. Makhubua jer je njihovo pritvaranje izravno povezano s legitimnim ostvarivanjem prava na izražavanje i mišljenje; poziva i na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih zatvorenika savjesti i političkih zatvorenika, uključujući Marija Masuke, predsjednika Ujedinjenog narodnog demokratskog pokreta, i Maxwella Dlaminija, glavnog tajnika Kongresa mladih Svazija; osuđuje loše zatvorske uvjete obojice pritvorenika i poziva vlasti Svazija da u svim okolnostima jamče njihov fizički i psihološki integritet;

| 2. | podsjeća da obveze koje je Svazi preuzeo u okviru Sporazuma iz Cotonoua u vezi s poštovanjem demokracije, vladavine prava i ljudskih prava, u koja se ubrajaju pravo na izražavanje i sloboda medija; izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja demokracije i osnovnih prava u Svaziju te sve okrutnijeg načina na koji se vlada obračunava sa svojim kritičarima; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da obveze koje je Svazi preuzeo u okviru Sporazuma iz Cotonoua u vezi s poštovanjem demokracije, vladavine prava i ljudskih prava, u koja se ubrajaju pravo na izražavanje i sloboda medija; izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja demokracije i osnovnih prava u Svaziju te sve okrutnijeg načina na koji se vlada obračunava sa svojim kritičarima;

| 3. | napominje da su presude izrečene g. Maseku i g. Makhubuu puno oštrije od drugih presuda u sličnim slučajevima te smatra da je to očigledan pokušaj da se aktivisti ušutkaju zastrašivanjem drugih koji bi nešto slično pokušali, kao što je to izjavio sudac u tom postupku; traži od vlade Svazija da smjesta stane na kraj zastrašivanju, koje provode vlasti, novinara, odvjetnika, nepristranih sudaca, zaposlenika u sindikatima i parlamentaraca, koji su bili izloženi prijetnjama nasilja, uhićenjima, progonima ili drugim oblicima pritisaka zbog zauzimanja za ljudska prava, poštovanje vladavine prava ili političke reforme; |
| --- | --- |

3.

napominje da su presude izrečene g. Maseku i g. Makhubuu puno oštrije od drugih presuda u sličnim slučajevima te smatra da je to očigledan pokušaj da se aktivisti ušutkaju zastrašivanjem drugih koji bi nešto slično pokušali, kao što je to izjavio sudac u tom postupku; traži od vlade Svazija da smjesta stane na kraj zastrašivanju, koje provode vlasti, novinara, odvjetnika, nepristranih sudaca, zaposlenika u sindikatima i parlamentaraca, koji su bili izloženi prijetnjama nasilja, uhićenjima, progonima ili drugim oblicima pritisaka zbog zauzimanja za ljudska prava, poštovanje vladavine prava ili političke reforme;

| 4. | poziva vladu Svazija da pokrene pravi dijalog sa sindikatima o zakonodavnim reformama kojima će se jamčiti poštovanje prava radnika, u skladu s međunarodnim obvezama; |
| --- | --- |

4.

poziva vladu Svazija da pokrene pravi dijalog sa sindikatima o zakonodavnim reformama kojima će se jamčiti poštovanje prava radnika, u skladu s međunarodnim obvezama;

| 5. | poziva vlasti Svazija da poduzmu konkretne mjere kada je riječ o poštovanju i promicanju slobode izražavanja, očuvanju demokracije i pluralizmu te da uspostavi pravni okvir kojim se omogućuje registracija i djelovanje političkih stranaka te njihovo nesmetano sudjelovanje u političkom životu, u skladu s međunarodnim i regionalnim obvezama u području ljudskih prava i Ustavom Svazija, a posebno njegovim člankom 24.; |
| --- | --- |

5.

poziva vlasti Svazija da poduzmu konkretne mjere kada je riječ o poštovanju i promicanju slobode izražavanja, očuvanju demokracije i pluralizmu te da uspostavi pravni okvir kojim se omogućuje registracija i djelovanje političkih stranaka te njihovo nesmetano sudjelovanje u političkom životu, u skladu s međunarodnim i regionalnim obvezama u području ljudskih prava i Ustavom Svazija, a posebno njegovim člankom 24.;

| 6. | ističe da je neovisnost sudstva temeljno demokratsko načelo koje se mora poštovati; |
| --- | --- |

6.

ističe da je neovisnost sudstva temeljno demokratsko načelo koje se mora poštovati;

| 7. | smatra da se pritvaranjem političkih aktivista i zabranom sindikata jasno krše obveze koje je Svazi preuzeo u okviru Sporazuma iz Cotonoua, a odnose se na poštovanje demokracije, vladavine prava i ljudskih prava, te u okviru poglavlja o održivom razvoju iz Sporazuma o ekonomskom partnerstvu s Južnoafričkom razvojnom zajednicom (SADC), za koji će podrška Europskog parlamenta ovisiti o pridržavanju preuzetih obveza, pa i obveza koje se odnose na međunarodne konvencije, posebno ključnih normi MOR-a kao što su konvencije br. 87 i br. 98; |
| --- | --- |

7.

smatra da se pritvaranjem političkih aktivista i zabranom sindikata jasno krše obveze koje je Svazi preuzeo u okviru Sporazuma iz Cotonoua, a odnose se na poštovanje demokracije, vladavine prava i ljudskih prava, te u okviru poglavlja o održivom razvoju iz Sporazuma o ekonomskom partnerstvu s Južnoafričkom razvojnom zajednicom (SADC), za koji će podrška Europskog parlamenta ovisiti o pridržavanju preuzetih obveza, pa i obveza koje se odnose na međunarodne konvencije, posebno ključnih normi MOR-a kao što su konvencije br. 87 i br. 98;

| 8. | podsjeća da je EU uključio Svazi u opći sustav povlastica kako bi se trgovinskim poticajima jamčilo poštovanje ljudskih prava te radnička prava i dobro upravljanje; smatra da se zabrana sindikata i pritvaranje političkih protivnika kosi s tim ciljevima; |
| --- | --- |

8.

podsjeća da je EU uključio Svazi u opći sustav povlastica kako bi se trgovinskim poticajima jamčilo poštovanje ljudskih prava te radnička prava i dobro upravljanje; smatra da se zabrana sindikata i pritvaranje političkih protivnika kosi s tim ciljevima;

| 9. | stoga poziva Komisiju da ispuni svoje obveze u pogledu praćenja predanosti Svazija poštovanju ljudskim pravima i konvencijama u vezi s radom i okolišem u okviru općeg sustava povlastica te da pokrene istragu o mogućem ozbiljnom i sustavnom kršenju radničkih prava zaštićenih u okviru općeg sustava povlastica; |
| --- | --- |

9.

stoga poziva Komisiju da ispuni svoje obveze u pogledu praćenja predanosti Svazija poštovanju ljudskim pravima i konvencijama u vezi s radom i okolišem u okviru općeg sustava povlastica te da pokrene istragu o mogućem ozbiljnom i sustavnom kršenju radničkih prava zaštićenih u okviru općeg sustava povlastica;

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladi Svazija, vladama država članica Zajednice za razvoj juga Afrike, Međunarodnoj organizaciji rada, Afričkoj uniji i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

10.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladi Svazija, vladama država članica Zajednice za razvoj juga Afrike, Međunarodnoj organizaciji rada, Afričkoj uniji i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/59

---

P8_TA(2015)0213

Provedba zajedničke sigurnosne i obrambene politike

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici Europskom parlamentu) (2014/2220(INI))

(2016/C 353/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir provedbu zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici Europskom parlamentu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir provedbu zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici Europskom parlamentu),

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (12094/2014), posebice dijelove koji se odnose na europsku sigurnosnu i obrambenu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (12094/2014), posebice dijelove koji se odnose na europsku sigurnosnu i obrambenu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i 3. te glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 21., 24. i 36., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i 3. te glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 21., 24. i 36.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. – 20. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. – 20. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir zaključke međuparlamentarne konferencije o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici te zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 4. travnja 2014. i 7. studenog 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke međuparlamentarne konferencije o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici te zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 4. travnja 2014. i 7. studenog 2014.,

| — | uzimajući u obzir Europsku sigurnosnu strategiju pod nazivom „Sigurna Europa u boljem svijetu”, koju je Europsko vijeće donijelo 12. prosinca 2003., te izvješće o njezinoj provedbi pod nazivom „Pružanje sigurnosti u svijetu koji se mijenja” koje je potvrdilo Europsko vijeće 11. i 12. prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku sigurnosnu strategiju pod nazivom „Sigurna Europa u boljem svijetu”, koju je Europsko vijeće donijelo 12. prosinca 2003., te izvješće o njezinoj provedbi pod nazivom „Pružanje sigurnosti u svijetu koji se mijenja” koje je potvrdilo Europsko vijeće 11. i 12. prosinca 2008.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 25. studenog 2013. i 18. studenog 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 25. studenog 2013. i 18. studenog 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o napretku od 7. srpnja 2014. koje provodi potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te čelnica Europske obrambene agencije o provedbi zaključaka Europskog vijeća iz prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o napretku od 7. srpnja 2014. koje provodi potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te čelnica Europske obrambene agencije o provedbi zaključaka Europskog vijeća iz prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku Komunikaciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije o „sveobuhvatnom pristupu EU-a vanjskim sukobima i krizama” te povezane zaključke Vijeća od 12. svibnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku Komunikaciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije o „sveobuhvatnom pristupu EU-a vanjskim sukobima i krizama” te povezane zaključke Vijeća od 12. svibnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku Komunikaciju o Strategiji kibernetičke sigurnosti Europske unije: Otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor, te povezane zaključke Vijeća od 25. lipnja 2013., kao i okvir politike kibernetičke obrane EU-a usvojen 18. studenog 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku Komunikaciju o Strategiji kibernetičke sigurnosti Europske unije: Otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor, te povezane zaključke Vijeća od 25. lipnja 2013., kao i okvir politike kibernetičke obrane EU-a usvojen 18. studenog 2014.,

| — | uzimajući u obzir strategiju pomorske sigurnosti EU-a od 24. lipnja 2014. te akcijski plan strategije pomorske sigurnosti EU-a iz prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju pomorske sigurnosti EU-a od 24. lipnja 2014. te akcijski plan strategije pomorske sigurnosti EU-a iz prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 24. lipnja 2014. o dogovorima Unije za provedbu klauzule solidarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 24. lipnja 2014. o dogovorima Unije za provedbu klauzule solidarnosti,

| — | uzimajući u obzir politički okvir za sustavnu i dugoročnu obrambenu suradnju usvojen 18. studenog 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politički okvir za sustavnu i dugoročnu obrambenu suradnju usvojen 18. studenog 2014.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2013. pod nazivom „Prema konkurentnijem i učinkovitijem sektoru obrane i sigurnosti” (COM(2013)0542) i plan provedbe od 24. lipnja 2014. (COM(2014)0387), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2013. pod nazivom „Prema konkurentnijem i učinkovitijem sektoru obrane i sigurnosti” (COM(2013)0542) i plan provedbe od 24. lipnja 2014. (COM(2014)0387),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer obrambenih proizvoda unutar Zajednice (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer obrambenih proizvoda unutar Zajednice (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici, posebno one od 21. studenog 2013. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (3) i o tehnološkoj i industrijskoj bazi europskog obrambenog sektora i od 12. rujna 2013. (4) o pomorskoj dimenziji zajedničke sigurnosne i obrambene politike (5) te o vojnim strukturama EU-a: trenutačno stanje i izgledi za budućnost (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici, posebno one od 21. studenog 2013. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (3) i o tehnološkoj i industrijskoj bazi europskog obrambenog sektora i od 12. rujna 2013. (4) o pomorskoj dimenziji zajedničke sigurnosne i obrambene politike (5) te o vojnim strukturama EU-a: trenutačno stanje i izgledi za budućnost (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2012. o kibernetičkoj sigurnosti i obrani (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2012. o kibernetičkoj sigurnosti i obrani (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. travnja 2014. o cjelovitom pristupu EU-a i njegovim posljedicama za koherentnost vanjskog djelovanja EU-a (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. travnja 2014. o cjelovitom pristupu EU-a i njegovim posljedicama za koherentnost vanjskog djelovanja EU-a (8),

| — | uzimajući u obzir svoje preporuke potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću i Komisiji od 13. lipnja 2013. o Pregledu organizacije i djelovanja Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) (9) 2013. te zaključke Vijeća o tom Pregledu za 2013. od 17. prosinca 2013. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje preporuke potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću i Komisiji od 13. lipnja 2013. o Pregledu organizacije i djelovanja Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) (9) 2013. te zaključke Vijeća o tom Pregledu za 2013. od 17. prosinca 2013. (10),

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0054/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0054/2015),

Opći sigurnosni kontekst

| 1. | smatra da je sigurnosno stanje u EU-u i njegovu istočnom i južnom susjedstvu sve nestabilnije i nemirnije zbog velikog broja dugogodišnjih i novih sigurnosnih izazova; smatra da su sukob u istočnoj Ukrajini, sukobi u Siriji i Iraku kao i širenje terorističke organizacije IS, libijska kriza te teroristička prijetnja u Africi (ponajprije u Sahelu i Rogu Afrike) izravne prijetnje za sigurnost Unije; nadalje, smatra i da središnja uloga Amerike u azijsko-pacifičkoj regiji te posljedice financijske krize na proračune za obranu i kapacitete država članica samo ističu potrebu Unije i država članica da preuzmu veću odgovornost za vlastitu sigurnost i obranu; naglašava da će EU na te nove sigurnosne izazove moći djelotvorno odgovoriti samo ako njegove strukture i države članice surađuju u okviru zajedničkih i istinski koordiniranih nastojanja u sklopu ZVSP-a/ZSOP-a; |
| --- | --- |

1.

smatra da je sigurnosno stanje u EU-u i njegovu istočnom i južnom susjedstvu sve nestabilnije i nemirnije zbog velikog broja dugogodišnjih i novih sigurnosnih izazova; smatra da su sukob u istočnoj Ukrajini, sukobi u Siriji i Iraku kao i širenje terorističke organizacije IS, libijska kriza te teroristička prijetnja u Africi (ponajprije u Sahelu i Rogu Afrike) izravne prijetnje za sigurnost Unije; nadalje, smatra i da središnja uloga Amerike u azijsko-pacifičkoj regiji te posljedice financijske krize na proračune za obranu i kapacitete država članica samo ističu potrebu Unije i država članica da preuzmu veću odgovornost za vlastitu sigurnost i obranu; naglašava da će EU na te nove sigurnosne izazove moći djelotvorno odgovoriti samo ako njegove strukture i države članice surađuju u okviru zajedničkih i istinski koordiniranih nastojanja u sklopu ZVSP-a/ZSOP-a;

| 2. | smatra da trenutačna razina nesigurnosti na granicama EU-a i u njegovu neposrednom susjedstvu nije zabilježena još od stvaranja ZVSP-a/ZSOP-a krajem 90-ih; zabrinut je što Unija ne može imati ključnu ulogu kao jedan akter u pogledu bilo koje od tih prijetnji te što je prečesto primorana osloniti se na inicijative jedne ili nekoliko država članica ili na ad hoc saveze u kojima je njena uloga marginalna ili u drugom planu; |
| --- | --- |

2.

smatra da trenutačna razina nesigurnosti na granicama EU-a i u njegovu neposrednom susjedstvu nije zabilježena još od stvaranja ZVSP-a/ZSOP-a krajem 90-ih; zabrinut je što Unija ne može imati ključnu ulogu kao jedan akter u pogledu bilo koje od tih prijetnji te što je prečesto primorana osloniti se na inicijative jedne ili nekoliko država članica ili na ad hoc saveze u kojima je njena uloga marginalna ili u drugom planu;

| 3. | smatra da se Unija i njene države članice trebaju hitno prilagoditi tim novim sigurnosnim izazovima, posebno upotrebom postojećih alata ZSOP-a te njihovim boljim povezivanjem s instrumentima vanjskih politika EU-a, humanitarnom pomoći i razvojnom politikom, boljom koordinacijom nacionalnih djelovanja i udruživanjem resursa te po potrebi pragmatičnom i fleksibilnom provedbom novih mehanizama europske solidarnosti; ističe da se granice između vanjske i unutarnje sigurnosti sve teže razaznaju te stoga poziva na veću dosljednost između vanjskih i unutarnjih instrumenata i na bolju suradnju i koordinaciju među državama članicama, posebno u području borbe protiv terorizma, organiziranog kriminala, obrane od informatičkih napada i migracije, i to pod vodstvom potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije; |
| --- | --- |

3.

smatra da se Unija i njene države članice trebaju hitno prilagoditi tim novim sigurnosnim izazovima, posebno upotrebom postojećih alata ZSOP-a te njihovim boljim povezivanjem s instrumentima vanjskih politika EU-a, humanitarnom pomoći i razvojnom politikom, boljom koordinacijom nacionalnih djelovanja i udruživanjem resursa te po potrebi pragmatičnom i fleksibilnom provedbom novih mehanizama europske solidarnosti; ističe da se granice između vanjske i unutarnje sigurnosti sve teže razaznaju te stoga poziva na veću dosljednost između vanjskih i unutarnjih instrumenata i na bolju suradnju i koordinaciju među državama članicama, posebno u području borbe protiv terorizma, organiziranog kriminala, obrane od informatičkih napada i migracije, i to pod vodstvom potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije;

| 4. | naglašava da se snaga i važnost Unije temelje na njenoj sposobnosti da mobilizira resurse i da istodobno pokrene čitav niz raznih diplomatskih, sigurnosnih, obrambenih, gospodarskih, trgovinskih, razvojnih i humanitarnih instrumenata poštujući pritom u cijelosti odredbe Povelje UN-a; naglašava da vojni i civilni instrumenti zajedničke sigurnosne i obrambene politike čine sastavni dio tog cjelovitog pristupa; |
| --- | --- |

4.

naglašava da se snaga i važnost Unije temelje na njenoj sposobnosti da mobilizira resurse i da istodobno pokrene čitav niz raznih diplomatskih, sigurnosnih, obrambenih, gospodarskih, trgovinskih, razvojnih i humanitarnih instrumenata poštujući pritom u cijelosti odredbe Povelje UN-a; naglašava da vojni i civilni instrumenti zajedničke sigurnosne i obrambene politike čine sastavni dio tog cjelovitog pristupa;

Razdoblje od sastanka Vijeća u prosincu 2013. do sastanka u lipnju 2015.: je li zajednička sigurnosna i obrambena politika stvarni prioritet?

| 5. | pozdravlja zaključke Europskog vijeća iz prosinca 2013. kojima se potvrđuje potreba za povećanjem uspješnosti, vidljivosti, utjecaja i kapaciteta ZSOP-a te za jačanjem europske obrambene industrije; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja zaključke Europskog vijeća iz prosinca 2013. kojima se potvrđuje potreba za povećanjem uspješnosti, vidljivosti, utjecaja i kapaciteta ZSOP-a te za jačanjem europske obrambene industrije;

| 6. | žali zbog činjenice što, posebno u pogledu sve većih vanjskih nestabilnosti, politički zamah iz 2013. nije doveo do pojačane suradnje i konkretne i brze provedbe praktičnih mjera na visini navedenih ambicija; smatra da Unija danas jedva raspolaže nužnim operativnim i industrijskim sredstvima te kapacitetima koji bi joj omogućili da u znatnoj mjeri doprinese sprječavanju međunarodnih kriza i upravljanju njima te utvrdi svoju stratešku autonomiju i strateške interese u skladu s vrijednostima i normama iz članka 21. Ugovora iz Lisabona; poziva države članice da hitno nastave s konkretnim mjerama; |
| --- | --- |

6.

žali zbog činjenice što, posebno u pogledu sve većih vanjskih nestabilnosti, politički zamah iz 2013. nije doveo do pojačane suradnje i konkretne i brze provedbe praktičnih mjera na visini navedenih ambicija; smatra da Unija danas jedva raspolaže nužnim operativnim i industrijskim sredstvima te kapacitetima koji bi joj omogućili da u znatnoj mjeri doprinese sprječavanju međunarodnih kriza i upravljanju njima te utvrdi svoju stratešku autonomiju i strateške interese u skladu s vrijednostima i normama iz članka 21. Ugovora iz Lisabona; poziva države članice da hitno nastave s konkretnim mjerama;

| 7. | pozdravlja imenovanje nove potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini; pozdravlja njene prve izjave i odluku da predsjeda raspravama Vijeća za vanjske poslove i obranu, čime pokazuje svoj interes za zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku; nada se da će njena stajališta biti pozitivan poticaj za razvoj zajedničke sigurnosne i obrambene politike; poziva potpredsjednicu/Visoku predstavnicu da odigra ključnu ulogu u daljnjoj provedbi ZSOP-a i udruživanju i dijeljenju europskih obrambenih kapaciteta; poziva Komisiju da nastavi rad na radnoj skupini za obranu na razini povjerenika pod vodstvom potpredsjednice/Visoke predstavnice kako bi se zajamčilo političko vodstvo i nadzor; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja imenovanje nove potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini; pozdravlja njene prve izjave i odluku da predsjeda raspravama Vijeća za vanjske poslove i obranu, čime pokazuje svoj interes za zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku; nada se da će njena stajališta biti pozitivan poticaj za razvoj zajedničke sigurnosne i obrambene politike; poziva potpredsjednicu/Visoku predstavnicu da odigra ključnu ulogu u daljnjoj provedbi ZSOP-a i udruživanju i dijeljenju europskih obrambenih kapaciteta; poziva Komisiju da nastavi rad na radnoj skupini za obranu na razini povjerenika pod vodstvom potpredsjednice/Visoke predstavnice kako bi se zajamčilo političko vodstvo i nadzor;

| 8. | očekuje da će do održavanja Europskog vijeća u lipnju 2015., na kojem će se ponovno pokriti pitanja obrane, države članice i institucije EU-a biti u stanju usvojiti konkretne mjere u skladu s obvezama preuzetima u prosincu 2013.; zadovoljan je što su čelnici država potvrdili da će se Vijeće za obranu održati 25. i 26. lipnja 2015. te ih poziva da kritički ocijene nisku razinu provedbe te da pojačaju pritisak na upravna tijela obrane kako bi se provele odluke donesene na najvišoj političkoj razini u prosincu 2013.; ističe da se na sastanku Europskog vijeća u lipnju 2015. države članice koje nevoljko troše na obranu mora potaknuti da ulažu više sredstava u nju i da se pozornost mora usmjeriti na ona područja upravljanja krizom u kojima EU može istinski stvoriti dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

8.

očekuje da će do održavanja Europskog vijeća u lipnju 2015., na kojem će se ponovno pokriti pitanja obrane, države članice i institucije EU-a biti u stanju usvojiti konkretne mjere u skladu s obvezama preuzetima u prosincu 2013.; zadovoljan je što su čelnici država potvrdili da će se Vijeće za obranu održati 25. i 26. lipnja 2015. te ih poziva da kritički ocijene nisku razinu provedbe te da pojačaju pritisak na upravna tijela obrane kako bi se provele odluke donesene na najvišoj političkoj razini u prosincu 2013.; ističe da se na sastanku Europskog vijeća u lipnju 2015. države članice koje nevoljko troše na obranu mora potaknuti da ulažu više sredstava u nju i da se pozornost mora usmjeriti na ona područja upravljanja krizom u kojima EU može istinski stvoriti dodanu vrijednost;

| 9. | smatra da bi se na predstojećem sastanku Europskog vijeća na temu obrane trebale donijeti odluke kojima će se poboljšati kapaciteti Unije i država članica za teritorijalnu obranu u suradnji s NATO-om te kapaciteti za reagiranje na unutarnje sigurnosne izazove i razvoj kapaciteta kojima Unija može bitno doprinijeti upravljanju krizom te ojačati Europska obrambena agencija i europski obrambeni industrijski temelji razradom sveobuhvatnog sigurnosnog koncepta u kojemu će se voditi računa o unutarnjoj i vanjskoj dimenziji sigurnosti; |
| --- | --- |

9.

smatra da bi se na predstojećem sastanku Europskog vijeća na temu obrane trebale donijeti odluke kojima će se poboljšati kapaciteti Unije i država članica za teritorijalnu obranu u suradnji s NATO-om te kapaciteti za reagiranje na unutarnje sigurnosne izazove i razvoj kapaciteta kojima Unija može bitno doprinijeti upravljanju krizom te ojačati Europska obrambena agencija i europski obrambeni industrijski temelji razradom sveobuhvatnog sigurnosnog koncepta u kojemu će se voditi računa o unutarnjoj i vanjskoj dimenziji sigurnosti;

Misije i operacije Zajedničke sigurnosne i obrambene politike

| 10. | zabrinut je što su nedavne civilne i vojne operacije u okviru ZSOP-a sadržavale strukturne nedostatke, koje su prisutne već godinama, a odnose se na neučinkovitost u pogledu brzog reagiranja na civilna i vojna djelovanja, duge i nefleksibilne postupke odlučivanja, potrebu za većom solidarnošću među državama članicama u financiranju misija, mandate misija koji nisu prilagođeni stanju na terenu, proračunska ograničenja, problem „okupljanja snaga” te logističku i financijsku tromost; |
| --- | --- |

10.

zabrinut je što su nedavne civilne i vojne operacije u okviru ZSOP-a sadržavale strukturne nedostatke, koje su prisutne već godinama, a odnose se na neučinkovitost u pogledu brzog reagiranja na civilna i vojna djelovanja, duge i nefleksibilne postupke odlučivanja, potrebu za većom solidarnošću među državama članicama u financiranju misija, mandate misija koji nisu prilagođeni stanju na terenu, proračunska ograničenja, problem „okupljanja snaga” te logističku i financijsku tromost;

| 11. | smatra da je pitanje financiranja misija i operacija zajedničke sigurnosne i obrambene politike od ključne važnosti ako se želi jamčiti njena budućnost; žali što rasprava o toj temi koju je Vijeće pokrenulo u prosincu 2013. zasad nije dovela do konkretnih prijedloga; poziva na sustavno korištenje mehanizmom Atena za financiranje operacija ZSOP-a i troškova slanja misija, posebno kada je riječ o korištenju borbenim skupinama EU-a, infrastrukturi za smještaj borbenih snaga, troškovima povezanima s uspostavljanjem ulaznih točaka na poprišta operacija i, prema potrebi, sigurnosnim zalihama hrane i goriva; poziva i da se mehanizam Atena rabi za upravljanje sredstvima od država članica primljenima na bilateralnoj osnovi, te sredstvima trećih zemalja i međunarodnih organizacija, kako bi mogle sudjelovati u financiranju pojedinih operacija i, kada je to opravdano, podržati sudjelovanje trećih zemalja u operacijama i misijama EU-a za odgovor na krizne situacije; |
| --- | --- |

11.

smatra da je pitanje financiranja misija i operacija zajedničke sigurnosne i obrambene politike od ključne važnosti ako se želi jamčiti njena budućnost; žali što rasprava o toj temi koju je Vijeće pokrenulo u prosincu 2013. zasad nije dovela do konkretnih prijedloga; poziva na sustavno korištenje mehanizmom Atena za financiranje operacija ZSOP-a i troškova slanja misija, posebno kada je riječ o korištenju borbenim skupinama EU-a, infrastrukturi za smještaj borbenih snaga, troškovima povezanima s uspostavljanjem ulaznih točaka na poprišta operacija i, prema potrebi, sigurnosnim zalihama hrane i goriva; poziva i da se mehanizam Atena rabi za upravljanje sredstvima od država članica primljenima na bilateralnoj osnovi, te sredstvima trećih zemalja i međunarodnih organizacija, kako bi mogle sudjelovati u financiranju pojedinih operacija i, kada je to opravdano, podržati sudjelovanje trećih zemalja u operacijama i misijama EU-a za odgovor na krizne situacije;

| 12. | potiče daljnje napore da se ubrza financiranje civilnih misija te pojednostave postupci donošenja i provedbe odluka; u tom pogledu smatra da bi Komisija delegiranim aktima u skladu s člankom 210. Financijske uredbe trebala uvesti posebna pravila o javnoj nabavi u vezi s mjerama upravljanja krizama u sklopu ZSOP-a kako bi se olakšalo brzo i fleksibilno provođenje operacija; |
| --- | --- |

12.

potiče daljnje napore da se ubrza financiranje civilnih misija te pojednostave postupci donošenja i provedbe odluka; u tom pogledu smatra da bi Komisija delegiranim aktima u skladu s člankom 210. Financijske uredbe trebala uvesti posebna pravila o javnoj nabavi u vezi s mjerama upravljanja krizama u sklopu ZSOP-a kako bi se olakšalo brzo i fleksibilno provođenje operacija;

| 13. | poziva na stvaranje mehanizma za pretfinanciranje kako bi se državama članicama koje žele sudjelovati u misijama ZSOP-a pomoglo u snošenju troškova, olakšavajući im tako odluku o mogućem pokretanju misije; |
| --- | --- |

13.

poziva na stvaranje mehanizma za pretfinanciranje kako bi se državama članicama koje žele sudjelovati u misijama ZSOP-a pomoglo u snošenju troškova, olakšavajući im tako odluku o mogućem pokretanju misije;

| 14. | ističe doprinos EU-a međunarodnoj sigurnosti, upravljanju krizama i održavanju mira u okviru civilnih i vojnih misija i operacija EU-a kao važnu sastavnicu sveobuhvatnog pristupa Unije; primjećuje da su civilne i vojne misije koje je EU pokrenuo od 2009. bile prečesto osmišljene tako da u prvi plan stave vidljivost Unije u krizi, a ne kao strateški instrument koji se temelji na opsežnim analizama i planiranju; smatra da bi te misije, čije bi se osoblje na terenu trebalo pohvaliti i staviti u prvi plan zbog svoje stručnosti i predanosti, trebale biti istinski i uspješni politički instrumenti koji se koriste odgovorno i dio su strategije globalnoga djelovanja, posebno u susjedstvu EU-a; podržava trenutačnu reviziju struktura za upravljanje kriznim situacijama u okviru ESVD-a; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da poduzme korake kako bi postojeće strukture postale učinkovitije i kako bi mogle brže i primjerenije reagirati na nove krize, između ostalog smanjujući broj paralelnih struktura; |
| --- | --- |

14.

ističe doprinos EU-a međunarodnoj sigurnosti, upravljanju krizama i održavanju mira u okviru civilnih i vojnih misija i operacija EU-a kao važnu sastavnicu sveobuhvatnog pristupa Unije; primjećuje da su civilne i vojne misije koje je EU pokrenuo od 2009. bile prečesto osmišljene tako da u prvi plan stave vidljivost Unije u krizi, a ne kao strateški instrument koji se temelji na opsežnim analizama i planiranju; smatra da bi te misije, čije bi se osoblje na terenu trebalo pohvaliti i staviti u prvi plan zbog svoje stručnosti i predanosti, trebale biti istinski i uspješni politički instrumenti koji se koriste odgovorno i dio su strategije globalnoga djelovanja, posebno u susjedstvu EU-a; podržava trenutačnu reviziju struktura za upravljanje kriznim situacijama u okviru ESVD-a; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da poduzme korake kako bi postojeće strukture postale učinkovitije i kako bi mogle brže i primjerenije reagirati na nove krize, između ostalog smanjujući broj paralelnih struktura;

| 15. | smatra da važan dio uspješne misije, kada je riječ o obuci, vještinama i vodstvu, čini stručno i kvalificirano osoblje; |
| --- | --- |

15.

smatra da važan dio uspješne misije, kada je riječ o obuci, vještinama i vodstvu, čini stručno i kvalificirano osoblje;

| 16. | dovodi u pitanje relevantnost slanja misije za pomoć na libijskim granicama (EUBAM Libija) i njezinu prisutnosti u institucionalnom i sigurnosnom okruženju u kojemu nikada nisu ostvareni osnovni zacrtani ciljevi; poziva na ponovnu procjenu potreba Libije u svjetlu zabrinjavajućih nedavnih događaja kako bi se na odgovarajući način riješili sigurnosni problemi, pa i oni u vezi s trenutačnim naporima u borbi protiv terorizma u Maliju i regiji Sahel; |
| --- | --- |

16.

dovodi u pitanje relevantnost slanja misije za pomoć na libijskim granicama (EUBAM Libija) i njezinu prisutnosti u institucionalnom i sigurnosnom okruženju u kojemu nikada nisu ostvareni osnovni zacrtani ciljevi; poziva na ponovnu procjenu potreba Libije u svjetlu zabrinjavajućih nedavnih događaja kako bi se na odgovarajući način riješili sigurnosni problemi, pa i oni u vezi s trenutačnim naporima u borbi protiv terorizma u Maliju i regiji Sahel;

| 17. | smatra da bi se trebala provesti ocjena djelotvornosti 17 misija EU-a u inozemstvu koje su u tijeku; |
| --- | --- |

17.

smatra da bi se trebala provesti ocjena djelotvornosti 17 misija EU-a u inozemstvu koje su u tijeku;

| 18. | također žali, uzimajući u obzir situaciju u Pojasu Gaze, što rasprave Vijeća o Misiji pomoći EU-a za granični prijelaz Rafah još nisu polučile nikakvim rezultatom; traži ponovno aktiviranje te Misije te preispitivanje njezina mandata, ljudskih resursa i sredstava, kako bi mogla odigrati aktivnu ulogu u nadzoru granica između Pojasa Gaze, Egipta i Izraela; |
| --- | --- |

18.

također žali, uzimajući u obzir situaciju u Pojasu Gaze, što rasprave Vijeća o Misiji pomoći EU-a za granični prijelaz Rafah još nisu polučile nikakvim rezultatom; traži ponovno aktiviranje te Misije te preispitivanje njezina mandata, ljudskih resursa i sredstava, kako bi mogla odigrati aktivnu ulogu u nadzoru granica između Pojasa Gaze, Egipta i Izraela;

| 19. | pozdravlja sveobuhvatan angažman EU-a na Rogu Afrike, uključujući u okviru ZSOP-a i misija vojnog osposobljavanja u Somaliji, operacije Atalanta (EUNAVFOR Atalanta) i misije Europske unije za izgradnju regionalne pomorske sposobnosti u državama Roga Afrike (EUCAP NESTOR); u vezi s time prima na znanje da se aktivnost misije EUCAP Nestor odvija u složenom institucionalnom i operativnom okruženju koje karakterizira prisutnost brojnih međunarodnih sudionika, pa i EU-a; u tom pogledu poziva Vijeće i ESVD da racionaliziraju ciljeve te misije; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja sveobuhvatan angažman EU-a na Rogu Afrike, uključujući u okviru ZSOP-a i misija vojnog osposobljavanja u Somaliji, operacije Atalanta (EUNAVFOR Atalanta) i misije Europske unije za izgradnju regionalne pomorske sposobnosti u državama Roga Afrike (EUCAP NESTOR); u vezi s time prima na znanje da se aktivnost misije EUCAP Nestor odvija u složenom institucionalnom i operativnom okruženju koje karakterizira prisutnost brojnih međunarodnih sudionika, pa i EU-a; u tom pogledu poziva Vijeće i ESVD da racionaliziraju ciljeve te misije;

| 20. | nada se da će dvije civilne misije pokrenute ove godine, savjetodavna misija Vijeća za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) i misija za potporu snagama unutarnje sigurnosti u Maliju (EUCAP Sahel Mali), uspješno ispuniti svoje mandate i biti usredotočene na jasno utvrđene, mjerljive i dugoročne ciljeve; |
| --- | --- |

20.

nada se da će dvije civilne misije pokrenute ove godine, savjetodavna misija Vijeća za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) i misija za potporu snagama unutarnje sigurnosti u Maliju (EUCAP Sahel Mali), uspješno ispuniti svoje mandate i biti usredotočene na jasno utvrđene, mjerljive i dugoročne ciljeve;

| 21. | napominje da od lipnja 2013. postoji skladište koje omogućuje brzo slanje sredstava potrebnih za civilne misije zajedničke sigurnosne i obrambene politike; smatra da bi to skladište, kako bi bilo učinkovito iskorišteno, trebalo biti na raspolaganju voditeljima misija za potrebe koje oni utvrde, a ne smije ovisiti o odlukama Komisije; traži sastavljanje godišnjih izvješća o aktivnostima tog skladišta kako bi se mogla konkretno ocijeniti njegova dodana vrijednost brzini slanja civilnih misija; |
| --- | --- |

21.

napominje da od lipnja 2013. postoji skladište koje omogućuje brzo slanje sredstava potrebnih za civilne misije zajedničke sigurnosne i obrambene politike; smatra da bi to skladište, kako bi bilo učinkovito iskorišteno, trebalo biti na raspolaganju voditeljima misija za potrebe koje oni utvrde, a ne smije ovisiti o odlukama Komisije; traži sastavljanje godišnjih izvješća o aktivnostima tog skladišta kako bi se mogla konkretno ocijeniti njegova dodana vrijednost brzini slanja civilnih misija;

| 22. | pozdravlja istraživanje koje se provodi radi osnivanja centra za zajedničke usluge zahvaljujući kojemu će se sredstva namijenjena za civilne misije ZSOP-a udružiti, a slanje misija učiniti učinkovitijim; poziva na osnivanje centra za zajedničke usluge; smatra da bi najučinkovitije rješenje bilo stvaranje jedinstvene institucionalne strukture u okviru ESVD-a u kojoj bi se centralizirale i racionalizirale usluge civilnih misija (ljudski resursi, IT, logistika itd.) koje su trenutačno rasipane u pojedinim misijama; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja istraživanje koje se provodi radi osnivanja centra za zajedničke usluge zahvaljujući kojemu će se sredstva namijenjena za civilne misije ZSOP-a udružiti, a slanje misija učiniti učinkovitijim; poziva na osnivanje centra za zajedničke usluge; smatra da bi najučinkovitije rješenje bilo stvaranje jedinstvene institucionalne strukture u okviru ESVD-a u kojoj bi se centralizirale i racionalizirale usluge civilnih misija (ljudski resursi, IT, logistika itd.) koje su trenutačno rasipane u pojedinim misijama;

| 23. | prima na znanje da su vojne operacije ZSOP-a nerijetko usmjerene na obuku vojnih snaga (misija vojnog osposobljavanja u Maliju i misija vojnog osposobljavanja u Somaliji); pohvaljuje odluku o provedbi takvih operacije, ali ustraje u tome da mandat svake misije mora biti prilagođen okolnostima pojedinih situacija; smatra da formirane jedinice moraju biti u potpunosti operativne, tj. imati kapacitet za napad; žali zbog toga što se misije s izvršnim mandatom u današnje vrijeme rijetko predviđaju; uzevši u obzir stalne prijetnje u susjedstvu EU-a smatra da si Unija ne smije dopustiti da bude usredotočena isključivo na instrumente osmišljene za situacije nakon krize ili za izlazak iz krize, već mora biti u stanju djelovati u svakom aspektu upravljanja krizom, u skladu s Poveljom Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

23.

prima na znanje da su vojne operacije ZSOP-a nerijetko usmjerene na obuku vojnih snaga (misija vojnog osposobljavanja u Maliju i misija vojnog osposobljavanja u Somaliji); pohvaljuje odluku o provedbi takvih operacije, ali ustraje u tome da mandat svake misije mora biti prilagođen okolnostima pojedinih situacija; smatra da formirane jedinice moraju biti u potpunosti operativne, tj. imati kapacitet za napad; žali zbog toga što se misije s izvršnim mandatom u današnje vrijeme rijetko predviđaju; uzevši u obzir stalne prijetnje u susjedstvu EU-a smatra da si Unija ne smije dopustiti da bude usredotočena isključivo na instrumente osmišljene za situacije nakon krize ili za izlazak iz krize, već mora biti u stanju djelovati u svakom aspektu upravljanja krizom, u skladu s Poveljom Ujedinjenih naroda;

| 24. | žali zbog stalnih problema povezanih s okupljanjem snaga koji su se pojavili tijekom pokretanja vojnih misija; prima na znanje da u svim sadašnjim vojnim operacijama Unije ne sudjeluje više od šest država članica, uz iznimku misije vojnog osposobljavanja u Maliju, koja može računati na stvarni doprinos 23 države članice; potiče države članice da šalju više jedinica u operacije kada raspolažu potrebnim nacionalnim kapacitetima; ističe potrebu za zajedničkim pristupom u duhu suradnje kada je riječ o poteškoćama povezanima s okupljanjem snaga; pozdravlja doprinose trećih država koji potvrđuju vitalnost partnerstava u okviru ZSOP-a; poziva države članice da iskažu veću spremnosti da sudjeluju u vojnim operacijama EU-a te da doprinesu u skladu sa svojim resursima i kapacitetima koje posjeduju za takve angažmane; |
| --- | --- |

24.

žali zbog stalnih problema povezanih s okupljanjem snaga koji su se pojavili tijekom pokretanja vojnih misija; prima na znanje da u svim sadašnjim vojnim operacijama Unije ne sudjeluje više od šest država članica, uz iznimku misije vojnog osposobljavanja u Maliju, koja može računati na stvarni doprinos 23 države članice; potiče države članice da šalju više jedinica u operacije kada raspolažu potrebnim nacionalnim kapacitetima; ističe potrebu za zajedničkim pristupom u duhu suradnje kada je riječ o poteškoćama povezanima s okupljanjem snaga; pozdravlja doprinose trećih država koji potvrđuju vitalnost partnerstava u okviru ZSOP-a; poziva države članice da iskažu veću spremnosti da sudjeluju u vojnim operacijama EU-a te da doprinesu u skladu sa svojim resursima i kapacitetima koje posjeduju za takve angažmane;

| 25. | s obzirom na to da su i civilne (EUCAP) i vojne (EUTM) misije usredotočene na obuku smatra da pružanjem financijske i materijalne pomoći treba uvesti strukturnu politiku za dugoročnu provedbu tih misija s djelotvornim mandatima i ciljevima koji su osmišljeni za rješavanje problema s kojima su suočeni; smatra da će se tom novom politikom, koja se uklapa u inicijative Unije za suradnju i razvoj, unaprijediti rad u okviru inicijativa „Train and Equip” i „E2I” kojima se nastoji ojačati kapacitete trećih zemalja (oprema, oružje, infrastruktura, plaće) kako bi njihove oružane snage bile operativne; u tom pogledu potiče Komisiju da istraži inovativne izvore financiranja; |
| --- | --- |

25.

s obzirom na to da su i civilne (EUCAP) i vojne (EUTM) misije usredotočene na obuku smatra da pružanjem financijske i materijalne pomoći treba uvesti strukturnu politiku za dugoročnu provedbu tih misija s djelotvornim mandatima i ciljevima koji su osmišljeni za rješavanje problema s kojima su suočeni; smatra da će se tom novom politikom, koja se uklapa u inicijative Unije za suradnju i razvoj, unaprijediti rad u okviru inicijativa „Train and Equip” i „E2I” kojima se nastoji ojačati kapacitete trećih zemalja (oprema, oružje, infrastruktura, plaće) kako bi njihove oružane snage bile operativne; u tom pogledu potiče Komisiju da istraži inovativne izvore financiranja;

| 26. | prima na znanje namjeru Vijeća iznesenu na sastanku u studenom 2013. da poboljša modularnost i fleksibilnost borbenih skupina EU-a kako bi mogle biti poslane na sve vrste zadatka upravljanja krizama; međutim, prima na znanje da je za sada jedini napredak u tom pogledu, tj. prijedlog da strateški prijevoz borbenih skupina na ratišta bude obuhvaćen mehanizmom Atena, bio vrlo ograničen; priznaje da je nedostatak konstruktivnog pristupa među svim državama članicama bio politička i operativna prepreka slanju borbenih skupina; |
| --- | --- |

26.

prima na znanje namjeru Vijeća iznesenu na sastanku u studenom 2013. da poboljša modularnost i fleksibilnost borbenih skupina EU-a kako bi mogle biti poslane na sve vrste zadatka upravljanja krizama; međutim, prima na znanje da je za sada jedini napredak u tom pogledu, tj. prijedlog da strateški prijevoz borbenih skupina na ratišta bude obuhvaćen mehanizmom Atena, bio vrlo ograničen; priznaje da je nedostatak konstruktivnog pristupa među svim državama članicama bio politička i operativna prepreka slanju borbenih skupina;

| 27. | pozdravlja pozitivnu poruku o ispitivanju potencijala članka 44. UEU-a koja je odaslana tijekom posljednjeg neslužbenog sastanka Vijeća na temu obrane; unatoč tomu žali što zbog razilaženja u pogledu te teme nije postignut napredak u vezi s načinom na koji bi se odredbe članka 44. mogle primjenjivati; smatra da bi se provedbom članka 44. Uniji omogućilo da djeluje znatno fleksibilnije i brže, čime bi se unaprijedila njezina sposobnost da se suoči s prijetnjama koje je okružuju; potiče države članice koje nisu zainteresirane ili koje nemaju sredstava za sudjelovanje u operacijama ZSOP-a da djeluju na konstruktivan način i omoguće drugima da djeluju ako oni to žele; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja pozitivnu poruku o ispitivanju potencijala članka 44. UEU-a koja je odaslana tijekom posljednjeg neslužbenog sastanka Vijeća na temu obrane; unatoč tomu žali što zbog razilaženja u pogledu te teme nije postignut napredak u vezi s načinom na koji bi se odredbe članka 44. mogle primjenjivati; smatra da bi se provedbom članka 44. Uniji omogućilo da djeluje znatno fleksibilnije i brže, čime bi se unaprijedila njezina sposobnost da se suoči s prijetnjama koje je okružuju; potiče države članice koje nisu zainteresirane ili koje nemaju sredstava za sudjelovanje u operacijama ZSOP-a da djeluju na konstruktivan način i omoguće drugima da djeluju ako oni to žele;

| 28. | nadalje, traži da Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije ispita potencijal ostalih relevantnih članaka iz Ugovora iz Lisabona, a posebno one koji se odnose na početni fond (članak 41. UEU-a), pojačanu trajnu suradnju (članak 46. UEU-a), klauzulu solidarnosti (članak 222. UFEU-a) i klauzulu o uzajamnoj obrani (članak 42. UEU-a); |
| --- | --- |

28.

nadalje, traži da Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije ispita potencijal ostalih relevantnih članaka iz Ugovora iz Lisabona, a posebno one koji se odnose na početni fond (članak 41. UEU-a), pojačanu trajnu suradnju (članak 46. UEU-a), klauzulu solidarnosti (članak 222. UFEU-a) i klauzulu o uzajamnoj obrani (članak 42. UEU-a);

| 29. | traži da se ozbiljno razmotri mogućnost korištenja, u oblicima kojima se poštuje nužna modularnost, formiranim multilateralnim glavnim stožerima, kao što je Eurokorpus u Strasbourgu, koji su dokazali svoju učinkovitost na terenu; |
| --- | --- |

29.

traži da se ozbiljno razmotri mogućnost korištenja, u oblicima kojima se poštuje nužna modularnost, formiranim multilateralnim glavnim stožerima, kao što je Eurokorpus u Strasbourgu, koji su dokazali svoju učinkovitost na terenu;

| 30. | iznenađen je što još uvijek ne postoji zajednička strategija EU-a za rješavanje novih izazova u području sigurnosti EU-a; pozdravlja namjeru Vijeća i zalaganje Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije da se pokrene postupak strateškog promišljanja o izazovima i mogućnostima vanjske i sigurnosne politike; podsjeća da se tim postupkom nastoji razraditi nova zajednička europska sigurnosna strategija za utvrđivanje novih geostrateških scenarija, prijetnji i globalnih izazova te osmisliti mjere koje EU može poduzeti kao odgovor na te izazove, posebno u okviru ZVSP-a i ZSOP-a; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da pokrene opsežan postupak izrade još ambicioznije bijele knjige o europskoj sigurnosti i obrani kako bi se strateške ambicije EU-a objedinile s njegovim postupcima za izgradnju kapaciteta; očekuje predstojeću Komunikaciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice kojoj je cilj ocijeniti učinak promjena na globalno okruženje te utvrditi izazove i mogućnosti za EU koje iz toga proizlaze; |
| --- | --- |

30.

iznenađen je što još uvijek ne postoji zajednička strategija EU-a za rješavanje novih izazova u području sigurnosti EU-a; pozdravlja namjeru Vijeća i zalaganje Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije da se pokrene postupak strateškog promišljanja o izazovima i mogućnostima vanjske i sigurnosne politike; podsjeća da se tim postupkom nastoji razraditi nova zajednička europska sigurnosna strategija za utvrđivanje novih geostrateških scenarija, prijetnji i globalnih izazova te osmisliti mjere koje EU može poduzeti kao odgovor na te izazove, posebno u okviru ZVSP-a i ZSOP-a; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da pokrene opsežan postupak izrade još ambicioznije bijele knjige o europskoj sigurnosti i obrani kako bi se strateške ambicije EU-a objedinile s njegovim postupcima za izgradnju kapaciteta; očekuje predstojeću Komunikaciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice kojoj je cilj ocijeniti učinak promjena na globalno okruženje te utvrditi izazove i mogućnosti za EU koje iz toga proizlaze;

| 31. | pozdravlja činjenicu da je 18. studenog 2014. usvojen okvir za politiku kibernetičke obrane EU-a, u kojemu se iznosi pet prioriteta kibernetičke obrane u kontekstu ZSOP-a i pojašnjava uloga raznih sudionika; pozdravlja cilj tog okvira da se podrži razvoj nacionalnih kapaciteta kibernetičke obrane i pojača zaštita komunikacijskih mreža koje se koriste za instrumente ZSOP-a; naglašava važnost postizanja ujednačene razine kibernetičke sigurnosti među državama članicama kako bi se ostvario odgovarajući napredak u suradnji za obranu od kibernetičkih napada te jačanju kapaciteta u pogledu kibernetičkih napada i kibernetičkog terorizma, te se nada da će taj akcijski plan obilježiti početak prelaska na sustavniju integraciju kibernetičke obrane u okviru nacionalnih sigurnosnih strategija država članica, i osvijestila važnost kibernetičke obrane među institucijama EU-a; nadalje, poziva na dosljednu europsku strategiju za sigurnu ključnu (digitalnu) infrastrukturu protiv kibernetičkih napada, uz zaštitu i promicanje digitalnih prava i sloboda građana; podsjeća na potrebu za većom jasnoćom i odgovarajućim pravnim okvirom, s obzirom da je kibernetičkim napadima teško ući u trag i da postoji potreba za pružanjem razmjernog odgovora na te napade u svim situacijama; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja činjenicu da je 18. studenog 2014. usvojen okvir za politiku kibernetičke obrane EU-a, u kojemu se iznosi pet prioriteta kibernetičke obrane u kontekstu ZSOP-a i pojašnjava uloga raznih sudionika; pozdravlja cilj tog okvira da se podrži razvoj nacionalnih kapaciteta kibernetičke obrane i pojača zaštita komunikacijskih mreža koje se koriste za instrumente ZSOP-a; naglašava važnost postizanja ujednačene razine kibernetičke sigurnosti među državama članicama kako bi se ostvario odgovarajući napredak u suradnji za obranu od kibernetičkih napada te jačanju kapaciteta u pogledu kibernetičkih napada i kibernetičkog terorizma, te se nada da će taj akcijski plan obilježiti početak prelaska na sustavniju integraciju kibernetičke obrane u okviru nacionalnih sigurnosnih strategija država članica, i osvijestila važnost kibernetičke obrane među institucijama EU-a; nadalje, poziva na dosljednu europsku strategiju za sigurnu ključnu (digitalnu) infrastrukturu protiv kibernetičkih napada, uz zaštitu i promicanje digitalnih prava i sloboda građana; podsjeća na potrebu za većom jasnoćom i odgovarajućim pravnim okvirom, s obzirom da je kibernetičkim napadima teško ući u trag i da postoji potreba za pružanjem razmjernog odgovora na te napade u svim situacijama;

| 32. | upućuje na neposrednu opasnost u kibernetičkom području i naglašava potrebu za otpornošću EU-a i spremnošću u EU-u da se pruži odgovor na kibernetičku krizu, pa i u okviru ZSOP-a, te stoga potiče sve države članice da bez odgađanja znatno unaprijede razvoj svojih kibernetičkih obrana; ističe da su potrebna ulaganja kada je riječ o visokokvalificiranom ljudskom kapitalu i istraživanju i inovacijama; naglašava potrebu za sinergijom i komplementarnošću civilne i vojne kibernetičke sigurnosti i obrane u EU-u; naglašava važnost jačanja suradnje s NATO-om u području kibernetičke obrane; |
| --- | --- |

32.

upućuje na neposrednu opasnost u kibernetičkom području i naglašava potrebu za otpornošću EU-a i spremnošću u EU-u da se pruži odgovor na kibernetičku krizu, pa i u okviru ZSOP-a, te stoga potiče sve države članice da bez odgađanja znatno unaprijede razvoj svojih kibernetičkih obrana; ističe da su potrebna ulaganja kada je riječ o visokokvalificiranom ljudskom kapitalu i istraživanju i inovacijama; naglašava potrebu za sinergijom i komplementarnošću civilne i vojne kibernetičke sigurnosti i obrane u EU-u; naglašava važnost jačanja suradnje s NATO-om u području kibernetičke obrane;

| 33. | naglašava važnost suradnje EU-a s drugim međunarodnim institucijama u području sigurnosti i obrane, osobito s UN-om, NATO-om, Afričkom unijom i OESS-om; pozdravlja izjavu sa sastanka na vrhu NATO-a u Walesu u rujnu 2014. na kojemu se ponovno potvrdila podrška razvoju ZSOP-a; poziva na poduzimanje mjera za jačanje tih dviju organizacija; |
| --- | --- |

33.

naglašava važnost suradnje EU-a s drugim međunarodnim institucijama u području sigurnosti i obrane, osobito s UN-om, NATO-om, Afričkom unijom i OESS-om; pozdravlja izjavu sa sastanka na vrhu NATO-a u Walesu u rujnu 2014. na kojemu se ponovno potvrdila podrška razvoju ZSOP-a; poziva na poduzimanje mjera za jačanje tih dviju organizacija;

Kapaciteti

| 34. | smatra da je zbog gospodarske i financijske krize iz 2008. došlo do smanjenja nacionalnih proračuna za obranu i da je do tog smanjenje došlo bez ikakve koordinacije među državama članicama, čime se ugrozila strateška autonomija Unije i sposobnost država članica da izgrade kapacitete svojih vojnih snaga, što je imalo nepovoljne posljedice na odgovornost Unije kao globalnog sudionika u održavanju mira i potencijal koji može ostvariti u tom području; naglašava važnost planiranja strateških ulaganja u kupnju i obnovu opreme država članica; |
| --- | --- |

34.

smatra da je zbog gospodarske i financijske krize iz 2008. došlo do smanjenja nacionalnih proračuna za obranu i da je do tog smanjenje došlo bez ikakve koordinacije među državama članicama, čime se ugrozila strateška autonomija Unije i sposobnost država članica da izgrade kapacitete svojih vojnih snaga, što je imalo nepovoljne posljedice na odgovornost Unije kao globalnog sudionika u održavanju mira i potencijal koji može ostvariti u tom području; naglašava važnost planiranja strateških ulaganja u kupnju i obnovu opreme država članica;

| 35. | čvrsto je uvjeren da otvoren i čist pomorski okoliš kojim se omogućava slobodan protok robe i ljudi te miroljubivo, zakonito, pravedno i održivo korištenje bogatstvima oceana od ključnog interesa za EU; smatra da bi i civilni i vojni institucionalni okvir EU-a stoga trebalo dodatno razraditi kako bi se provela europska strategija pomorske sigurnosti; prima na znanje da je većina strateške imovine, ključne infrastrukture i kapaciteta u rukama država članica te da je njihova spremnost za poboljšanje suradnje od presudne važnosti za europsku sigurnost; |
| --- | --- |

35.

čvrsto je uvjeren da otvoren i čist pomorski okoliš kojim se omogućava slobodan protok robe i ljudi te miroljubivo, zakonito, pravedno i održivo korištenje bogatstvima oceana od ključnog interesa za EU; smatra da bi i civilni i vojni institucionalni okvir EU-a stoga trebalo dodatno razraditi kako bi se provela europska strategija pomorske sigurnosti; prima na znanje da je većina strateške imovine, ključne infrastrukture i kapaciteta u rukama država članica te da je njihova spremnost za poboljšanje suradnje od presudne važnosti za europsku sigurnost;

| 36. | pozdravlja činjenicu da je 18. studenog 2014. Vijeće usvojilo politički okvir za sustavnu i dugoročnu suradnju u području obrane koji se zasniva na usklađivanju postupaka planiranja kapaciteta i na razmjeni informacija; ističe da je u tu svrhu potrebno da države članice nastave primjenjivati kodeks ponašanja Europske obrambene agencije u pogledu udruživanja i dijeljenja opreme kako bi se puno učinkovitije predvidjeli budući nedostaci u kapacitetima i uspostavila sustavna suradnja za njihov razvoj; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da dokazima potkrijepi konkretne korake koji će se poduzeti radi jačanja suradnje u području obrane; poziva države članice da u pogledu neusklađenog povećanja bilateralne i multilateralne suradnje u području obrane pokrenu stalnu strukturiranu suradnju (PESCO) kao sredstvo za bolju koordinaciju te da se koriste financijskim sredstvima EU-a za mirnodopsku suradnju; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da izradi realne planove za uspješno pokretanje PESCO-a; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja činjenicu da je 18. studenog 2014. Vijeće usvojilo politički okvir za sustavnu i dugoročnu suradnju u području obrane koji se zasniva na usklađivanju postupaka planiranja kapaciteta i na razmjeni informacija; ističe da je u tu svrhu potrebno da države članice nastave primjenjivati kodeks ponašanja Europske obrambene agencije u pogledu udruživanja i dijeljenja opreme kako bi se puno učinkovitije predvidjeli budući nedostaci u kapacitetima i uspostavila sustavna suradnja za njihov razvoj; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da dokazima potkrijepi konkretne korake koji će se poduzeti radi jačanja suradnje u području obrane; poziva države članice da u pogledu neusklađenog povećanja bilateralne i multilateralne suradnje u području obrane pokrenu stalnu strukturiranu suradnju (PESCO) kao sredstvo za bolju koordinaciju te da se koriste financijskim sredstvima EU-a za mirnodopsku suradnju; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da izradi realne planove za uspješno pokretanje PESCO-a;

| 37. | pozdravlja činjenicu da je Vijeće u studenom 2014. usvojilo plan razvoja kapaciteta Europske agencije za obranu u kojemu se utvrđuje 16 prioriteta u razvoju kapaciteta; pozdravlja i rad Europske obrambene agencije u okviru baze podataka Codaba, kojom se utvrđuju mogućnosti suradnje među državama članicama, čime se otvara put raznim oblicima suradnje; potiče države članice da pri razvoju svojih vojnih kapaciteta tim instrumentima posvete dužnu pozornost; poziva da se udvostručavanja inicijativa koje su drugdje već u tijeku pod svaku cijenu izbjegne te da se veća pozornost usmjeri na utvrđivanje načina na koje se može ostvariti stvarna vrijednost; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja činjenicu da je Vijeće u studenom 2014. usvojilo plan razvoja kapaciteta Europske agencije za obranu u kojemu se utvrđuje 16 prioriteta u razvoju kapaciteta; pozdravlja i rad Europske obrambene agencije u okviru baze podataka Codaba, kojom se utvrđuju mogućnosti suradnje među državama članicama, čime se otvara put raznim oblicima suradnje; potiče države članice da pri razvoju svojih vojnih kapaciteta tim instrumentima posvete dužnu pozornost; poziva da se udvostručavanja inicijativa koje su drugdje već u tijeku pod svaku cijenu izbjegne te da se veća pozornost usmjeri na utvrđivanje načina na koje se može ostvariti stvarna vrijednost;

| 38. | iznenađen je što još uvijek ne postoje porezni poticaji za suradnju i udruživanje sredstava na razini EU-a; prima na znanje poziv Vijeća iz prosinca 2013. da se takvi mehanizmi ispitaju i žali što nakon godinu dana rasprave još uvijek nisu donesene nikakve konkretne mjere u tom pogledu; napominje da belgijska vlada na ad hoc osnovi već primjenjuje izuzeća od PDV-a u pripremnim fazama određenih projekata Europske agencije za obranu, npr. satelitska komunikacija; smatra da bi spomenuta izuzeća trebala biti sustavna i odnositi se i na infrastrukturu i konkretne programe povezane s kapacitetima, po uzoru na postojeći mehanizam NATO-a ili mehanizam EU-a za infrastrukturu civilnog istraživanja; poziva da se razrade bilo kakvi drugi poticaji kojima bi se mogla potaknuti suradnja među europskim dionicima; |
| --- | --- |

38.

iznenađen je što još uvijek ne postoje porezni poticaji za suradnju i udruživanje sredstava na razini EU-a; prima na znanje poziv Vijeća iz prosinca 2013. da se takvi mehanizmi ispitaju i žali što nakon godinu dana rasprave još uvijek nisu donesene nikakve konkretne mjere u tom pogledu; napominje da belgijska vlada na ad hoc osnovi već primjenjuje izuzeća od PDV-a u pripremnim fazama određenih projekata Europske agencije za obranu, npr. satelitska komunikacija; smatra da bi spomenuta izuzeća trebala biti sustavna i odnositi se i na infrastrukturu i konkretne programe povezane s kapacitetima, po uzoru na postojeći mehanizam NATO-a ili mehanizam EU-a za infrastrukturu civilnog istraživanja; poziva da se razrade bilo kakvi drugi poticaji kojima bi se mogla potaknuti suradnja među europskim dionicima;

| 39. | pozdravlja postojeće modele suradnje kao što je Europsko zapovjedništvo zračnog prijevoza koji se proširuju i na nove države članice; žali što se taj model koji postoji već godinama još uvijek nije prilagodio drugim vrstama obrambenih kapaciteta; poziva da se model Europskog zapovjedništva zračnog prijevoza primjenjuje i u drugim područjima operativne potpore kako bi se smanjili ozbiljni deficiti u kapacitetima; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja postojeće modele suradnje kao što je Europsko zapovjedništvo zračnog prijevoza koji se proširuju i na nove države članice; žali što se taj model koji postoji već godinama još uvijek nije prilagodio drugim vrstama obrambenih kapaciteta; poziva da se model Europskog zapovjedništva zračnog prijevoza primjenjuje i u drugim područjima operativne potpore kako bi se smanjili ozbiljni deficiti u kapacitetima;

| 40. | primjećuje slab napredak povezan s projektima udruživanja i dijeljenja; posebno pozdravlja napredak u području opskrbe gorivom u zraku postignut kupnjom flote zrakoplova MRTT; žali što je do danas vrlo mali broj država članica sudjelovao u navedenom projektu te poziva države članice s manjkom kapaciteta u tom području da se uključe u projekt; smatra da bi države članice trebale nastaviti projekte udruživanja i dijeljenja resursa, usredotočavajući se na 16 područja kapaciteta koja su utvrdile s Europskom obrambenom agencijom i vojnim osobljem Europske unije u okviru ZOSP-a; |
| --- | --- |

40.

primjećuje slab napredak povezan s projektima udruživanja i dijeljenja; posebno pozdravlja napredak u području opskrbe gorivom u zraku postignut kupnjom flote zrakoplova MRTT; žali što je do danas vrlo mali broj država članica sudjelovao u navedenom projektu te poziva države članice s manjkom kapaciteta u tom području da se uključe u projekt; smatra da bi države članice trebale nastaviti projekte udruživanja i dijeljenja resursa, usredotočavajući se na 16 područja kapaciteta koja su utvrdile s Europskom obrambenom agencijom i vojnim osobljem Europske unije u okviru ZOSP-a;

| 41. | prima na znanje namjeru Vijeća da razradi projekte za jačanje kapaciteta EU-a kao što su, između ostalog, daljinski upravljani zrakoplovni sustavi i državne satelitske komunikacije; prima na znanje potrebu da se donese regulatorni okvir za početnu integraciju daljinski upravljanih zrakoplovnih sustava u europski zračni sustav do 2016., vodeći pritom računa o civilnim i vojnim potrebama te odredbama međunarodnog prava; poziva Komisiju da navede kako se sredstva projekta Obzor 2020. za civilna i vojna istraživanja mogu iskoristiti za uvođenje daljinski upravljanih zrakoplovnih sustava u europski zračni prostor; |
| --- | --- |

41.

prima na znanje namjeru Vijeća da razradi projekte za jačanje kapaciteta EU-a kao što su, između ostalog, daljinski upravljani zrakoplovni sustavi i državne satelitske komunikacije; prima na znanje potrebu da se donese regulatorni okvir za početnu integraciju daljinski upravljanih zrakoplovnih sustava u europski zračni sustav do 2016., vodeći pritom računa o civilnim i vojnim potrebama te odredbama međunarodnog prava; poziva Komisiju da navede kako se sredstva projekta Obzor 2020. za civilna i vojna istraživanja mogu iskoristiti za uvođenje daljinski upravljanih zrakoplovnih sustava u europski zračni prostor;

| 42. | pozdravlja napredak postignuti na razini satelitskih usluga Europske unije (Galileo, Copernicus, EGNOS); smatra da bi te svemirske usluge, posebno Copernicus, trebale biti operativne kako bi zadovoljile potrebe misija i operacija ZSOP-a u pogledu satelitskih snimki visoke rezolucije; pozdravlja pokretanje projekta Ariane 6; žali što zbog tehničkih i trgovinskih razloga Unija još uvijek kupuje ruske lansere, što je u suprotnosti s njenim ciljem postizanja određene strateške autonomije, te stoga naglašava potrebu za napretkom u razvoju tehnologija za civilne i vojne svrhe kojima ćemo očuvati svoju neovisnost; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja napredak postignuti na razini satelitskih usluga Europske unije (Galileo, Copernicus, EGNOS); smatra da bi te svemirske usluge, posebno Copernicus, trebale biti operativne kako bi zadovoljile potrebe misija i operacija ZSOP-a u pogledu satelitskih snimki visoke rezolucije; pozdravlja pokretanje projekta Ariane 6; žali što zbog tehničkih i trgovinskih razloga Unija još uvijek kupuje ruske lansere, što je u suprotnosti s njenim ciljem postizanja određene strateške autonomije, te stoga naglašava potrebu za napretkom u razvoju tehnologija za civilne i vojne svrhe kojima ćemo očuvati svoju neovisnost;

| 43. | poziva Uniju da potakne države članice da ispune ciljeve NATO-a u pogledu kapaciteta, a oni zahtijevaju da se barem 2 % BDP-a troši na obranu i 20 % proračuna za obranu na osnovnu opremu, uključujući istraživanje i razvoj; |
| --- | --- |

43.

poziva Uniju da potakne države članice da ispune ciljeve NATO-a u pogledu kapaciteta, a oni zahtijevaju da se barem 2 % BDP-a troši na obranu i 20 % proračuna za obranu na osnovnu opremu, uključujući istraživanje i razvoj;

Obrambena industrija

| 44. | pozdravlja prijedlog Komisije o poboljšanju pristupa MSP-ova obrambenim tržištima koja su trenutačno vrlo specifična i to zbog sljedećih razloga: potražnja gotovo isključivo ovisi o javnoj nabavi, broj poduzeća na tržištu je ograničen, potrebno je puno vremena da se proizvod proizvede te se dugo održava u uporabi, strateški karakter određenih tehnologija; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja prijedlog Komisije o poboljšanju pristupa MSP-ova obrambenim tržištima koja su trenutačno vrlo specifična i to zbog sljedećih razloga: potražnja gotovo isključivo ovisi o javnoj nabavi, broj poduzeća na tržištu je ograničen, potrebno je puno vremena da se proizvod proizvede te se dugo održava u uporabi, strateški karakter određenih tehnologija;

| 45. | prima na znanje Komunikaciju Komisije iz srpnja 2013. pod nazivom „Prema konkurentnijem i učinkovitijem obrambenom i sigurnosnom sektoru” kao i plan iz lipnja 2014. za njezinu primjenu te prijedloge koji se u njemu navode, posebno one za bolju primjenu direktiva 2009/81/EZ i 2009/43/EZ o jedinstvenom tržištu, ne dovodeći u pitanje suverena prava država članica kako je navedeno u članku 346. UFEU-a; |
| --- | --- |

45.

prima na znanje Komunikaciju Komisije iz srpnja 2013. pod nazivom „Prema konkurentnijem i učinkovitijem obrambenom i sigurnosnom sektoru” kao i plan iz lipnja 2014. za njezinu primjenu te prijedloge koji se u njemu navode, posebno one za bolju primjenu direktiva 2009/81/EZ i 2009/43/EZ o jedinstvenom tržištu, ne dovodeći u pitanje suverena prava država članica kako je navedeno u članku 346. UFEU-a;

| 46. | smatra da sve te mjere ovise o prethodnoj zajedničkoj definiciji opsega europske obrambene tehnološke i industrijske baze (EDTIB) kako bi se moglo jasno odrediti koja poduzeća ili strateške aktivnosti mogu od toga imati koristi, vodeći pritom računa o razlikama u kapacitetima vojnih industrija država članica; smatra da bi se ta definicija konkretno trebala temeljiti na nizu kriterija, npr. razvoju opreme i tehnologije u EU-u, nadzornim aktivnostima kojima poduzeća kontroliraju korištenje pravima vlasništva i uporabu opreme i tehnologije koju su proizveli te jamstvu da u slučaju stranog vlasništva strani vlasnici nemaju prevelika prava glasanja, što bi dovelo do umanjenja nadzora koji poduzeća provode nad svojim aktivnostima; naglašava potrebu za utvrđivanjem ključnih obrambenih sredstava EU-a (tj. ključnih industrijskih kapaciteta i ključnih tehnologija); |
| --- | --- |

46.

smatra da sve te mjere ovise o prethodnoj zajedničkoj definiciji opsega europske obrambene tehnološke i industrijske baze (EDTIB) kako bi se moglo jasno odrediti koja poduzeća ili strateške aktivnosti mogu od toga imati koristi, vodeći pritom računa o razlikama u kapacitetima vojnih industrija država članica; smatra da bi se ta definicija konkretno trebala temeljiti na nizu kriterija, npr. razvoju opreme i tehnologije u EU-u, nadzornim aktivnostima kojima poduzeća kontroliraju korištenje pravima vlasništva i uporabu opreme i tehnologije koju su proizveli te jamstvu da u slučaju stranog vlasništva strani vlasnici nemaju prevelika prava glasanja, što bi dovelo do umanjenja nadzora koji poduzeća provode nad svojim aktivnostima; naglašava potrebu za utvrđivanjem ključnih obrambenih sredstava EU-a (tj. ključnih industrijskih kapaciteta i ključnih tehnologija);

| 47. | naglašava da stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona politike EU-a o industriji, svemiru i istraživanju obuhvaćaju i područje obrane; ističe da programi Unije u drugim područjima, kao što su unutarnja i granična sigurnost, krizno upravljanje i razvoj, nude dobru priliku za zajednički razvoj kapaciteta relevantnih za te politike te za provođenje misija ZSOP-a; poziva Komisiju da utvrdi trajne postupke za suradnju između Komisije, ESVD-a, Europske obrambene agencije i država članica u područjima zajedničkog tržišta, industrije, svemira, istraživanja i razvoja; poziva Komisiju na stvaranje trajnih veza između tijela i agencija EU-a iz područja unutarnje sigurnosti (Frontex, Europol, ENISA) i vanjske sigurnosti i obrane (Europska obrambena agencija, ESVD); |
| --- | --- |

47.

naglašava da stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona politike EU-a o industriji, svemiru i istraživanju obuhvaćaju i područje obrane; ističe da programi Unije u drugim područjima, kao što su unutarnja i granična sigurnost, krizno upravljanje i razvoj, nude dobru priliku za zajednički razvoj kapaciteta relevantnih za te politike te za provođenje misija ZSOP-a; poziva Komisiju da utvrdi trajne postupke za suradnju između Komisije, ESVD-a, Europske obrambene agencije i država članica u područjima zajedničkog tržišta, industrije, svemira, istraživanja i razvoja; poziva Komisiju na stvaranje trajnih veza između tijela i agencija EU-a iz područja unutarnje sigurnosti (Frontex, Europol, ENISA) i vanjske sigurnosti i obrane (Europska obrambena agencija, ESVD);

| 48. | prima na znanje prijedloge Komisije za bolju primjenu direktiva 2009/81/EZ (o usklađivanju postupaka nabave u području obrane i sigurnosti) i 2009/43/EZ (o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer obrambenih proizvoda unutar Zajednice); smatra da je također potrebno utvrditi što se može kvalificirati kao oprema i tehnologija od velike strateške važnosti koja nije obuhvaćena ni Direktivom 2009/81/EZ (oprema za ključne sigurnosne interese) ni Direktivom 2004/18/EZ (oprema čija je uporaba povezana s područjem obrane, ali nije specifična za njega); smatra da europska poduzeća koja obavljaju svoju djelatnost u tom sektoru imaju potrebu za posebnim pravnim i financijskim mehanizmima kojima im se omogućuje da budu konkurentna i tako jamči strateška autonomija EU-a; |
| --- | --- |

48.

prima na znanje prijedloge Komisije za bolju primjenu direktiva 2009/81/EZ (o usklađivanju postupaka nabave u području obrane i sigurnosti) i 2009/43/EZ (o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer obrambenih proizvoda unutar Zajednice); smatra da je također potrebno utvrditi što se može kvalificirati kao oprema i tehnologija od velike strateške važnosti koja nije obuhvaćena ni Direktivom 2009/81/EZ (oprema za ključne sigurnosne interese) ni Direktivom 2004/18/EZ (oprema čija je uporaba povezana s područjem obrane, ali nije specifična za njega); smatra da europska poduzeća koja obavljaju svoju djelatnost u tom sektoru imaju potrebu za posebnim pravnim i financijskim mehanizmima kojima im se omogućuje da budu konkurentna i tako jamči strateška autonomija EU-a;

| 49. | prima na znanje namjeru Vijeća da uvede europski mehanizam sigurnosti opskrbe u okviru kojeg će si države članice pomagati pružanjem pravodobnih odgovora na zahtjeve u području obrane; očekuje plan Komisije u kojemu će se navesti relevantne mogućnosti provedbe tog mehanizma i zelenu knjigu, koja se treba objaviti, o nadzoru stranih ulaganja u strateška poduzeća za obranu; pozdravlja donošenje poboljšanog okvirnog sporazuma Europske obrambene agencije za sigurnost opskrbe država članica kao važan, dobrovoljan, pravno neobvezujući mehanizam za povećanje uzajamne potpore država članica i pomoći njima u području sigurnosti opskrbe; poziva Europsku obrambenu agenciju i Komisiju da zajedno osmisle dodatna sredstva i inicijative za promicanje sigurnosti opskrbe diljem EU-a te da pruže potporu državama članicama u provedbi novog okvirnog sporazuma; |
| --- | --- |

49.

prima na znanje namjeru Vijeća da uvede europski mehanizam sigurnosti opskrbe u okviru kojeg će si države članice pomagati pružanjem pravodobnih odgovora na zahtjeve u području obrane; očekuje plan Komisije u kojemu će se navesti relevantne mogućnosti provedbe tog mehanizma i zelenu knjigu, koja se treba objaviti, o nadzoru stranih ulaganja u strateška poduzeća za obranu; pozdravlja donošenje poboljšanog okvirnog sporazuma Europske obrambene agencije za sigurnost opskrbe država članica kao važan, dobrovoljan, pravno neobvezujući mehanizam za povećanje uzajamne potpore država članica i pomoći njima u području sigurnosti opskrbe; poziva Europsku obrambenu agenciju i Komisiju da zajedno osmisle dodatna sredstva i inicijative za promicanje sigurnosti opskrbe diljem EU-a te da pruže potporu državama članicama u provedbi novog okvirnog sporazuma;

| 50. | poziva Komisiju da jasno utvrdi i mobilizira financijska sredstva EU-a i instrumente namijenjene pospješivanju uspostave europskog zajedničkog tržišta za obrambenu industriju; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju da jasno utvrdi i mobilizira financijska sredstva EU-a i instrumente namijenjene pospješivanju uspostave europskog zajedničkog tržišta za obrambenu industriju;

| 51. | pozdravlja usvajanje izmjena kontrolnog popisa izvoza Wassenaarskog režima u pogledu tehnologija za nadzor i detekcije, koje su također nedavno provedene na europskoj razini; međutim, naglašava da je potrebno uložiti više napora u sprječavanje nekontrolirane proizvodnje i izvoza tehnologija koje se mogu upotrijebiti za napad na ključnu infrastrukturu EU-a i kršenje ljudskih prava; stoga poziva Komisiju da što prije podnese prijedlog za reviziju Uredbe o izvozu robe s dvojnom namjenom; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja usvajanje izmjena kontrolnog popisa izvoza Wassenaarskog režima u pogledu tehnologija za nadzor i detekcije, koje su također nedavno provedene na europskoj razini; međutim, naglašava da je potrebno uložiti više napora u sprječavanje nekontrolirane proizvodnje i izvoza tehnologija koje se mogu upotrijebiti za napad na ključnu infrastrukturu EU-a i kršenje ljudskih prava; stoga poziva Komisiju da što prije podnese prijedlog za reviziju Uredbe o izvozu robe s dvojnom namjenom;

| 52. | smatra da ni jedna vlada ne može sama pokrenuti prave opsežne programe istraživanja i tehnologije; podsjeća na deklaraciju Vijeća iz prosinca 2008. o jačanju kapaciteta i obvezu država članica da postignu zajednički cilj da 2 % obrambene potrošnje namijene za financiranje istraživanja; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije i direktora Europske obrambene agencije da pruže podatke o trenutačnoj situaciji u tom pogledu; pozdravlja prijedloge Komisije o ostvarivanju sinergija civilnog i obrambenog istraživanja; u vezi s time ističe činjenicu da se u okviru programa istraživanja Obzor 2020. nude znatne mogućnosti za razvoj kapaciteta u tom području; poziva Komisiju i države članice da podrže istraživački projekt kojim se pruža potpora vanjskim politikama Unije, uključujući tehnološki razvoj u području tehnologija s dvostrukom namjenom radi pogodovanja interoperabilnosti civilne zaštite i oružanih snaga, kako je navedeno u posebnom programu kojim se osniva program Obzor 2020.; poziva Komisiju i države članice da odgovarajuća istraživanja uvrste u godišnje programe rada; također pozdravlja pokretanje pripremnih djelovanja te se nada da će sljedeći korak u sklopu ZSOP-a biti financiranje relevantne istraživačke teme tijekom sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira; naglašava važnost provedbe pilot-projekta za istraživanje u sklopu ZSOP-a koji će zajedno voditi Komisija i Europska obrambena agencija, u skladu s prijedlogom Parlamenta u proračunu za 2015. koji se odnosi na ciljeve Unije koje Agencija treba ispuniti i izvršenje proračuna Unije; u tom smislu žali što Komisija Parlamentu nije dostavila ocjenu potencijala članka 185. UFEU-a, kako je Parlament zatražio u Rezoluciji od 21. studenog 2013. o tehnološkoj i industrijskoj bazi europskog obrambenog sektora; |
| --- | --- |

52.

smatra da ni jedna vlada ne može sama pokrenuti prave opsežne programe istraživanja i tehnologije; podsjeća na deklaraciju Vijeća iz prosinca 2008. o jačanju kapaciteta i obvezu država članica da postignu zajednički cilj da 2 % obrambene potrošnje namijene za financiranje istraživanja; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije i direktora Europske obrambene agencije da pruže podatke o trenutačnoj situaciji u tom pogledu; pozdravlja prijedloge Komisije o ostvarivanju sinergija civilnog i obrambenog istraživanja; u vezi s time ističe činjenicu da se u okviru programa istraživanja Obzor 2020. nude znatne mogućnosti za razvoj kapaciteta u tom području; poziva Komisiju i države članice da podrže istraživački projekt kojim se pruža potpora vanjskim politikama Unije, uključujući tehnološki razvoj u području tehnologija s dvostrukom namjenom radi pogodovanja interoperabilnosti civilne zaštite i oružanih snaga, kako je navedeno u posebnom programu kojim se osniva program Obzor 2020.; poziva Komisiju i države članice da odgovarajuća istraživanja uvrste u godišnje programe rada; također pozdravlja pokretanje pripremnih djelovanja te se nada da će sljedeći korak u sklopu ZSOP-a biti financiranje relevantne istraživačke teme tijekom sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira; naglašava važnost provedbe pilot-projekta za istraživanje u sklopu ZSOP-a koji će zajedno voditi Komisija i Europska obrambena agencija, u skladu s prijedlogom Parlamenta u proračunu za 2015. koji se odnosi na ciljeve Unije koje Agencija treba ispuniti i izvršenje proračuna Unije; u tom smislu žali što Komisija Parlamentu nije dostavila ocjenu potencijala članka 185. UFEU-a, kako je Parlament zatražio u Rezoluciji od 21. studenog 2013. o tehnološkoj i industrijskoj bazi europskog obrambenog sektora;

| 53. | istodobno poziva da se prisno motre pitanja koja se odnose na upravljanje, prava intelektualnog vlasništva, sufinanciranje pripremnih obrambenih djelovanja i pravila za sudjelovanje u njima; poziva države članice da se u potpunosti uključe u postupak odlučivanja kako bi se izbjegli preveliki administrativni troškovi i jamčilo da se u okviru tih programa vodi računa o njihovim strateškim potrebama i strateškim potrebama ZSOP-a; |
| --- | --- |

53.

istodobno poziva da se prisno motre pitanja koja se odnose na upravljanje, prava intelektualnog vlasništva, sufinanciranje pripremnih obrambenih djelovanja i pravila za sudjelovanje u njima; poziva države članice da se u potpunosti uključe u postupak odlučivanja kako bi se izbjegli preveliki administrativni troškovi i jamčilo da se u okviru tih programa vodi računa o njihovim strateškim potrebama i strateškim potrebama ZSOP-a;

| 54. | podsjeća na vrlo povjerljivu i stratešku narav istraživanja u području obrane, i za industrijsku konkurentnost i stratešku autonomiju EU-a, te poziva na donošenje odgovarajuće politike intelektualnog vlasništva povezane sa sigurnošću i obranom u cilju zaštite rezultata istraživanja; očekuje prijedloge od Komisije, ali i od vojne industrije, o tom pitanju; |
| --- | --- |

54.

podsjeća na vrlo povjerljivu i stratešku narav istraživanja u području obrane, i za industrijsku konkurentnost i stratešku autonomiju EU-a, te poziva na donošenje odgovarajuće politike intelektualnog vlasništva povezane sa sigurnošću i obranom u cilju zaštite rezultata istraživanja; očekuje prijedloge od Komisije, ali i od vojne industrije, o tom pitanju;

| 55. | prima na znanje prijedloge Komisije kojima se promiče uspostava zajedničkih normi i postupaka certificiranja obrambene opreme; očekuje da će Europska obrambena agencija i Komisija izraditi plan industrijskih normi u području obrane te da će Europska obrambena agencija i Europska agencija za sigurnost zračnog prometa iznijeti mogućnosti za poboljšanje uzajamnog priznavanja vojnih certificiranja u EU-u; žali zbog protivljenja europskih organizacija za norme da izrade žigove za normu obrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

55.

prima na znanje prijedloge Komisije kojima se promiče uspostava zajedničkih normi i postupaka certificiranja obrambene opreme; očekuje da će Europska obrambena agencija i Komisija izraditi plan industrijskih normi u području obrane te da će Europska obrambena agencija i Europska agencija za sigurnost zračnog prometa iznijeti mogućnosti za poboljšanje uzajamnog priznavanja vojnih certificiranja u EU-u; žali zbog protivljenja europskih organizacija za norme da izrade žigove za normu obrambenih proizvoda;

o

o o

| 56. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku NATO-a, predsjedniku Parlamentarne skupštine NATO-a, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, predsjedavajućem OESS-a, predsjedniku Parlamentarne skupštine OESS-a, predsjedavajućem Skupštine Afričke unije i glavnom tajniku Zajednice naroda jugoistočne Azije. |
| --- | --- |

56.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku NATO-a, predsjedniku Parlamentarne skupštine NATO-a, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, predsjedavajućem OESS-a, predsjedniku Parlamentarne skupštine OESS-a, predsjedavajućem Skupštine Afričke unije i glavnom tajniku Zajednice naroda jugoistočne Azije.

---

(1)  SL L 146, 10.6.2009., str. 1.

(2)  SL L 216, 20.8.2009., str. 76.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0513.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0514.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0380.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0381.

(7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0457.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0286.

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0278.

(10)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_hr.pdf

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/68

---

P8_TA(2015)0214

Financiranje zajedničke sigurnosne i obrambene politike

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o financiranju zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) (2014/2258(INI))

(2016/C 353/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), a posebno članke 21., 24., 41., 42., 43., 44., 45. i 46., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), a posebno članke 21., 24., 41., 42., 43., 44., 45. i 46.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3) te njezine naknadne izmjene, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3) te njezine naknadne izmjene,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 18/2012 pod naslovom „Pomoć Europske unije Kosovu za uspostavu vladavine prava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 18/2012 pod naslovom „Pomoć Europske unije Kosovu za uspostavu vladavine prava”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 18. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 18. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 25. studenog 2013. i 18. studenog 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 25. studenog 2013. i 18. studenog 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice i čelnice Europske obrambene agencije od 7. srpnja 2014. o napretku u provedbi zaključaka Europskog vijeća iz prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice i čelnice Europske obrambene agencije od 7. srpnja 2014. o napretku u provedbi zaključaka Europskog vijeća iz prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednice/Visoke predstavnice i Komisije o cjelovitom pristupu EU-a vanjskim sukobima i krizama i povezane zaključke Vijeća od 12. svibnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednice/Visoke predstavnice i Komisije o cjelovitom pristupu EU-a vanjskim sukobima i krizama i povezane zaključke Vijeća od 12. svibnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće iz 2014. te financijsko izvješće iz 2013. Europske obrambene agencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće iz 2014. te financijsko izvješće iz 2013. Europske obrambene agencije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. travnja 2014. o cjelovitom pristupu EU-a i njegovim posljedicama za koherentnost vanjskog djelovanja EU-a (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. travnja 2014. o cjelovitom pristupu EU-a i njegovim posljedicama za koherentnost vanjskog djelovanja EU-a (4),

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva koje je Europsko vijeće usvojilo u Helsinkiju 11. prosinca 1999. (glavni cilj za 2003.) i glavni cilj za 2010. koji je Vijeće odobrilo 17. svibnja 2004., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva koje je Europsko vijeće usvojilo u Helsinkiju 11. prosinca 1999. (glavni cilj za 2003.) i glavni cilj za 2010. koji je Vijeće odobrilo 17. svibnja 2004.,

| — | uzimajući u obzir civilni glavni cilj za 2010. koji je odobren na ministarskoj konferenciji o unapređenju civilnih kapaciteta i koji je 19. studenog 2007. primilo na znanje Vijeće za opće poslove i vanjske odnose; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir civilni glavni cilj za 2010. koji je odobren na ministarskoj konferenciji o unapređenju civilnih kapaciteta i koji je 19. studenog 2007. primilo na znanje Vijeće za opće poslove i vanjske odnose;

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračune u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračune u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračune (A8-0136/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračune (A8-0136/2015),

| A. | budući da sve složenije sigurnosno okružje unutar i izvan granica Unije, koje obilježavaju novi rizici i prijetnje s kojima se niti jedna država članica ne može samostalno suočiti, iziskuje jačanje zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) kako bi ona postala djelotvorniji instrument politike i stvarno jamstvo sigurnosti građana EU-a te sredstvo za promicanje europskih interesa i vrijednosti; budući da Unija mora poboljšati sigurnost svojih vanjskih granica; |
| --- | --- |

A.

budući da sve složenije sigurnosno okružje unutar i izvan granica Unije, koje obilježavaju novi rizici i prijetnje s kojima se niti jedna država članica ne može samostalno suočiti, iziskuje jačanje zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) kako bi ona postala djelotvorniji instrument politike i stvarno jamstvo sigurnosti građana EU-a te sredstvo za promicanje europskih interesa i vrijednosti; budući da Unija mora poboljšati sigurnost svojih vanjskih granica;

| B. | budući da je zbog proračunskih rezova u potrošnji za obranu i postojećih duplikacija potrebno ponovno razmotriti financiranje misija i operacija u okviru ZSOP-a tako da se proračunska sredstva koriste na bolji i ekonomičniji način uz odgovarajući demokratski nadzor svih civilnih i vojnih misija i operacija na razini institucija EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da je zbog proračunskih rezova u potrošnji za obranu i postojećih duplikacija potrebno ponovno razmotriti financiranje misija i operacija u okviru ZSOP-a tako da se proračunska sredstva koriste na bolji i ekonomičniji način uz odgovarajući demokratski nadzor svih civilnih i vojnih misija i operacija na razini institucija EU-a;

| C. | budući da je Europsko vijeće u prosincu 2013. odlučilo ispitati financijske aspekte misija i operacija EU-a, uključujući reviziju mehanizma Athena, kako bi se zajamčila uporaba postupaka i pravila koji Uniji omogućuju veću brzinu, fleksibilnost i učinkovitost u pokretanju civilnih misija i vojnih operacija EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da je Europsko vijeće u prosincu 2013. odlučilo ispitati financijske aspekte misija i operacija EU-a, uključujući reviziju mehanizma Athena, kako bi se zajamčila uporaba postupaka i pravila koji Uniji omogućuju veću brzinu, fleksibilnost i učinkovitost u pokretanju civilnih misija i vojnih operacija EU-a;

| D. | budući da je, u skladu s odredbama Ugovora iz Lisabona, Visoki predstavnik Unije također potpredsjednik Komisije, čelnik Europske obrambene agencije i predsjedatelj Vijeća za vanjske poslove Europske unije; budući da, u skladu s člankom 45. Ugovora o Europskoj uniji, „prema potrebi, Europska obrambena agencija svoje zadaće obavlja u suradnji s Komisijom”; |
| --- | --- |

D.

budući da je, u skladu s odredbama Ugovora iz Lisabona, Visoki predstavnik Unije također potpredsjednik Komisije, čelnik Europske obrambene agencije i predsjedatelj Vijeća za vanjske poslove Europske unije; budući da, u skladu s člankom 45. Ugovora o Europskoj uniji, „prema potrebi, Europska obrambena agencija svoje zadaće obavlja u suradnji s Komisijom”;

| 1. | konstatira da su EU i države članice najveći ulagači u financiranje raznih mirovnih operacija i operacija upravljanja krizama diljem svijeta te da civilne i vojne misije i operacije u okviru ZSOP-a predstavljaju tek vrlo mali dio ukupnog financiranja; potvrđuje važnost intervencija u okviru ZSOP-a u pogledu postizanja mira i potiče države članice na zauzimanje jasnijeg stava prema sprječavanju sukoba, obnovi nakon sukoba i očuvanju održivog mira u zonama u kojima vladaju sukobi; uvjeren je da EU ne smije sebi dopustiti da bude usmjeren samo na instrumente kojima se djeluje nakon krize; |
| --- | --- |

1.

konstatira da su EU i države članice najveći ulagači u financiranje raznih mirovnih operacija i operacija upravljanja krizama diljem svijeta te da civilne i vojne misije i operacije u okviru ZSOP-a predstavljaju tek vrlo mali dio ukupnog financiranja; potvrđuje važnost intervencija u okviru ZSOP-a u pogledu postizanja mira i potiče države članice na zauzimanje jasnijeg stava prema sprječavanju sukoba, obnovi nakon sukoba i očuvanju održivog mira u zonama u kojima vladaju sukobi; uvjeren je da EU ne smije sebi dopustiti da bude usmjeren samo na instrumente kojima se djeluje nakon krize;

| 2. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu i države članice da iskoriste puni potencijal Ugovora iz Lisabona, posebice njegova članka 44. o provedbi zadaće u okviru ZSOP-a od strane skupine država članica te članka 46. o stalnoj strukturiranoj suradnji, s ciljem brže i fleksibilnije uporabe misija i operacija u okviru ZSOP-a; |
| --- | --- |

2.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu i države članice da iskoriste puni potencijal Ugovora iz Lisabona, posebice njegova članka 44. o provedbi zadaće u okviru ZSOP-a od strane skupine država članica te članka 46. o stalnoj strukturiranoj suradnji, s ciljem brže i fleksibilnije uporabe misija i operacija u okviru ZSOP-a;

| 3. | sa zabrinutošću primjećuje da, usprkos zajedničkom godišnjem proračunu za obranu u iznosu od otprilike 190 milijardi EUR, države članice još uvijek ne uspijevaju ostvariti glavne ciljeve utvrđene 1999. u Helsinkiju; podsjeća na ambiciozne civilne glavne ciljeve koje je odredio EU; poziva na jačanje uloge EU-a kao obrambenog čimbenika u kontekstu NATO-a i žali zbog činjenice da ne postoji doktrina u okviru koje bi se provele zadaće navedene u članku 43. UEU-a (proširene „petersberške zadaće”); čvrsto se zalaže za, u okviru NATO-a, tješnju koordinaciju i suradnju u području obrane među državama članicama i na razini EU-a te posebno za udruživanje i dijeljenje resursa, kapaciteta i sredstava; poziva Komisiju da bez odlaganja provede analizu izazova i zahtjeva u području sigurnosti i obrane; |
| --- | --- |

3.

sa zabrinutošću primjećuje da, usprkos zajedničkom godišnjem proračunu za obranu u iznosu od otprilike 190 milijardi EUR, države članice još uvijek ne uspijevaju ostvariti glavne ciljeve utvrđene 1999. u Helsinkiju; podsjeća na ambiciozne civilne glavne ciljeve koje je odredio EU; poziva na jačanje uloge EU-a kao obrambenog čimbenika u kontekstu NATO-a i žali zbog činjenice da ne postoji doktrina u okviru koje bi se provele zadaće navedene u članku 43. UEU-a (proširene „petersberške zadaće”); čvrsto se zalaže za, u okviru NATO-a, tješnju koordinaciju i suradnju u području obrane među državama članicama i na razini EU-a te posebno za udruživanje i dijeljenje resursa, kapaciteta i sredstava; poziva Komisiju da bez odlaganja provede analizu izazova i zahtjeva u području sigurnosti i obrane;

| 4. | napominje da se razina financiranja civilnih misija ZSOP-a u okviru poglavlja proračuna EU-a o ZVSP-u smanjila tijekom proteklih godina te da se očekuje da će ostati stabilnom kao dio višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020.; žali što je na civilne misije utjecao opći manjak odobrenih sredstava za plaćanja zbog kojeg je Komisija bila primorana odgoditi isplatu 22 milijuna EUR za 2015. u okviru mjera ublažavanja; pozdravlja, međutim, činjenicu da su utvrđene moguće uštede od oko 16 milijuna EUR, kojima bi se moglo omogućiti financiranje daljnjih misija ako to u bliskoj budućnosti bude potrebno; |
| --- | --- |

4.

napominje da se razina financiranja civilnih misija ZSOP-a u okviru poglavlja proračuna EU-a o ZVSP-u smanjila tijekom proteklih godina te da se očekuje da će ostati stabilnom kao dio višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020.; žali što je na civilne misije utjecao opći manjak odobrenih sredstava za plaćanja zbog kojeg je Komisija bila primorana odgoditi isplatu 22 milijuna EUR za 2015. u okviru mjera ublažavanja; pozdravlja, međutim, činjenicu da su utvrđene moguće uštede od oko 16 milijuna EUR, kojima bi se moglo omogućiti financiranje daljnjih misija ako to u bliskoj budućnosti bude potrebno;

Inicijative za smanjenje troškova/povećanje učinkovitosti

| 5. | pozdravlja konkretne mjere i pragmatična rješenja koje je Komisija nedavno uvela unutar postojećeg okvira financijskih pravila kako bi se skratile financijske procedure u pogledu civilnih misija u okviru ZSOP-a; žali, međutim, zbog toga što još uvijek dolazi do znatnih kašnjenja u nabavi osnovne opreme i usluga za misije ZSOP-a unutar šireg okvira ZVSP-a, djelomično zbog često sporog postupka donošenja odluka u Vijeću, ali i određenog nedostatka konsolidiranog pristupa u primjeni financijskih pravila na misije ZSOP-a te, u konačnici, zbog negativnog učinka tih kašnjenja na funkcioniranje misija i osoblja, a potencijalno i na sigurnost misija; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja konkretne mjere i pragmatična rješenja koje je Komisija nedavno uvela unutar postojećeg okvira financijskih pravila kako bi se skratile financijske procedure u pogledu civilnih misija u okviru ZSOP-a; žali, međutim, zbog toga što još uvijek dolazi do znatnih kašnjenja u nabavi osnovne opreme i usluga za misije ZSOP-a unutar šireg okvira ZVSP-a, djelomično zbog često sporog postupka donošenja odluka u Vijeću, ali i određenog nedostatka konsolidiranog pristupa u primjeni financijskih pravila na misije ZSOP-a te, u konačnici, zbog negativnog učinka tih kašnjenja na funkcioniranje misija i osoblja, a potencijalno i na sigurnost misija;

| 6. | potiče Komisiju da ublaži te nedostatke pripremom posebnog obrasca za financijska pravila za civilne misije u okviru ZSOP-a i prilagodbom postojećih smjernica njihovim potrebama kako bi se omogućilo brzo, fleksibilno i učinkovitije provođenje misija, a istodobno zajamčilo dobro financijsko upravljanje sredstvima EU-a i odgovarajuća zaštita financijskih interesa Unije; smatra da bi ovlasti za izvršenje proračuna trebalo dodijeliti zapovjedniku civilne operacije, na isti način kako je to učinjeno za voditelje delegacija EU-a; |
| --- | --- |

6.

potiče Komisiju da ublaži te nedostatke pripremom posebnog obrasca za financijska pravila za civilne misije u okviru ZSOP-a i prilagodbom postojećih smjernica njihovim potrebama kako bi se omogućilo brzo, fleksibilno i učinkovitije provođenje misija, a istodobno zajamčilo dobro financijsko upravljanje sredstvima EU-a i odgovarajuća zaštita financijskih interesa Unije; smatra da bi ovlasti za izvršenje proračuna trebalo dodijeliti zapovjedniku civilne operacije, na isti način kako je to učinjeno za voditelje delegacija EU-a;

| 7. | poziva Komisiju i države članice da pripreme godišnju procjenu ukupnih troškova sigurnosnih i obrambenih politika koja uključuje i transparentni prikaz postupaka javne nabave u svrhu budućeg učinkovitijeg upravljanja sredstvima dodijeljenim za to područje; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju i države članice da pripreme godišnju procjenu ukupnih troškova sigurnosnih i obrambenih politika koja uključuje i transparentni prikaz postupaka javne nabave u svrhu budućeg učinkovitijeg upravljanja sredstvima dodijeljenim za to područje;

| 8. | snažno potiče uspostavu zajedničkog centra za usluge kao i objedinjenog sustava za upravljanje resursima u svrhu povećanja brzine kojom se civilne misije razmještaju i poboljšanja njihove ekonomičnosti; žali zbog toga što dosad nije bilo napretka u pogledu te inicijative; napominje da se trenutno razmatra mogućnost uvođenja platforme za potporu misijama, no poziva Komisiju i ESVD da poduzmu daljnje korake prema uspostavi istinskog zajedničkog centra za usluge; |
| --- | --- |

8.

snažno potiče uspostavu zajedničkog centra za usluge kao i objedinjenog sustava za upravljanje resursima u svrhu povećanja brzine kojom se civilne misije razmještaju i poboljšanja njihove ekonomičnosti; žali zbog toga što dosad nije bilo napretka u pogledu te inicijative; napominje da se trenutno razmatra mogućnost uvođenja platforme za potporu misijama, no poziva Komisiju i ESVD da poduzmu daljnje korake prema uspostavi istinskog zajedničkog centra za usluge;

| 9. | smatra da bi trebalo ublažiti kronična ograničenja administrativnog proračuna ESVD-a/Službe za planiranje i vođenje civilnih operacija jer su godišnja dodijeljena proračunska sredstva nedovoljna za potrebe svih zadaća planiranja, vođenja i potpore, posebno u doba kada se gotovo istovremeno pokreće više misija; |
| --- | --- |

9.

smatra da bi trebalo ublažiti kronična ograničenja administrativnog proračuna ESVD-a/Službe za planiranje i vođenje civilnih operacija jer su godišnja dodijeljena proračunska sredstva nedovoljna za potrebe svih zadaća planiranja, vođenja i potpore, posebno u doba kada se gotovo istovremeno pokreće više misija;

| 10. | smatra da bi stalno skladište ZSOP-a, kojim se trenutno koriste samo nove civilne misije u okviru ZSOP-a, brzo trebalo unaprijediti proširivanjem njegove funkcije na postojeće misije, povećanjem dostupnosti pohranjene opreme te, također, raznovrsnijom ponudom potrebne opreme; predlaže da skladištem ZSOP-a upravlja budući zajednički centar za usluge; |
| --- | --- |

10.

smatra da bi stalno skladište ZSOP-a, kojim se trenutno koriste samo nove civilne misije u okviru ZSOP-a, brzo trebalo unaprijediti proširivanjem njegove funkcije na postojeće misije, povećanjem dostupnosti pohranjene opreme te, također, raznovrsnijom ponudom potrebne opreme; predlaže da skladištem ZSOP-a upravlja budući zajednički centar za usluge;

| 11. | ističe potrebu za angažiranjem primjerenog broja članova misija u skladu s raznim obvezama koje su u tom pogledu preuzele države članice (npr. civilni glavni cilj za 2010. ili višegodišnji plan razvoja civilnih kapaciteta); žali, međutim, zbog poteškoća primijećenih pri zapošljavanju, ali i zadržavanju dovoljnog broja kvalificiranih zaposlenika za misije ZSOP-a; potiče na široku upotrebu brzo rasporedivih timova za civilni odgovor, čime bi se poboljšala sposobnost EU-a za brzu reakciju, olakšala brza uspostava misija i povećala učinkovitost reakcije upravljanja kriznim situacijama; |
| --- | --- |

11.

ističe potrebu za angažiranjem primjerenog broja članova misija u skladu s raznim obvezama koje su u tom pogledu preuzele države članice (npr. civilni glavni cilj za 2010. ili višegodišnji plan razvoja civilnih kapaciteta); žali, međutim, zbog poteškoća primijećenih pri zapošljavanju, ali i zadržavanju dovoljnog broja kvalificiranih zaposlenika za misije ZSOP-a; potiče na široku upotrebu brzo rasporedivih timova za civilni odgovor, čime bi se poboljšala sposobnost EU-a za brzu reakciju, olakšala brza uspostava misija i povećala učinkovitost reakcije upravljanja kriznim situacijama;

| 12. | izražava žaljenje zbog netransparentnosti i visokih troškova postupka odabira privatnih poduzeća čija je zadaća štititi osoblje u civilnim misijama u okviru ZSOP-a; poziva na stvaranje zasebnog okvirnog ugovora poslove zaštite za civilne misije u okviru ZSOP-a kako bi se smanjili iznosi koje naplaćuju privatna poduzeća te kako bi postupak odabira postao transparentniji; vjeruje da bi u tom kontekstu prednost trebalo dati europskim poduzećima; |
| --- | --- |

12.

izražava žaljenje zbog netransparentnosti i visokih troškova postupka odabira privatnih poduzeća čija je zadaća štititi osoblje u civilnim misijama u okviru ZSOP-a; poziva na stvaranje zasebnog okvirnog ugovora poslove zaštite za civilne misije u okviru ZSOP-a kako bi se smanjili iznosi koje naplaćuju privatna poduzeća te kako bi postupak odabira postao transparentniji; vjeruje da bi u tom kontekstu prednost trebalo dati europskim poduzećima;

Dosljednost i komplementarnost

| 13. | mišljenja je da je ZSOP dio šire vanjske dimenzije ZVSP-a i cjelokupnog vanjskog djelovanja EU-a, ali i dio unutarnje dimenzije politika koje se odnose na zajedničko tržište i industriju, svemir, istraživanje i razvoj; čvrsto vjeruje da bi trebalo zajamčiti dosljednost i komplementarnost među raznim instrumentima kako bi se postigla ekonomija razmjera i najbolji mogući učinak potrošnje EU-a; uvjeren je da EU ima više resursa i potencijala za djelovanje od bilo koje druge nadnacionalne institucije, s obzirom na to da se njegova sigurnosna i obrambena politika kroz sveobuhvatni pristup može ojačati drugim vrstama mehanizama financiranja i instrumenata EU-a; stoga smatra da bi sredstva ZVSP-a trebalo koristiti na pametniji način, posebice boljom koordinacijom između instrumenata ZSOP-a i raznih programa financiranja EU-a kojima upravlja Komisija; |
| --- | --- |

13.

mišljenja je da je ZSOP dio šire vanjske dimenzije ZVSP-a i cjelokupnog vanjskog djelovanja EU-a, ali i dio unutarnje dimenzije politika koje se odnose na zajedničko tržište i industriju, svemir, istraživanje i razvoj; čvrsto vjeruje da bi trebalo zajamčiti dosljednost i komplementarnost među raznim instrumentima kako bi se postigla ekonomija razmjera i najbolji mogući učinak potrošnje EU-a; uvjeren je da EU ima više resursa i potencijala za djelovanje od bilo koje druge nadnacionalne institucije, s obzirom na to da se njegova sigurnosna i obrambena politika kroz sveobuhvatni pristup može ojačati drugim vrstama mehanizama financiranja i instrumenata EU-a; stoga smatra da bi sredstva ZVSP-a trebalo koristiti na pametniji način, posebice boljom koordinacijom između instrumenata ZSOP-a i raznih programa financiranja EU-a kojima upravlja Komisija;

| 14. | poziva na postizanje više razine vojno-civilne sinergije kada je to potrebno, s posebnim naglaskom na početak postupka planiranja, naročito u područjima smještaja, zdravstvenih usluga, logistike, prijevoza i sigurnosti misija, uzimajući pritom u obzir postojanje odvojenih zapovjednih lanaca i jasne razlike u prirodi, ciljevima i načinima djelovanja civilnih misija i vojnih operacija; |
| --- | --- |

14.

poziva na postizanje više razine vojno-civilne sinergije kada je to potrebno, s posebnim naglaskom na početak postupka planiranja, naročito u područjima smještaja, zdravstvenih usluga, logistike, prijevoza i sigurnosti misija, uzimajući pritom u obzir postojanje odvojenih zapovjednih lanaca i jasne razlike u prirodi, ciljevima i načinima djelovanja civilnih misija i vojnih operacija;

| 15. | ističe uštede koje bi bilo moguće ostvariti poticanjem sinergija na vojnom polju na razini EU-a, uključujući područja prijevoza, osposobljavanja i liječničke skrbi; naglašava ulogu Europske obrambene agencije u njezinoj misiji poticanja interoperabilnosti i sinergija među državama članicama u pogledu vojne opreme i sposobnosti razmještanja, ali snažno osuđuje činjenicu da je Agencija, iako je na njezinom čelu Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije, i dalje pod nadležnošću Vijeća i da se u potpunosti financira sredstvima izvan proračuna EU-a, zbog čega ne podliježe europskom demokratskom nadzoru; |
| --- | --- |

15.

ističe uštede koje bi bilo moguće ostvariti poticanjem sinergija na vojnom polju na razini EU-a, uključujući područja prijevoza, osposobljavanja i liječničke skrbi; naglašava ulogu Europske obrambene agencije u njezinoj misiji poticanja interoperabilnosti i sinergija među državama članicama u pogledu vojne opreme i sposobnosti razmještanja, ali snažno osuđuje činjenicu da je Agencija, iako je na njezinom čelu Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije, i dalje pod nadležnošću Vijeća i da se u potpunosti financira sredstvima izvan proračuna EU-a, zbog čega ne podliježe europskom demokratskom nadzoru;

| 16. | pozdravlja reviziju postupaka za upravljanje krizama dogovorenu 2013. jer je dovela do poboljšanja u planiranju i pokretanju misija u okviru ZSOP-a; naglašava, međutim, da je potrebno dalje raditi na prevladavanju ukorijenjenog jaza između raznih mehanizama vanjske politike EU-a; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja reviziju postupaka za upravljanje krizama dogovorenu 2013. jer je dovela do poboljšanja u planiranju i pokretanju misija u okviru ZSOP-a; naglašava, međutim, da je potrebno dalje raditi na prevladavanju ukorijenjenog jaza između raznih mehanizama vanjske politike EU-a;

| 17. | poziva Komisiju na uvođenje trajnih financijskih procedura za suradnju između Komisije, ESVD-a, Europske obrambene agencije, Europske svemirske agencije i država članica u područjima ZSOP-a i politika zajedničkog tržišta, industrije, svemira, istraživanja i razvoja; poziva Komisiju i Vijeće da uspostave stalna financijska pravila kojima bi se povezalo dionike EU-a iz područja unutarnje sigurnosti (kao što su Frontex, Europol i ENISA) s dionicima vanjske obrane (kao što su Europska obrambena agencija i ESVD); |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju na uvođenje trajnih financijskih procedura za suradnju između Komisije, ESVD-a, Europske obrambene agencije, Europske svemirske agencije i država članica u područjima ZSOP-a i politika zajedničkog tržišta, industrije, svemira, istraživanja i razvoja; poziva Komisiju i Vijeće da uspostave stalna financijska pravila kojima bi se povezalo dionike EU-a iz područja unutarnje sigurnosti (kao što su Frontex, Europol i ENISA) s dionicima vanjske obrane (kao što su Europska obrambena agencija i ESVD);

| 18. | pozdravlja provođenje pilot-projekta istraživanja ZSOP-a koje su zajednički proveli Komisija i Europska obrambena agencija, a što je u proračunu za 2015. predložio Parlament s ciljem da Agencija bude ta koja će izvršiti proračun i ostvarivati ciljeve Unije; u tom kontekstu žali što Komisija nije Parlamentu dostavila procjenu mogućnosti primjene članka 185. UFEU-a kako se zahtijeva u njegovoj Rezoluciji od 21. studenog 2013. o tehnološkoj i industrijskoj bazi (5) europske obrambenog sektora; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja provođenje pilot-projekta istraživanja ZSOP-a koje su zajednički proveli Komisija i Europska obrambena agencija, a što je u proračunu za 2015. predložio Parlament s ciljem da Agencija bude ta koja će izvršiti proračun i ostvarivati ciljeve Unije; u tom kontekstu žali što Komisija nije Parlamentu dostavila procjenu mogućnosti primjene članka 185. UFEU-a kako se zahtijeva u njegovoj Rezoluciji od 21. studenog 2013. o tehnološkoj i industrijskoj bazi (5) europske obrambenog sektora;

| 19. | pozdravlja Komisijin plan provedbe za Komunikaciju o sektoru europske obrane i sigurnosti donesen 24. lipnja 2014.; u tom pogledu poziva Komisiju da u sklopu ocjenjivanja dionika naznači na koji su način potencijalni korisnici te nacionalne i pokrajinske vlasti spremni koristiti spomenute mjere (ESIF, EFRR, ESF ili programa Interreg V); u tom pogledu izražava žaljenje što su prijedlozi Komisije možda stigli prekasno da bi utjecali na raspodjelu sredstava nacionalnih i pokrajinskih vlasti koja je trenutno u tijeku ili preusmjerili sredstva EU-a kojima se financira snažnija tehnološka i industrijska baza europskog obrambenog sektora (EDTIB); |
| --- | --- |

19.

pozdravlja Komisijin plan provedbe za Komunikaciju o sektoru europske obrane i sigurnosti donesen 24. lipnja 2014.; u tom pogledu poziva Komisiju da u sklopu ocjenjivanja dionika naznači na koji su način potencijalni korisnici te nacionalne i pokrajinske vlasti spremni koristiti spomenute mjere (ESIF, EFRR, ESF ili programa Interreg V); u tom pogledu izražava žaljenje što su prijedlozi Komisije možda stigli prekasno da bi utjecali na raspodjelu sredstava nacionalnih i pokrajinskih vlasti koja je trenutno u tijeku ili preusmjerili sredstva EU-a kojima se financira snažnija tehnološka i industrijska baza europskog obrambenog sektora (EDTIB);

| 20. | pozdravlja inicijativu „osposobi i opremi” kojom bi se lakšim financiranjem različitih oblika strojne opreme i nesmrtonosne opreme za snage sigurnosti i obrambene snage trećih zemalja omogućila izgradnja kapaciteta partnera, kao dio tranzicijske ili izlazne strategije, i podupire zajednički pristup ESVD-a i Komisije po tom pitanju; podupire stvaranje projektnih jedinica u okviru kojih bi zainteresirane države članice ili treće zemlje mogle dati svoj doprinos i kojima bi se moglo zajamčiti brzo djelovanje i ispunjavanje sigurnosnih potreba zemalja domaćina pružanjem projektne potpore te smatra da bi se takve jedinice trebalo sustavno koristiti; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja inicijativu „osposobi i opremi” kojom bi se lakšim financiranjem različitih oblika strojne opreme i nesmrtonosne opreme za snage sigurnosti i obrambene snage trećih zemalja omogućila izgradnja kapaciteta partnera, kao dio tranzicijske ili izlazne strategije, i podupire zajednički pristup ESVD-a i Komisije po tom pitanju; podupire stvaranje projektnih jedinica u okviru kojih bi zainteresirane države članice ili treće zemlje mogle dati svoj doprinos i kojima bi se moglo zajamčiti brzo djelovanje i ispunjavanje sigurnosnih potreba zemalja domaćina pružanjem projektne potpore te smatra da bi se takve jedinice trebalo sustavno koristiti;

| 21. | pozdravlja prijedloge Komisije kojima bi se trebalo poboljšati provođenje Direktive 2009/81/EZ (o ugovorima o javnoj nabavi) i Direktive 2009/43/EZ (o transferu proizvoda povezanih s obranom na unutarnjem tržištu); poziva Komisiju da vodi računa o činjenici da europska poduzeća koja posluju u području obrane trebaju zaseban pravni i financijski okvir kako bi mogla biti konkurentna te kako bi bila u stanju pružiti potporu naporima koje države članice ulažu u jačanje obrambenih sposobnosti; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja prijedloge Komisije kojima bi se trebalo poboljšati provođenje Direktive 2009/81/EZ (o ugovorima o javnoj nabavi) i Direktive 2009/43/EZ (o transferu proizvoda povezanih s obranom na unutarnjem tržištu); poziva Komisiju da vodi računa o činjenici da europska poduzeća koja posluju u području obrane trebaju zaseban pravni i financijski okvir kako bi mogla biti konkurentna te kako bi bila u stanju pružiti potporu naporima koje države članice ulažu u jačanje obrambenih sposobnosti;

Financiranje vojnih operacija

| 22. | potvrđuje da države članice financiraju vojne operacije izvan proračuna EU-a, a da su zajednički troškovi operacija pokriveni mehanizmom Athena; naglašava da je Athena od ključne važnosti za pokretanje tih operacija te da je to instrument solidarnosti među državama članicama jer ih potiče, posebno one kojima nedostaje financijskih i operativnih sredstava, na sudjelovanje u operacijama ZSOP-a; žali, međutim, što je stvarni udio zajedničkih troškova i dalje vrlo nizak (otprilike 10 – 15 % svih troškova) te što je visoki udio troškova i odgovornosti u vojnim operacijama koje snose države, po načelu prema kojem svatko pokriva vlastite troškove, suprotan načelima solidarnosti i podjele tereta i što dodatno odvraća države članice od aktivnog sudjelovanja u operacijama u okviru ZSOP-a; izražava zabrinutost što takvo stanje stvari, posebice u kontekstu nedostatka volje među državama članicama za uključivanje vlastitih jedinica u snage okupljenje za operacije, otežava mogućnost brzog pokretanja operacija u sklopu ZSOP-a i ugrožava njihovu cjelokupnu učinkovitost; smatra da bi trebalo zajamčiti dugoročno financiranje vojnih misija; |
| --- | --- |

22.

potvrđuje da države članice financiraju vojne operacije izvan proračuna EU-a, a da su zajednički troškovi operacija pokriveni mehanizmom Athena; naglašava da je Athena od ključne važnosti za pokretanje tih operacija te da je to instrument solidarnosti među državama članicama jer ih potiče, posebno one kojima nedostaje financijskih i operativnih sredstava, na sudjelovanje u operacijama ZSOP-a; žali, međutim, što je stvarni udio zajedničkih troškova i dalje vrlo nizak (otprilike 10 – 15 % svih troškova) te što je visoki udio troškova i odgovornosti u vojnim operacijama koje snose države, po načelu prema kojem svatko pokriva vlastite troškove, suprotan načelima solidarnosti i podjele tereta i što dodatno odvraća države članice od aktivnog sudjelovanja u operacijama u okviru ZSOP-a; izražava zabrinutost što takvo stanje stvari, posebice u kontekstu nedostatka volje među državama članicama za uključivanje vlastitih jedinica u snage okupljenje za operacije, otežava mogućnost brzog pokretanja operacija u sklopu ZSOP-a i ugrožava njihovu cjelokupnu učinkovitost; smatra da bi trebalo zajamčiti dugoročno financiranje vojnih misija;

| 23. | u tom kontekstu žali što je preispitivanje mehanizma Athena, koje je trebalo biti izvršeno do kraja 2014, dovelo tek do ograničenih rezultata, poput uvođenja jedne vrste pretfinanciranja nekih troškova kako bi se ubrzalo razmještanje; izražava žaljenje što Vijeće nije postiglo dogovor o uključivanju financiranja troškova strateškog razmještanja borbenih skupina EU-a na popis zajedničkih troškova koji se sustavno podmiruju u sklopu mehanizma Athena, nego je tek donijelo odluku, koja se može produžiti, za dvogodišnje razdoblje; poziva Europsko vijeće za obranu da na sljedećem sastanku razmotri daljnje proširenje zajedničkih troškova financiranih unutar okvira mehanizma Athena, poput automatskog financiranja troškova povezanih s odvijanjem operacija i misija u okviru ZSOP-a (infrastrukture za smještaj snaga, troškova povezanih s uspostavljanjem ulaznih baza za postrojbe na ratištima te, po potrebi, prikupljanja sigurnosnih zaliha hrane i goriva); |
| --- | --- |

23.

u tom kontekstu žali što je preispitivanje mehanizma Athena, koje je trebalo biti izvršeno do kraja 2014, dovelo tek do ograničenih rezultata, poput uvođenja jedne vrste pretfinanciranja nekih troškova kako bi se ubrzalo razmještanje; izražava žaljenje što Vijeće nije postiglo dogovor o uključivanju financiranja troškova strateškog razmještanja borbenih skupina EU-a na popis zajedničkih troškova koji se sustavno podmiruju u sklopu mehanizma Athena, nego je tek donijelo odluku, koja se može produžiti, za dvogodišnje razdoblje; poziva Europsko vijeće za obranu da na sljedećem sastanku razmotri daljnje proširenje zajedničkih troškova financiranih unutar okvira mehanizma Athena, poput automatskog financiranja troškova povezanih s odvijanjem operacija i misija u okviru ZSOP-a (infrastrukture za smještaj snaga, troškova povezanih s uspostavljanjem ulaznih baza za postrojbe na ratištima te, po potrebi, prikupljanja sigurnosnih zaliha hrane i goriva);

| 24. | podupire inicijative kojima se ispituje mogućnost privlačenja financijskih doprinosa iz trećih zemalja ili međunarodnih organizacija i upravljanja njima u okviru mehanizma Athena; također podupire opciju „zajedničkog financiranja”, pri čemu bi manji broj zemalja sudionica financirao neke operativne troškove misija, pod uvjetom da se njihovim doprinosima upravlja u okviru mehanizma Athena i da su oni samo dodatak zajedničkim troškovima, a ne njihova zamjena; |
| --- | --- |

24.

podupire inicijative kojima se ispituje mogućnost privlačenja financijskih doprinosa iz trećih zemalja ili međunarodnih organizacija i upravljanja njima u okviru mehanizma Athena; također podupire opciju „zajedničkog financiranja”, pri čemu bi manji broj zemalja sudionica financirao neke operativne troškove misija, pod uvjetom da se njihovim doprinosima upravlja u okviru mehanizma Athena i da su oni samo dodatak zajedničkim troškovima, a ne njihova zamjena;

| 25. | podsjeća na to da su Ugovorm iz Lisabona u EU-u uvedene nove odredbe o ZSOP-u koje su još uvijek neiskorištene; potiče Vijeće da iskoristi odredbu iz članka 44. UEU-a kojom se omogućuje provedba neke od zadaća ZSOP-a skupini država članica koje su je voljne preuzeti; stajališta je da je hitno potrebno ubrzati postupak donošenja odluka; smatra da bi ad hoc mehanizmi financiranja za vojne operacije trebali pokrivati više od uobičajenih zajedničkih troškova obuhvaćenih mehanizmom Athena; |
| --- | --- |

25.

podsjeća na to da su Ugovorm iz Lisabona u EU-u uvedene nove odredbe o ZSOP-u koje su još uvijek neiskorištene; potiče Vijeće da iskoristi odredbu iz članka 44. UEU-a kojom se omogućuje provedba neke od zadaća ZSOP-a skupini država članica koje su je voljne preuzeti; stajališta je da je hitno potrebno ubrzati postupak donošenja odluka; smatra da bi ad hoc mehanizmi financiranja za vojne operacije trebali pokrivati više od uobičajenih zajedničkih troškova obuhvaćenih mehanizmom Athena;

| 26. | poziva Vijeće da tijekom ove proračunske godine započne uspostavu početnog fonda (predviđenog člankom 41. stavkom 3. UEU-a) za hitno financiranje početnih faza vojnih operacija, koji bi također mogao poslužiti kao snažno sredstvo razvoja kapaciteta; također poziva Vijeće da iznese prijedlog o tome kako se u kriznoj situaciji može brzo provesti savjetovanje s Europskim parlamentom; napominje da za civilne misije postoji poseban proračun za pripremne mjere i da će tijek i učinkovitost vojnih misija biti strukturno otežani sve dok se i za njih ne otvori ta mogućnost; snažno potiče države članice da uspostave trajnu strukturiranu suradnju predviđenu člankom 46. UEU-a, kojom bi se također znatno brže postigla hitno potrebna poboljšanja kapaciteta EU-a za brzu reakciju; u tom pogledu izražava žaljenje zbog manjka relevantnog sadržaja u Političkom okviru za sustavnu i dugoročnu obrambenu suradnju koji je Vijeće usvojilo 18. studenog 2014. jer se u njemu samo opisuje trenutna praksa; poziva, stoga, Komisiju da iznese potrebni prijedlog kojim bi se pojasnilo na koji se način proračunom EU-a može olakšati pokretanje stalne strukturirane suradnje i djelovanje vojne mirnodopske suradnje unutar nje; |
| --- | --- |

26.

poziva Vijeće da tijekom ove proračunske godine započne uspostavu početnog fonda (predviđenog člankom 41. stavkom 3. UEU-a) za hitno financiranje početnih faza vojnih operacija, koji bi također mogao poslužiti kao snažno sredstvo razvoja kapaciteta; također poziva Vijeće da iznese prijedlog o tome kako se u kriznoj situaciji može brzo provesti savjetovanje s Europskim parlamentom; napominje da za civilne misije postoji poseban proračun za pripremne mjere i da će tijek i učinkovitost vojnih misija biti strukturno otežani sve dok se i za njih ne otvori ta mogućnost; snažno potiče države članice da uspostave trajnu strukturiranu suradnju predviđenu člankom 46. UEU-a, kojom bi se također znatno brže postigla hitno potrebna poboljšanja kapaciteta EU-a za brzu reakciju; u tom pogledu izražava žaljenje zbog manjka relevantnog sadržaja u Političkom okviru za sustavnu i dugoročnu obrambenu suradnju koji je Vijeće usvojilo 18. studenog 2014. jer se u njemu samo opisuje trenutna praksa; poziva, stoga, Komisiju da iznese potrebni prijedlog kojim bi se pojasnilo na koji se način proračunom EU-a može olakšati pokretanje stalne strukturirane suradnje i djelovanje vojne mirnodopske suradnje unutar nje;

| 27. | iznenađen je što još uvijek na europskoj razini ne postoje porezni poticaji za suradnju i udruživanje; prima na znanje poziv Vijeća iz prosinca 2013. da se prouče takve mjere i žali što nakon godine dana rasprave još nisu dovele ni do kakve konkretne mjere na tom području; napominje da belgijska vlada, prema ad hoc načelu, već dodjeljuje izuzeća od PDV-a u pripremnim fazama određenih projekata Europske obrambene agencije kao što je primjerice satelitska komunikacija; smatra da bi spomenuta izuzeća trebala biti sustavna i proširena na infrastrukturne programe i programe povezane s kapacitetima po uzoru na postojeći mehanizam NATO-a ili onaj unutar EU-a za infrastrukturu za civilno istraživanja; poziva na razvoj bilo kojeg drugog poticaja kojima bi se Europljane navelo na suradnju kada je riječ o kapacitetima; |
| --- | --- |

27.

iznenađen je što još uvijek na europskoj razini ne postoje porezni poticaji za suradnju i udruživanje; prima na znanje poziv Vijeća iz prosinca 2013. da se prouče takve mjere i žali što nakon godine dana rasprave još nisu dovele ni do kakve konkretne mjere na tom području; napominje da belgijska vlada, prema ad hoc načelu, već dodjeljuje izuzeća od PDV-a u pripremnim fazama određenih projekata Europske obrambene agencije kao što je primjerice satelitska komunikacija; smatra da bi spomenuta izuzeća trebala biti sustavna i proširena na infrastrukturne programe i programe povezane s kapacitetima po uzoru na postojeći mehanizam NATO-a ili onaj unutar EU-a za infrastrukturu za civilno istraživanja; poziva na razvoj bilo kojeg drugog poticaja kojima bi se Europljane navelo na suradnju kada je riječ o kapacitetima;

Transparentnost i odgovornost

| 28. | naglašava da su transparentnost i odgovornost ključni zahtjevi ne samo za demokratski nadzor, već i za primjereno funkcioniranje i vjerodostojnost misija koje se provode pod zastavom EU-a; ponavlja da Parlament pridaje veliku važnost provođenju nadzora nad načinom na koji se izvršava proračun različitih misija i operacija u okviru ZSOP-a; pozdravlja mehanizme izvješćivanja predviđene Međuinstitucionalnim sporazumom od 2. prosinca 2013., kao što su tromjesečna izvješća o proračunu ZVSP-a i zajednički savjetodavni sastanci o ZVSP-u; pozdravlja odluku kojom se Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije obvezala osvježiti sastanke i uvesti prikladan stupanj fleksibilnosti u pogledu njihova opsega kako bi Parlament bio u potpunosti obaviješten o vojnim misijama i o radu i programu Političkog i sigurnosnog odbora; ustraje pri tvrdnji da nikakav napredak u fleksibilnosti i učinkovitosti financiranja i poduzimanja misija i operacija ne smije ugroziti postignute napretke u smislu transparentnosti i preuzimanja odgovornosti u intervencijama u sklopu ZSOP-a; poziva Komisiju da široko protumači članak 49. stavak 1. točku (g) Financijske uredbe i da predloži zasebne linije za svaku civilnu misiju ZSOP-a u proračunskom poglavlju o ZVSP-u te da u godišnje izvješće o radu obavezno uvrsti podroban prikaz svake misije prema sudionicima i rashodima; |
| --- | --- |

28.

naglašava da su transparentnost i odgovornost ključni zahtjevi ne samo za demokratski nadzor, već i za primjereno funkcioniranje i vjerodostojnost misija koje se provode pod zastavom EU-a; ponavlja da Parlament pridaje veliku važnost provođenju nadzora nad načinom na koji se izvršava proračun različitih misija i operacija u okviru ZSOP-a; pozdravlja mehanizme izvješćivanja predviđene Međuinstitucionalnim sporazumom od 2. prosinca 2013., kao što su tromjesečna izvješća o proračunu ZVSP-a i zajednički savjetodavni sastanci o ZVSP-u; pozdravlja odluku kojom se Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije obvezala osvježiti sastanke i uvesti prikladan stupanj fleksibilnosti u pogledu njihova opsega kako bi Parlament bio u potpunosti obaviješten o vojnim misijama i o radu i programu Političkog i sigurnosnog odbora; ustraje pri tvrdnji da nikakav napredak u fleksibilnosti i učinkovitosti financiranja i poduzimanja misija i operacija ne smije ugroziti postignute napretke u smislu transparentnosti i preuzimanja odgovornosti u intervencijama u sklopu ZSOP-a; poziva Komisiju da široko protumači članak 49. stavak 1. točku (g) Financijske uredbe i da predloži zasebne linije za svaku civilnu misiju ZSOP-a u proračunskom poglavlju o ZVSP-u te da u godišnje izvješće o radu obavezno uvrsti podroban prikaz svake misije prema sudionicima i rashodima;

| 29. | željno očekuje inicijative kojima bi se u pravila financiranja i rada civilnih misija uvela jasnoća i dosljednost; u kontekstu aktualne rasprave o fleksibilnosti financijskih pravila pozdravlja obvezu koju je Komisija preuzela za pripremu posebnog obrasca za sve misije u okviru ZSOP-a i za prilagodbu postojećih smjernica njihovim potrebama; |
| --- | --- |

29.

željno očekuje inicijative kojima bi se u pravila financiranja i rada civilnih misija uvela jasnoća i dosljednost; u kontekstu aktualne rasprave o fleksibilnosti financijskih pravila pozdravlja obvezu koju je Komisija preuzela za pripremu posebnog obrasca za sve misije u okviru ZSOP-a i za prilagodbu postojećih smjernica njihovim potrebama;

Usklađivanje riječi i djela

| 30. | potiče potpredsjednicu/Visoku predstavnicu da preuzme vodstvo u ZSOP-u i da odigra usmjeravajuću ulogu u premošćivanju jaza uspostavljanjem koordinacije između Vijeća, Komisije i ESVD-a te jamčenjem dosljednosti između potonjih dvaju tijela; predlaže da se posebnim predstavnicima EU-a povjeri mandat za poboljšanje dijaloga i suradnje među raznim akterima EU-a na terenu kako bi se povećala dosljednost djelovanja EU-a i kako bi višestruki izvori financiranja iz problema prerasli u prednost; |
| --- | --- |

30.

potiče potpredsjednicu/Visoku predstavnicu da preuzme vodstvo u ZSOP-u i da odigra usmjeravajuću ulogu u premošćivanju jaza uspostavljanjem koordinacije između Vijeća, Komisije i ESVD-a te jamčenjem dosljednosti između potonjih dvaju tijela; predlaže da se posebnim predstavnicima EU-a povjeri mandat za poboljšanje dijaloga i suradnje među raznim akterima EU-a na terenu kako bi se povećala dosljednost djelovanja EU-a i kako bi višestruki izvori financiranja iz problema prerasli u prednost;

| 31. | smatra da bi sljedeći sastanak Europskog vijeća o obrani trebalo iskoristiti kao priliku za vođenje dubinske rasprave i izradu konkretnih prijedloga o reformi financijskih aranžmana za misije i operacije u okviru ZSOP-a, kako bi ih se učinilo učinkovitijima i uspješnima; potiče države članice da ispune obveze preuzete na sastanku Europskog vijeća u prosincu 2013.; smatra da je na sljedećoj sjednici Europskog vijeća za obranu nužno donijeti konkretne mjere za poboljšanje obrambenih kapaciteta EU-a na način komplemetaran s NATO-om, zadržati i konsolidirati Europsku obrambenu agenciju te pružiti podršku zajedničkoj industrijskoj i tehnološkoj bazi; |
| --- | --- |

31.

smatra da bi sljedeći sastanak Europskog vijeća o obrani trebalo iskoristiti kao priliku za vođenje dubinske rasprave i izradu konkretnih prijedloga o reformi financijskih aranžmana za misije i operacije u okviru ZSOP-a, kako bi ih se učinilo učinkovitijima i uspješnima; potiče države članice da ispune obveze preuzete na sastanku Europskog vijeća u prosincu 2013.; smatra da je na sljedećoj sjednici Europskog vijeća za obranu nužno donijeti konkretne mjere za poboljšanje obrambenih kapaciteta EU-a na način komplemetaran s NATO-om, zadržati i konsolidirati Europsku obrambenu agenciju te pružiti podršku zajedničkoj industrijskoj i tehnološkoj bazi;

| 32. | poziva Komisiju da podrži napore koje države članice ulažu u svrhu operativne provedbe odluka Europskog vijeća u pogledu poboljšanja obrambenih sposobnosti, vodeći pritom računa o proračunskim ograničenjima s kojima se suočavaju neke države članice; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju da podrži napore koje države članice ulažu u svrhu operativne provedbe odluka Europskog vijeća u pogledu poboljšanja obrambenih sposobnosti, vodeći pritom računa o proračunskim ograničenjima s kojima se suočavaju neke države članice;

o

o o

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici/Visokoj predstavnici, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku NATO-a i predsjedniku Parlamentarne skupštine NATO-a. |
| --- | --- |

33.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici/Visokoj predstavnici, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku NATO-a i predsjedniku Parlamentarne skupštine NATO-a.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0286.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0514.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/74

---

P8_TA(2015)0215

Sigurnosni i obrambeni kapaciteti u Europi

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2015. o utjecaju promjena na europskim obrambenim tržištima na sigurnosne i obrambene kapacitete u Europi (2015/2037(INI))

(2016/C 353/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. prosinca 2013. o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. prosinca 2013. o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. studenog 2014. o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. studenog 2014. o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2013. naslovljenu „Prema konkurentnijem i učinkovitijem sektoru obrane i sigurnosti” (COM(2013)0542) i povezanom Planu provedbe od 24. lipnja 2014. (COM(2014)0387), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2013. naslovljenu „Prema konkurentnijem i učinkovitijem sektoru obrane i sigurnosti” (COM(2013)0542) i povezanom Planu provedbe od 24. lipnja 2014. (COM(2014)0387),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer obrambenih proizvoda unutar Zajednice (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer obrambenih proizvoda unutar Zajednice (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju zajedničkih pravila kontrole izvoza vojne tehnologije i opreme, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju zajedničkih pravila kontrole izvoza vojne tehnologije i opreme,

| — | uzimajući u obzir Okvir za politiku sustavne i dugoročne suradnje u području obrane, koji je Vijeće usvojilo 18. studenog 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir za politiku sustavne i dugoročne suradnje u području obrane, koji je Vijeće usvojilo 18. studenog 2014.,

| — | uzimajući u obzir ažurirani Okvirni sporazum za sigurnost opskrbe između država članica sudionica, koji je upravni odbor Europske obrambene agencije usvojio u studenom 2013., te povezani Kodeks ponašanja u vezi s određivanjem prioriteta, koji je upravni odbor usvojio u svibnju 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ažurirani Okvirni sporazum za sigurnost opskrbe između država članica sudionica, koji je upravni odbor Europske obrambene agencije usvojio u studenom 2013., te povezani Kodeks ponašanja u vezi s određivanjem prioriteta, koji je upravni odbor usvojio u svibnju 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 21. studenog 2013. o tehnološkoj i industrijskoj bazi europskog obrambenog sektora (3) i od 14. prosinca 2011. o utjecaju financijske krize na obrambeni sektor u državama članicama EU-a (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 21. studenog 2013. o tehnološkoj i industrijskoj bazi europskog obrambenog sektora (3) i od 14. prosinca 2011. o utjecaju financijske krize na obrambeni sektor u državama članicama EU-a (4),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0159/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0159/2015),

| A. | budući da su u sklopu „obrambenog paketa” iz 2009. uvedeni novi zakonodavni akti na području europskog obrambenog tržišta i da je svih 28 država članica prenijelo nove propise u nacionalno zakonodavstvo; budući da je okosnica tih novih zakonodavnih akata uvođenje regulatornog okvira koji se temelji na transparentnosti, nediskriminaciji i tržišnom natjecanju te uzima u obzir specifičnosti obrambenog sektora; |
| --- | --- |

A.

budući da su u sklopu „obrambenog paketa” iz 2009. uvedeni novi zakonodavni akti na području europskog obrambenog tržišta i da je svih 28 država članica prenijelo nove propise u nacionalno zakonodavstvo; budući da je okosnica tih novih zakonodavnih akata uvođenje regulatornog okvira koji se temelji na transparentnosti, nediskriminaciji i tržišnom natjecanju te uzima u obzir specifičnosti obrambenog sektora;

| B. | budući da su se države članice složile da je potrebno stvoriti europsko tržište za obrambenu opremu i usluge; budući da je Europsko vijeće čak pozvalo na uspostavljanje mehanizma sigurnosti opskrbe na razini EU-a; budući da su odgovarajući kapaciteti i opskrba opreme te strateška autonomija Unije od ključne važnosti za sigurnost Unije i njezina susjedstva; |
| --- | --- |

B.

budući da su se države članice složile da je potrebno stvoriti europsko tržište za obrambenu opremu i usluge; budući da je Europsko vijeće čak pozvalo na uspostavljanje mehanizma sigurnosti opskrbe na razini EU-a; budući da su odgovarajući kapaciteti i opskrba opreme te strateška autonomija Unije od ključne važnosti za sigurnost Unije i njezina susjedstva;

| C. | budući da uspjeh mirovnih i sigurnosnih misija u okviru ZSOP-a pretežito ovisi o njihovoj sposobnosti da brzo i pravovremeno reagiraju te je, stoga, od presudnog značaja raditi na postizanju istinskog europskog obrambenog tržišta kako bi se izbjeglo udvajanje i smanjila birokracija; |
| --- | --- |

C.

budući da uspjeh mirovnih i sigurnosnih misija u okviru ZSOP-a pretežito ovisi o njihovoj sposobnosti da brzo i pravovremeno reagiraju te je, stoga, od presudnog značaja raditi na postizanju istinskog europskog obrambenog tržišta kako bi se izbjeglo udvajanje i smanjila birokracija;

| D. | budući da europska obrambena tržišta nisu dovoljno ujedinjena, ekonomična i transparentna, ovisnost europskog obrambenog sektora o vanjskim tržištima mogla bi se još povećati, u ovo doba opetovanih i izravnih prijetnji europskoj sigurnosti nezabilježenih od završetka Hladnog rata; |
| --- | --- |

D.

budući da europska obrambena tržišta nisu dovoljno ujedinjena, ekonomična i transparentna, ovisnost europskog obrambenog sektora o vanjskim tržištima mogla bi se još povećati, u ovo doba opetovanih i izravnih prijetnji europskoj sigurnosti nezabilježenih od završetka Hladnog rata;

| E. | budući da su ulaganja u istraživanje i tehnologiju u obrambenim sektorima svih država članica, kao i zajednička ulaganja u istraživanje i tehnologiju u obrambenom sektoru u okviru europske suradnje, posljednjih godina u zabrinjavajućem padu; |
| --- | --- |

E.

budući da su ulaganja u istraživanje i tehnologiju u obrambenim sektorima svih država članica, kao i zajednička ulaganja u istraživanje i tehnologiju u obrambenom sektoru u okviru europske suradnje, posljednjih godina u zabrinjavajućem padu;

Promjene na obrambenim tržištima dovode u pitanje autonomiju Europe

| 1. | i dalje je ozbiljno zabrinut zbog sveprisutnih i uglavnom neusklađenih rezova u proračunima za obranu u većini država članica; naglašava da se rezovima u proračunima za obranu oslabljuje obrambeni potencijal država članica i EU-a te dovodi u pitanje razina njihove pripremljenosti da jamče nacionalnu i europsku sigurnost; mišljenja je da ti neusklađeni rezovi, zajedno sa strukturnim problemima te nepoštenim i netransparentnim praksama, Uniju stavljaju u rizičan položaj time što se odriče strateških potencijala i kapaciteta te mogućnosti koje bi donijeli usklađena obrambena politika te udruživanje i dijeljenje obrambenih potencijala kad je riječ o ostvarivanju prosperiteta i mira u Uniji, u skladu s člankom 21. Ugovora o Europskoj uniji, te sigurnosti opskrbe i obrane njenih građana i interesa; |
| --- | --- |

1.

i dalje je ozbiljno zabrinut zbog sveprisutnih i uglavnom neusklađenih rezova u proračunima za obranu u većini država članica; naglašava da se rezovima u proračunima za obranu oslabljuje obrambeni potencijal država članica i EU-a te dovodi u pitanje razina njihove pripremljenosti da jamče nacionalnu i europsku sigurnost; mišljenja je da ti neusklađeni rezovi, zajedno sa strukturnim problemima te nepoštenim i netransparentnim praksama, Uniju stavljaju u rizičan položaj time što se odriče strateških potencijala i kapaciteta te mogućnosti koje bi donijeli usklađena obrambena politika te udruživanje i dijeljenje obrambenih potencijala kad je riječ o ostvarivanju prosperiteta i mira u Uniji, u skladu s člankom 21. Ugovora o Europskoj uniji, te sigurnosti opskrbe i obrane njenih građana i interesa;

| 2. | duboko je zabrinut zbog sve većeg broja oružanih sukoba, izbijanja kriza niskog intenziteta, hibridnog ratovanja i ratovanja preko posrednika, neuspjeha država, nestabilnosti i brojnih slučajeva kršenja ljudskih prava u neposrednom susjedstvu EU-a te prijetnje terorizma unutar i izvan EU-a; vjeruje da su sadašnje sigurnosne prijetnje zajedničke EU-u kao cjelini te im treba pristupiti jedinstveno i usklađeno te pritom udružiti i dijeliti civilna i vojna sredstva; čvrsto vjeruje, s tim u vezi, da je ključno ne tratiti sredstva, bolje se koristiti novcem poreznih obveznika i napredovati u uspostavljanju europskog tržišta za obrambenu opremu te razviti konkurentnu tehnološku i industrijsku bazu europskog obrambenog sektora (EDTIB), sposobnu za ostvarenje sinergije preko povećane prekogranične koordinacije i pružanje potrebnih kapaciteta za ZSOP; također vjeruje da će to biti ključno u povećanju učinkovitosti i ekonomičnosti europskog djelovanja u okviru operacija NATO-a u cilju jamčenja sigurnosti i stabilnosti u Europi i njezinu susjedstvu; |
| --- | --- |

2.

duboko je zabrinut zbog sve većeg broja oružanih sukoba, izbijanja kriza niskog intenziteta, hibridnog ratovanja i ratovanja preko posrednika, neuspjeha država, nestabilnosti i brojnih slučajeva kršenja ljudskih prava u neposrednom susjedstvu EU-a te prijetnje terorizma unutar i izvan EU-a; vjeruje da su sadašnje sigurnosne prijetnje zajedničke EU-u kao cjelini te im treba pristupiti jedinstveno i usklađeno te pritom udružiti i dijeliti civilna i vojna sredstva; čvrsto vjeruje, s tim u vezi, da je ključno ne tratiti sredstva, bolje se koristiti novcem poreznih obveznika i napredovati u uspostavljanju europskog tržišta za obrambenu opremu te razviti konkurentnu tehnološku i industrijsku bazu europskog obrambenog sektora (EDTIB), sposobnu za ostvarenje sinergije preko povećane prekogranične koordinacije i pružanje potrebnih kapaciteta za ZSOP; također vjeruje da će to biti ključno u povećanju učinkovitosti i ekonomičnosti europskog djelovanja u okviru operacija NATO-a u cilju jamčenja sigurnosti i stabilnosti u Europi i njezinu susjedstvu;

| 3. | zabrinut je, stoga, što države članice sporo i nedosljedno provode direktive iz „obrambenog paketa” iz 2009. i poziva Komisiju da poduzme konkretne mjere kako bi se direktive pravilno provodile, i to nadziranjem prijenosa u nacionalna zakonodavstva, u cilju izbjegavanja narušavanja tržišta; uviđa da je uvođenje novog zakonodavstva dugotrajan proces, ali upozorava da se nepravilnim i različitim načinima provedbe zakona stvara mogućnost uvođenja loše prakse, čime se dovodi u pitanje postizanje ciljeva utvrđenih u direktivama, a time i ugrožava uspostavljanje europskog tržišta za obrambenu opremu i oslabljuje razvoj EDTIB-a; ističe da bi „obrambeni paket” također trebao doprinijeti stvaranju poticaja za partnerstva na području obrane u Europi te potiče usku suradnju između Komisije i Europske obrambene agencije na tom području; sa žaljenjem podsjeća da zajednička nabava u obrambenom sektoru stagnira, a posljednjih je godina čak u padu; |
| --- | --- |

3.

zabrinut je, stoga, što države članice sporo i nedosljedno provode direktive iz „obrambenog paketa” iz 2009. i poziva Komisiju da poduzme konkretne mjere kako bi se direktive pravilno provodile, i to nadziranjem prijenosa u nacionalna zakonodavstva, u cilju izbjegavanja narušavanja tržišta; uviđa da je uvođenje novog zakonodavstva dugotrajan proces, ali upozorava da se nepravilnim i različitim načinima provedbe zakona stvara mogućnost uvođenja loše prakse, čime se dovodi u pitanje postizanje ciljeva utvrđenih u direktivama, a time i ugrožava uspostavljanje europskog tržišta za obrambenu opremu i oslabljuje razvoj EDTIB-a; ističe da bi „obrambeni paket” također trebao doprinijeti stvaranju poticaja za partnerstva na području obrane u Europi te potiče usku suradnju između Komisije i Europske obrambene agencije na tom području; sa žaljenjem podsjeća da zajednička nabava u obrambenom sektoru stagnira, a posljednjih je godina čak u padu;

| 4. | upozorava na rizik od ovisnosti europskog obrambenog sektora o vanjskim tržištima, i to u doba sve složenijeg i težeg stanja kad je riječ o sigurnosti; osobito upozorava na kombinaciju neusklađenih proračuna država članica za obranu, i dalje prisutnu fragmentaciju tržišta usprkos novim pravilima unutarnjeg tržišta, sve veću ovisnost obrambene industrije o izvozu izvan EU-a, povećano strano ulaganje u obrambeni sektor Europe u nekim zemljama, što bi za posljedicu moglo imati nedostatak transparentnosti i prepuštanje kontrole nad strateškim nacionalnim i europskim obrambenim industrijama, potencijalima i tehnologijom; |
| --- | --- |

4.

upozorava na rizik od ovisnosti europskog obrambenog sektora o vanjskim tržištima, i to u doba sve složenijeg i težeg stanja kad je riječ o sigurnosti; osobito upozorava na kombinaciju neusklađenih proračuna država članica za obranu, i dalje prisutnu fragmentaciju tržišta usprkos novim pravilima unutarnjeg tržišta, sve veću ovisnost obrambene industrije o izvozu izvan EU-a, povećano strano ulaganje u obrambeni sektor Europe u nekim zemljama, što bi za posljedicu moglo imati nedostatak transparentnosti i prepuštanje kontrole nad strateškim nacionalnim i europskim obrambenim industrijama, potencijalima i tehnologijom;

| 5. | smatra da posebnu pozornost treba obratiti na utjecaj određenih projekata na autonomiju i neovisnost EU-a, npr. suradnja s Rusijom na osjetljivim područjima kao što su lansiranje satelita uz pomoć raketa Sojuz i strateški zračni mostovi; naglašava da je potrebno da države članice provedu reviziju prioriteta u svojim vojno-obrambenim industrijama te da pruže poticaj njihovu razvoju do razine dopuštene pravom EU-a; |
| --- | --- |

5.

smatra da posebnu pozornost treba obratiti na utjecaj određenih projekata na autonomiju i neovisnost EU-a, npr. suradnja s Rusijom na osjetljivim područjima kao što su lansiranje satelita uz pomoć raketa Sojuz i strateški zračni mostovi; naglašava da je potrebno da države članice provedu reviziju prioriteta u svojim vojno-obrambenim industrijama te da pruže poticaj njihovu razvoju do razine dopuštene pravom EU-a;

| 6. | naglašava da je visokokonkurentna, moderna i ujedinjena strategija europske obrambene industrije ključna za razvijanje europskih obrambenih kapaciteta i ostvarivanje pozitivnog neizravnog učinka na povezane gospodarske sektore; ističe da je veća suradnja kad je riječ o gospodarskim resursima i ljudskom kapitalu presudna za postizanje napretka u istraživanju dvojne namjene kojom se smanjuje naša vanjska ovisnost i osiguravaju naše zalihe i industrijske sirovine, osobito one od ključne važnosti; |
| --- | --- |

6.

naglašava da je visokokonkurentna, moderna i ujedinjena strategija europske obrambene industrije ključna za razvijanje europskih obrambenih kapaciteta i ostvarivanje pozitivnog neizravnog učinka na povezane gospodarske sektore; ističe da je veća suradnja kad je riječ o gospodarskim resursima i ljudskom kapitalu presudna za postizanje napretka u istraživanju dvojne namjene kojom se smanjuje naša vanjska ovisnost i osiguravaju naše zalihe i industrijske sirovine, osobito one od ključne važnosti;

| 7. | napominje da je Europsko vijeće, premda u prosincu 2013. nije na odgovarajući način reagiralo na spomenuto stanje, ipak iznijelo nekoliko načina djelovanja u cilju poboljšanja zajedničke sigurnosne i obrambene politike i obvezalo se ocijeniti napredak u lipnju 2015.; izražava žaljenje što usprkos pogoršanju stanja sigurnosti unutar EU-a, ali i istočno i južno od njega, čime se dodatno ugrožava njegova sigurnost, nije postignut stvarni napredak kad je riječ o trenutačnim sigurnosnim izazovima i prijetnjama; |
| --- | --- |

7.

napominje da je Europsko vijeće, premda u prosincu 2013. nije na odgovarajući način reagiralo na spomenuto stanje, ipak iznijelo nekoliko načina djelovanja u cilju poboljšanja zajedničke sigurnosne i obrambene politike i obvezalo se ocijeniti napredak u lipnju 2015.; izražava žaljenje što usprkos pogoršanju stanja sigurnosti unutar EU-a, ali i istočno i južno od njega, čime se dodatno ugrožava njegova sigurnost, nije postignut stvarni napredak kad je riječ o trenutačnim sigurnosnim izazovima i prijetnjama;

| 8. | potiče Europsko vijeće da izvuče potrebnu pouku i poduzme konkretne mjere u cilju nadilaženja fragmentacije europskog obrambenog tržišta; poziva Europsko vijeće da pruži konkretne smjernice za obrambenu politiku i europsko obrambeno tržište, uzimajući u obzir specifičnosti obrambenog sektora u cilju povećanja njegove transparentnosti i konkurentnosti, te da jamči raspoloživost obrambenih kapaciteta potrebnih za europsku sigurnost i ostvarivanje ciljeva ZSOP-a; |
| --- | --- |

8.

potiče Europsko vijeće da izvuče potrebnu pouku i poduzme konkretne mjere u cilju nadilaženja fragmentacije europskog obrambenog tržišta; poziva Europsko vijeće da pruži konkretne smjernice za obrambenu politiku i europsko obrambeno tržište, uzimajući u obzir specifičnosti obrambenog sektora u cilju povećanja njegove transparentnosti i konkurentnosti, te da jamči raspoloživost obrambenih kapaciteta potrebnih za europsku sigurnost i ostvarivanje ciljeva ZSOP-a;

Pad europske potražnje zbog proračunskih rezova: potreba za nastavkom suradnje

| 9. | vjeruje da je godine neusklađenih nacionalnih proračuna za obranu potrebno nadomjestiti boljom suradnjom i usklađivanjem među državama članicama, uključujući osmišljavanjem politika u vezi s proračunima za obranu i usklađivanjem strateških izbora koji se odnose na nabavu vojne opreme i opreme s dvojnom namjenom u skladu s normama transparentne javne nabave; naglašava potrebu za pravovremenim planiranjem strateških ulaganja u kupovinu i obnovu opreme među državama članicama; ponavlja svoj poziv na konsolidaciju potražnje u cijelom EU-u u cilju promicanja i održavanja konkurentnog i nezavisnog EDTIB-a; naglašava da je razvoj učinkovitog i transparentnog EDTIB-a ključni čimbenik sposobnosti Europe da štiti svoje građane, interese i vrijednosti, u skladu s ciljevima Ugovora, te da ispunjava svoju odgovornost u jamčenju sigurnosti; poziva Komisiju da razvije industrijsku strategiju kojom se određuju ključni kapaciteti na kojima se može temeljiti EDTIB; |
| --- | --- |

9.

vjeruje da je godine neusklađenih nacionalnih proračuna za obranu potrebno nadomjestiti boljom suradnjom i usklađivanjem među državama članicama, uključujući osmišljavanjem politika u vezi s proračunima za obranu i usklađivanjem strateških izbora koji se odnose na nabavu vojne opreme i opreme s dvojnom namjenom u skladu s normama transparentne javne nabave; naglašava potrebu za pravovremenim planiranjem strateških ulaganja u kupovinu i obnovu opreme među državama članicama; ponavlja svoj poziv na konsolidaciju potražnje u cijelom EU-u u cilju promicanja i održavanja konkurentnog i nezavisnog EDTIB-a; naglašava da je razvoj učinkovitog i transparentnog EDTIB-a ključni čimbenik sposobnosti Europe da štiti svoje građane, interese i vrijednosti, u skladu s ciljevima Ugovora, te da ispunjava svoju odgovornost u jamčenju sigurnosti; poziva Komisiju da razvije industrijsku strategiju kojom se određuju ključni kapaciteti na kojima se može temeljiti EDTIB;

| 10. | podsjeća da je 28 država članica EU-a i dalje na drugom mjestu u svijetu kada je riječ o troškovima u obrambenom sektoru i o izvozu oružja; vjeruje da ta činjenica pokazuje da države članice EU-a i Unija još igraju ključnu ulogu u svjetskoj trgovini oružjem i nabavi u području obrane; smatra da je 190 milijardi EUR kombiniranih godišnjih rashoda za obranu golem iznos novca poreznih obveznika; također podsjeća da brojne nedavne studije ukazuju na činjenicu da je glavni problem u tome da se u mnogima od 28 država članica EU-a sredstva iz proračuna za obranu troše na vrlo neučinkovit način koji rezultira dugotrajnim zastojima, visokim troškovima, a u mnogim slučajevima helikopterima, borbenim zrakoplovima i ostalom tehnologijom koja ne funkcionira iako je potpuno nova; naglašava potrebu za dubinskim preustrojem odnosa između nacionalnih obrambenih uprava i obrambenih industrija te za uvođenjem strogih kvalitativnih kriterija za izradu projekata nabave; |
| --- | --- |

10.

podsjeća da je 28 država članica EU-a i dalje na drugom mjestu u svijetu kada je riječ o troškovima u obrambenom sektoru i o izvozu oružja; vjeruje da ta činjenica pokazuje da države članice EU-a i Unija još igraju ključnu ulogu u svjetskoj trgovini oružjem i nabavi u području obrane; smatra da je 190 milijardi EUR kombiniranih godišnjih rashoda za obranu golem iznos novca poreznih obveznika; također podsjeća da brojne nedavne studije ukazuju na činjenicu da je glavni problem u tome da se u mnogima od 28 država članica EU-a sredstva iz proračuna za obranu troše na vrlo neučinkovit način koji rezultira dugotrajnim zastojima, visokim troškovima, a u mnogim slučajevima helikopterima, borbenim zrakoplovima i ostalom tehnologijom koja ne funkcionira iako je potpuno nova; naglašava potrebu za dubinskim preustrojem odnosa između nacionalnih obrambenih uprava i obrambenih industrija te za uvođenjem strogih kvalitativnih kriterija za izradu projekata nabave;

| 11. | mišljenja je da trenutna proračunska ograničenja u državama članicama EU-a trebaju predstavljati priliku za veću i bolju suradnju u području nabave obrambene opreme radi osiguravanja veće vrijednosti novca poreznih obveznika, jamčenja odgovarajućih vojnih kapaciteta u cijelom EU-u i održive sigurnosti sustava opskrbe; smatra da države članice mogu birati između učinkovite suradnje u rješavanju zajedničkih izazova ili gubitka strateških kapaciteta, a time i nedostatka obrane nacionalnih i europskih građana i interesa; |
| --- | --- |

11.

mišljenja je da trenutna proračunska ograničenja u državama članicama EU-a trebaju predstavljati priliku za veću i bolju suradnju u području nabave obrambene opreme radi osiguravanja veće vrijednosti novca poreznih obveznika, jamčenja odgovarajućih vojnih kapaciteta u cijelom EU-u i održive sigurnosti sustava opskrbe; smatra da države članice mogu birati između učinkovite suradnje u rješavanju zajedničkih izazova ili gubitka strateških kapaciteta, a time i nedostatka obrane nacionalnih i europskih građana i interesa;

| 12. | podsjeća na potrebu za boljim usklađivanjem nacionalnih postupaka planiranja u vezi s obranom i u tom smislu pozdravlja činjenicu da je Vijeće usvojilo Okvir za politiku sustavne i dugoročne suradnje u području obrane; izražava žaljenje, međutim, zbog toga što Okvir nije obvezujući i što se njime ne uvodi jasan i strukturiran postupak; ističe da bi Europsko vijeće trebalo podržati usvajanje tog dokumenta kako bi on postao ključni pokretač; potiče države članice da u okviru pregleda nacionalne obrane zatraže potporu Europske obrambene agencije te da razmijene podatke o nacionalnim planovima i prioritetima ulaganja u okviru Vojnog odbora EU-a; poziva države članice da pokrenu trajnu strukturiranu suradnju kao način bolje koordinacije i da koriste sredstva EU-a za mirnodopsku suradnju; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da predstavi ostvarive planove za uspješno pokretanje trajne strukturirane suradnje; |
| --- | --- |

12.

podsjeća na potrebu za boljim usklađivanjem nacionalnih postupaka planiranja u vezi s obranom i u tom smislu pozdravlja činjenicu da je Vijeće usvojilo Okvir za politiku sustavne i dugoročne suradnje u području obrane; izražava žaljenje, međutim, zbog toga što Okvir nije obvezujući i što se njime ne uvodi jasan i strukturiran postupak; ističe da bi Europsko vijeće trebalo podržati usvajanje tog dokumenta kako bi on postao ključni pokretač; potiče države članice da u okviru pregleda nacionalne obrane zatraže potporu Europske obrambene agencije te da razmijene podatke o nacionalnim planovima i prioritetima ulaganja u okviru Vojnog odbora EU-a; poziva države članice da pokrenu trajnu strukturiranu suradnju kao način bolje koordinacije i da koriste sredstva EU-a za mirnodopsku suradnju; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da predstavi ostvarive planove za uspješno pokretanje trajne strukturirane suradnje;

| 13. | zahtijeva da prioritet budu suradnja, udruživanje i zajedničke inicijative te da se u tu svrhu osiguraju poticaji; poziva Europsku komisiju da iznese prijedlog u kojem bi pojasnila na koji način bi porezni poticaji koji ne narušavaju tržište mogli koristiti tim ciljevima; prima na znanje odluku Belgije da ad hoc projekte Europske obrambene agencije izuzme od plaćanja poreza na dodanu vrijednost te smatra da se tim izuzećem trebaju obuhvatiti sve aktivnosti suradnje Europske obrambene agencije; pozdravlja rad Europske obrambene agencije na mehanizmu zajedničke nabave i očekuje da će mehanizam obuhvaćati mjere za poticanje udružene nabave i održavanja obrambene opreme; |
| --- | --- |

13.

zahtijeva da prioritet budu suradnja, udruživanje i zajedničke inicijative te da se u tu svrhu osiguraju poticaji; poziva Europsku komisiju da iznese prijedlog u kojem bi pojasnila na koji način bi porezni poticaji koji ne narušavaju tržište mogli koristiti tim ciljevima; prima na znanje odluku Belgije da ad hoc projekte Europske obrambene agencije izuzme od plaćanja poreza na dodanu vrijednost te smatra da se tim izuzećem trebaju obuhvatiti sve aktivnosti suradnje Europske obrambene agencije; pozdravlja rad Europske obrambene agencije na mehanizmu zajedničke nabave i očekuje da će mehanizam obuhvaćati mjere za poticanje udružene nabave i održavanja obrambene opreme;

| 14. | podsjeća da se u sklopu Obzora 2020., programa COSME i europskih strukturnih i investicijskih fondova, poduzeća iz obrambene industrije, a osobito mala i srednja, mogu prijaviti za sredstva EU-a kad je riječ o dvojnoj namjeni i drugim projektima; poziva Komisiju i države članice da pomognu poduzećima, osobito malima i srednjima, da na odgovarajući način iskoriste prilike za financiranje europskim sredstvima projekata povezanih s obranom; |
| --- | --- |

14.

podsjeća da se u sklopu Obzora 2020., programa COSME i europskih strukturnih i investicijskih fondova, poduzeća iz obrambene industrije, a osobito mala i srednja, mogu prijaviti za sredstva EU-a kad je riječ o dvojnoj namjeni i drugim projektima; poziva Komisiju i države članice da pomognu poduzećima, osobito malima i srednjima, da na odgovarajući način iskoriste prilike za financiranje europskim sredstvima projekata povezanih s obranom;

| 15. | ističe da je u posljednje vrijeme EU suočen s prijetnjama i izazovima u kibernetskom prostoru koji uključuju ozbiljnu prijetnju sigurnosti pojedinih država članica i EU-u u cjelini; vjeruje da se takve prijetnje moraju na odgovarajući način procijeniti i da je potrebno djelovati na razini EU-a u cilju osiguravanja tehničkih i drugih sigurnosnih mjera u državama članicama; |
| --- | --- |

15.

ističe da je u posljednje vrijeme EU suočen s prijetnjama i izazovima u kibernetskom prostoru koji uključuju ozbiljnu prijetnju sigurnosti pojedinih država članica i EU-u u cjelini; vjeruje da se takve prijetnje moraju na odgovarajući način procijeniti i da je potrebno djelovati na razini EU-a u cilju osiguravanja tehničkih i drugih sigurnosnih mjera u državama članicama;

| 16. | poziva na to da se na sjednici Europskog vijeća u lipnju 2015. razmotri potreba ujedinjenja postupaka javne nabave i sklapanja ugovora u odnosu na kibernetsku sigurnost te bolja koordinacija među državama članicama, kako bi se Uniji omogućilo da se bez odgode nosi s velikim globalnim prijetnjama kao što su kibernetski terorizam i kibernetski napadi; |
| --- | --- |

16.

poziva na to da se na sjednici Europskog vijeća u lipnju 2015. razmotri potreba ujedinjenja postupaka javne nabave i sklapanja ugovora u odnosu na kibernetsku sigurnost te bolja koordinacija među državama članicama, kako bi se Uniji omogućilo da se bez odgode nosi s velikim globalnim prijetnjama kao što su kibernetski terorizam i kibernetski napadi;

| 17. | ponavlja svoj poziv potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici i Vijeću na pripremu zajedničkog stajališta EU-a o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica, u okviru kojeg bi se pridala izuzetna važnost poštovanju ljudskih prava i međunarodnoga humanitarnog prava te bi se riješila pitanja kao što su pravni okvir, razmjernost, odgovornost, zaštita civila i transparentnost; |
| --- | --- |

17.

ponavlja svoj poziv potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici i Vijeću na pripremu zajedničkog stajališta EU-a o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica, u okviru kojeg bi se pridala izuzetna važnost poštovanju ljudskih prava i međunarodnoga humanitarnog prava te bi se riješila pitanja kao što su pravni okvir, razmjernost, odgovornost, zaštita civila i transparentnost;

Sve veća ovisnost o vanjskim tržištima: potreba za zajedničkim pristupom

| 18. | upozorava da europska poduzeća iz sektora obrane sve više nadomještaju manji prihod u Europi izvozom izvan EU-a; izražava zabrinutost zbog mogućih nedostataka takvog pristupa, poput prijenosa osjetljivih tehnologija i prava intelektualnog vlasništva budućim konkurentima i preseljenja proizvodnje izvan EU-a, čime bi se narušila sigurnost opskrbe Europe; vjeruje da je izlaganje EU-a riziku da EDTIB bude ovisan o kupcima iz trećih sila različitih strateških interesa ozbiljna strateška pogreška; |
| --- | --- |

18.

upozorava da europska poduzeća iz sektora obrane sve više nadomještaju manji prihod u Europi izvozom izvan EU-a; izražava zabrinutost zbog mogućih nedostataka takvog pristupa, poput prijenosa osjetljivih tehnologija i prava intelektualnog vlasništva budućim konkurentima i preseljenja proizvodnje izvan EU-a, čime bi se narušila sigurnost opskrbe Europe; vjeruje da je izlaganje EU-a riziku da EDTIB bude ovisan o kupcima iz trećih sila različitih strateških interesa ozbiljna strateška pogreška;

| 19. | podsjeća da je Zajedničkim stajalištem EU-a o izvozu oružja definiran zajednički dogovor o nadzoru nad izvozom vojne tehnologije i opreme koji služi za koordinaciju nacionalnih sustava za nadzor izvoza; vjeruje da je potrebna usklađenija primjena njegovih osam kriterija kako bi se pobrinulo za to da glavni ciljevi vanjske i sigurnosne politike imaju prednost nad kratkoročnim ekonomskim dobitkom, ali i za to da europske industrije imaju jednake uvjete; |
| --- | --- |

19.

podsjeća da je Zajedničkim stajalištem EU-a o izvozu oružja definiran zajednički dogovor o nadzoru nad izvozom vojne tehnologije i opreme koji služi za koordinaciju nacionalnih sustava za nadzor izvoza; vjeruje da je potrebna usklađenija primjena njegovih osam kriterija kako bi se pobrinulo za to da glavni ciljevi vanjske i sigurnosne politike imaju prednost nad kratkoročnim ekonomskim dobitkom, ali i za to da europske industrije imaju jednake uvjete;

| 20. | apelira na države članice da se pridržavaju načela iznesenih u Zajedničkom stajalištu te da u godišnjim izvješćima redovito izvještavaju o stanju izvoza svoje obrambene opreme u treće zemlje; poziva Vijeće i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da razmotri načine kako poboljšati poštovanje obveze podnošenja izvješća i povećati transparentnost i javni nadzor okvira za nadzor izvoza; podsjeća da je poštovanje Zajedničkog stajališta ključno za održavanje načela i vrijednosti EU-a, osobito u područjima međunarodnog prava o ljudskim pravima i međunarodnog humanitarnog prava te odgovornosti EU-a kad je riječ o lokalnoj, regionalnoj i globalnoj sigurnosti; |
| --- | --- |

20.

apelira na države članice da se pridržavaju načela iznesenih u Zajedničkom stajalištu te da u godišnjim izvješćima redovito izvještavaju o stanju izvoza svoje obrambene opreme u treće zemlje; poziva Vijeće i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da razmotri načine kako poboljšati poštovanje obveze podnošenja izvješća i povećati transparentnost i javni nadzor okvira za nadzor izvoza; podsjeća da je poštovanje Zajedničkog stajališta ključno za održavanje načela i vrijednosti EU-a, osobito u područjima međunarodnog prava o ljudskim pravima i međunarodnog humanitarnog prava te odgovornosti EU-a kad je riječ o lokalnoj, regionalnoj i globalnoj sigurnosti;

| 21. | prima na znanje Komunikaciju Komisije o pregledu politike kontrole izvoza proizvoda s dvojnom namjenom i s tim u vezi naglašava potrebu nadzora kojim se ne ometa slobodan protok robe i tehnologije na unutarnjem tržištu i sprečavaju različita tumačenja propisa EU-a; apelira na Komisiju da hitno predstavi novi zakonodavni prijedlog o ažuriranju dvonamjenskog sustava kontrole izvoza kako bi se poboljšala njegova usklađenost, učinkovitost, transparentnost te da prizna učinak na ljudska prava, osiguravajući pritom jednake uvjete; naglašava da se tim prijedlogom u obzir mora uzeti promjenjiva priroda sigurnosnih izazova i brzina tehnološkog razvoja, posebno kada je riječ o računalnim programima i opremi za nadzor i neovlašteni pristup te trgovini nedostacima računalnih programa; |
| --- | --- |

21.

prima na znanje Komunikaciju Komisije o pregledu politike kontrole izvoza proizvoda s dvojnom namjenom i s tim u vezi naglašava potrebu nadzora kojim se ne ometa slobodan protok robe i tehnologije na unutarnjem tržištu i sprečavaju različita tumačenja propisa EU-a; apelira na Komisiju da hitno predstavi novi zakonodavni prijedlog o ažuriranju dvonamjenskog sustava kontrole izvoza kako bi se poboljšala njegova usklađenost, učinkovitost, transparentnost te da prizna učinak na ljudska prava, osiguravajući pritom jednake uvjete; naglašava da se tim prijedlogom u obzir mora uzeti promjenjiva priroda sigurnosnih izazova i brzina tehnološkog razvoja, posebno kada je riječ o računalnim programima i opremi za nadzor i neovlašteni pristup te trgovini nedostacima računalnih programa;

| 22. | prima na znanje da, premda sve veća važnost tehnologije s dvojnom namjenom donosi korist kad je riječ o sinergiji između obrambenog sektora i komercijalne proizvodnje, također je čini ovisnom o civilnim opskrbnim lancima, čija je proizvodnja uglavnom smještena izvan Europe; zahtijeva podatke od Komisije i Europske obrambene agencije o mogućim rizicima sve veće internacionalizacije i mogućim učincima koje bi promjene u vlasništvu u obrambenom sektoru mogle imati na sigurnost opskrbe te o povećanom riziku za europsku i nacionalnu sigurnost, uključujući digitalnu infrastrukturu EU-a; poziva Komisiju da pravovremeno obavijesti Parlament o statusu Zelene knjige o nadzoru nad obranom i osjetljivim sigurnosnim industrijskim potencijalima koju je najavila za kraj 2014. te zahtijeva informacije o ishodu najavljenih savjetovanja s dionicima; |
| --- | --- |

22.

prima na znanje da, premda sve veća važnost tehnologije s dvojnom namjenom donosi korist kad je riječ o sinergiji između obrambenog sektora i komercijalne proizvodnje, također je čini ovisnom o civilnim opskrbnim lancima, čija je proizvodnja uglavnom smještena izvan Europe; zahtijeva podatke od Komisije i Europske obrambene agencije o mogućim rizicima sve veće internacionalizacije i mogućim učincima koje bi promjene u vlasništvu u obrambenom sektoru mogle imati na sigurnost opskrbe te o povećanom riziku za europsku i nacionalnu sigurnost, uključujući digitalnu infrastrukturu EU-a; poziva Komisiju da pravovremeno obavijesti Parlament o statusu Zelene knjige o nadzoru nad obranom i osjetljivim sigurnosnim industrijskim potencijalima koju je najavila za kraj 2014. te zahtijeva informacije o ishodu najavljenih savjetovanja s dionicima;

| 23. | pozdravlja rad Europske obrambene agencije i Komisije na mehanizmu sigurnosti opskrbe na razini EU-a, u skladu sa zahtjevom Europskog vijeća, te se raduje predstavljanju razrađenog plana u lipnju 2015. koji trebaju podržati čelnici država i vlada; poziva Komisiju i Europsku obrambenu agenciju da detaljno objasne do koje je mjere prijedlog Parlamenta o „sveobuhvatnom i ambicioznom sustavu sigurnosti opskrbe diljem EU-a (...) utemeljenom na sustavu uzajamnih jamstava i analizi rizika i potreba, po mogućnosti pomoću pravnog temelja stalno strukturirane suradnje” (5) uključen u pripremni rad; vjeruje da metodologije kojima se Komisija već koristila, poput preglednog prikazivanja i nadzora, nisu bile dovoljne; naglašava da je potrebno usredotočiti se na nove pristupe u načinima osiguravanja slobodnog protoka vojne opreme za oružane snage 28 država članica; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja rad Europske obrambene agencije i Komisije na mehanizmu sigurnosti opskrbe na razini EU-a, u skladu sa zahtjevom Europskog vijeća, te se raduje predstavljanju razrađenog plana u lipnju 2015. koji trebaju podržati čelnici država i vlada; poziva Komisiju i Europsku obrambenu agenciju da detaljno objasne do koje je mjere prijedlog Parlamenta o „sveobuhvatnom i ambicioznom sustavu sigurnosti opskrbe diljem EU-a (...) utemeljenom na sustavu uzajamnih jamstava i analizi rizika i potreba, po mogućnosti pomoću pravnog temelja stalno strukturirane suradnje” (5) uključen u pripremni rad; vjeruje da metodologije kojima se Komisija već koristila, poput preglednog prikazivanja i nadzora, nisu bile dovoljne; naglašava da je potrebno usredotočiti se na nove pristupe u načinima osiguravanja slobodnog protoka vojne opreme za oružane snage 28 država članica;

| 24. | smatra da su međusobna jamčenja sigurnosti opskrbe između država članica temeljni element stvaranja ujedinjenog europskog obrambenog tržišta; pozdravlja ažurirani Okvirni sporazum Europske obrambene agencije o sigurnosti opskrbe kao instrument osnaživanja međusobnog povjerenja i solidarnosti, ali žali što se tim sporazumom ne uvode pravne obveze; smatra da se mehanizam sigurnosti opskrbe na razini EU-a treba temeljiti na provedbi postojećeg zakonodavstva, a posebno na punoj provedbi Direktive o transferima unutar EU-a radi uklanjanja prepreka protoku obrambenih proizvoda unutar EU-a; |
| --- | --- |

24.

smatra da su međusobna jamčenja sigurnosti opskrbe između država članica temeljni element stvaranja ujedinjenog europskog obrambenog tržišta; pozdravlja ažurirani Okvirni sporazum Europske obrambene agencije o sigurnosti opskrbe kao instrument osnaživanja međusobnog povjerenja i solidarnosti, ali žali što se tim sporazumom ne uvode pravne obveze; smatra da se mehanizam sigurnosti opskrbe na razini EU-a treba temeljiti na provedbi postojećeg zakonodavstva, a posebno na punoj provedbi Direktive o transferima unutar EU-a radi uklanjanja prepreka protoku obrambenih proizvoda unutar EU-a;

Korištenje punog potencijala pravila unutarnjeg tržišta

| 25. | ističe da je „obrambeni paket” koji je osmislila Komisija namijenjen podupiranju konkurentnosti europskog obrambenog sektora te da je jedan od njegovih ciljeva ograničiti probleme nastale zbog fragmentacije europskog obrambenog tržišta, zbog određenih protekcionističkih stavova pri dodjeli ugovora u području obrane te zbog nedostatka koordinacije među državama članicama kada je riječ o režimima kontrole transfera obrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

25.

ističe da je „obrambeni paket” koji je osmislila Komisija namijenjen podupiranju konkurentnosti europskog obrambenog sektora te da je jedan od njegovih ciljeva ograničiti probleme nastale zbog fragmentacije europskog obrambenog tržišta, zbog određenih protekcionističkih stavova pri dodjeli ugovora u području obrane te zbog nedostatka koordinacije među državama članicama kada je riječ o režimima kontrole transfera obrambenih proizvoda;

| 26. | naglašava da bi se uspostavom jedinstvenog obrambenog tržišta zajamčila potpuna transparentnost i spriječilo udvajanje napora koje dovodi do poremećaja na tržištu; ističe da uspjeh mirovnih i sigurnosnih misija ZSOP-a uvelike ovisi o sposobnostima brzog reagiranja te da je veća integracija od ključne važnosti za pojednostavljenje postupaka i rezanje troškova; |
| --- | --- |

26.

naglašava da bi se uspostavom jedinstvenog obrambenog tržišta zajamčila potpuna transparentnost i spriječilo udvajanje napora koje dovodi do poremećaja na tržištu; ističe da uspjeh mirovnih i sigurnosnih misija ZSOP-a uvelike ovisi o sposobnostima brzog reagiranja te da je veća integracija od ključne važnosti za pojednostavljenje postupaka i rezanje troškova;

| 27. | naglašava da je za uspostavu europskog obrambenog tržišta potrebna iznimno konkurentna industrijska baza orijentirana na inovacije i tehnologiju koja tješnjom prekograničnom suradnjom može postići sinergijski učinak te da je napredak u istraživanjima dvojne namjene od ključne važnosti za jamčenje naše neovisnosti i sigurnosti u nabavi, osobito za ključne proizvode; |
| --- | --- |

27.

naglašava da je za uspostavu europskog obrambenog tržišta potrebna iznimno konkurentna industrijska baza orijentirana na inovacije i tehnologiju koja tješnjom prekograničnom suradnjom može postići sinergijski učinak te da je napredak u istraživanjima dvojne namjene od ključne važnosti za jamčenje naše neovisnosti i sigurnosti u nabavi, osobito za ključne proizvode;

| 28. | ističe da, u svrhu poboljšanja inovacija na polju europske obrane i tehnologije i ostvarivanja znatnih ušteda, Europa mora razviti ekonomiju razmjera i imati zajedničko europsko tržište za nabavu u području obrane, s poticanjem moderne, integrirane i konkurentne europske obrambene industrije kao dodatnim ciljem; ističe da bi u potpunosti trebalo iskoristiti pravila unutarnjeg tržišta kako bi se tješnjom prekograničnom suradnjom suprotstavilo tekućoj fragmentaciji sektora europske obrane i sigurnosti koja dovodi do udvajanja programâ za obrambenu opremu i nedovoljne transparentnosti u odnosima nacionalnih obrambenih uprava i obrambene industrije; poziva države članice da ukinu ona nacionalna pravila koja nisu u skladu s Direktivom 2009/43/EZ te Direktivom 2009/81/EZ i koja tako otežavaju djelovanje unutarnjeg tržišta za nabavu u području obrane, odnosno pravilnu provedbu i primjenu Direktive 2009/81/EZ o nabavi u obrambenim i sigurnosno osjetljivim poljima te Direktive 2009/43/EZ o transferu obrambenih proizvoda; poziva Komisiju da poduzme konkretne korake kako bi se zajamčila pravilna primjena direktiva te da provjerava i prati postupke nacionalnog prijenosa kako bi se pobrinula da oni ne dovedu do poremećaja na tržištu; |
| --- | --- |

28.

ističe da, u svrhu poboljšanja inovacija na polju europske obrane i tehnologije i ostvarivanja znatnih ušteda, Europa mora razviti ekonomiju razmjera i imati zajedničko europsko tržište za nabavu u području obrane, s poticanjem moderne, integrirane i konkurentne europske obrambene industrije kao dodatnim ciljem; ističe da bi u potpunosti trebalo iskoristiti pravila unutarnjeg tržišta kako bi se tješnjom prekograničnom suradnjom suprotstavilo tekućoj fragmentaciji sektora europske obrane i sigurnosti koja dovodi do udvajanja programâ za obrambenu opremu i nedovoljne transparentnosti u odnosima nacionalnih obrambenih uprava i obrambene industrije; poziva države članice da ukinu ona nacionalna pravila koja nisu u skladu s Direktivom 2009/43/EZ te Direktivom 2009/81/EZ i koja tako otežavaju djelovanje unutarnjeg tržišta za nabavu u području obrane, odnosno pravilnu provedbu i primjenu Direktive 2009/81/EZ o nabavi u obrambenim i sigurnosno osjetljivim poljima te Direktive 2009/43/EZ o transferu obrambenih proizvoda; poziva Komisiju da poduzme konkretne korake kako bi se zajamčila pravilna primjena direktiva te da provjerava i prati postupke nacionalnog prijenosa kako bi se pobrinula da oni ne dovedu do poremećaja na tržištu;

| 29. | poziva Komisiju da u cilju što boljeg iskorištavanja resursa potakne države članice da preko središnjih tijela za nabavu kao što je Europska obrambena agencija provedu postupke zajedničke nabave, kako je predviđeno Direktivom 2009/81/EZ; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da u cilju što boljeg iskorištavanja resursa potakne države članice da preko središnjih tijela za nabavu kao što je Europska obrambena agencija provedu postupke zajedničke nabave, kako je predviđeno Direktivom 2009/81/EZ;

| 30. | poziva Komisiju da pojača svoje napore za postizanje jednakih uvjeta na europskim obrambenim tržištima kako bi se promicanjem prekogranične suradnje i lakšeg pristupa opskrbnim lancima u obrambenoj industriji suzbila protekcionistička praksa nekih država članica te prekinulo stanje u kojem neke države članice djeluju samo kao dobavljači a neke samo kao kupci obrambene tehnologije; u tom smislu smatra da se primjena izuzeća u skladu s Direktivom 2009/81/EZ mora valjano opravdati; poziva Komisiju da obavijesti Parlament o učincima sedam već objavljenih smjernica (Područje primjene, Izuzeća, Istraživanje i razvoj, Sigurnost opskrbe, Sigurnost informacija, Podugovaranje, Kompenzacije) i napominje da Komisija tijekom 2015. namjerava objaviti još dvije; smatra da navedene smjernice stoga predstavljaju izvrsnu priliku da Komisija uspostavi dijalog s državama članicama o temama o kojima se do sada nije strukturirano i otvoreno raspravljalo te zahtijeva informacije o ishodu takva dijaloga s državama članicama; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju da pojača svoje napore za postizanje jednakih uvjeta na europskim obrambenim tržištima kako bi se promicanjem prekogranične suradnje i lakšeg pristupa opskrbnim lancima u obrambenoj industriji suzbila protekcionistička praksa nekih država članica te prekinulo stanje u kojem neke države članice djeluju samo kao dobavljači a neke samo kao kupci obrambene tehnologije; u tom smislu smatra da se primjena izuzeća u skladu s Direktivom 2009/81/EZ mora valjano opravdati; poziva Komisiju da obavijesti Parlament o učincima sedam već objavljenih smjernica (Područje primjene, Izuzeća, Istraživanje i razvoj, Sigurnost opskrbe, Sigurnost informacija, Podugovaranje, Kompenzacije) i napominje da Komisija tijekom 2015. namjerava objaviti još dvije; smatra da navedene smjernice stoga predstavljaju izvrsnu priliku da Komisija uspostavi dijalog s državama članicama o temama o kojima se do sada nije strukturirano i otvoreno raspravljalo te zahtijeva informacije o ishodu takva dijaloga s državama članicama;

| 31. | konstatira da članak 346. UFEU-a, u svom sadašnjem obliku i sukladno trenutačnoj praksi, državama članicama još uvijek ostavlja velik prostor za diskrecijsko odlučivanje o njegovoj primjeni i tako im pruža mogućnost odstupanja od primjene zakona EU-a o nabavi u području obrane; stoga poziva države članice da pravilno i učinkovito primjenjuju članak 346. UFEU-a na način koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u pravilima EU-a, direktivama o unutarnjem tržištu i pravilima o nabavi u području obrane; podsjeća da, u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije, mjere iz članka 346. treba ograničiti na iznimne i jasno definirane slučajeve te da se izvan okvira tih slučajeva one ne smiju primjenjivati; upozorava da se nepravilnim odstupanjem od pravila jedinstvenog tržišta ugrožava tržišno natjecanje u EU-u, smanjuje transparentnost, olakšava korupcija i tako šteti uspostavi obrambenog tržišta EU-a, te se narušava funkcioniranje EDTIB-a i razvoj pouzdanih vojnih kapaciteta; |
| --- | --- |

31.

konstatira da članak 346. UFEU-a, u svom sadašnjem obliku i sukladno trenutačnoj praksi, državama članicama još uvijek ostavlja velik prostor za diskrecijsko odlučivanje o njegovoj primjeni i tako im pruža mogućnost odstupanja od primjene zakona EU-a o nabavi u području obrane; stoga poziva države članice da pravilno i učinkovito primjenjuju članak 346. UFEU-a na način koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u pravilima EU-a, direktivama o unutarnjem tržištu i pravilima o nabavi u području obrane; podsjeća da, u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije, mjere iz članka 346. treba ograničiti na iznimne i jasno definirane slučajeve te da se izvan okvira tih slučajeva one ne smiju primjenjivati; upozorava da se nepravilnim odstupanjem od pravila jedinstvenog tržišta ugrožava tržišno natjecanje u EU-u, smanjuje transparentnost, olakšava korupcija i tako šteti uspostavi obrambenog tržišta EU-a, te se narušava funkcioniranje EDTIB-a i razvoj pouzdanih vojnih kapaciteta;

| 32. | prima na znanje da će, dugoročno, potpuno ukidanje kompenzacija doprinijeti boljem funkcioniranju unutarnjeg tržišta u europskom obrambenom sektoru; stoga poziva Komisiju da nastavi provjeravati ukidaju li postupno države članice kompenzacije koje nisu valjano opravdane na temelju članka 346. Ugovora; smatra da je to neophodno kako bi se zajamčilo neometano funkcioniranje i transparentnost unutarnjeg tržišta u europskom obrambenom sektoru te jednaki uvjeti za dobavljače, a osobito za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

32.

prima na znanje da će, dugoročno, potpuno ukidanje kompenzacija doprinijeti boljem funkcioniranju unutarnjeg tržišta u europskom obrambenom sektoru; stoga poziva Komisiju da nastavi provjeravati ukidaju li postupno države članice kompenzacije koje nisu valjano opravdane na temelju članka 346. Ugovora; smatra da je to neophodno kako bi se zajamčilo neometano funkcioniranje i transparentnost unutarnjeg tržišta u europskom obrambenom sektoru te jednaki uvjeti za dobavljače, a osobito za mala i srednja poduzeća;

| 33. | podsjeća na to da bi okvirni sporazumi, podugovaranje i podjela u grupe trebali biti sredstvo za otvaranje pristupa ustaljenim opskrbnim lancima malim i srednjim poduzećima; naglašava, međutim, da je nužno zajamčiti načelo transparentnosti u lancu podizvođača te načelo solidarne odgovornosti; poziva države članice, Europsku obrambenu agenciju i Komisiju da surađuju te da zajedno s velikim dobavljačima rade na tome da mala i srednja poduzeća budu temeljito upoznata s raznim etapama vrijednosnog lanca kako bi im to pomoglo da učvrste i olakšaju svoj pristup poslovima nabave u području obrane i tako djeluju kao protuteža geografski neravnomjernom razvoju europske tehnološke i obrambene baze; |
| --- | --- |

33.

podsjeća na to da bi okvirni sporazumi, podugovaranje i podjela u grupe trebali biti sredstvo za otvaranje pristupa ustaljenim opskrbnim lancima malim i srednjim poduzećima; naglašava, međutim, da je nužno zajamčiti načelo transparentnosti u lancu podizvođača te načelo solidarne odgovornosti; poziva države članice, Europsku obrambenu agenciju i Komisiju da surađuju te da zajedno s velikim dobavljačima rade na tome da mala i srednja poduzeća budu temeljito upoznata s raznim etapama vrijednosnog lanca kako bi im to pomoglo da učvrste i olakšaju svoj pristup poslovima nabave u području obrane i tako djeluju kao protuteža geografski neravnomjernom razvoju europske tehnološke i obrambene baze;

| 34. | konstatira da je i dalje veoma ograničeno razumijevanje koje industrija ima u pogledu glavnih instrumenata Direktive o obrambenom transferu, konkretno općih dozvola i certificiranja poduzeća u području obrane te da postoje rupe u administrativnoj suradnji među državama članicama kada je riječ o osiguravanju odgovarajućih mjera kontrole za sprečavanje kršenja uvjeta propisanih dozvolama za transfer; poziva Komisiju i države članice da zajamče djelotvornu upotrebu tih instrumenata u praksi te stoga pozdravlja inicijativu Komisije da s državama članicama uspostavi radnu skupinu za usklađivanje Direktive o transferima unutar EU-a; |
| --- | --- |

34.

konstatira da je i dalje veoma ograničeno razumijevanje koje industrija ima u pogledu glavnih instrumenata Direktive o obrambenom transferu, konkretno općih dozvola i certificiranja poduzeća u području obrane te da postoje rupe u administrativnoj suradnji među državama članicama kada je riječ o osiguravanju odgovarajućih mjera kontrole za sprečavanje kršenja uvjeta propisanih dozvolama za transfer; poziva Komisiju i države članice da zajamče djelotvornu upotrebu tih instrumenata u praksi te stoga pozdravlja inicijativu Komisije da s državama članicama uspostavi radnu skupinu za usklađivanje Direktive o transferima unutar EU-a;

| 35. | prihvaća plan Komisije iz 2014. naslovljen „Prema konkurentnijem i učinkovitijem sektoru obrane i sigurnosti” i pothvat koji je u tom dokumentu napravila istraživši na koje se načine mogu smanjiti negativni učinci kompenzacija koje su potrebne trećim zemljama te učinke kompenzacija na unutarnje tržište i europsku industriju; ističe važnost pravovremene provedbe plana i, po potrebi, poduzimanja dodatnih mjera; u potpunosti podržava napore Komisije pri pružanju praktičnih smjernica malim i srednjim poduzećima koja se koriste europskim fondovima za projekte dvojne namjene; |
| --- | --- |

35.

prihvaća plan Komisije iz 2014. naslovljen „Prema konkurentnijem i učinkovitijem sektoru obrane i sigurnosti” i pothvat koji je u tom dokumentu napravila istraživši na koje se načine mogu smanjiti negativni učinci kompenzacija koje su potrebne trećim zemljama te učinke kompenzacija na unutarnje tržište i europsku industriju; ističe važnost pravovremene provedbe plana i, po potrebi, poduzimanja dodatnih mjera; u potpunosti podržava napore Komisije pri pružanju praktičnih smjernica malim i srednjim poduzećima koja se koriste europskim fondovima za projekte dvojne namjene;

| 36. | podsjeća na to da države članice moraju hitno povećati transparentnost postupaka nabave u obrambenom sektoru u odnosu na Komisiju i agencije EU-a; naglašava da bi se posebni postupci nabave, kao što je pregovarački postupak bez prethodne objave obavijesti o nabavi, trebali ograničiti na iznimne slučajeve te moći opravdati isključivo prevladavajućim razlozima od općeg interesa povezanima s obranom i sigurnosti, u skladu s Direktivom 2009/81/EZ; potiče Komisiju da zajamči odgovarajući praćenje kako bi se, u pogledu obiju direktiva, omogućilo sveobuhvatno izvještavanje Parlamentu i Vijeću 2016. godine, kako je i planirano; |
| --- | --- |

36.

podsjeća na to da države članice moraju hitno povećati transparentnost postupaka nabave u obrambenom sektoru u odnosu na Komisiju i agencije EU-a; naglašava da bi se posebni postupci nabave, kao što je pregovarački postupak bez prethodne objave obavijesti o nabavi, trebali ograničiti na iznimne slučajeve te moći opravdati isključivo prevladavajućim razlozima od općeg interesa povezanima s obranom i sigurnosti, u skladu s Direktivom 2009/81/EZ; potiče Komisiju da zajamči odgovarajući praćenje kako bi se, u pogledu obiju direktiva, omogućilo sveobuhvatno izvještavanje Parlamentu i Vijeću 2016. godine, kako je i planirano;

| 37. | podsjeća kako je važno da nadležna nadzorna tijela vrše redovitu provjeru obrambene i sigurnosne opreme, uključujući provjeru ispravnog vođenja knjiga; |
| --- | --- |

37.

podsjeća kako je važno da nadležna nadzorna tijela vrše redovitu provjeru obrambene i sigurnosne opreme, uključujući provjeru ispravnog vođenja knjiga;

| 38. | naglašava da je suradnja strateških partnera ključna za sigurnost opskrbe u Europi te stoga potiče Komisiju i države članice da tijekom pregovora o sporazumima o međunarodnoj trgovini uzmu u obzir nabavu u području obrane; |
| --- | --- |

38.

naglašava da je suradnja strateških partnera ključna za sigurnost opskrbe u Europi te stoga potiče Komisiju i države članice da tijekom pregovora o sporazumima o međunarodnoj trgovini uzmu u obzir nabavu u području obrane;

Revizija paketa o nabavi u području obrane

| 39. | poziva Komisiju da 2009. u svojim izvješćima Parlamentu i Vijeću o provedbi Direktiva 2009/81/EZ i 2009/43/EZ temeljito procijeni jesu li, i u kojoj mjeri, njihove odredbe pravilno primijenjene i jesu li postignuti njihovi ciljevi te da u skladu s time podnese zakonodavne prijedloge ako izvješća pokažu da je to potrebno; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisiju da 2009. u svojim izvješćima Parlamentu i Vijeću o provedbi Direktiva 2009/81/EZ i 2009/43/EZ temeljito procijeni jesu li, i u kojoj mjeri, njihove odredbe pravilno primijenjene i jesu li postignuti njihovi ciljevi te da u skladu s time podnese zakonodavne prijedloge ako izvješća pokažu da je to potrebno;

| 40. | ističe da bi za države članice trebalo uvesti dodatne posebne obveze izvještavanja, zajedno s pružanjem odgovarajuće zaštite povjerljivosti; |
| --- | --- |

40.

ističe da bi za države članice trebalo uvesti dodatne posebne obveze izvještavanja, zajedno s pružanjem odgovarajuće zaštite povjerljivosti;

| 41. | podsjeća na to da je svrha modernizacije pravila o javnoj nabavi EU-a iz Direktiva 2014/24/EU i 2014/25/EU koje su donesene 2014. osigurati transparentnost u lancu podizvođača i usklađenost s ekološkim, socijalnim i radnim pravom; naglašava da nove direktive otvaraju mogućnosti za pojednostavljenje postupaka nabave, kao što su upotreba elektroničke nabave, objedinjivanje potražnje i korištenje ekonomski najisplativije ponude, koji se mogu prilagoditi posebnostima sektora obrane i sigurnosti; |
| --- | --- |

41.

podsjeća na to da je svrha modernizacije pravila o javnoj nabavi EU-a iz Direktiva 2014/24/EU i 2014/25/EU koje su donesene 2014. osigurati transparentnost u lancu podizvođača i usklađenost s ekološkim, socijalnim i radnim pravom; naglašava da nove direktive otvaraju mogućnosti za pojednostavljenje postupaka nabave, kao što su upotreba elektroničke nabave, objedinjivanje potražnje i korištenje ekonomski najisplativije ponude, koji se mogu prilagoditi posebnostima sektora obrane i sigurnosti;

| 42. | poziva da se, s ciljem izgradnje inovativne i konkurentne europske industrije i iskorištavanja proračunâ za sigurnost i obranu na najbolji mogući način, u nabavu u području obrane uvede novi postupak „partnerstva za inovacije” i tako naručiteljima omogući da navedeni postupak iskoriste za razvoj, a zatim i nabavu novih i inovativnih proizvoda, usluga ili radova, čime se osiguravaju nužni tržišni poticaji i podržava razvoj inovativnih rješenja bez zatvaranja pristupa tržištu; |
| --- | --- |

42.

poziva da se, s ciljem izgradnje inovativne i konkurentne europske industrije i iskorištavanja proračunâ za sigurnost i obranu na najbolji mogući način, u nabavu u području obrane uvede novi postupak „partnerstva za inovacije” i tako naručiteljima omogući da navedeni postupak iskoriste za razvoj, a zatim i nabavu novih i inovativnih proizvoda, usluga ili radova, čime se osiguravaju nužni tržišni poticaji i podržava razvoj inovativnih rješenja bez zatvaranja pristupa tržištu;

| 43. | ističe da se osiguravanje maksimalne zaštite i sigurnosti civilnog stanovništva mora uzeti u obzir u postupcima nabave obrambene i sigurnosne opreme; |
| --- | --- |

43.

ističe da se osiguravanje maksimalne zaštite i sigurnosti civilnog stanovništva mora uzeti u obzir u postupcima nabave obrambene i sigurnosne opreme;

o

o o

| 44. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, parlamentima država članica, Parlamentarnoj skupštini NATO-a i glavnom tajniku NATO-a. |
| --- | --- |

44.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, parlamentima država članica, Parlamentarnoj skupštini NATO-a i glavnom tajniku NATO-a.

---

(1)  SL L 146, 10.6.2009., str. 1.

(2)  SL L 216, 20.8.2009., str. 76.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0514.

(4)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 9.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0514.

---

MIŠLJENJA

Europski parlament

Srijeda, 27. svibnja 2015.

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/82

---

P8_TA(2015)0216

Program potpore za dostavu voća i povrća, banana te mlijeka u obrazovnim ustanovama (odluka o početku i mandatu međuinstitucijskih pregovora)

Odluka Europskog parlamenta od 27. svibnja 2015. o otvaranju međuinstitucijskih pregovora i o mandatu za njih o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1308/2013 i Uredbe (EU) br. 1306/2013 u vezi s programom potpore za dostavu voća i povrća, banana te mlijeka u obrazovnim ustanovama (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD))

(2016/C 353/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir članak 73. stavak 2. i članak 74. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 73. stavak 2. i članak 74. Poslovnika,

odlučio je otvoriti međuinstitucijske pregovore na temelju sljedećeg mandata:

MANDAT

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Iskustvo stečeno u primjeni trenutačnih programa te zaključci vanjskih evaluacija
  i
  naknadna analiza različitih opcija politike ukazuju na zaključak da
  je razlog zbog kojeg su uspostavljena ta dva
  programa u školama
  još uvijek relevantan
  . U trenutačnom kontekstu opadajuće potrošnje voća i povrća, uključujući banane, te mliječnih proizvoda,
  koju, među ostalim, pogoršavaju suvremeni trendovi
  potrošnje
  usmjereni
  prema prerađevinama koje često sadržavaju velike količine dodanog šećera, soli
  i
  masti,
  trebala bi dalje postojati
  potpora Unije za financiranje opskrbe djece u obrazovnim ustanovama
  odabranima poljoprivrednim proizvodima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Iskustvo stečeno u primjeni trenutačnih programa te zaključci vanjskih evaluacija
  i
  naknadna analiza različitih opcija politike ukazuju na zaključak da
  je razlog zbog kojeg su uspostavljena ta dva
  programa u školama
  još uvijek relevantan
  . U trenutačnom kontekstu opadajuće potrošnje voća i povrća, uključujući banane, te mliječnih proizvoda,
  koju, među ostalim, pogoršavaju suvremeni trendovi
  potrošnje
  usmjereni
  prema prerađevinama koje često sadržavaju velike količine dodanog šećera, soli
  i
  masti,
  trebala bi dalje postojati
  potpora Unije za financiranje opskrbe djece u obrazovnim ustanovama
  odabranima poljoprivrednim proizvodima
  .

| (2) | Iskustvo stečeno u primjeni trenutačnih programa te zaključci vanjskih evaluacija, naknadna analiza različitih opcija politike
  , kao i socijalne poteškoće s kojima su suočene države članice
  ukazuju na zaključak da
  su daljnje provođenje i jačanje oba
  programa u školama
  od iznimne važnosti
  . U trenutačnom kontekstu opadajuće potrošnje
  svježeg
  voća i povrća, uključujući banane, te mliječnih proizvoda,
  posebice među djecom, te sve učestalije dječje pretilosti koja je prouzročena trendovima
  potrošnje
  usmjerenima
  prema prerađevinama koje često sadržavaju velike količine dodanog šećera, soli, masti
  i/ili aditiva
  , potpora Unije za financiranje opskrbe djece
  odabranim poljoprivrednim proizvodima
  u obrazovnim ustanovama
  trebala bi više doprinositi promicanju zdravih prehrambenih navika i potrošnji lokalnih proizvoda
  . |
| --- | --- |

(2)

Iskustvo stečeno u primjeni trenutačnih programa te zaključci vanjskih evaluacija, naknadna analiza različitih opcija politike
  , kao i socijalne poteškoće s kojima su suočene države članice
  ukazuju na zaključak da
  su daljnje provođenje i jačanje oba
  programa u školama
  od iznimne važnosti
  . U trenutačnom kontekstu opadajuće potrošnje
  svježeg
  voća i povrća, uključujući banane, te mliječnih proizvoda,
  posebice među djecom, te sve učestalije dječje pretilosti koja je prouzročena trendovima
  potrošnje
  usmjerenima
  prema prerađevinama koje često sadržavaju velike količine dodanog šećera, soli, masti
  i/ili aditiva
  , potpora Unije za financiranje opskrbe djece
  odabranim poljoprivrednim proizvodima
  u obrazovnim ustanovama
  trebala bi više doprinositi promicanju zdravih prehrambenih navika i potrošnji lokalnih proizvoda
  .

Justification

AGRI Compromise Amendment 6. This compromise emphasises the importance of the school schemes, as well as the reasons why it should continue and be reinforced. Furthermore, following the Commission's decision to revaluate the proposal, it is important that the Parliament adopts a strong position in favour of the continuation of the schemes.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Analiza različitih opcija politike ukazuje na to da je jedinstveni pristup u okviru zajedničkog pravnog i financijskog okvira primjereniji i učinkovitiji u ostvarenju posebnih ciljeva koje zajednička poljoprivredna politika nastoji postići programom distribucije proizvoda u školama. To bi državama članicama omogućilo da u najvećoj mogućoj mjeri povećaju učinak distribucije unutar nepromijenjenog proračuna te povećaju učinkovitost upravljanja. Međutim, kako bi se uzele u obzir razlike između voća i povrća, uključujući i banane, te mliječnih proizvoda i njihovih lanaca opskrbe, neki elementi, kao što su proračunske omotnice, trebali bi ostati odvojeni. U svjetlu iskustva s trenutačnim programima sudjelovanje u programu trebalo bi i dalje ostati dobrovoljno za države članice. Uzimajući u obzir da u državama članicama vladaju različite situacije u pogledu potrošnje, državama članicama koje sudjeluju u programima trebalo bi dati mogućnost da odaberu žele li distribuirati sve ili samo jedan od proizvoda prihvatljivih za opskrbu djece u obrazovnim ustanovama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Analiza različitih opcija politike ukazuje na to da je jedinstveni pristup u okviru zajedničkog pravnog i financijskog okvira primjereniji i učinkovitiji u ostvarenju posebnih ciljeva koje zajednička poljoprivredna politika nastoji postići programom distribucije proizvoda u školama. To bi državama članicama omogućilo da u najvećoj mogućoj mjeri povećaju učinak distribucije unutar nepromijenjenog proračuna te povećaju učinkovitost upravljanja. Međutim, kako bi se uzele u obzir razlike između voća i povrća, uključujući i banane, te mliječnih proizvoda i njihovih lanaca opskrbe, neki elementi, kao što su proračunske omotnice, trebali bi ostati odvojeni. U svjetlu iskustva s trenutačnim programima sudjelovanje u programu trebalo bi i dalje ostati dobrovoljno za države članice. Uzimajući u obzir da u državama članicama vladaju različite situacije u pogledu potrošnje, državama članicama koje sudjeluju u programima trebalo bi dati mogućnost da odaberu žele li distribuirati sve ili samo jedan od proizvoda prihvatljivih za opskrbu djece u obrazovnim ustanovama.

| (3) | Analiza različitih opcija politike ukazuje na to da je jedinstveni pristup u okviru zajedničkog pravnog i financijskog okvira primjereniji i učinkovitiji u ostvarenju posebnih ciljeva koje zajednička poljoprivredna politika nastoji postići programom distribucije proizvoda u školama. To bi državama članicama omogućilo da u najvećoj mogućoj mjeri povećaju učinak distribucije unutar nepromijenjenog proračuna te povećaju učinkovitost upravljanja. Međutim, kako bi se uzele u obzir razlike između voća i povrća, uključujući i banane, te mliječnih proizvoda i njihovih lanaca opskrbe, neki elementi, kao što su proračunske omotnice, trebali bi ostati odvojeni. U svjetlu iskustva s trenutačnim programima sudjelovanje u programu trebalo bi i dalje ostati dobrovoljno za države članice. Uzimajući u obzir da u državama članicama vladaju različite situacije u pogledu potrošnje, državama članicama koje sudjeluju u programima trebalo bi dati mogućnost da
  u dogovoru sa zainteresiranim regijama
  odaberu žele li distribuirati sve ili samo jedan od proizvoda prihvatljivih za opskrbu djece u obrazovnim ustanovama.
  Države članice također bi mogle razmotriti uvođenje ciljanih mjera kako bi riješile problem sve manje potrošnje mlijeka među adolescentima. |
| --- | --- |

(3)

Analiza različitih opcija politike ukazuje na to da je jedinstveni pristup u okviru zajedničkog pravnog i financijskog okvira primjereniji i učinkovitiji u ostvarenju posebnih ciljeva koje zajednička poljoprivredna politika nastoji postići programom distribucije proizvoda u školama. To bi državama članicama omogućilo da u najvećoj mogućoj mjeri povećaju učinak distribucije unutar nepromijenjenog proračuna te povećaju učinkovitost upravljanja. Međutim, kako bi se uzele u obzir razlike između voća i povrća, uključujući i banane, te mliječnih proizvoda i njihovih lanaca opskrbe, neki elementi, kao što su proračunske omotnice, trebali bi ostati odvojeni. U svjetlu iskustva s trenutačnim programima sudjelovanje u programu trebalo bi i dalje ostati dobrovoljno za države članice. Uzimajući u obzir da u državama članicama vladaju različite situacije u pogledu potrošnje, državama članicama koje sudjeluju u programima trebalo bi dati mogućnost da
  u dogovoru sa zainteresiranim regijama
  odaberu žele li distribuirati sve ili samo jedan od proizvoda prihvatljivih za opskrbu djece u obrazovnim ustanovama.
  Države članice također bi mogle razmotriti uvođenje ciljanih mjera kako bi riješile problem sve manje potrošnje mlijeka među adolescentima.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Utvrđen je trend opadanja potrošnje svježeg voća i povrća, uključujući banane, te konzumnog mlijeka. Stoga je primjereno usredotočiti distribuciju u okviru školskih programa na te proizvode. Time bi se pomoglo i smanjenju organizacijskog opterećenja za škole, povećao bi se učinak distribucije u okviru ograničenog proračuna i to bi bilo u skladu s trenutačnom praksom jer se upravo ti proizvodi najčešće distribuiraju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Utvrđen je trend opadanja potrošnje svježeg voća i povrća, uključujući banane, te konzumnog mlijeka. Stoga je primjereno usredotočiti distribuciju u okviru školskih programa na te proizvode. Time bi se pomoglo i smanjenju organizacijskog opterećenja za škole, povećao bi se učinak distribucije u okviru ograničenog proračuna i to bi bilo u skladu s trenutačnom praksom jer se upravo ti proizvodi najčešće distribuiraju.

| (4) | Utvrđen je trend opadanja potrošnje svježeg voća i povrća, uključujući banane, te konzumnog mlijeka. Stoga je primjereno usredotočiti distribuciju u okviru školskih programa
  u prvom redu
  na te proizvode. Time bi se pomoglo i smanjenju organizacijskog opterećenja za škole
  i
  povećao bi se učinak distribucije u okviru ograničenog proračuna i to bi bilo u skladu s trenutačnom praksom jer se upravo ti proizvodi najčešće distribuiraju.
  Ipak, kako bi se pratile nutricionističke preporuke o apsorpciji kalcija te zbog sve učestalijih problema povezanih s intolerancijom laktoze u mlijeku, države članice trebale bi smjeti distribuirati druge mliječne proizvode kao što su jogurt i sir, koji dokazano povoljno djeluju na zdravlje djece. Nadalje, trebaju se uložiti napori kako bi se zajamčila distribucija lokalnih i regionalnih proizvoda. |
| --- | --- |

(4)

Utvrđen je trend opadanja potrošnje svježeg voća i povrća, uključujući banane, te konzumnog mlijeka. Stoga je primjereno usredotočiti distribuciju u okviru školskih programa
  u prvom redu
  na te proizvode. Time bi se pomoglo i smanjenju organizacijskog opterećenja za škole
  i
  povećao bi se učinak distribucije u okviru ograničenog proračuna i to bi bilo u skladu s trenutačnom praksom jer se upravo ti proizvodi najčešće distribuiraju.
  Ipak, kako bi se pratile nutricionističke preporuke o apsorpciji kalcija te zbog sve učestalijih problema povezanih s intolerancijom laktoze u mlijeku, države članice trebale bi smjeti distribuirati druge mliječne proizvode kao što su jogurt i sir, koji dokazano povoljno djeluju na zdravlje djece. Nadalje, trebaju se uložiti napori kako bi se zajamčila distribucija lokalnih i regionalnih proizvoda.

Justification

AGRI Compromise Amendment 1 – part 3.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Obrazovne mjere kojima se podupire distribucija potrebne su kako bi program bio učinkovit u ostvarenju kratkoročnih i dugoročnih ciljeva povećanja potrošnje odabranih poljoprivrednih proizvoda i oblikovanja zdravije prehrane. S obzirom na njihovu važnost, tim bi se mjerama trebalo podupirati i distribuciju voća i povrća, uključujući banane, te
  distribuciju
  mlijeka. Trebale
  bi
  biti prihvatljive za potporu Unije. Kao prateće mjere one predstavljaju presudan način povezivanja djece s poljoprivredom i
  njezinim raznolikim
  proizvodima te ispunjavanja ciljeva koji se žele postići programom, pa bi državama članicama trebalo dopustiti da uključe veći izbor poljoprivrednih proizvoda u svoje tematske mjere. Međutim, kako bi se promicale zdrave prehrambene navike, nacionalna
  zdravstvena
  tijela trebala bi biti uključena u proces te bi trebala odobriti popis tih proizvoda i dviju skupina proizvoda prihvatljivih za distribuciju te odlučivati o njihovim nutritivnim aspektima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Obrazovne mjere kojima se podupire distribucija potrebne su kako bi program bio učinkovit u ostvarenju kratkoročnih i dugoročnih ciljeva povećanja potrošnje odabranih poljoprivrednih proizvoda i oblikovanja zdravije prehrane. S obzirom na njihovu važnost, tim bi se mjerama trebalo podupirati i distribuciju voća i povrća, uključujući banane, te
  distribuciju
  mlijeka. Trebale
  bi
  biti prihvatljive za potporu Unije. Kao prateće mjere one predstavljaju presudan način povezivanja djece s poljoprivredom i
  njezinim raznolikim
  proizvodima te ispunjavanja ciljeva koji se žele postići programom, pa bi državama članicama trebalo dopustiti da uključe veći izbor poljoprivrednih proizvoda u svoje tematske mjere. Međutim, kako bi se promicale zdrave prehrambene navike, nacionalna
  zdravstvena
  tijela trebala bi biti uključena u proces te bi trebala odobriti popis tih proizvoda i dviju skupina proizvoda prihvatljivih za distribuciju te odlučivati o njihovim nutritivnim aspektima.

| (5) | Prateće
  obrazovne mjere kojima se podupire distribucija potrebne su kako bi program bio učinkovit u ostvarenju kratkoročnih i dugoročnih ciljeva povećanja potrošnje odabranih poljoprivrednih proizvoda i oblikovanja zdravije prehrane. S obzirom na njihovu važnost, tim bi se mjerama trebalo podupirati i distribuciju voća i povrća, uključujući banane, te mlijeka
  i mliječnih proizvoda
  .
  One bi
  trebale biti prihvatljive za potporu Unije. Kao prateće
  obrazovne
  mjere one predstavljaju presudan način povezivanja djece s poljoprivredom i
  raznolikošću poljoprivrednih proizvoda Unije, posebice s onim
  proizvodima
  koji su proizvedeni u njihovoj regiji, uz pomoć, primjerice, nutricionističkih stručnjaka i poljoprivrednika,
  te ispunjavanja ciljeva koji se žele postići programom, pa bi državama članicama trebalo dopustiti da u svoje tematske mjere uključe veći izbor poljoprivrednih proizvoda
  , kao što su proizvodi nastali preradom voća i povrća bez dodatka šećera, soli, masnih tvari ili sladila i drugi specifični lokalni, regionalni ili nacionalni specijaliteti kao što su med, stolne masline, maslinovo ulje i sušeno voće
  . Međutim, kako bi se promicale zdrave prehrambene navike, nacionalna tijela
  koja su nadležna za prehranu i/ili zdravlje
  trebala bi biti uključena u proces te bi trebala odobriti popis tih proizvoda i dviju skupina proizvoda prihvatljivih za distribuciju te
  bi trebala
  odlučivati o njihovim nutritivnim aspektima. |
| --- | --- |

(5)

Prateće
  obrazovne mjere kojima se podupire distribucija potrebne su kako bi program bio učinkovit u ostvarenju kratkoročnih i dugoročnih ciljeva povećanja potrošnje odabranih poljoprivrednih proizvoda i oblikovanja zdravije prehrane. S obzirom na njihovu važnost, tim bi se mjerama trebalo podupirati i distribuciju voća i povrća, uključujući banane, te mlijeka
  i mliječnih proizvoda
  .
  One bi
  trebale biti prihvatljive za potporu Unije. Kao prateće
  obrazovne
  mjere one predstavljaju presudan način povezivanja djece s poljoprivredom i
  raznolikošću poljoprivrednih proizvoda Unije, posebice s onim
  proizvodima
  koji su proizvedeni u njihovoj regiji, uz pomoć, primjerice, nutricionističkih stručnjaka i poljoprivrednika,
  te ispunjavanja ciljeva koji se žele postići programom, pa bi državama članicama trebalo dopustiti da u svoje tematske mjere uključe veći izbor poljoprivrednih proizvoda
  , kao što su proizvodi nastali preradom voća i povrća bez dodatka šećera, soli, masnih tvari ili sladila i drugi specifični lokalni, regionalni ili nacionalni specijaliteti kao što su med, stolne masline, maslinovo ulje i sušeno voće
  . Međutim, kako bi se promicale zdrave prehrambene navike, nacionalna tijela
  koja su nadležna za prehranu i/ili zdravlje
  trebala bi biti uključena u proces te bi trebala odobriti popis tih proizvoda i dviju skupina proizvoda prihvatljivih za distribuciju te
  bi trebala
  odlučivati o njihovim nutritivnim aspektima.

Justification

AGRI Compromise Amendment 2 – part 5.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Kako bi se osiguralo dobro proračunsko upravljanje, treba predvidjeti gornju granicu potpore Unije za distribuciju voća i povrća, uključujući i banane, te mlijeka, prateće obrazovne mjere i s tim povezane troškove. Ta bi gornja granica trebala odražavati trenutačno stanje. Na temelju stečenog iskustva i radi pojednostavljenja upravljanja, modele financiranja treba uskladiti i temeljiti na jedinstvenom pristupu što se tiče razine financijskog doprinosa Unije. Primjereno je stoga ograničiti razinu potpore Unije za cijenu proizvoda
  maksimalnom potporom
  Unije po
  obroku
  kako za voće i povrće, uključujući
  i
  banane,
  tako
  i za mlijeko te ukinuti načelo obveznog sufinanciranja voća i povrća, uključujući banane. S obzirom na promjenjivost cijene predmetnih proizvoda, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u pogledu mjera kojima se određuju
  razine
  potpore Unije
  za cijenu obroka proizvoda te utvrđuje definicija obroka
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Kako bi se osiguralo dobro proračunsko upravljanje, treba predvidjeti gornju granicu potpore Unije za distribuciju voća i povrća, uključujući i banane, te mlijeka, prateće obrazovne mjere i s tim povezane troškove. Ta bi gornja granica trebala odražavati trenutačno stanje. Na temelju stečenog iskustva i radi pojednostavljenja upravljanja, modele financiranja treba uskladiti i temeljiti na jedinstvenom pristupu što se tiče razine financijskog doprinosa Unije. Primjereno je stoga ograničiti razinu potpore Unije za cijenu proizvoda
  maksimalnom potporom
  Unije po
  obroku
  kako za voće i povrće, uključujući
  i
  banane,
  tako
  i za mlijeko te ukinuti načelo obveznog sufinanciranja voća i povrća, uključujući banane. S obzirom na promjenjivost cijene predmetnih proizvoda, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u pogledu mjera kojima se određuju
  razine
  potpore Unije
  za cijenu obroka proizvoda te utvrđuje definicija obroka
  .

| (6) | Kako bi se osiguralo dobro proračunsko upravljanje, treba predvidjeti gornju granicu potpore Unije za distribuciju voća i povrća, uključujući i banane, te mlijeka, prateće obrazovne mjere i s tim povezane troškove. Ta bi gornja granica trebala odražavati trenutačno stanje. Na temelju stečenog iskustva i radi pojednostavljenja upravljanja, modele financiranja treba uskladiti i temeljiti na jedinstvenom pristupu što se tiče razine financijskog doprinosa Unije. Primjereno je stoga ograničiti razinu potpore Unije za cijenu proizvoda
  maksimalnim iznosom potpore
  Unije po
  djetetu i po operaciji distribucije
  kako za voće
  tako
  i
  za
  povrće, uključujući banane, i za mlijeko
  te ukinuti načelo obveznog sufinanciranja voća i povrća, uključujući banane. S obzirom na
  promjenjivost cijene predmetnih proizvoda Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u
  skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u
  pogledu mjera kojima se određuju
  maksimalne
  potpore Unije. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se osiguralo dobro proračunsko upravljanje, treba predvidjeti gornju granicu potpore Unije za distribuciju voća i povrća, uključujući i banane, te mlijeka, prateće obrazovne mjere i s tim povezane troškove. Ta bi gornja granica trebala odražavati trenutačno stanje. Na temelju stečenog iskustva i radi pojednostavljenja upravljanja, modele financiranja treba uskladiti i temeljiti na jedinstvenom pristupu što se tiče razine financijskog doprinosa Unije. Primjereno je stoga ograničiti razinu potpore Unije za cijenu proizvoda
  maksimalnim iznosom potpore
  Unije po
  djetetu i po operaciji distribucije
  kako za voće
  tako
  i
  za
  povrće, uključujući banane, i za mlijeko
  te ukinuti načelo obveznog sufinanciranja voća i povrća, uključujući banane. S obzirom na
  promjenjivost cijene predmetnih proizvoda Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u
  skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u
  pogledu mjera kojima se određuju
  maksimalne
  potpore Unije.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Kako bi se osiguralo učinkovito i ciljano korištenje sredstava Unije, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u pogledu mjera kojima se određuju indikativne raspodjele potpore Unije državama članicama te
  metoda
  preraspodjele potpore među državama članicama na temelju primljenih zahtjeva za potporu. Indikativne raspodjele treba odrediti odvojeno za voće i povrće, uključujući i banane, te za mlijeko u skladu s dobrovoljnim pristupom distribuciji. Ključ za raspodjelu sredstava za voće i povrće, uključujući i banane, trebao bi odražavati trenutačne raspodjele po državama članicama, i to prema objektivnim kriterijima koji se temelje na broju djece u dobi od šest do deset godina izraženom kao udjelu u populaciji, uzimajući u obzir i stupanj razvoja predmetnih regija. Kako bi se državama članicama omogućilo zadržavanje opsega trenutačnih programa te potaknulo druge na distribuciju mlijeka, za raspodjelu sredstava za mlijeko primjereno je koristiti kombinaciju
  dvaju
  ključeva, to
  jest
  dosadašnje korištenje sredstava od strane država članica u okviru Programa distribucije mlijeka u školama
  i
  broj djece u dobi od šest do deset godina izražen kao udjel u populaciji koji se kao objektivan kriterij koristi za raspodjelu sredstava za voće i povrće, uključujući i banane. Kako bi se odredio ispravan omjer tih
  dvaju
  ključeva, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s donošenjem dodatnih pravila o ravnoteži između tih
  dvaju
  kriterija. Nadalje, s obzirom na stalne promjene demografskog stanja i stupnja razvoja regija u državama članicama Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s ocjenjivanjem koje se provodi svake tri godine kako bi se odredilo na temelju tih kriterija jesu li sredstva koja su dodijeljena državama članicama još uvijek u skladu s postojećim stanjem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Kako bi se osiguralo učinkovito i ciljano korištenje sredstava Unije, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u pogledu mjera kojima se određuju indikativne raspodjele potpore Unije državama članicama te
  metoda
  preraspodjele potpore među državama članicama na temelju primljenih zahtjeva za potporu. Indikativne raspodjele treba odrediti odvojeno za voće i povrće, uključujući i banane, te za mlijeko u skladu s dobrovoljnim pristupom distribuciji. Ključ za raspodjelu sredstava za voće i povrće, uključujući i banane, trebao bi odražavati trenutačne raspodjele po državama članicama, i to prema objektivnim kriterijima koji se temelje na broju djece u dobi od šest do deset godina izraženom kao udjelu u populaciji, uzimajući u obzir i stupanj razvoja predmetnih regija. Kako bi se državama članicama omogućilo zadržavanje opsega trenutačnih programa te potaknulo druge na distribuciju mlijeka, za raspodjelu sredstava za mlijeko primjereno je koristiti kombinaciju
  dvaju
  ključeva, to
  jest
  dosadašnje korištenje sredstava od strane država članica u okviru Programa distribucije mlijeka u školama
  i
  broj djece u dobi od šest do deset godina izražen kao udjel u populaciji koji se kao objektivan kriterij koristi za raspodjelu sredstava za voće i povrće, uključujući i banane. Kako bi se odredio ispravan omjer tih
  dvaju
  ključeva, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s donošenjem dodatnih pravila o ravnoteži između tih
  dvaju
  kriterija. Nadalje, s obzirom na stalne promjene demografskog stanja i stupnja razvoja regija u državama članicama Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s ocjenjivanjem koje se provodi svake tri godine kako bi se odredilo na temelju tih kriterija jesu li sredstva koja su dodijeljena državama članicama još uvijek u skladu s postojećim stanjem.

| (7) | Kako bi se osiguralo učinkovito i ciljano korištenje sredstava Unije, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u
  skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u
  pogledu mjera kojima se određuju indikativne raspodjele potpore Unije državama članicama te
  metode
  preraspodjele potpore među državama članicama na temelju primljenih zahtjeva za potporu. Indikativne raspodjele treba odrediti odvojeno za voće i povrće, uključujući i banane, te za mlijeko u skladu s dobrovoljnim pristupom distribuciji. Ključ za raspodjelu sredstava za voće i povrće, uključujući i banane, trebao bi odražavati trenutačne raspodjele po državama članicama, i to prema objektivnim kriterijima koji se temelje na broju djece u dobi od šest do deset godina izraženom kao udjelu u populaciji, uzimajući u obzir i stupanj razvoja predmetnih regija. Kako bi se državama članicama omogućilo zadržavanje opsega trenutačnih programa te potaknulo druge na distribuciju mlijeka, za raspodjelu sredstava za mlijeko primjereno je koristiti kombinaciju
  četiriju
  ključeva,
  a
  to
  su
  dosadašnje korištenje sredstava od strane država članica u okviru Programa distribucije mlijeka u školama
  , osim u slučaju Hrvatske za koju je potrebno odrediti poseban paušalni iznos na temelju ove Uredbe,
  broj djece u dobi od šest do deset godina izražen kao udjel u populaciji koji se kao objektivan kriterij koristi za raspodjelu sredstava za voće i povrće, uključujući i banane
  , razina razvoja regija unutar država članica i utvrđivanje minimalnog iznosa potpore Unije po djetetu i po godini
  . Kako bi se odredio ispravan omjer tih
  četiriju
  ključeva Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s donošenjem dodatnih pravila o ravnoteži između tih
  četiriju
  kriterija. Nadalje, s obzirom na stalne promjene demografskog stanja i stupnja razvoja regija u državama članicama, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u
  skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u
  vezi s ocjenjivanjem koje se provodi svake tri godine kako bi se odredilo na temelju tih kriterija jesu li sredstva koja su dodijeljena državama članicama još uvijek u skladu s postojećim stanjem.
  Potporu Unije potrebno je povećati za 5 % kad se taj program provodi u najudaljenijim regijama zbog njihove ograničene poljoprivredne raznolikosti i zbog toga što u njima često nije moguće pronaći određene proizvode, što uključuje veće troškove prijevoza i skladištenja. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se osiguralo učinkovito i ciljano korištenje sredstava Unije, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u
  skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u
  pogledu mjera kojima se određuju indikativne raspodjele potpore Unije državama članicama te
  metode
  preraspodjele potpore među državama članicama na temelju primljenih zahtjeva za potporu. Indikativne raspodjele treba odrediti odvojeno za voće i povrće, uključujući i banane, te za mlijeko u skladu s dobrovoljnim pristupom distribuciji. Ključ za raspodjelu sredstava za voće i povrće, uključujući i banane, trebao bi odražavati trenutačne raspodjele po državama članicama, i to prema objektivnim kriterijima koji se temelje na broju djece u dobi od šest do deset godina izraženom kao udjelu u populaciji, uzimajući u obzir i stupanj razvoja predmetnih regija. Kako bi se državama članicama omogućilo zadržavanje opsega trenutačnih programa te potaknulo druge na distribuciju mlijeka, za raspodjelu sredstava za mlijeko primjereno je koristiti kombinaciju
  četiriju
  ključeva,
  a
  to
  su
  dosadašnje korištenje sredstava od strane država članica u okviru Programa distribucije mlijeka u školama
  , osim u slučaju Hrvatske za koju je potrebno odrediti poseban paušalni iznos na temelju ove Uredbe,
  broj djece u dobi od šest do deset godina izražen kao udjel u populaciji koji se kao objektivan kriterij koristi za raspodjelu sredstava za voće i povrće, uključujući i banane
  , razina razvoja regija unutar država članica i utvrđivanje minimalnog iznosa potpore Unije po djetetu i po godini
  . Kako bi se odredio ispravan omjer tih
  četiriju
  ključeva Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s donošenjem dodatnih pravila o ravnoteži između tih
  četiriju
  kriterija. Nadalje, s obzirom na stalne promjene demografskog stanja i stupnja razvoja regija u državama članicama, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u
  skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u
  vezi s ocjenjivanjem koje se provodi svake tri godine kako bi se odredilo na temelju tih kriterija jesu li sredstva koja su dodijeljena državama članicama još uvijek u skladu s postojećim stanjem.
  Potporu Unije potrebno je povećati za 5 % kad se taj program provodi u najudaljenijim regijama zbog njihove ograničene poljoprivredne raznolikosti i zbog toga što u njima često nije moguće pronaći određene proizvode, što uključuje veće troškove prijevoza i skladištenja.

Justification

AGRI Compromise Amendment 4 – part 3.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Kako bi se državama članicama koje su ograničene demografske veličine omogućila provedba isplativog programa, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s određivanjem minimalnog iznosa potpore Unije koji države članice imaju pravo primiti za voće i povrće, uključujući banane, te za mlijeko. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Kako bi se državama članicama koje su ograničene demografske veličine omogućila provedba isplativog programa, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s određivanjem minimalnog iznosa potpore Unije koji države članice imaju pravo primiti za voće i povrće, uključujući banane, te za mlijeko.

| (8) | Kako bi se državama članicama koje su ograničene demografske veličine omogućila provedba isplativog programa, Komisiji treba delegirati
  , u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  ovlast za donošenje određenih akata u vezi s određivanjem minimalnog iznosa potpore Unije koji države članice imaju pravo primiti za voće i povrće, uključujući banane, te za mlijeko
  i mliječne proizvode
  . |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se državama članicama koje su ograničene demografske veličine omogućila provedba isplativog programa, Komisiji treba delegirati
  , u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  ovlast za donošenje određenih akata u vezi s određivanjem minimalnog iznosa potpore Unije koji države članice imaju pravo primiti za voće i povrće, uključujući banane, te za mlijeko
  i mliječne proizvode
  .

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | U interesu dobrog upravljanja i gospodarenja proračunom države članice koje žele sudjelovati u distribuciji voća i povrća, uključujući banane, i/ili mlijeka, svake bi godine trebale podnijeti zahtjev za potporu Unije. Radi
  pojednostavljenja
  postupaka i upravljanja
  , taj zahtjev
  treba podnijeti
  na temelju odvojenih zahtjeva
  za potporu. Nakon što primi zahtjeve država članica Komisija bi trebala odlučiti o konačnim dodjelama sredstava za voće i povrće, uključujući banane,
  te
  za mlijeko u okviru odobrenih sredstava dostupnih u proračunu i nakon što uzme u obzir ograničene prijenose među alokacijama koji potiču određivanje prioriteta u distribuciji na temelju prehrambenih potreba. Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s mjerama kojima se određuju uvjeti i ograničenja povezana s tim prijenosima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

U interesu dobrog upravljanja i gospodarenja proračunom države članice koje žele sudjelovati u distribuciji voća i povrća, uključujući banane, i/ili mlijeka, svake bi godine trebale podnijeti zahtjev za potporu Unije. Radi
  pojednostavljenja
  postupaka i upravljanja
  , taj zahtjev
  treba podnijeti
  na temelju odvojenih zahtjeva
  za potporu. Nakon što primi zahtjeve država članica Komisija bi trebala odlučiti o konačnim dodjelama sredstava za voće i povrće, uključujući banane,
  te
  za mlijeko u okviru odobrenih sredstava dostupnih u proračunu i nakon što uzme u obzir ograničene prijenose među alokacijama koji potiču određivanje prioriteta u distribuciji na temelju prehrambenih potreba. Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s mjerama kojima se određuju uvjeti i ograničenja povezana s tim prijenosima.

| (9) | U interesu dobrog upravljanja i gospodarenja proračunom države članice koje žele sudjelovati u distribuciji voća i povrća, uključujući banane, i/ili mlijeka
  i mliječnih proizvoda
  svake bi godine trebale podnijeti zahtjev za potporu Unije. Radi
  pojednostavljena
  postupaka i upravljanja
  takve zahtjeve
  treba podnijeti
  kao odvojene zahtjeve
  za potporu. Nakon što primi zahtjeve država članica Komisija bi trebala odlučiti o konačnim dodjelama sredstava za voće i povrće, uključujući banane,
  i/ili
  za mlijeko
  i mliječne proizvode
  u okviru odobrenih sredstava dostupnih u proračunu i nakon što uzme u obzir ograničene prijenose među alokacijama koji potiču određivanje prioriteta u distribuciji na temelju prehrambenih potreba. Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u
  skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u
  vezi s mjerama kojima se određuju uvjeti i ograničenja povezana s tim prijenosima. |
| --- | --- |

(9)

U interesu dobrog upravljanja i gospodarenja proračunom države članice koje žele sudjelovati u distribuciji voća i povrća, uključujući banane, i/ili mlijeka
  i mliječnih proizvoda
  svake bi godine trebale podnijeti zahtjev za potporu Unije. Radi
  pojednostavljena
  postupaka i upravljanja
  takve zahtjeve
  treba podnijeti
  kao odvojene zahtjeve
  za potporu. Nakon što primi zahtjeve država članica Komisija bi trebala odlučiti o konačnim dodjelama sredstava za voće i povrće, uključujući banane,
  i/ili
  za mlijeko
  i mliječne proizvode
  u okviru odobrenih sredstava dostupnih u proračunu i nakon što uzme u obzir ograničene prijenose među alokacijama koji potiču određivanje prioriteta u distribuciji na temelju prehrambenih potreba. Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u
  skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u
  vezi s mjerama kojima se određuju uvjeti i ograničenja povezana s tim prijenosima.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Kako bi se pojednostavnili administrativni i operativni postupci u školama koje sudjeluju u dvama programima, Komisiji treba, u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, delegirati ovlast za donošenje određenih akata o uspostavi jedinstvenih postupaka za podnošenje zahtjeva škola za sudjelovanje te za praćenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Kako bi se pojednostavnili administrativni i operativni postupci u školama koje sudjeluju u dvama programima, Komisiji treba, u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, delegirati ovlast za donošenje određenih akata o uspostavi jedinstvenih postupaka za podnošenje zahtjeva škola za sudjelovanje te za praćenje.

Justification

It is important to reduce red tape which deters schools from participating, especially so that schools seeking to participate in both programmes should not be obliged to fill out two separate sets of forms or be subject to a variety of monitoring procedures.

Amandmani 10 i 57

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Nacionalnu strategiju treba smatrati uvjetom za sudjelovanje
  država članica
  u programu
  te strateškim višegodišnjim dokumentom u kojemu
  se određuju ciljevi koje države članice trebaju ostvariti i njihovi prioriteti. Državama članicama treba dopustiti da ih redovito ažuriraju, osobito u
  svjetlu
  evaluacijama i
  ponovnih procjena
  prioriteta ili ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Nacionalnu strategiju treba smatrati uvjetom za sudjelovanje
  država članica
  u programu
  te strateškim višegodišnjim dokumentom u kojemu
  se određuju ciljevi koje države članice trebaju ostvariti i njihovi prioriteti. Državama članicama treba dopustiti da ih redovito ažuriraju, osobito u
  svjetlu
  evaluacijama i
  ponovnih procjena
  prioriteta ili ciljeva.

| (10) | Nacionalnu strategiju treba smatrati uvjetom za sudjelovanje
  države članice
  u programu
  . Države članice koje žele sudjelovati u programu trebaju priložiti strateški dokument za razdoblje od šest godina kojim
  se
  brojčano utvrđuju postojeći problemi i
  određuju ciljevi koje države članice trebaju ostvariti
  , kao
  i
  metodologije u skladu s utvrđenim problemom i
  njihovi prioriteti. Državama članicama treba dopustiti da ih redovito ažuriraju, osobito u
  vezi s
  evaluacijama i
  ponovnim procjenama
  prioriteta ili ciljeva
  te uspješnosti njihovih programa
  .
  Kada države članice ažuriraju svoju nacionalnu strategiju trebale bi biti obvezne formalno se savjetovati s dionicima unutar svoje države članice. |
| --- | --- |

(10)

Nacionalnu strategiju treba smatrati uvjetom za sudjelovanje
  države članice
  u programu
  . Države članice koje žele sudjelovati u programu trebaju priložiti strateški dokument za razdoblje od šest godina kojim
  se
  brojčano utvrđuju postojeći problemi i
  određuju ciljevi koje države članice trebaju ostvariti
  , kao
  i
  metodologije u skladu s utvrđenim problemom i
  njihovi prioriteti. Državama članicama treba dopustiti da ih redovito ažuriraju, osobito u
  vezi s
  evaluacijama i
  ponovnim procjenama
  prioriteta ili ciljeva
  te uspješnosti njihovih programa
  .
  Kada države članice ažuriraju svoju nacionalnu strategiju trebale bi biti obvezne formalno se savjetovati s dionicima unutar svoje države članice.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | Kako bi se osigurala vidljivost programa među njegovim korisnicima u cijeloj Uniji, treba stvoriti njegov zajednički identitet i osmisliti logotip Unije čija će uporaba biti obavezna na plakatima škola koje sudjeluju u programima i na informativnom materijalu koji će u okviru pratećih obrazovnih mjera biti podijeljen učenicima. U tu svrhu Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kako bi se utvrdili specifični kriteriji koji se odnose na prezentaciju, sastav, veličinu i izgled zajedničkog identiteta i logotipa Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

Kako bi se osigurala vidljivost programa među njegovim korisnicima u cijeloj Uniji, treba stvoriti njegov zajednički identitet i osmisliti logotip Unije čija će uporaba biti obavezna na plakatima škola koje sudjeluju u programima i na informativnom materijalu koji će u okviru pratećih obrazovnih mjera biti podijeljen učenicima. U tu svrhu Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kako bi se utvrdili specifični kriteriji koji se odnose na prezentaciju, sastav, veličinu i izgled zajedničkog identiteta i logotipa Unije.

Justification

Amendment in line with AGRI compromise 5.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Kako bi se osiguralo da cijena proizvoda koji se daju djeci u okviru programa u potpunosti odražava iznos pružene potpore te da se subvencionirani proizvodi ne upotrebljavaju u druge svrhe, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s uspostavljanjem praćenja cijene u okviru programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Kako bi se osiguralo da cijena proizvoda koji se daju djeci u okviru programa u potpunosti odražava iznos pružene potpore te da se subvencionirani proizvodi ne upotrebljavaju u druge svrhe, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s uspostavljanjem praćenja cijene u okviru programa.

| (12) | Kako bi se osiguralo da cijena proizvoda koji se daju djeci u okviru programa u potpunosti odražava iznos pružene potpore te da se subvencionirani proizvodi ne upotrebljavaju u druge svrhe, Komisiji treba delegirati
  , u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  ovlast za donošenje određenih akata u vezi s uspostavljanjem praćenja cijene u okviru programa.
  Ti akti ne smiju odvraćati države članice od nabave lokalnih proizvoda. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se osiguralo da cijena proizvoda koji se daju djeci u okviru programa u potpunosti odražava iznos pružene potpore te da se subvencionirani proizvodi ne upotrebljavaju u druge svrhe, Komisiji treba delegirati
  , u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  ovlast za donošenje određenih akata u vezi s uspostavljanjem praćenja cijene u okviru programa.
  Ti akti ne smiju odvraćati države članice od nabave lokalnih proizvoda.

Justification

Amendment in line with AGRI compromise 5.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Kako bi se provjerila učinkovitost programa u državama članicama treba zajamčiti financiranje inicijativa za praćenje i ocjenjivanje postignutih rezultata, s posebnim naglaskom na srednjoročnim promjenama u potrošnji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Kako bi se provjerila učinkovitost programa u državama članicama treba zajamčiti financiranje inicijativa za praćenje i ocjenjivanje postignutih rezultata, s posebnim naglaskom na srednjoročnim promjenama u potrošnji.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Ova Uredba ne bi smjela utjecati na podjelu regionalne i lokalne nadležnosti unutar države članice, uključujući regionalnu i lokalnu samoupravu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Ova Uredba ne bi smjela utjecati na podjelu regionalne i lokalne nadležnosti unutar države članice, uključujući regionalnu i lokalnu samoupravu.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Potpora za opskrbu voćem i povrćem, bananama i
  mlijekom
  te za prateće obrazovne mjere i s tim povezane troškove | Potpora za opskrbu voćem i povrćem, bananama
  , mlijekom
  i
  određenim mliječnim proizvodima
  te za prateće obrazovne mjere i s tim povezane troškove |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Potpora za opskrbu voćem i povrćem, bananama i
  mlijekom
  te za prateće obrazovne mjere i s tim povezane troškove

Potpora za opskrbu voćem i povrćem, bananama
  , mlijekom
  i
  određenim mliječnim proizvodima
  te za prateće obrazovne mjere i s tim povezane troškove

Justification

AGRI Compromise Amendment 1 – part 1.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | za opskrbu voćem i povrćem,
  bananama
  te mlijekom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

za opskrbu voćem i povrćem,
  bananama
  te mlijekom;

| (a) | za opskrbu voćem i povrćem,
  uključujući banane,
  te mlijekom
  i mliječnim proizvodima kako je navedeno u stavku 2.
  ; |
| --- | --- |

(a)

za opskrbu voćem i povrćem,
  uključujući banane,
  te mlijekom
  i mliječnim proizvodima kako je navedeno u stavku 2.
  ;

Justification

AGRI Compromise Amendment 1 – part 1. This compromise supports the Commission proposal that Member States should still be allowed to distribute fresh products. The formulation „fruits and vegetables” covers fresh and chilled products, ready to eat portions (such as peeled/sliced carrots in small bags) and also allows schools to squeeze the products in order to make fresh juices. It is up to Member States to decide and put in their strategy which (and how) fresh products should be distributed.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | za prateće obrazovne mjere i |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

za prateće obrazovne mjere i

| (b) | za prateće obrazovne mjere i |
| --- | --- |

(b)

za prateće obrazovne mjere i

Justification

AGRI Compromise Amendment 2 – part 1. Replacing „supporting” by „accompanying” aims at clarifying that educational measures supported by the EU under the school schemes are not the responsibility of school teachers but of external speakers like nutritionists, farmers etc.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | za pokriće
  određenih,
  s tim povezanih troškova logistike i distribucije, opreme, promidžbe, praćenja
  i
  ocjenjivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

za pokriće
  određenih,
  s tim povezanih troškova logistike i distribucije, opreme, promidžbe, praćenja
  i
  ocjenjivanja.

| (c) | za pokriće s tim povezanih troškova logistike i distribucije, opreme,
  komunikacije i
  promidžbe, praćenja, ocjenjivanja
  i ostalih radnji izravno povezanih s provođenjem programa
  . |
| --- | --- |

(c)

za pokriće s tim povezanih troškova logistike i distribucije, opreme,
  komunikacije i
  promidžbe, praćenja, ocjenjivanja
  i ostalih radnji izravno povezanih s provođenjem programa
  .

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice koje žele sudjelovati u programu potpore uspostavljenom u stavku 1. („školski program”) mogu distribuirati
  ili voće i povrće, uključujući banane, ili mlijeko obuhvaćeno oznakom KN 0401, ili oboje. | 2.   Države članice koje žele sudjelovati u programu potpore uspostavljenom u stavku 1. („školski program”) mogu distribuirati: |
| | (a) | voće i povrće, uključujući banane, i/ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Države članice koje žele sudjelovati u programu potpore uspostavljenom u stavku 1. („školski program”) mogu distribuirati
  ili voće i povrće, uključujući banane, ili mlijeko obuhvaćeno oznakom KN 0401, ili oboje.

2.   Države članice koje žele sudjelovati u programu potpore uspostavljenom u stavku 1. („školski program”) mogu distribuirati:

(a)

voće i povrće, uključujući banane, i/ili

| (b) | mlijeko i mliječne proizvode iz sljedećih kategorija („mliječni proizvodi”): |
| --- | --- |

(b)

mlijeko i mliječne proizvode iz sljedećih kategorija („mliječni proizvodi”):

| | (i) | mlijeko i vrhnje koji su obuhvaćeni oznakom KN 0401; |
| --- | --- | --- |

(i)

mlijeko i vrhnje koji su obuhvaćeni oznakom KN 0401;

| | (ii) | mlaćenicu, kiselo mlijeko, jogurt, kefir i ostalo fermentirano ili zakiseljeno mlijeko i vrhnje obuhvaćeno oznakom KN 0403, osim onih koja sadrže arome ili dodane nemliječne sastojke obuhvaćene oznakom KN 0403 10 51 do 99 i KN 0403 90 71 do 99; |
| --- | --- | --- |

(ii)

mlaćenicu, kiselo mlijeko, jogurt, kefir i ostalo fermentirano ili zakiseljeno mlijeko i vrhnje obuhvaćeno oznakom KN 0403, osim onih koja sadrže arome ili dodane nemliječne sastojke obuhvaćene oznakom KN 0403 10 51 do 99 i KN 0403 90 71 do 99;

| | (iii) | sir i skutu koji su obuhvaćeni oznakom KN 0406; |
| --- | --- | --- |

(iii)

sir i skutu koji su obuhvaćeni oznakom KN 0406;

| | (iv) | mlijeko koje ne sadrži laktozu, čiji je prirodni sastav izmijenjen u pogledu količine laktoze i koje ne sadrži druge nemliječne sastojke obuhvaćene oznakom KN 0404 90.” |
| --- | --- | --- |

(iv)

mlijeko koje ne sadrži laktozu, čiji je prirodni sastav izmijenjen u pogledu količine laktoze i koje ne sadrži druge nemliječne sastojke obuhvaćene oznakom KN 0404 90.”

Justification

AGRI Compromise Amendment 1 – part 2. The purpose of these schemes is to encourage the consumption of agricultural products and install healthy eating habits. Furthermore, we have concrete arguments to justify that the consumption of drinking milk is falling; cheese and natural yoghurts are second best alternative due to intolerances to lactose.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Kao uvjet za sudjelovanje u školskom programu, države članice sastavljaju na nacionalnoj i regionalnoj razini, prije sudjelovanja u školskom programu i potom svakih šest godina, strategiju provedbe programa. Države članice mogu izmijeniti strategiju, posebno na temelju rezultata praćenja i ocjenjivanja. U strategiji se moraju
  obavezno
  utvrditi potrebe koje treba zadovoljiti, rangirati potrebe u smislu prioriteta, odrediti ciljana populacija te očekivani rezultati i kvantificirani ciljevi koje treba ostvariti u odnosu na početno stanje te utvrditi najprikladniji instrumenti i mjere za postizanje tih ciljeva. | 3.   Kao uvjet za sudjelovanje u školskom programu, države članice sastavljaju na nacionalnoj i regionalnoj razini, prije sudjelovanja u školskom programu i potom svakih šest godina, strategiju provedbe programa. Države članice
  ili regionalno nadležno tijelo
  mogu izmijeniti strategiju, posebno na temelju rezultata praćenja i ocjenjivanja
  , kao i postignutih rezultata, koristeći se pravilno sredstvima Unije
  . U strategiji se moraju
  , kao minimalna mjera,
  utvrditi potrebe koje treba zadovoljiti, rangirati potrebe u smislu prioriteta, odrediti ciljana populacija te očekivani rezultati i kvantificirani ciljevi koje treba ostvariti u odnosu na početno stanje te
  se moraju
  utvrditi najprikladniji instrumenti i mjere za postizanje tih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Kao uvjet za sudjelovanje u školskom programu, države članice sastavljaju na nacionalnoj i regionalnoj razini, prije sudjelovanja u školskom programu i potom svakih šest godina, strategiju provedbe programa. Države članice mogu izmijeniti strategiju, posebno na temelju rezultata praćenja i ocjenjivanja. U strategiji se moraju
  obavezno
  utvrditi potrebe koje treba zadovoljiti, rangirati potrebe u smislu prioriteta, odrediti ciljana populacija te očekivani rezultati i kvantificirani ciljevi koje treba ostvariti u odnosu na početno stanje te utvrditi najprikladniji instrumenti i mjere za postizanje tih ciljeva.

3.   Kao uvjet za sudjelovanje u školskom programu, države članice sastavljaju na nacionalnoj i regionalnoj razini, prije sudjelovanja u školskom programu i potom svakih šest godina, strategiju provedbe programa. Države članice
  ili regionalno nadležno tijelo
  mogu izmijeniti strategiju, posebno na temelju rezultata praćenja i ocjenjivanja
  , kao i postignutih rezultata, koristeći se pravilno sredstvima Unije
  . U strategiji se moraju
  , kao minimalna mjera,
  utvrditi potrebe koje treba zadovoljiti, rangirati potrebe u smislu prioriteta, odrediti ciljana populacija te očekivani rezultati i kvantificirani ciljevi koje treba ostvariti u odnosu na početno stanje te
  se moraju
  utvrditi najprikladniji instrumenti i mjere za postizanje tih ciljeva.

Justification

Allowing greater scope for sub-national authorities to control the scheme in line with the constitutional distribution of competences within Member States. This Amendment also reflects the opinion of the Committee of the Regions.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Kako bi školski program učinile učinkovitim, države članice
  predviđaju
  prateće obrazovne mjere, koje mogu uključivati mjere i aktivnosti čiji je cilj povezati djecu s poljoprivredom i
  većim izborom
  poljoprivrednih proizvoda
  te ih obrazovati
  o srodnim pitanjima kao što su zdrave prehrambene navike, sprečavanje rasipanja hrane, lokalni prehrambeni lanci
  ili
  ekološka poljoprivreda. | 4.   Kako bi školski program učinile učinkovitim, države članice
  donose
  prateće obrazovne mjere, koje mogu uključivati mjere i aktivnosti čiji je cilj povezati djecu s poljoprivredom
  , poput posjeta poljoprivrednim gospodarstvima,
  i
  s distribucijom većeg izbora
  poljoprivrednih proizvoda
  kao što su proizvodi nastali preradom voća i povrća i drugi lokalni, regionalni ili nacionalni specijaliteti poput meda, maslina, maslinovog ulja i sušenog voća. Na taj se način doprinosi obrazovanju
  o srodnim pitanjima kao što su zdrave prehrambene navike, sprečavanje rasipanja hrane, lokalni prehrambeni lanci, ekološka poljoprivreda
  i održiva proizvodnja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Kako bi školski program učinile učinkovitim, države članice
  predviđaju
  prateće obrazovne mjere, koje mogu uključivati mjere i aktivnosti čiji je cilj povezati djecu s poljoprivredom i
  većim izborom
  poljoprivrednih proizvoda
  te ih obrazovati
  o srodnim pitanjima kao što su zdrave prehrambene navike, sprečavanje rasipanja hrane, lokalni prehrambeni lanci
  ili
  ekološka poljoprivreda.

4.   Kako bi školski program učinile učinkovitim, države članice
  donose
  prateće obrazovne mjere, koje mogu uključivati mjere i aktivnosti čiji je cilj povezati djecu s poljoprivredom
  , poput posjeta poljoprivrednim gospodarstvima,
  i
  s distribucijom većeg izbora
  poljoprivrednih proizvoda
  kao što su proizvodi nastali preradom voća i povrća i drugi lokalni, regionalni ili nacionalni specijaliteti poput meda, maslina, maslinovog ulja i sušenog voća. Na taj se način doprinosi obrazovanju
  o srodnim pitanjima kao što su zdrave prehrambene navike, sprečavanje rasipanja hrane, lokalni prehrambeni lanci, ekološka poljoprivreda
  i održiva proizvodnja
  .

Justification

AGRI Compromise Amendment 2 – part 2. Taking into account that educational measures allow for the occasional distribution of other products, the compromise includes here Amendments related to local, regional and national specialities such as honey, olives, olive oil and dried fruits.

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Pri sastavljanju strategija države članice određuju popis proizvoda, osim voća i povrća, banana i
  mlijeka
  , koji se povremeno mogu uključiti u okviru pratećih obrazovnih mjera. | 5.   Pri sastavljanju strategija države članice određuju popis
  poljoprivrednih
  proizvoda, osim voća i povrća, banana
  te mlijeka
  i
  mliječnih proizvoda
  , koji se povremeno mogu uključiti u
  distribuciju u
  okviru pratećih obrazovnih mjera.
  Kada je riječ o prerađenom voću i povrću, nisu dopušteni proizvodi koji sadrže dodani šećer, dodanu mast, dodanu sol, dodana sladila i/ili umjetne pojačivače okusa (oznake umjetnih dodataka hrani E620 – E650). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Pri sastavljanju strategija države članice određuju popis proizvoda, osim voća i povrća, banana i
  mlijeka
  , koji se povremeno mogu uključiti u okviru pratećih obrazovnih mjera.

5.   Pri sastavljanju strategija države članice određuju popis
  poljoprivrednih
  proizvoda, osim voća i povrća, banana
  te mlijeka
  i
  mliječnih proizvoda
  , koji se povremeno mogu uključiti u
  distribuciju u
  okviru pratećih obrazovnih mjera.
  Kada je riječ o prerađenom voću i povrću, nisu dopušteni proizvodi koji sadrže dodani šećer, dodanu mast, dodanu sol, dodana sladila i/ili umjetne pojačivače okusa (oznake umjetnih dodataka hrani E620 – E650).

Justification

Food additives numbered E620-E650 have harmful effects to consumers health if consumed in more significant quantities. Since the programme is aimed at promoting healthy food, allowing additives with dubious health effects would go against its goals.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Države članice odabiru proizvode koje će distribuirati ili
  uključiti
  u prateće obrazovne mjere na temelju objektivnih kriterija koji
  mogu uključivati
  zdravstvene i
  okolišne
  aspekte, kao i dostupnost tijekom sezone, raznolikost ili raspoloživost lokalnih proizvoda, dajući prednost
  , koliko je to moguće,
  proizvodima podrijetlom iz Unije te osobito
  domaćoj
  kupnji, ekološkim proizvodima, kratkim lancima opskrbe ili koristima za okoliš. | 6.   Države članice odabiru proizvode koje će distribuirati ili
  uvrstiti
  u prateće obrazovne mjere na temelju objektivnih kriterija koji
  uključuju
  zdravstvene
  , okolišne
  i
  etičke
  aspekte, kao i dostupnost tijekom sezone, raznolikost ili raspoloživost lokalnih proizvoda, dajući prednost proizvodima podrijetlom iz Unije te osobito
  lokalnoj ili regionalnoj proizvodnji i
  kupnji, ekološkim proizvodima, kratkim lancima opskrbe ili koristima za okoliš
  i kvalitetnim proizvodima kako je određeno Uredbom (EU) br
  . 
  1151/2012. U slučaju banana, može se dati prednost proizvodima iz trećih zemalja iz pravedne trgovine samo ako isti proizvodi podrijetlom iz Unije nisu dostupni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6.   Države članice odabiru proizvode koje će distribuirati ili
  uključiti
  u prateće obrazovne mjere na temelju objektivnih kriterija koji
  mogu uključivati
  zdravstvene i
  okolišne
  aspekte, kao i dostupnost tijekom sezone, raznolikost ili raspoloživost lokalnih proizvoda, dajući prednost
  , koliko je to moguće,
  proizvodima podrijetlom iz Unije te osobito
  domaćoj
  kupnji, ekološkim proizvodima, kratkim lancima opskrbe ili koristima za okoliš.

6.   Države članice odabiru proizvode koje će distribuirati ili
  uvrstiti
  u prateće obrazovne mjere na temelju objektivnih kriterija koji
  uključuju
  zdravstvene
  , okolišne
  i
  etičke
  aspekte, kao i dostupnost tijekom sezone, raznolikost ili raspoloživost lokalnih proizvoda, dajući prednost proizvodima podrijetlom iz Unije te osobito
  lokalnoj ili regionalnoj proizvodnji i
  kupnji, ekološkim proizvodima, kratkim lancima opskrbe ili koristima za okoliš
  i kvalitetnim proizvodima kako je određeno Uredbom (EU) br
  . 
  1151/2012. U slučaju banana, može se dati prednost proizvodima iz trećih zemalja iz pravedne trgovine samo ako isti proizvodi podrijetlom iz Unije nisu dostupni.

Justification

AGRI Compromise Amendment 3.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Kako bi promicale zdrave prehrambene navike, države članice osiguravaju da njihova nadležna tijela za zdravstvo
  odobre
  popis
  svih
  proizvoda koji se isporučuju u okviru programa i da odluče o njihovim nutritivnim aspektima. | 7.   Kako bi promicale zdrave prehrambene navike,
  između ostalog među djecom s intolerancijom laktoze,
  države članice osiguravaju da njihova nadležna tijela za
  prehranu i/ili
  zdravstvo
  prihvate
  popis proizvoda koji se isporučuju u okviru programa i da odluče o njihovim nutritivnim aspektima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

7.   Kako bi promicale zdrave prehrambene navike, države članice osiguravaju da njihova nadležna tijela za zdravstvo
  odobre
  popis
  svih
  proizvoda koji se isporučuju u okviru programa i da odluče o njihovim nutritivnim aspektima.

7.   Kako bi promicale zdrave prehrambene navike,
  između ostalog među djecom s intolerancijom laktoze,
  države članice osiguravaju da njihova nadležna tijela za
  prehranu i/ili
  zdravstvo
  prihvate
  popis proizvoda koji se isporučuju u okviru programa i da odluče o njihovim nutritivnim aspektima.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23.a – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Potpora koja se u okviru školskog programa dodjeljuje za distribuciju proizvoda, prateće obrazovne mjere i s tim povezane troškove iz članka 23. stavka 1., ne dovodeći u pitanje odredbe stavka 4., ne smije premašiti: | 1.   Potpora koja se u okviru školskog programa dodjeljuje za distribuciju proizvoda, prateće obrazovne mjere i s tim povezane troškove iz članka 23. stavka 1., ne dovodeći u pitanje odredbe stavka 4.
  ovog članka
  , ne smije premašiti: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Potpora koja se u okviru školskog programa dodjeljuje za distribuciju proizvoda, prateće obrazovne mjere i s tim povezane troškove iz članka 23. stavka 1., ne dovodeći u pitanje odredbe stavka 4., ne smije premašiti:

1.   Potpora koja se u okviru školskog programa dodjeljuje za distribuciju proizvoda, prateće obrazovne mjere i s tim povezane troškove iz članka 23. stavka 1., ne dovodeći u pitanje odredbe stavka 4.
  ovog članka
  , ne smije premašiti:

Justification

Amendment in line with AGRI Compromise Amendment 2.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23.a – stavak 1. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | za mlijeko:
  80
  milijuna EUR po školskoj godini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

za mlijeko:
  80
  milijuna EUR po školskoj godini.

| (b) | za mlijeko
  i mliječne proizvode
  :
  100
  milijuna EUR po školskoj godini. |
| --- | --- |

(b)

za mlijeko
  i mliječne proizvode
  :
  100
  milijuna EUR po školskoj godini.

Justification

AGRI Compromise Amendment 4 – part 4. An increase of 20 million euros for the milk envelop is foreseen in order to allow the introduction of a minimum spending per child per year for all the Member States and in order to ensure that no Member State loses as a result of the introduction of the new criteria.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23.a – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 227. kojima se određuje razina potpore Unije koja se može isplatiti za pokriće cijene obroka voća i povrća, uključujući banane te mlijeka i utvrđuje definicija obroka. Komisiju se ovlašćuje i za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 227. kojima se utvrđuje najmanji i najveći iznos financiranja pratećih obrazovnih mjera iz konačne godišnje raspodjele sredstava državama članicama. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 227. kojima se određuje razina potpore Unije koja se može isplatiti za pokriće cijene obroka voća i povrća, uključujući banane te mlijeka i utvrđuje definicija obroka. Komisiju se ovlašćuje i za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 227. kojima se utvrđuje najmanji i najveći iznos financiranja pratećih obrazovnih mjera iz konačne godišnje raspodjele sredstava državama članicama.

Briše se.

Justification

Powers set out in Article 24(1a) instead for the sake of consistency.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23.a – stavak 2. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | za voće i povrće, uključujući banane: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

za voće i povrće, uključujući banane:

| (a) | za voće i povrće, uključujući banane:
  objektivne kriterije koji se temelje na: |
| --- | --- |

(a)

za voće i povrće, uključujući banane:
  objektivne kriterije koji se temelje na:

| | (i) | broju djece starosti od šest do deset godina, kao udjelu u
  populaciji
  ; |
| --- | --- | --- |

(i)

broju djece starosti od šest do deset godina, kao udjelu u
  populaciji
  ;

| | (i) | broju djece starosti od šest do deset godina, kao udjelu u
  stanovništvu države članice o kojoj je riječ
  ; |
| --- | --- | --- |

(i)

broju djece starosti od šest do deset godina, kao udjelu u
  stanovništvu države članice o kojoj je riječ
  ;

| | (ii) | stupnju razvoja regija unutar države članice kako bi se
  osigurala veća potpora
  slabije razvijenim regijama u smislu članka 3. stavka 5. ove Uredbe, najudaljenijim regijama navedenima u članku 349.
  Ugovora ili
  manjim egejskim otocima u smislu članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 229/2013 i |
| --- | --- | --- |

(ii)

stupnju razvoja regija unutar države članice kako bi se
  osigurala veća potpora
  slabije razvijenim regijama u smislu članka 3. stavka 5. ove Uredbe, najudaljenijim regijama navedenima u članku 349.
  Ugovora ili
  manjim egejskim otocima u smislu članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 229/2013 i

| | (ii) | stupnju razvoja regija unutar države članice kako bi se
  osiguralo pružanje veće potpore
  slabije razvijenim regijama u smislu članka 3. stavka 5. ove Uredbe, najudaljenijim regijama navedenima u članku 349.
  UFEU-a i/ili
  manjim egejskim otocima u smislu članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 229/2013 i |
| --- | --- | --- |

(ii)

stupnju razvoja regija unutar države članice kako bi se
  osiguralo pružanje veće potpore
  slabije razvijenim regijama u smislu članka 3. stavka 5. ove Uredbe, najudaljenijim regijama navedenima u članku 349.
  UFEU-a i/ili
  manjim egejskim otocima u smislu članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 229/2013 i

| | (iii) | dodatnom porastu potpore Unije od 5 % za najudaljenije regije, uz daljnje povećanje od 5 % ako te regije uvoze proizvode iz drugih najudaljenijih regija koje se nalaze u njihovoj blizini; te da |
| --- | --- | --- |

(iii)

dodatnom porastu potpore Unije od 5 % za najudaljenije regije, uz daljnje povećanje od 5 % ako te regije uvoze proizvode iz drugih najudaljenijih regija koje se nalaze u njihovoj blizini; te da

Justification

AGRI Compromise Amendment 4 – part 1. Objective criteria based on the number of 6-10 years as proportion of the population and the degree of development of the regions within a Member State should be kept as it appears to be a fair system corresponding to the needs of Member States.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23.a – stavak 2. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | za mlijeko
  : prethodno korištenje sredstava u okviru prijašnjih programa opskrbe djece mlijekom i mliječnim proizvodima i objektivne kriterije
  koji se
  temelje na udjelu djece starosti
  od šest
  do deset
  godina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

za mlijeko
  : prethodno korištenje sredstava u okviru prijašnjih programa opskrbe djece mlijekom i mliječnim proizvodima i objektivne kriterije
  koji se
  temelje na udjelu djece starosti
  od šest
  do deset
  godina.

| (b) | za mlijeko
  i mliječne proizvode, kombinacija sljedećih kriterija
  koji se
  moraju primjenjivati tijekom prijelaznog razdoblja
  od šest godina
  počevši od datuma provedbe programa: |
| --- | --- |

(b)

za mlijeko
  i mliječne proizvode, kombinacija sljedećih kriterija
  koji se
  moraju primjenjivati tijekom prijelaznog razdoblja
  od šest godina
  počevši od datuma provedbe programa:

| | (i) | broj djece starosti od šest do deset godina kao udio u stanovništvu države članice o kojoj je riječ; |
| --- | --- | --- |

(i)

broj djece starosti od šest do deset godina kao udio u stanovništvu države članice o kojoj je riječ;

| | (ii) | stupanj razvoja regija unutar države članice kako bi se osiguralo pružanje veće potpore slabije razvijenim regijama u smislu članka 3. stavka 5. ove Uredbe, najudaljenijim regijama navedenima u članku 349. UFEU-a i/ili manjim egejskim otocima u smislu članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 229/2013; |
| --- | --- | --- |

(ii)

stupanj razvoja regija unutar države članice kako bi se osiguralo pružanje veće potpore slabije razvijenim regijama u smislu članka 3. stavka 5. ove Uredbe, najudaljenijim regijama navedenima u članku 349. UFEU-a i/ili manjim egejskim otocima u smislu članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 229/2013;

| | (iii) | prethodno korištenje sredstava u okviru prijašnjih programa opskrbe djece mlijekom i mliječnim proizvodima, uz izuzetak Hrvatske za koju će se uvesti sustav paušalnog plaćanja; kako bi se zajamčila pravedna raspodjela sredstava među državama članicama, protuteža ovom kriteriju bit će uvođenje minimalnog godišnjeg iznosa potpore Unije po djetetu u dobnoj skupini navedenoj u točki (i) i definiranoj na temelju prosječnog korištenja sredstvima po djetetu po državi članici; |
| --- | --- | --- |

(iii)

prethodno korištenje sredstava u okviru prijašnjih programa opskrbe djece mlijekom i mliječnim proizvodima, uz izuzetak Hrvatske za koju će se uvesti sustav paušalnog plaćanja; kako bi se zajamčila pravedna raspodjela sredstava među državama članicama, protuteža ovom kriteriju bit će uvođenje minimalnog godišnjeg iznosa potpore Unije po djetetu u dobnoj skupini navedenoj u točki (i) i definiranoj na temelju prosječnog korištenja sredstvima po djetetu po državi članici;

| | (iv) | dodatni porast potpore Unije od 5 % za najudaljenije regije, uz daljnje povećanje od 5 % ako te regije uvoze proizvode iz drugih najudaljenijih regija koje se nalaze u njihovoj blizini; |
| --- | --- | --- |

(iv)

dodatni porast potpore Unije od 5 % za najudaljenije regije, uz daljnje povećanje od 5 % ako te regije uvoze proizvode iz drugih najudaljenijih regija koje se nalaze u njihovoj blizini;

Justification

AGRI Compromise Amendment 4 – part 2. Taking into account the Amendments tabled, in particular those deleting the historical criteria for milk, the objective of this compromise is to set a fairer allocation system without penalising Member States that used efficiently the school milk scheme up to now and received larger amounts of aid. This compromise is based upon calculations that DG AGRI produced at the request of the rapporteur.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23.a – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Nakon završetka prijelaznog razdoblja navedenog u točki (b), mlijeko i mliječni proizvodi podliježu kriterijima iz podtočaka (i) i (ii) točke (a). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Nakon završetka prijelaznog razdoblja navedenog u točki (b), mlijeko i mliječni proizvodi podliježu kriterijima iz podtočaka (i) i (ii) točke (a).

Justification

AGRI Compromise Amendment 4 – part 2.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23.a – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Najmanje svake tri godine Komisija ocjenjuje jesu li indikativne raspodjele sredstava za voće i povrće, uključujući i banane te za mlijeko i dalje u skladu s objektivnim kriterijima iz ovog stavka. | Najmanje svake tri godine Komisija ocjenjuje jesu li indikativne raspodjele sredstava za voće i povrće, uključujući i banane, te za mlijeko i
  mliječne proizvode i
  dalje u skladu s objektivnim kriterijima iz ovog stavka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Najmanje svake tri godine Komisija ocjenjuje jesu li indikativne raspodjele sredstava za voće i povrće, uključujući i banane te za mlijeko i dalje u skladu s objektivnim kriterijima iz ovog stavka.

Najmanje svake tri godine Komisija ocjenjuje jesu li indikativne raspodjele sredstava za voće i povrće, uključujući i banane, te za mlijeko i
  mliječne proizvode i
  dalje u skladu s objektivnim kriterijima iz ovog stavka.

Justification

Amendment in line with AGRI Compromise Amendment 1.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23.a – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice moraju zajamčiti da će se minimalno 10 %, a maksimalno 20 % sredstava koja su im dodijeljena prema programu staviti u pričuvu za prateće obrazovne mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Države članice moraju zajamčiti da će se minimalno 10 %, a maksimalno 20 % sredstava koja su im dodijeljena prema programu staviti u pričuvu za prateće obrazovne mjere.

Justification

AGRI Compromise Amendment 2 – part 4. Taking into account the fundamental importance of educational measures under the new scheme, and the Amendments tabled, the compromise establishes a minimum of 10 % and a maximum of 20 % for the financing of educational measures.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23.a – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ne premašujući sveukupnu gornju granicu od
  230 milijuna EUR
  koja proizlazi iz iznosa iz stavka 1. točaka (a) i (b), države članice mogu prenijeti do
  15 %
  svojih indikativnih alokacija za voće i povrće, uključujući i banane, te za mlijeko na druge sektore u skladu s uvjetima koje određuje Komisija delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 227. | 4.   Ne premašujući sveukupnu gornju granicu od
  250 milijuna EUR
  koja proizlazi iz iznosa iz stavka 1. točaka (a) i (b), države članice mogu prenijeti do
  10 %
  svojih indikativnih alokacija za voće i povrće, uključujući i banane, te za mlijeko
  i mliječne proizvode
  na druge sektore
  , a navedeni prijenos može se povećati do 20 %
  u
  slučaju najudaljenijih regija, u
  skladu s uvjetima koje određuje Komisija delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 227. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Ne premašujući sveukupnu gornju granicu od
  230 milijuna EUR
  koja proizlazi iz iznosa iz stavka 1. točaka (a) i (b), države članice mogu prenijeti do
  15 %
  svojih indikativnih alokacija za voće i povrće, uključujući i banane, te za mlijeko na druge sektore u skladu s uvjetima koje određuje Komisija delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 227.

4.   Ne premašujući sveukupnu gornju granicu od
  250 milijuna EUR
  koja proizlazi iz iznosa iz stavka 1. točaka (a) i (b), države članice mogu prenijeti do
  10 %
  svojih indikativnih alokacija za voće i povrće, uključujući i banane, te za mlijeko
  i mliječne proizvode
  na druge sektore
  , a navedeni prijenos može se povećati do 20 %
  u
  slučaju najudaljenijih regija, u
  skladu s uvjetima koje određuje Komisija delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 227.

Justification

AGRI Compromise Amendment 4 – part 5. An increase of 20 million euros for the milk envelope is foreseen in order to allow the introduction of a minimum spending per child per year for all the Member States and in order to ensure that no Member State loses as a result of the introduction of the new criteria. On budgetary transfers, the compromise is a middle way between Amendments tabled on this issue.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23.a – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Potpora Unije predviđena stavkom 1. ne smije zamijeniti financijska sredstva za bilo koji postojeći nacionalni program dostave voća ili mlijeka u školama kojim je predviđena raspodjela voća i povrća, prerađenog voća i povrća, banana, mlijeka i mliječnih proizvoda ili za druge programe distribucije tih proizvoda u školama. Potpora Unije pruža se kao dodatak državnom financiranju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5a.
     
  Potpora Unije predviđena stavkom 1. ne smije zamijeniti financijska sredstva za bilo koji postojeći nacionalni program dostave voća ili mlijeka u školama kojim je predviđena raspodjela voća i povrća, prerađenog voća i povrća, banana, mlijeka i mliječnih proizvoda ili za druge programe distribucije tih proizvoda u školama. Potpora Unije pruža se kao dodatak državnom financiranju.

Justification

Reintroducing Article 23, paragraph 6 from the CMO: EU funds should be genuinely additional to national financing, to avoid a deadweight effect.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23.a – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Države članice mogu u skladu sa svojom strategijom odlučiti da ne dodijele traženu potporu ako je iznos tražene potpore niži od najmanjeg iznosa koji određuje država članica o kojoj je riječ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6a.
     
  Države članice mogu u skladu sa svojom strategijom odlučiti da ne dodijele traženu potporu ako je iznos tražene potpore niži od najmanjeg iznosa koji određuje država članica o kojoj je riječ.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23.a – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Unija isto može financirati, na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1306/2013, mjere za informiranje, praćenje i ocjenjivanje vezane uz školski program, uključujući mjere osvješćivanja javnosti i odgovarajuće mjere umrežavanja. | 7.   Unija isto može financirati, na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1306/2013, mjere za informiranje,
  komunikaciju i promidžbu,
  praćenje i ocjenjivanje vezane uz školski program, uključujući mjere osvješćivanja javnosti
  , osobito roditelja
  i
  predavača, o njegovim ciljevima i
  odgovarajuće mjere umrežavanja
  te ostale aktivnosti izravno povezane s provedbom programa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

7.   Unija isto može financirati, na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1306/2013, mjere za informiranje, praćenje i ocjenjivanje vezane uz školski program, uključujući mjere osvješćivanja javnosti i odgovarajuće mjere umrežavanja.

7.   Unija isto može financirati, na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1306/2013, mjere za informiranje,
  komunikaciju i promidžbu,
  praćenje i ocjenjivanje vezane uz školski program, uključujući mjere osvješćivanja javnosti
  , osobito roditelja
  i
  predavača, o njegovim ciljevima i
  odgovarajuće mjere umrežavanja
  te ostale aktivnosti izravno povezane s provedbom programa
  .

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 23.a – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Države članice koje sudjeluju u programu promoviraju, na mjestima gdje se distribuira hrana, svoju uključenost u program potpore i činjenicu da ga subvencionira Unija. Države članice
  osiguravaju
  dodanu vrijednost i vidljivost školskog programa Unije u odnosu na druga jela koja se
  dijele
  u obrazovnim ustanovama.” | 8.   Države članice koje sudjeluju u programu promoviraju, na mjestima gdje se distribuira hrana, svoju uključenost u program potpore i činjenicu da ga subvencionira Unija
  , plakatima na ulazima u škole
  . Države članice
  mogu uz to koristiti bilo koji prikladni komunikacijski medij poput tematskih internetskih stranica, informativnih grafičkih materijala, informativnih kampanja i kampanja za podizanje svijesti. Zajednički znak i logotip Unije moraju se koristiti na svim pratećim informativnim materijalima. Države članice jamče
  dodanu vrijednost i vidljivost školskog programa Unije u odnosu na druga jela koja se
  serviraju
  u obrazovnim ustanovama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

8.   Države članice koje sudjeluju u programu promoviraju, na mjestima gdje se distribuira hrana, svoju uključenost u program potpore i činjenicu da ga subvencionira Unija. Države članice
  osiguravaju
  dodanu vrijednost i vidljivost školskog programa Unije u odnosu na druga jela koja se
  dijele
  u obrazovnim ustanovama.”

8.   Države članice koje sudjeluju u programu promoviraju, na mjestima gdje se distribuira hrana, svoju uključenost u program potpore i činjenicu da ga subvencionira Unija
  , plakatima na ulazima u škole
  . Države članice
  mogu uz to koristiti bilo koji prikladni komunikacijski medij poput tematskih internetskih stranica, informativnih grafičkih materijala, informativnih kampanja i kampanja za podizanje svijesti. Zajednički znak i logotip Unije moraju se koristiti na svim pratećim informativnim materijalima. Države članice jamče
  dodanu vrijednost i vidljivost školskog programa Unije u odnosu na druga jela koja se
  serviraju
  u obrazovnim ustanovama.

Justification

AGRI Compromise Amendment 5 – part 1. Member States distributing the EU aid should use posters at school entrances in order to ensure a better visibility of the EU action as foreseen in the existing implementing regulations for the schemes. Taking into account the EU added value of the scheme, it is important to strengthen its visibility and public awareness, especially at a time when the disillusionment on Europe is increasing.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 24. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | sastavljanju nacionalnih ili regionalnih strategija i o pratećim obrazovnim mjerama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

sastavljanju nacionalnih ili regionalnih strategija i o pratećim obrazovnim mjerama.

| (c) | sastavljanju nacionalnih ili regionalnih strategija i o pratećim obrazovnim mjerama. |
| --- | --- |

(c)

sastavljanju nacionalnih ili regionalnih strategija i o pratećim obrazovnim mjerama.

Justification

Amendment in line with AGRI Compromise Amendment 2.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 24. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Kako bi se osiguralo učinkovito i usmjereno korištenje sredstava Unije, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 227. o: | 2.   Kako bi se osiguralo učinkovito i usmjereno korištenje sredstava Unije,
  jamčila njihova ravnomjerna raspodjela po državama članicama i smanjilo administrativno opterećenje obrazovnih ustanova koje sudjeluju u programu i država članica,
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 227. o: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Kako bi se osiguralo učinkovito i usmjereno korištenje sredstava Unije, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 227. o:

2.   Kako bi se osiguralo učinkovito i usmjereno korištenje sredstava Unije,
  jamčila njihova ravnomjerna raspodjela po državama članicama i smanjilo administrativno opterećenje obrazovnih ustanova koje sudjeluju u programu i država članica,
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 227. o:

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 24. – stavak 2. – točka -a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | maksimalnom iznosu potpore Unije po djetetu i po operaciji distribucije doprinosom za plaćanje cijene distribuiranog voća i povrća, uključujući banane, te mlijeka i mliječnih proizvoda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-a)

maksimalnom iznosu potpore Unije po djetetu i po operaciji distribucije doprinosom za plaćanje cijene distribuiranog voća i povrća, uključujući banane, te mlijeka i mliječnih proizvoda;

Justification

Delegated powers moved from Article 23a(1) for the sake of textual consistency. To ensure the sound management of funding for the scheme, it would be better to establish a maximum amount of aid per distribution operation rather than per portion, which would be somewhat difficult to monitor — see Amendment to Recital 6.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 24. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| a) | indikativnoj raspodjeli potpore za voće i povrće, uključujući banane, te za mlijeko između država članica
  i o reviziji te raspodjele, gdje je to moguće, nakon ocjene iz članka 23
  .a
  stavka 2
  ., minimalnim iznosima potpore Unije za svaku državu članicu, metodi preraspodjele dodijeljenih sredstava između država članica na temelju primljenih zahtjeva za potporu te o dodatnim pravilima o tome kako se kriteriji iz članka 23.a stavka 2.
  moraju uzimati
  u obzir pri raspodjeli sredstava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

a)

indikativnoj raspodjeli potpore za voće i povrće, uključujući banane, te za mlijeko između država članica
  i o reviziji te raspodjele, gdje je to moguće, nakon ocjene iz članka 23
  .a
  stavka 2
  ., minimalnim iznosima potpore Unije za svaku državu članicu, metodi preraspodjele dodijeljenih sredstava između država članica na temelju primljenih zahtjeva za potporu te o dodatnim pravilima o tome kako se kriteriji iz članka 23.a stavka 2.
  moraju uzimati
  u obzir pri raspodjeli sredstava;

| a) | indikativnoj raspodjeli potpore za voće i povrće, uključujući banane, te za mlijeko
  i mliječne proizvode,
  između država članica
  , minimalnom iznosu potrošene godišnje potpore Unije po djetetu u skladu s člankom 23
  .a
  stavkom 2
  .
  točkom (b)
  , minimalnim iznosima potpore Unije za svaku državu članicu, metodi preraspodjele dodijeljenih sredstava između država članica na temelju primljenih zahtjeva za potporu te o dodatnim pravilima o tome kako se kriteriji iz članka 23.a stavka 2.
  podstavka 1. uzimaju
  u obzir pri raspodjeli sredstava; |
| --- | --- |

a)

indikativnoj raspodjeli potpore za voće i povrće, uključujući banane, te za mlijeko
  i mliječne proizvode,
  između država članica
  , minimalnom iznosu potrošene godišnje potpore Unije po djetetu u skladu s člankom 23
  .a
  stavkom 2
  .
  točkom (b)
  , minimalnim iznosima potpore Unije za svaku državu članicu, metodi preraspodjele dodijeljenih sredstava između država članica na temelju primljenih zahtjeva za potporu te o dodatnim pravilima o tome kako se kriteriji iz članka 23.a stavka 2.
  podstavka 1. uzimaju
  u obzir pri raspodjeli sredstava;

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 24. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | uvjetima koji se odnose na prijenose između raspodjela sredstava za voće i povrće, uključujući i banane te za mlijeko; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

uvjetima koji se odnose na prijenose između raspodjela sredstava za voće i povrće, uključujući i banane te za mlijeko;

| (b) | uvjetima koji se odnose na prijenose između raspodjela sredstava za voće i povrće, uključujući i banane, te za mlijeko
  i mliječne proizvode
  ; |
| --- | --- |

(b)

uvjetima koji se odnose na prijenose između raspodjela sredstava za voće i povrće, uključujući i banane, te za mlijeko
  i mliječne proizvode
  ;

Justification

Amendment in line with AGRI CAM 1.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 24. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | troškovima i/ili mjerama koje ispunjavaju uvjete za potporu Unije i o mogućnosti utvrđivanja
  minimalnih i
  maksimalnih iznosa za određene troškove; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

troškovima i/ili mjerama koje ispunjavaju uvjete za potporu Unije i o mogućnosti utvrđivanja
  minimalnih i
  maksimalnih iznosa za određene troškove;

| (c) | troškovima i/ili mjerama koje ispunjavaju uvjete za potporu Unije i o mogućnosti utvrđivanja maksimalnih iznosa za određene troškove; |
| --- | --- |

(c)

troškovima i/ili mjerama koje ispunjavaju uvjete za potporu Unije i o mogućnosti utvrđivanja maksimalnih iznosa za određene troškove;

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 24. – stavak 2. – točka -ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | uspostavi jedinstvenih postupaka za podnošenje zahtjeva obrazovnih ustanova za sudjelovanje te postupaka kontrole; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ca)

uspostavi jedinstvenih postupaka za podnošenje zahtjeva obrazovnih ustanova za sudjelovanje te postupaka kontrole;

Justification

In addition to the technical criteria set out in the implementing act under Article 25(c), it would be useful to establish for each delegated act single application procedures for educational establishments seeking to participate and single control procedures, so as to lighten the administrative burden currently deterring prospective participants, in particular schools wishing to participate in both schemes.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 24. – stavak 3 – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   U svrhu promicanja svijesti o programu Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 227. kojima se od država članica u kojima je uspostavljen školski program zahtijeva da javnosti predstave
  subvencijsku ulogu potpore
  Unije. | 3.   U svrhu promicanja
  i jačanja
  svijesti o programu
  i povećanja vidljivosti potpore Unije
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 227. kojima se od država članica u kojima je uspostavljen školski program zahtijeva da javnosti
  jasno
  predstave
  činjenicu da primaju potporu
  Unije
  za uvođenje programa, i to o: |
| | (a) | specifičnim kriterijima za korištenje posterima i drugim informativnim pomagalima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   U svrhu promicanja svijesti o programu Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 227. kojima se od država članica u kojima je uspostavljen školski program zahtijeva da javnosti predstave
  subvencijsku ulogu potpore
  Unije.

3.   U svrhu promicanja
  i jačanja
  svijesti o programu
  i povećanja vidljivosti potpore Unije
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 227. kojima se od država članica u kojima je uspostavljen školski program zahtijeva da javnosti
  jasno
  predstave
  činjenicu da primaju potporu
  Unije
  za uvođenje programa, i to o:

(a)

specifičnim kriterijima za korištenje posterima i drugim informativnim pomagalima;

| (b) | utvrđivanju posebnih kriterija u vezi s prezentacijom, sastavom, veličinom i izgledom zajedničkog znaka i logotipa Unije. |
| --- | --- |

(b)

utvrđivanju posebnih kriterija u vezi s prezentacijom, sastavom, veličinom i izgledom zajedničkog znaka i logotipa Unije.

Justification

AGRI Compromise Amendment 5 – part 2. Delegated powers in line with Amendment to Article 23a(8).

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 25. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | konačnu raspodjelu potpore za voće i povrće, uključujući i banane, i/ili za mlijeko između država članica koje sudjeluju u programu, i to unutar gornjih granica utvrđenih u članku 23.a stavku 1., uzimajući u obzir prijenose iz članka 23.a stavka 4.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

konačnu raspodjelu potpore za voće i povrće, uključujući i banane, i/ili za mlijeko između država članica koje sudjeluju u programu, i to unutar gornjih granica utvrđenih u članku 23.a stavku 1., uzimajući u obzir prijenose iz članka 23.a stavka 4.;

| (a) | konačnu raspodjelu potpore za voće i povrće, uključujući i banane, i/ili za mlijeko
  i mliječne proizvode
  između država članica koje sudjeluju u programu, i to unutar gornjih granica utvrđenih u članku 23.a stavku 1., uzimajući u obzir prijenose iz članka 23.a stavka 4.; |
| --- | --- |

(a)

konačnu raspodjelu potpore za voće i povrće, uključujući i banane, i/ili za mlijeko
  i mliječne proizvode
  između država članica koje sudjeluju u programu, i to unutar gornjih granica utvrđenih u članku 23.a stavku 1., uzimajući u obzir prijenose iz članka 23.a stavka 4.;

Justification

Amendment in line with AGRI Compromise Amendment 1.

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 25. – točka -fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | metode za rješavanje nedostataka koji se pojavljuju u postupku provedbe kako bi se izbjegle blokade uzrokovane prekomjernim opterećenjem birokracijom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(fa)

metode za rješavanje nedostataka koji se pojavljuju u postupku provedbe kako bi se izbjegle blokade uzrokovane prekomjernim opterećenjem birokracijom;

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Uredba (EU) br. 1308/2013

Članak 217. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice mogu, kao dodatak
  potpori
  Unije
  predviđenoj
  člankom 23., provoditi nacionalna plaćanja
  za dostavu
  proizvoda djeci u obrazovnim ustanovama ili za
  vezane troškove
  iz članka 23. stavka 1. točke (c). | Države članice mogu, kao dodatak
  primanju i primjeni potpore
  Unije
  predviđene
  člankom 23., provoditi nacionalna
  ili regionalna
  plaćanja
  u svrhu dostave
  proizvoda djeci
  i s time povezane obrazovne mjere
  u obrazovnim ustanovama ili za
  podmirivanje vezanih troškova
  iz članka 23. stavka 1. točke (c). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Države članice mogu, kao dodatak
  potpori
  Unije
  predviđenoj
  člankom 23., provoditi nacionalna plaćanja
  za dostavu
  proizvoda djeci u obrazovnim ustanovama ili za
  vezane troškove
  iz članka 23. stavka 1. točke (c).

Države članice mogu, kao dodatak
  primanju i primjeni potpore
  Unije
  predviđene
  člankom 23., provoditi nacionalna
  ili regionalna
  plaćanja
  u svrhu dostave
  proizvoda djeci
  i s time povezane obrazovne mjere
  u obrazovnim ustanovama ili za
  podmirivanje vezanih troškova
  iz članka 23. stavka 1. točke (c).

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 19. svibnja 2015.

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/106 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/106

---

P8_TA(2015)0191

Zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta Viktoru Uspaskichu

Odluka Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Viktoru Uspaskichu (2014/2203(IMM))

(2016/C 353/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Viktoru Uspaskichu, koji je glavni državni odvjetnik Republike Litve uputio 1. listopada 2014. i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 12. studenog 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Viktoru Uspaskichu, koji je glavni državni odvjetnik Republike Litve uputio 1. listopada 2014. i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 12. studenog 2014.,

| — | nakon saslušanja Viktora Uspaskicha u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Viktora Uspaskicha u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 62. Ustava Republike Litve, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 62. Ustava Republike Litve,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0149/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0149/2015),

| A. | budući da je glavni državni odvjetnik Republike Litve zatražio ukidanje parlamentarnog imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Viktoru Uspaskichu u vezi s istragom o navodnom kaznenom djelu prije sudskog postupka; |
| --- | --- |

A.

budući da je glavni državni odvjetnik Republike Litve zatražio ukidanje parlamentarnog imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Viktoru Uspaskichu u vezi s istragom o navodnom kaznenom djelu prije sudskog postupka;

| B. | budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države;

| C. | budući da se u članku 62. Ustava Republike Litve i članku 22. stavku 3. Poslovnika Parlamenta Republike Litve navodi da se protiv zastupnika u Parlamentu Republike Litve ne može pokrenuti kazneni postupak i da ga se ne može uhititi ili podvrgnuti bilo kakvim drugim ograničenjima osobne slobode bez pristanka Parlamenta Republike Litve osim u slučajevima flagrante delicto; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 62. Ustava Republike Litve i članku 22. stavku 3. Poslovnika Parlamenta Republike Litve navodi da se protiv zastupnika u Parlamentu Republike Litve ne može pokrenuti kazneni postupak i da ga se ne može uhititi ili podvrgnuti bilo kakvim drugim ograničenjima osobne slobode bez pristanka Parlamenta Republike Litve osim u slučajevima flagrante delicto;

| D. | budući da se Viktora Uspaskicha optužuje za počinjenje kaznenog djela nepoštovanja suda u skladu s člankom 232. Kaznenog zakona Republike Litve; |
| --- | --- |

D.

budući da se Viktora Uspaskicha optužuje za počinjenje kaznenog djela nepoštovanja suda u skladu s člankom 232. Kaznenog zakona Republike Litve;

| E. | budući da ne postoje dokazi za fumus persecutionis, odnosno za osnovanu sumnju da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku; |
| --- | --- |

E.

budući da ne postoje dokazi za fumus persecutionis, odnosno za osnovanu sumnju da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku;

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Viktoru Uspaskichu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ukinuti imunitet Viktoru Uspaskichu;

| 2. | nalaže svom predsjedniku da ovu odluku i izvješće nadležnog odbora odmah proslijedi glavnom državnom odvjetniku Republike Litve i Viktoru Uspaskichu. |
| --- | --- |

2.

nalaže svom predsjedniku da ovu odluku i izvješće nadležnog odbora odmah proslijedi glavnom državnom odvjetniku Republike Litve i Viktoru Uspaskichu.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 et T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/108

---

P8_TA(2015)0192

Zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta Jérômeu Lavrilleuxu

Odluka Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Jérômeu Lavrilleuxu (2015/2014(IMM))

(2016/C 353/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Jérômeu Lavrilleuxu koji je 23. prosinca 2014. proslijedio francuski ministar pravosuđa u vezi sa zahtjevom glavnog tužitelja Prizivnog suda u Parizu i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 15. siječnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Jérômeu Lavrilleuxu koji je 23. prosinca 2014. proslijedio francuski ministar pravosuđa u vezi sa zahtjevom glavnog tužitelja Prizivnog suda u Parizu i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 15. siječnja 2015.,

| — | nakon saslušanja Jérômea Lavrilleuxa u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Jérômea Lavrilleuxa u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0152/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0152/2015),

| A. | budući da je glavni tužitelj Prizivnog suda u Parizu zatražio da se Jérômeu Lavrilleuxu, zastupniku u Europskom parlamentu, ukine zastupnički imunitet zbog istrage u postupku u kojem se tereti za krivotvorenje, upotrebu krivotvorenih dokumenata, zlouporabu povjerenja, pokušaj prijevare i prikrivanje tih kaznenih djela i sudioništvo u njima, te nezakonito financiranje predizborne kampanje i prikrivanje tog kaznenog djela i sudioništvo u njemu; budući da bi sudac u Francuskoj u vezi s tim htio Jérômeu Lavrilleuxu izreći mjeru pritvora ili drugu mjeru lišavanja slobode; |
| --- | --- |

A.

budući da je glavni tužitelj Prizivnog suda u Parizu zatražio da se Jérômeu Lavrilleuxu, zastupniku u Europskom parlamentu, ukine zastupnički imunitet zbog istrage u postupku u kojem se tereti za krivotvorenje, upotrebu krivotvorenih dokumenata, zlouporabu povjerenja, pokušaj prijevare i prikrivanje tih kaznenih djela i sudioništvo u njima, te nezakonito financiranje predizborne kampanje i prikrivanje tog kaznenog djela i sudioništvo u njemu; budući da bi sudac u Francuskoj u vezi s tim htio Jérômeu Lavrilleuxu izreći mjeru pritvora ili drugu mjeru lišavanja slobode;

| B. | budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države;

| C. | budući da se u članku 26. stavcima 2. i 3. francuskog Ustava navodi da se nijedan zastupnik u parlamentu ne može uhititi zbog kaznenog djela ili lakšeg oblika kaznenog djela i da mu se ne može izreći mjera pritvora ili druga mjera lišavanja slobode bez odobrenja predsjedništva doma u kojemu je zastupnik; budući da to odobrenje nije potrebno u slučaju kaznenog djela ili lakšeg oblika kaznenog djela počinjenog flagrante delicto ili u slučaju pravomoćne osuđujuće presude te da Skupština može zatražiti suspenziju mjere pritvora ili lišavanja slobode odnosno zastoj kaznenog postupka protiv zastupnika u Skupštini; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 26. stavcima 2. i 3. francuskog Ustava navodi da se nijedan zastupnik u parlamentu ne može uhititi zbog kaznenog djela ili lakšeg oblika kaznenog djela i da mu se ne može izreći mjera pritvora ili druga mjera lišavanja slobode bez odobrenja predsjedništva doma u kojemu je zastupnik; budući da to odobrenje nije potrebno u slučaju kaznenog djela ili lakšeg oblika kaznenog djela počinjenog flagrante delicto ili u slučaju pravomoćne osuđujuće presude te da Skupština može zatražiti suspenziju mjere pritvora ili lišavanja slobode odnosno zastoj kaznenog postupka protiv zastupnika u Skupštini;

| D. | budući da se Jérôme Lavrilleux sumnjiči za sudjelovanje u sustavu izdavanja lažnih računa za troškove predizborne kampanje; |
| --- | --- |

D.

budući da se Jérôme Lavrilleux sumnjiči za sudjelovanje u sustavu izdavanja lažnih računa za troškove predizborne kampanje;

| E. | budući da bi ukidanje imuniteta Jérômeu Lavrilleuxu trebalo podlijegati uvjetima iz članka 9. stavka 6. Poslovnika; |
| --- | --- |

E.

budući da bi ukidanje imuniteta Jérômeu Lavrilleuxu trebalo podlijegati uvjetima iz članka 9. stavka 6. Poslovnika;

| F. | budući da optužbe za koje se Jérôme Lavrilleux tereti nisu povezane s obnašanjem njegove dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu već proizlaze iz njegove prethodne funkcije zamjenika direktora kampanje na zadnjim predsjedničkim izborima u Francuskoj; |
| --- | --- |

F.

budući da optužbe za koje se Jérôme Lavrilleux tereti nisu povezane s obnašanjem njegove dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu već proizlaze iz njegove prethodne funkcije zamjenika direktora kampanje na zadnjim predsjedničkim izborima u Francuskoj;

| G. | budući da kazneni progon nije povezan s izražavanjem mišljenja ili glasanjem Jérômea Lavrilleuxa pri obnašanju dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

G.

budući da kazneni progon nije povezan s izražavanjem mišljenja ili glasanjem Jérômea Lavrilleuxa pri obnašanju dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| H. | budući da Parlament nije pronašao dokaze za fumus persecutionis, odnosno za dovoljno ozbiljnu i osnovanu sumnju da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku; |
| --- | --- |

H.

budući da Parlament nije pronašao dokaze za fumus persecutionis, odnosno za dovoljno ozbiljnu i osnovanu sumnju da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku;

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Jérômeu Lavrilleuxu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ukinuti imunitet Jérômeu Lavrilleuxu;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu odluku i izvješće nadležnog odbora odmah proslijedi nadležnom tijelu Francuske Republike i Jérômeu Lavrilleuxu. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu odluku i izvješće nadležnog odbora odmah proslijedi nadležnom tijelu Francuske Republike i Jérômeu Lavrilleuxu.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 et T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/110 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/110

---

P8_TA(2015)0193

Zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta Januszu Korwin-Mikkeu

Odluka Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Januszu Korwin-Mikkeu (2015/2049(IMM))

(2016/C 353/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Janusza Korwin-Mikkeu koji je 29. prosinca 2014. proslijedio Glavnom državnom odvjetniku Republike Poljske, u vezi s kaznenim postupkom koji je pokrenuo Okružni ured državnog odvjetništva u Varšavi (Predmet br. V. Ds 223/14) i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 28. siječnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Janusza Korwin-Mikkeu koji je 29. prosinca 2014. proslijedio Glavnom državnom odvjetniku Republike Poljske, u vezi s kaznenim postupkom koji je pokrenuo Okružni ured državnog odvjetništva u Varšavi (Predmet br. V. Ds 223/14) i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 28. siječnja 2015.,

| — | nakon saslušanja Janusza Korwin-Mikkea u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Janusza Korwin-Mikkea u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Ustava Republike Poljske te članak 7b. stavak 1. i članak 7c. stavak 1. poljskog Zakona od 9. svibnja 1996. o obavljanju dužnosti zastupnika poljskog Zastupničkog doma ili Senata; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Ustava Republike Poljske te članak 7b. stavak 1. i članak 7c. stavak 1. poljskog Zakona od 9. svibnja 1996. o obavljanju dužnosti zastupnika poljskog Zastupničkog doma ili Senata;

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0150/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0150/2015),

| A. | budući da je Glavni državni odvjetnik Republike Poljske proslijedio zahtjev Okružnog ureda državnog odvjetništva u Varšavi za odobrenje pokretanja kaznenog postupka protiv zastupnika u Europskom parlamentu Janusza Korwin-Mikkea zbog kaznenog djela iz članka 222. stavka 1. Kaznenog zakona Republike Poljske; budući da se postupak konkretno odnosi na navode o povredi fizičkog integriteta javnog službenika; |
| --- | --- |

A.

budući da je Glavni državni odvjetnik Republike Poljske proslijedio zahtjev Okružnog ureda državnog odvjetništva u Varšavi za odobrenje pokretanja kaznenog postupka protiv zastupnika u Europskom parlamentu Janusza Korwin-Mikkea zbog kaznenog djela iz članka 222. stavka 1. Kaznenog zakona Republike Poljske; budući da se postupak konkretno odnosi na navode o povredi fizičkog integriteta javnog službenika;

| B. | budući da u skladu s člankom 8. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s člankom 8. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti;

| C. | budući da u skladu s člankom 9. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države moraju imati pravo uživati imunitet priznat članovima parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

budući da u skladu s člankom 9. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države moraju imati pravo uživati imunitet priznat članovima parlamenta te države;

| D. | budući da u skladu s člankom 105. stavkom 2. Ustava Republike Poljske zastupnik ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost bez odobrenja Sejma; |
| --- | --- |

D.

budući da u skladu s člankom 105. stavkom 2. Ustava Republike Poljske zastupnik ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost bez odobrenja Sejma;

| E. | budući da jedino Parlament može odlučiti hoće li se u navedenom slučaju imunitet ukinuti ili ne; budući da pri donošenju odluke o tome hoće li ukinuti imunitet zastupniku ili ne, Parlament može objektivno uzeti u obzir položaj u kojem se zastupnik nalazi (2); |
| --- | --- |

E.

budući da jedino Parlament može odlučiti hoće li se u navedenom slučaju imunitet ukinuti ili ne; budući da pri donošenju odluke o tome hoće li ukinuti imunitet zastupniku ili ne, Parlament može objektivno uzeti u obzir položaj u kojem se zastupnik nalazi (2);

| F. | budući da, kao što je potvrđeno na ovom saslušanju, navodno kazneno djelo nije izravno ili očigledno povezano s obnašanjem dužnosti Janusza Korwin-Mikkea u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu niti je u vezi s izraženim mišljenjem ili glasanjem pri obnašanju njegovih dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

F.

budući da, kao što je potvrđeno na ovom saslušanju, navodno kazneno djelo nije izravno ili očigledno povezano s obnašanjem dužnosti Janusza Korwin-Mikkea u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu niti je u vezi s izraženim mišljenjem ili glasanjem pri obnašanju njegovih dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| G. | budući da ne postoji razlog za pretpostavku, odnosno dovoljno ozbiljna i osnovana sumnja, da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

G.

budući da ne postoji razlog za pretpostavku, odnosno dovoljno ozbiljna i osnovana sumnja, da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Januszu Korwin-Mikkeu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ukinuti imunitet Januszu Korwin-Mikkeu;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Republike Poljske i Januszu Korwin-Mikkeu. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Republike Poljske i Januszu Korwin-Mikkeu.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 et T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Predmet T-345/05, Mote/Parlament (naveden gore), stavak 28.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/112 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/112

---

P8_TA(2015)0194

Zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta Theodorosu Zagorakisu

Odluka Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Theodorosu Zagorakisu (II) (2015/2071(IMM))

(2016/C 353/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Theodorosu Zagorakisu koji je 10. ožujka 2015. proslijedio zamjenik državnog odvjetnika pri Vrhovnom sudu Grčke u vezi s postupkom br. ΑΒΜ Δ2011/5382, Β2012/564 u tijeku pred prvostupanjskim sudom u Solunu i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 25. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Theodorosu Zagorakisu koji je 10. ožujka 2015. proslijedio zamjenik državnog odvjetnika pri Vrhovnom sudu Grčke u vezi s postupkom br. ΑΒΜ Δ2011/5382, Β2012/564 u tijeku pred prvostupanjskim sudom u Solunu i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 25. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da se g. Zagorakis odrekao prava na saslušanje u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da se g. Zagorakis odrekao prava na saslušanje u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010. i 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010. i 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 62. Ustava Helenske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 62. Ustava Helenske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0151/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0151/2015),

| A. | budući da je zamjenik državnog odvjetnika pri Vrhovnom sudu Grčke zatražio ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Theodorosu Zagorakisu u vezi s mogućim sudskim postupkom za navodno kazneno djelo; |
| --- | --- |

A.

budući da je zamjenik državnog odvjetnika pri Vrhovnom sudu Grčke zatražio ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Theodorosu Zagorakisu u vezi s mogućim sudskim postupkom za navodno kazneno djelo;

| B. | budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države;

| C. | budući da u skladu s člankom 62. Ustava Helenske Republike zastupnici u Parlamentu tijekom svog mandata ne mogu biti kazneno gonjeni, uhićeni, pritvoreni niti im se može na neki drugi način ograničiti sloboda bez prethodnog odobrenja Parlamenta; |
| --- | --- |

C.

budući da u skladu s člankom 62. Ustava Helenske Republike zastupnici u Parlamentu tijekom svog mandata ne mogu biti kazneno gonjeni, uhićeni, pritvoreni niti im se može na neki drugi način ograničiti sloboda bez prethodnog odobrenja Parlamenta;

| D. | budući da je g. Zagorakis optužen za financijske nepravilnosti tijekom svog predsjedanja nogometnim klubom PAOK u razdoblju između 2007. i 2012.; |
| --- | --- |

D.

budući da je g. Zagorakis optužen za financijske nepravilnosti tijekom svog predsjedanja nogometnim klubom PAOK u razdoblju između 2007. i 2012.;

| E. | budući da navodno kazneno djelo očigledno nije povezano s obnašanjem dužnosti Theodorosa Zagorakisa u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu nego s njegovom funkcijom predsjednika nogometnog kluba PAOK; |
| --- | --- |

E.

budući da navodno kazneno djelo očigledno nije povezano s obnašanjem dužnosti Theodorosa Zagorakisa u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu nego s njegovom funkcijom predsjednika nogometnog kluba PAOK;

| F. | budući da kazneni progon nije povezan s izraženim mišljenjem ili glasanjem pri obnašanju njegovih dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

F.

budući da kazneni progon nije povezan s izraženim mišljenjem ili glasanjem pri obnašanju njegovih dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| G. | budući da nema razloga za sumnju da je kazneni postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete zastupniku (fumus persecutionis) s obzirom na to da je pokrenut nekoliko godina prije nego što je g. Zagorakis postao zastupnik u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

G.

budući da nema razloga za sumnju da je kazneni postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete zastupniku (fumus persecutionis) s obzirom na to da je pokrenut nekoliko godina prije nego što je g. Zagorakis postao zastupnik u Europskom parlamentu;

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Theodorosu Zagorakisu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ukinuti imunitet Theodorosu Zagorakisu;

| 2. | nalaže svom Predsjedniku da ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora odmah proslijedi Uredu državnog odvjetnika pri Vrhovnom sudu Grčke i Theodorosu Zagorakisu. |
| --- | --- |

2.

nalaže svom Predsjedniku da ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora odmah proslijedi Uredu državnog odvjetnika pri Vrhovnom sudu Grčke i Theodorosu Zagorakisu.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 et T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 19. svibnja 2015.

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/114

---

P8_TA(2015)0189

Zaštitne mjere predviđene u Sporazumu sa Švicarskom Konfederacijom ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama predviđenim u Sporazumu između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije (kodificirani tekst) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2016/C 353/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0305), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0305),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0009/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0009/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0145/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0145/2015),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0158

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. svibnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama predviđenim u Sporazumu između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije (kodificirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/1145.)

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/115 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/115

---

P8_TA(2015)0190

Europska konvencija o pravnoj zaštiti usluga koje se temelje na uvjetovanom pristupu ili usluga koje pružaju uvjetovani pristup ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Unije, Europske konvencije o pravnoj zaštiti usluga koje se temelje na uvjetovanom pristupu ili usluga koje pružaju uvjetovani pristup (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 353/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07597/1/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07597/1/2014),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 98/84/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 1998. o pravnoj zaštiti usluga koje se temelje na uvjetovanom pristupu ili usluga koje pružaju uvjetovani pristup (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 98/84/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 1998. o pravnoj zaštiti usluga koje se temelje na uvjetovanom pristupu ili usluga koje pružaju uvjetovani pristup (1),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o pravnoj zaštiti usluga koje se temelje na uvjetovanom pristupu ili usluga koje pružaju uvjetovani pristup od 24. siječnja 2001. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o pravnoj zaštiti usluga koje se temelje na uvjetovanom pristupu ili usluga koje pružaju uvjetovani pristup od 24. siječnja 2001. (2),

| — | uzimajući u obzir Odluke Vijeća 2014/243/EU od 14. travnja 2014. o potpisivanju, u ime Europske unije, Europske konvencije o pravnoj zaštiti usluga koje se temelje na uvjetovanom pristupu ili usluga koje pružaju uvjetovani pristup (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluke Vijeća 2014/243/EU od 14. travnja 2014. o potpisivanju, u ime Europske unije, Europske konvencije o pravnoj zaštiti usluga koje se temelje na uvjetovanom pristupu ili usluga koje pružaju uvjetovani pristup (3),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. podstavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0286/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. podstavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0286/2014),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 22. listopada 2013. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 22. listopada 2013. (4),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0071/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0071/2015),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Vijeću Europe. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Vijeću Europe.

---

(1)  SL L 320, 28.11.1998., str. 54.

(2)  SL L 336, 20.12.2011., str. 2.

(3)  SL L 128, 30.4.2014., str. 61.

(4)  Presuda Suda od 22. listopada 2013., Komisija protiv Vijeća, C-137/12, ECLI:EU:C:2013:675.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/116 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/116

---

P8_TA(2015)0195

Indeksi koji se rabe kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 19. svibnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o indeksima koji se rabe kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 353/22)

[Amandman br. 1]

AMANDMANI EUROPSKOG PARLAMENTA (*)

na prijedlog Komisije

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o indeksima koji se rabe kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (3),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Utvrđivanje cijene mnogih financijskih instrumenata i financijskih ugovora ovisi o točnosti i ispravnosti referentnih vrijednosti.
  Ozbiljni
  slučajevi manipuliranja referentnim kamatnim stopama, primjerice LIBOR-om, EURIBOR-om
  i referentnim vrijednostima u sektoru deviznog poslovanja
  , te navodne manipulacije referentnim vrijednostima u sektorima energetike, nafte i deviznog poslovanja potvrđuju da referentne vrijednosti
  mogu biti
  podložne sukobu interesa
  i imati sustave
  diskrecijskih prava i slabe
  sustave
  upravljanja
  koji su
  podložni manipuliranju. Netočnost i neispravnost indeksa koji se rabe kao referentne vrijednosti, odnosno sumnja u njihovu točnost i ispravnost, mogu narušiti tržišno povjerenje, uzrokovati gubitke potrošačima i ulagateljima te poremetiti realno gospodarstvo. Stoga je potrebno osigurati točnost, stabilnost i ispravnost referentnih vrijednosti i postupka njihova utvrđivanja. |
| --- | --- |

(1)

Utvrđivanje cijene mnogih financijskih instrumenata i financijskih ugovora ovisi o točnosti i ispravnosti referentnih vrijednosti.
  Ozbiljni
  slučajevi manipuliranja referentnim kamatnim stopama, primjerice LIBOR-om, EURIBOR-om
  i referentnim vrijednostima u sektoru deviznog poslovanja
  , te navodne manipulacije referentnim vrijednostima u sektorima energetike, nafte i deviznog poslovanja potvrđuju da referentne vrijednosti
  mogu biti
  podložne sukobu interesa
  i imati sustave
  diskrecijskih prava i slabe
  sustave
  upravljanja
  koji su
  podložni manipuliranju. Netočnost i neispravnost indeksa koji se rabe kao referentne vrijednosti, odnosno sumnja u njihovu točnost i ispravnost, mogu narušiti tržišno povjerenje, uzrokovati gubitke potrošačima i ulagateljima te poremetiti realno gospodarstvo. Stoga je potrebno osigurati točnost, stabilnost i ispravnost referentnih vrijednosti i postupka njihova utvrđivanja.

| (2) | Direktiva 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata (4) sadržava određene zahtjeve povezane s pouzdanošću referentnih vrijednosti koje se rabe pri utvrđivanju cijene financijskih instrumenata u kotaciji. Direktiva 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja u trgovanje (5) sadržava određene zahtjeve povezane s referentnim vrijednostima kojima se koriste izdavatelji. Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (6) sadržava određene zahtjeve povezane s investicijskim fondovima UCITS-a i njihovom primjenom referentnih vrijednosti. Uredba (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije (7) sadržava određene odredbe kojima se zabranjuje manipuliranje referentnim vrijednostima koje se primjenjuju na veleprodajne energetske proizvode. Tim su zakonodavnim aktima međutim obuhvaćeni samo određeni aspekti određenih referentnih vrijednosti, a ne sve slabosti u postupku utvrđivanja referentnih vrijednosti općenito. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata (4) sadržava određene zahtjeve povezane s pouzdanošću referentnih vrijednosti koje se rabe pri utvrđivanju cijene financijskih instrumenata u kotaciji. Direktiva 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja u trgovanje (5) sadržava određene zahtjeve povezane s referentnim vrijednostima kojima se koriste izdavatelji. Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (6) sadržava određene zahtjeve povezane s investicijskim fondovima UCITS-a i njihovom primjenom referentnih vrijednosti. Uredba (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije (7) sadržava određene odredbe kojima se zabranjuje manipuliranje referentnim vrijednostima koje se primjenjuju na veleprodajne energetske proizvode. Tim su zakonodavnim aktima međutim obuhvaćeni samo određeni aspekti određenih referentnih vrijednosti, a ne sve slabosti u postupku utvrđivanja referentnih vrijednosti općenito.

| (3) | Referentne vrijednosti ključne su za utvrđivanje cijene prekograničnih transakcija i na taj način olakšavaju djelotvorno funkcioniranje unutarnjeg tržišta velikog broja financijskih instrumenata i usluga. Mnoge referentne vrijednosti koje se rabe kao referentne stope u financijskim ugovorima, osobito kod hipoteka, utvrde se u jednoj državi članici, a njima se koriste kreditne institucije i potrošači u drugim državama članicama. Te kreditne institucije osim toga često poslove omeđivanja rizika ili dobivanja sredstava za odobravanje tih financijskih ugovora obavljaju na prekograničnom međubankovnom tržištu. Samo dvije države članice donijele su nacionalne propise o referentnim vrijednostima, ali već i njihov pravni okvir za referentne vrijednosti sadržava neusklađenost, primjerice u pogledu područja primjene. Osim toga Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO)
  2013.
  usuglasila je načela za referentne vrijednosti, ali s obzirom na to da je tim načelima predviđena određena fleksibilnost u pogledu područja i sredstava ▌primjene ▌, države članice na nacionalnoj bi razini vjerojatno donosile propise koji bi doveli do neusklađene primjene tih načela. |
| --- | --- |

(3)

Referentne vrijednosti ključne su za utvrđivanje cijene prekograničnih transakcija i na taj način olakšavaju djelotvorno funkcioniranje unutarnjeg tržišta velikog broja financijskih instrumenata i usluga. Mnoge referentne vrijednosti koje se rabe kao referentne stope u financijskim ugovorima, osobito kod hipoteka, utvrde se u jednoj državi članici, a njima se koriste kreditne institucije i potrošači u drugim državama članicama. Te kreditne institucije osim toga često poslove omeđivanja rizika ili dobivanja sredstava za odobravanje tih financijskih ugovora obavljaju na prekograničnom međubankovnom tržištu. Samo dvije države članice donijele su nacionalne propise o referentnim vrijednostima, ali već i njihov pravni okvir za referentne vrijednosti sadržava neusklađenost, primjerice u pogledu područja primjene. Osim toga Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO)
  2013.
  usuglasila je načela za referentne vrijednosti, ali s obzirom na to da je tim načelima predviđena određena fleksibilnost u pogledu područja i sredstava ▌primjene ▌, države članice na nacionalnoj bi razini vjerojatno donosile propise koji bi doveli do neusklađene primjene tih načela.

| (3a) | Uporaba financijskih referentnih vrijednosti nije ograničena na izdavanje i uspostavljanje financijskih instrumenata i ugovora. Financijska industrija također se oslanja na referentne vrijednosti za ocjenjivanje uspjeha investicijskog fonda u cilju praćenja povrata, određivanja dodjele sredstava portfelja ili računanja naknada za uspješnost. Utvrđivanje i preispitivanje važnosti koje treba dodijeliti različitim indeksima unutar kombinacije indeksa radi određivanja isplate ili vrijednosti financijskog instrumenta ili financijskog ugovora, ili mjerenja uspješnosti investicijskog fonda, također se smatra uporabom, jer takva aktivnost ne uključuje nikakva diskrecijska prava za razliku od aktivnosti pružanja referentnih vrijednosti. Posjedovanje financijskih instrumenata koji se pozivaju na određenu referentnu vrijednost ne bi se trebalo smatrati uporabom referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(3a)

Uporaba financijskih referentnih vrijednosti nije ograničena na izdavanje i uspostavljanje financijskih instrumenata i ugovora. Financijska industrija također se oslanja na referentne vrijednosti za ocjenjivanje uspjeha investicijskog fonda u cilju praćenja povrata, određivanja dodjele sredstava portfelja ili računanja naknada za uspješnost. Utvrđivanje i preispitivanje važnosti koje treba dodijeliti različitim indeksima unutar kombinacije indeksa radi određivanja isplate ili vrijednosti financijskog instrumenta ili financijskog ugovora, ili mjerenja uspješnosti investicijskog fonda, također se smatra uporabom, jer takva aktivnost ne uključuje nikakva diskrecijska prava za razliku od aktivnosti pružanja referentnih vrijednosti. Posjedovanje financijskih instrumenata koji se pozivaju na određenu referentnu vrijednost ne bi se trebalo smatrati uporabom referentne vrijednosti.

| (4) | Ti neusklađeni pristupi doveli bi do fragmentiranja unutarnjeg tržišta jer bi administratori i korisnici referentnih vrijednosti podlijegali različitim pravilima u različitim državama članicama
  . Stoga se
  referentne vrijednosti utvrđene u jednoj državi članici ne bi mogle primjenjivati u drugim državama članicama. U nedostatku usklađenog okvira kojim bi se osigurale točnost i ispravnost referentnih vrijednosti koje se rabe u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima u Uniji, razlike u zakonodavstvu država članica vjerojatno bi stvorile prepreke neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta za pružanje referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(4)

Ti neusklađeni pristupi doveli bi do fragmentiranja unutarnjeg tržišta jer bi administratori i korisnici referentnih vrijednosti podlijegali različitim pravilima u različitim državama članicama
  . Stoga se
  referentne vrijednosti utvrđene u jednoj državi članici ne bi mogle primjenjivati u drugim državama članicama. U nedostatku usklađenog okvira kojim bi se osigurale točnost i ispravnost referentnih vrijednosti koje se rabe u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima u Uniji, razlike u zakonodavstvu država članica vjerojatno bi stvorile prepreke neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta za pružanje referentnih vrijednosti.

| (5) | Pravila EU-a o zaštiti potrošača ne odnose se na konkretno pitanje prikladnosti referentnih vrijednosti za financijske ugovore. Zbog pritužaba potrošača i sudskih postupaka povezanih s primjenom neprikladnih referentnih vrijednosti u nekoliko država članica, legitimna bi zabrinutost za zaštitu potrošača vjerojatno dovela do donošenja neusklađenih mjera na nacionalnoj razini, što bi uzrokovalo fragmentiranje unutarnjeg tržišta zbog neusklađenih uvjeta tržišnog natjecanja povezanih s različitim razinama zaštite potrošača. |
| --- | --- |

(5)

Pravila EU-a o zaštiti potrošača ne odnose se na konkretno pitanje prikladnosti referentnih vrijednosti za financijske ugovore. Zbog pritužaba potrošača i sudskih postupaka povezanih s primjenom neprikladnih referentnih vrijednosti u nekoliko država članica, legitimna bi zabrinutost za zaštitu potrošača vjerojatno dovela do donošenja neusklađenih mjera na nacionalnoj razini, što bi uzrokovalo fragmentiranje unutarnjeg tržišta zbog neusklađenih uvjeta tržišnog natjecanja povezanih s različitim razinama zaštite potrošača.

| (6) | Stoga je, da bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i poboljšali uvjeti njegova funkcioniranja, osobito u pogledu financijskih tržišta, te da bi se zajamčila visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja, potrebno utvrditi regulatorni okvir za referentne vrijednosti na razini Unije. |
| --- | --- |

(6)

Stoga je, da bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i poboljšali uvjeti njegova funkcioniranja, osobito u pogledu financijskih tržišta, te da bi se zajamčila visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja, potrebno utvrditi regulatorni okvir za referentne vrijednosti na razini Unije.

| (7) | Primjereno je i potrebno da ta pravila budu u zakonodavnom obliku uredbe kako bi se u cijeloj Uniji osigurala ujednačena primjena odredaba kojima se izravno uvode obveze za osobe koje sudjeluju u utvrđivanju referentnih vrijednosti, pridonose njihovu utvrđivanju ili ih rabe. Budući da pravni okvir za pružanje referentnih vrijednosti nužno uključuje mjere koje sadržavaju precizne zahtjeve koji se odnose na različite aspekte povezane s pružanjem referentnih vrijednosti, čak i sitna neusklađenost u pristupu tim aspektima može dovesti do znatnih zapreka u prekograničnom pružanju referentnih vrijednosti. Stoga se primjenom uredbe, koja se izravno primjenjuje bez potrebe za nacionalnim zakonodavstvom, treba smanjiti mogućnost poduzimanja neusklađenih mjera na nacionalnoj razini, osigurati dosljedan pristup i veća pravna sigurnost te spriječiti stvaranje znatnih prepreka u prekograničnom pružanju referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(7)

Primjereno je i potrebno da ta pravila budu u zakonodavnom obliku uredbe kako bi se u cijeloj Uniji osigurala ujednačena primjena odredaba kojima se izravno uvode obveze za osobe koje sudjeluju u utvrđivanju referentnih vrijednosti, pridonose njihovu utvrđivanju ili ih rabe. Budući da pravni okvir za pružanje referentnih vrijednosti nužno uključuje mjere koje sadržavaju precizne zahtjeve koji se odnose na različite aspekte povezane s pružanjem referentnih vrijednosti, čak i sitna neusklađenost u pristupu tim aspektima može dovesti do znatnih zapreka u prekograničnom pružanju referentnih vrijednosti. Stoga se primjenom uredbe, koja se izravno primjenjuje bez potrebe za nacionalnim zakonodavstvom, treba smanjiti mogućnost poduzimanja neusklađenih mjera na nacionalnoj razini, osigurati dosljedan pristup i veća pravna sigurnost te spriječiti stvaranje znatnih prepreka u prekograničnom pružanju referentnih vrijednosti.

| (8) | Područje primjene ove Uredbe trebalo bi biti toliko široko da stvori preventivan regulatorni okvir. Utvrđivanje referentnih vrijednosti uključuje diskrecijska prava i nužno podliježe određenim vrstama sukoba interesa, što znači da postoje mogućnosti i poticaji za manipulaciju tim referentnim vrijednostima. Ti čimbenici rizika povezani su sa svim referentnim vrijednostima te bi one trebale podlijegati zahtjevima za primjerenim upravljanjem i kontrolom.
  Međutim, stupanj rizika je promjenjiv, te bi stoga pristup primijenjen u određenom predmetu uvijek trebao biti prilagođen njegovim posebnim okolnostima.
  Budući da se osjetljivost i važnost referentnih vrijednosti mijenjaju s vremenom, ograničavanjem područja primjene na važne i osjetljive indekse ne bi se obuhvatili rizici koje referentne vrijednosti mogu imati u budućnosti. Konkretno, referentne vrijednosti koje trenutačno nemaju široku primjenu mogle bi se češće rabiti u budućnosti, pa bi, u tom pogledu, i neznatna manipulacija mogla imati znatan utjecaj. |
| --- | --- |

(8)

Područje primjene ove Uredbe trebalo bi biti toliko široko da stvori preventivan regulatorni okvir. Utvrđivanje referentnih vrijednosti uključuje diskrecijska prava i nužno podliježe određenim vrstama sukoba interesa, što znači da postoje mogućnosti i poticaji za manipulaciju tim referentnim vrijednostima. Ti čimbenici rizika povezani su sa svim referentnim vrijednostima te bi one trebale podlijegati zahtjevima za primjerenim upravljanjem i kontrolom.
  Međutim, stupanj rizika je promjenjiv, te bi stoga pristup primijenjen u određenom predmetu uvijek trebao biti prilagođen njegovim posebnim okolnostima.
  Budući da se osjetljivost i važnost referentnih vrijednosti mijenjaju s vremenom, ograničavanjem područja primjene na važne i osjetljive indekse ne bi se obuhvatili rizici koje referentne vrijednosti mogu imati u budućnosti. Konkretno, referentne vrijednosti koje trenutačno nemaju široku primjenu mogle bi se češće rabiti u budućnosti, pa bi, u tom pogledu, i neznatna manipulacija mogla imati znatan utjecaj.

| (9) | Ključni element pri određivanju područja primjene ove Uredbe trebao bi biti utvrđuje li se s pomoću izlazne referentne vrijednosti vrijednost financijskog instrumenta
  ili
  financijskog ugovora ▌. Područje primjene stoga ne bi trebalo ovisiti o naravi ulaznih podataka. Zbog toga treba obuhvatiti referentne vrijednosti izračunane na temelju ekonomskih ulaznih podataka, primjerice cijena dionica, i neekonomskih veličina ili vrijednosti, primjerice podataka o vremenu. Okvirom treba obuhvatiti one referentne vrijednosti koje su podložne tim rizicima, ali i
  priznati velik broj referentnih vrijednosti koje su pružene diljem svijeta i različitih utjecaja koje imaju na financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. Ova bi Uredba također trebala
  ponuditi razmjeran odgovor na rizike povezane s različitim referentnim vrijednostima. Stoga ovom Uredbom treba obuhvatiti sve referentne vrijednosti koje se rabe pri utvrđivanju cijena financijskih instrumenata koji kotiraju ili kojima se trguje na reguliranim mjestima trgovanja.
  Svako upućivanje na dane u ovoj Uredbi odnosi se na kalendarske dane. |
| --- | --- |

(9)

Ključni element pri određivanju područja primjene ove Uredbe trebao bi biti utvrđuje li se s pomoću izlazne referentne vrijednosti vrijednost financijskog instrumenta
  ili
  financijskog ugovora ▌. Područje primjene stoga ne bi trebalo ovisiti o naravi ulaznih podataka. Zbog toga treba obuhvatiti referentne vrijednosti izračunane na temelju ekonomskih ulaznih podataka, primjerice cijena dionica, i neekonomskih veličina ili vrijednosti, primjerice podataka o vremenu. Okvirom treba obuhvatiti one referentne vrijednosti koje su podložne tim rizicima, ali i
  priznati velik broj referentnih vrijednosti koje su pružene diljem svijeta i različitih utjecaja koje imaju na financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. Ova bi Uredba također trebala
  ponuditi razmjeran odgovor na rizike povezane s različitim referentnim vrijednostima. Stoga ovom Uredbom treba obuhvatiti sve referentne vrijednosti koje se rabe pri utvrđivanju cijena financijskih instrumenata koji kotiraju ili kojima se trguje na reguliranim mjestima trgovanja.
  Svako upućivanje na dane u ovoj Uredbi odnosi se na kalendarske dane.

| (10) | Veliki broj potrošača stranke su u financijskim ugovorima, posebno u potrošačkim kreditnim ugovorima osiguranima hipotekama, koji se temelje na referentnim vrijednostima koje podliježu jednakim rizicima. Stoga ovom Uredbom treba obuhvatiti indekse ili referentne stope iz Direktive 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća (8). |
| --- | --- |

(10)

Veliki broj potrošača stranke su u financijskim ugovorima, posebno u potrošačkim kreditnim ugovorima osiguranima hipotekama, koji se temelje na referentnim vrijednostima koje podliježu jednakim rizicima. Stoga ovom Uredbom treba obuhvatiti indekse ili referentne stope iz Direktive 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća (8).

| (11) | Indeks ili kombinacija postojećih indeksa u kojima nisu uključeni novi ulazni podatci, a koji se rabi pri mjerenju uspješnosti fonda ili financijskog proizvoda trebao bi se smatrati uporabom referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(11)

Indeks ili kombinacija postojećih indeksa u kojima nisu uključeni novi ulazni podatci, a koji se rabi pri mjerenju uspješnosti fonda ili financijskog proizvoda trebao bi se smatrati uporabom referentne vrijednosti.

| (12) | Svi administratori referentnih vrijednosti mogu podlijegati sukobu interesa, koristiti se diskrecijskim pravima i imati neprimjerene sustave upravljanja i kontrole. Nadalje, s obzirom na to da administratori kontroliraju postupak utvrđivanja referentne vrijednosti, najučinkovitiji način osiguravanja njezine ispravnosti jest dodjela odobrenja administratoru i nadzor nad njim
  ili njegova registracija
  . |
| --- | --- |

(12)

Svi administratori referentnih vrijednosti mogu podlijegati sukobu interesa, koristiti se diskrecijskim pravima i imati neprimjerene sustave upravljanja i kontrole. Nadalje, s obzirom na to da administratori kontroliraju postupak utvrđivanja referentne vrijednosti, najučinkovitiji način osiguravanja njezine ispravnosti jest dodjela odobrenja administratoru i nadzor nad njim
  ili njegova registracija
  .

| (13) | Subjekti koji pridonose utvrđivanju mogu jednako tako podlijegati sukobu interesa, koristiti se diskrecijskim pravima i biti izvor manipulacije. Pridonošenje utvrđivanju referentne vrijednosti dobrovoljna je aktivnost. Ako se na temelju bilo kakve inicijative od tog subjekta zahtijeva znatna promjena poslovnog modela, subjekt može prestati pridonositi. Međutim u slučaju subjekata koji već podliježu regulaciji i nadzoru očekuje se da zahtjev za dobrim sustavima upravljanja i kontrole ne bi trebao dovesti do znatnih troškova i nerazmjernog administrativnog opterećenja. Stoga se ovom Uredbom nadziranim subjektima koji pridonose utvrđivanju uvode određene obveze. |
| --- | --- |

(13)

Subjekti koji pridonose utvrđivanju mogu jednako tako podlijegati sukobu interesa, koristiti se diskrecijskim pravima i biti izvor manipulacije. Pridonošenje utvrđivanju referentne vrijednosti dobrovoljna je aktivnost. Ako se na temelju bilo kakve inicijative od tog subjekta zahtijeva znatna promjena poslovnog modela, subjekt može prestati pridonositi. Međutim u slučaju subjekata koji već podliježu regulaciji i nadzoru očekuje se da zahtjev za dobrim sustavima upravljanja i kontrole ne bi trebao dovesti do znatnih troškova i nerazmjernog administrativnog opterećenja. Stoga se ovom Uredbom nadziranim subjektima koji pridonose utvrđivanju uvode određene obveze.

| (14) | Administrator je fizička ili pravna osoba koja
  svojevoljno
  kontrolira pružanje referentne vrijednosti i posebno upravlja referentnom vrijednošću, prikuplja i analizira ulazne podatke, utvrđuje referentnu vrijednost
  te je izravno
  objavljuje
  ili njezinu objavu povjerava trećoj strani
  . Međutim, ako osoba, u okviru novinarske djelatnosti, samo objavi referentnu vrijednost ili uputi na nju iako nema kontrolu nad njezinim pružanjem, ta osoba ne bi trebala podlijegati zahtjevima koji su na temelju ove Uredbe uvedeni za administratore. |
| --- | --- |

(14)

Administrator je fizička ili pravna osoba koja
  svojevoljno
  kontrolira pružanje referentne vrijednosti i posebno upravlja referentnom vrijednošću, prikuplja i analizira ulazne podatke, utvrđuje referentnu vrijednost
  te je izravno
  objavljuje
  ili njezinu objavu povjerava trećoj strani
  . Međutim, ako osoba, u okviru novinarske djelatnosti, samo objavi referentnu vrijednost ili uputi na nju iako nema kontrolu nad njezinim pružanjem, ta osoba ne bi trebala podlijegati zahtjevima koji su na temelju ove Uredbe uvedeni za administratore.

| (15) | Indeks se računa s pomoću formule ili neke druge metode na osnovi temeljnih vrijednosti. Pri sastavljanju formule, izračunu ili utvrđivanju ulaznih podataka postoje diskrecijska prava. Zbog tih diskrecijskih prava postoji rizik od manipulacije i stoga bi sve referentne vrijednosti koje dijele tu značajku trebale biti obuhvaćene ovom Uredbom. Ako se međutim pojedinačna cijena ili vrijednost koriste kao referentne vrijednosti, primjerice kad je cijena pojedinačnog vrijednosnog papira referentna cijena opcije, u tom slučaju nema izračuna, ulaznih podataka ili diskrecijskih prava. Stoga se pojedinačna cijena ili pojedinačne referentne cijene ne bi trebale smatrati referentnim vrijednostima za potrebe ove Uredbe. Referentne cijene ili cijene namire koje utvrde središnje druge ugovorne strane ne bi trebalo smatrati referentnim vrijednostima jer se koriste za utvrđivanje namire, iznosa nadoknade ili upravljanje rizikom te se s pomoću njih ne utvrđuje iznos koji treba platiti na temelju financijskog instrumenta ili vrijednost financijskog instrumenta. |
| --- | --- |

(15)

Indeks se računa s pomoću formule ili neke druge metode na osnovi temeljnih vrijednosti. Pri sastavljanju formule, izračunu ili utvrđivanju ulaznih podataka postoje diskrecijska prava. Zbog tih diskrecijskih prava postoji rizik od manipulacije i stoga bi sve referentne vrijednosti koje dijele tu značajku trebale biti obuhvaćene ovom Uredbom. Ako se međutim pojedinačna cijena ili vrijednost koriste kao referentne vrijednosti, primjerice kad je cijena pojedinačnog vrijednosnog papira referentna cijena opcije, u tom slučaju nema izračuna, ulaznih podataka ili diskrecijskih prava. Stoga se pojedinačna cijena ili pojedinačne referentne cijene ne bi trebale smatrati referentnim vrijednostima za potrebe ove Uredbe. Referentne cijene ili cijene namire koje utvrde središnje druge ugovorne strane ne bi trebalo smatrati referentnim vrijednostima jer se koriste za utvrđivanje namire, iznosa nadoknade ili upravljanje rizikom te se s pomoću njih ne utvrđuje iznos koji treba platiti na temelju financijskog instrumenta ili vrijednost financijskog instrumenta.

| (16) | Prilikom provedbe
  ove Uredbe
  u potpunosti se poštuje neovisnost Europske središnje banke i nacionalnih središnjih banaka Europskog sustava središnjih banaka u izvršavanju njihovih ovlasti, zadaća i dužnosti koje su im povjerene Ugovorima te neovisnost nacionalnih središnjih banaka koje su sadržane u ustavnim strukturama predmetne države članice ili treće zemlje
  . |
| --- | --- |

(16)

Prilikom provedbe
  ove Uredbe
  u potpunosti se poštuje neovisnost Europske središnje banke i nacionalnih središnjih banaka Europskog sustava središnjih banaka u izvršavanju njihovih ovlasti, zadaća i dužnosti koje su im povjerene Ugovorima te neovisnost nacionalnih središnjih banaka koje su sadržane u ustavnim strukturama predmetne države članice ili treće zemlje
  .

| (17) | ▌Da bi se osigurala ispravnost referentnih vrijednosti, administratori referentnih vrijednosti morali bi provoditi primjerene aranžmane upravljanja i tako kontrolirati sukobe interesa i očuvati povjerenje u ispravnost referentnih vrijednosti. Čak i ako se njima djelotvorno upravlja, većina administratora podložna je nekoj vrsti sukoba interesa i mogla bi donositi procjene i odluke koje će utjecati na različite skupine dionika. Stoga je
  važno
  da administratori raspolažu neovisnom funkcijom za nadzor provedbe i učinkovitosti mehanizma upravljanja kojim se osigurava djelotvoran nadzor. |
| --- | --- |

(17)

▌Da bi se osigurala ispravnost referentnih vrijednosti, administratori referentnih vrijednosti morali bi provoditi primjerene aranžmane upravljanja i tako kontrolirati sukobe interesa i očuvati povjerenje u ispravnost referentnih vrijednosti. Čak i ako se njima djelotvorno upravlja, većina administratora podložna je nekoj vrsti sukoba interesa i mogla bi donositi procjene i odluke koje će utjecati na različite skupine dionika. Stoga je
  važno
  da administratori raspolažu neovisnom funkcijom za nadzor provedbe i učinkovitosti mehanizma upravljanja kojim se osigurava djelotvoran nadzor.

| (18) | Manipulacija ili nepouzdanost referentnih vrijednosti mogu naštetiti ulagateljima i potrošačima. Stoga ovom Uredbom treba uspostaviti okvir za čuvanje dokumentacije administratora i subjekata koji pridonose utvrđivanju te osiguranje transparentnosti u pogledu svrhe referentne vrijednosti i ulaznih podataka, na temelju čega se učinkovito i pošteno mogu riješiti eventualni odštetni zahtjevi u skladu s nacionalnim ili Unijinim pravom. |
| --- | --- |

(18)

Manipulacija ili nepouzdanost referentnih vrijednosti mogu naštetiti ulagateljima i potrošačima. Stoga ovom Uredbom treba uspostaviti okvir za čuvanje dokumentacije administratora i subjekata koji pridonose utvrđivanju te osiguranje transparentnosti u pogledu svrhe referentne vrijednosti i ulaznih podataka, na temelju čega se učinkovito i pošteno mogu riješiti eventualni odštetni zahtjevi u skladu s nacionalnim ili Unijinim pravom.

| (19) | Revizija i djelotvorna provedba ove Uredbe zahtijevaju ex post analizu i dokaze.
  Ovom bi se Uredbom
  stoga
  trebalo odrediti okvir za to
  da administratori referentnih vrijednosti
  na odgovarajući način i
  tijekom dovoljno dugog razdoblja čuvaju ▌dokumentaciju koja se odnosi na izračun referentne vrijednosti. Stvarnost koja se želi izmjeriti referentnom vrijednošću i okolina u kojoj se to mjerenje obavlja vjerojatno će se mijenjati tijekom vremena. Stoga je nužno redovito revidirati ili preispitivati postupak i metode pružanja referentnih vrijednosti kako bi se utvrdili nedostatci i moguća poboljšanja. Poremećaji u pružanju referentnih vrijednosti mogu utjecati na mnoge dionike, koji mogu pridonijeti otkrivanju tih nedostataka.
  Ovom bi se Uredbom
  stoga
  trebalo odrediti okvir za
  uspostavljanje neovisnog postupka za pritužbe
  administratora kako bi
  dionici mogli administratoru referentne vrijednosti dostaviti pritužbu te
  kako bi se zajamčilo
  da administrator referentne vrijednosti može objektivno ocijeniti meritum te pritužbe. |
| --- | --- |

(19)

Revizija i djelotvorna provedba ove Uredbe zahtijevaju ex post analizu i dokaze.
  Ovom bi se Uredbom
  stoga
  trebalo odrediti okvir za to
  da administratori referentnih vrijednosti
  na odgovarajući način i
  tijekom dovoljno dugog razdoblja čuvaju ▌dokumentaciju koja se odnosi na izračun referentne vrijednosti. Stvarnost koja se želi izmjeriti referentnom vrijednošću i okolina u kojoj se to mjerenje obavlja vjerojatno će se mijenjati tijekom vremena. Stoga je nužno redovito revidirati ili preispitivati postupak i metode pružanja referentnih vrijednosti kako bi se utvrdili nedostatci i moguća poboljšanja. Poremećaji u pružanju referentnih vrijednosti mogu utjecati na mnoge dionike, koji mogu pridonijeti otkrivanju tih nedostataka.
  Ovom bi se Uredbom
  stoga
  trebalo odrediti okvir za
  uspostavljanje neovisnog postupka za pritužbe
  administratora kako bi
  dionici mogli administratoru referentne vrijednosti dostaviti pritužbu te
  kako bi se zajamčilo
  da administrator referentne vrijednosti može objektivno ocijeniti meritum te pritužbe.

| (20) | Pružanje referentnih vrijednosti često uključuje izdvajanje određenih važnih funkcija, primjerice izračuna referentne vrijednosti, prikupljanja ulaznih podataka i informiranje o referentnoj vrijednosti. Da bi se osigurala djelotvornost aranžmana za upravljanje, nužno je osigurati i to da se takvim izdvajanjem funkcija administratoru ne oduzmu njegove obveze i nadležnosti te da to izdvajanje ne omete administratora pri ispunjivanju njegovih obveza i nadležnosti, odnosno da se ne omete nadzor mjerodavnog nadležnog tijela nad njim. |
| --- | --- |

(20)

Pružanje referentnih vrijednosti često uključuje izdvajanje određenih važnih funkcija, primjerice izračuna referentne vrijednosti, prikupljanja ulaznih podataka i informiranje o referentnoj vrijednosti. Da bi se osigurala djelotvornost aranžmana za upravljanje, nužno je osigurati i to da se takvim izdvajanjem funkcija administratoru ne oduzmu njegove obveze i nadležnosti te da to izdvajanje ne omete administratora pri ispunjivanju njegovih obveza i nadležnosti, odnosno da se ne omete nadzor mjerodavnog nadležnog tijela nad njim.

| (21) | Administrator referentne vrijednosti središnji je primatelj ulaznih podataka koji može dosljedno ocjenjivati cjelovitost i točnost ulaznih podataka. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Administrator referentne vrijednosti središnji je primatelj ulaznih podataka koji može dosljedno ocjenjivati cjelovitost i točnost ulaznih podataka. ▌

| (22) | Zaposlenici administratora mogu utvrditi moguće kršenje ove Uredbe ili moguće slabosti koje bi mogle dovesti do manipulacije ili pokušaja manipulacije. Ovom se Uredbom stoga treba
  uspostaviti okvir
  koji će omogućiti zaposlenicima da na povjerljiv način obavijeste administratora o mogućem kršenju ove Uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Zaposlenici administratora mogu utvrditi moguće kršenje ove Uredbe ili moguće slabosti koje bi mogle dovesti do manipulacije ili pokušaja manipulacije. Ovom se Uredbom stoga treba
  uspostaviti okvir
  koji će omogućiti zaposlenicima da na povjerljiv način obavijeste administratora o mogućem kršenju ove Uredbe.

| (23) | Sva diskrecijska prava koja se mogu primijeniti pri pružanju ulaznih podataka otvaraju mogućnost manipulacije referentnom vrijednošću. Ako se ulazni podatci temelje na transakcijama, manje je diskrecijskih prava i mogućnosti za manipulaciju podatcima. Stoga bi se administratori, kao opće pravilo, trebali koristiti ulaznim podatcima stvarnih transakcija, ako je to moguće, a drugim podatcima samo u slučaju kad se na temelju podataka o transakcijama ne može osigurati cjelovitost i točnost referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(23)

Sva diskrecijska prava koja se mogu primijeniti pri pružanju ulaznih podataka otvaraju mogućnost manipulacije referentnom vrijednošću. Ako se ulazni podatci temelje na transakcijama, manje je diskrecijskih prava i mogućnosti za manipulaciju podatcima. Stoga bi se administratori, kao opće pravilo, trebali koristiti ulaznim podatcima stvarnih transakcija, ako je to moguće, a drugim podatcima samo u slučaju kad se na temelju podataka o transakcijama ne može osigurati cjelovitost i točnost referentne vrijednosti.

| (24) | Točnost i pouzdanost referentne vrijednosti da izmjeri ekonomsku stvarnost za koju je namijenjena, ovisi o korištenoj metodologiji i ulaznim podatcima. Stoga je nužno prihvatiti
  transparentnu
  metodologiju kojom se osiguravaju pouzdanost i točnost referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(24)

Točnost i pouzdanost referentne vrijednosti da izmjeri ekonomsku stvarnost za koju je namijenjena, ovisi o korištenoj metodologiji i ulaznim podatcima. Stoga je nužno prihvatiti
  transparentnu
  metodologiju kojom se osiguravaju pouzdanost i točnost referentne vrijednosti.

| (25) | Da bi se osigurala trajna točnost referentne vrijednosti, možda će biti potrebno promijeniti metodologiju, ali sve takve promjene utječu na dionike i korisnike referentne vrijednosti. Stoga je nužno odrediti postupke kojih se treba pridržavati pri promjeni metodologije koja se odnosi na referentnu vrijednost, uključujući potrebu za savjetovanjem, kako bi korisnici i dionici mogli poduzeti mjere potrebne u svjetlu tih promjena ili kako bi mogli obavijestiti administratora ako su zabrinuti zbog tih promjena. |
| --- | --- |

(25)

Da bi se osigurala trajna točnost referentne vrijednosti, možda će biti potrebno promijeniti metodologiju, ali sve takve promjene utječu na dionike i korisnike referentne vrijednosti. Stoga je nužno odrediti postupke kojih se treba pridržavati pri promjeni metodologije koja se odnosi na referentnu vrijednost, uključujući potrebu za savjetovanjem, kako bi korisnici i dionici mogli poduzeti mjere potrebne u svjetlu tih promjena ili kako bi mogli obavijestiti administratora ako su zabrinuti zbog tih promjena.

| (26) | Cjelovitost i točnost referentnih vrijednosti ovisi o cjelovitosti i točnosti ulaznih podataka koje dostave subjekti koji pridonose utvrđivanju. Nužno je jasno odrediti obveze tih subjekata u pogledu
  tih
  ulaznih podataka te da oni budu pouzdani i usklađeni s načinima kontrole i metodologijom administratora referentne vrijednosti. Stoga
  bi, kad je to prikladno i moguće, te u suradnji sa subjektima koji pridonose utvrđivanju,
  administrator referentne vrijednosti
  trebao
  sastaviti kodeks ponašanja kojim će definirati te zahtjeve i
  odgovornosti subjekata koji pridonose utvrđivanju u vezi s pružanjem ulaznih podataka
  . |
| --- | --- |

(26)

Cjelovitost i točnost referentnih vrijednosti ovisi o cjelovitosti i točnosti ulaznih podataka koje dostave subjekti koji pridonose utvrđivanju. Nužno je jasno odrediti obveze tih subjekata u pogledu
  tih
  ulaznih podataka te da oni budu pouzdani i usklađeni s načinima kontrole i metodologijom administratora referentne vrijednosti. Stoga
  bi, kad je to prikladno i moguće, te u suradnji sa subjektima koji pridonose utvrđivanju,
  administrator referentne vrijednosti
  trebao
  sastaviti kodeks ponašanja kojim će definirati te zahtjeve i
  odgovornosti subjekata koji pridonose utvrđivanju u vezi s pružanjem ulaznih podataka
  .

| (27) | Mnoge referentne vrijednosti utvrđuju se
  primjenom formule izračunate koristeći
  ulazne podatke koji dolaze od reguliranih mjesta trgovanja,
  odobrenih sustava objavljivanja ili mehanizama izvješćivanja,
  burza energije
  ili
  platformi za dražbu emisijskih jedinica.
  U tim slučajevima postojećim propisima
  i nadzorom ▌osigurava se cjelovitost
  i transparentnost
  ulaznih podataka te predviđaju uvjeti upravljanja i postupci obavješćivanja o kršenju propisa. Stoga
  , pod uvjetom da temeljni ulazni podatci u potpunosti potječu iz mjesta trgovanja koja su podložna zahtjevima za postprodajnu transparentnost, uključujući tržišta trećih zemalja koja se smatraju jednakovrijedna reguliranim tržištima u Uniji,
  te referentne vrijednosti
  ne bi trebale biti podložne
  određenim obvezama
  iz ove Uredbe,
  kako bi se izbjeglo dvostruko reguliranje i zbog toga što njihov nadzor osigurava cjelovitost korištenih ulaznih podataka. |
| --- | --- |

(27)

Mnoge referentne vrijednosti utvrđuju se
  primjenom formule izračunate koristeći
  ulazne podatke koji dolaze od reguliranih mjesta trgovanja,
  odobrenih sustava objavljivanja ili mehanizama izvješćivanja,
  burza energije
  ili
  platformi za dražbu emisijskih jedinica.
  U tim slučajevima postojećim propisima
  i nadzorom ▌osigurava se cjelovitost
  i transparentnost
  ulaznih podataka te predviđaju uvjeti upravljanja i postupci obavješćivanja o kršenju propisa. Stoga
  , pod uvjetom da temeljni ulazni podatci u potpunosti potječu iz mjesta trgovanja koja su podložna zahtjevima za postprodajnu transparentnost, uključujući tržišta trećih zemalja koja se smatraju jednakovrijedna reguliranim tržištima u Uniji,
  te referentne vrijednosti
  ne bi trebale biti podložne
  određenim obvezama
  iz ove Uredbe,
  kako bi se izbjeglo dvostruko reguliranje i zbog toga što njihov nadzor osigurava cjelovitost korištenih ulaznih podataka.

| (28) | Subjekti koji pridonose utvrđivanju mogu biti podložni sukobu interesa i primjenjivati diskrecijska prava pri određivanju ulaznih podataka. Stoga je nužno da subjekti koji pridonose utvrđivanju
  , kad god je to moguće i prikladno,
  budu obuhvaćeni aranžmanom za upravljanje kako bi se osiguralo upravljanje sukobima interesa te da ulazni podatci budu točni, u skladu sa zahtjevima administratora i da se mogu potvrditi. |
| --- | --- |

(28)

Subjekti koji pridonose utvrđivanju mogu biti podložni sukobu interesa i primjenjivati diskrecijska prava pri određivanju ulaznih podataka. Stoga je nužno da subjekti koji pridonose utvrđivanju
  , kad god je to moguće i prikladno,
  budu obuhvaćeni aranžmanom za upravljanje kako bi se osiguralo upravljanje sukobima interesa te da ulazni podatci budu točni, u skladu sa zahtjevima administratora i da se mogu potvrditi.

| (29) | Različite vrste i sektori referentnih vrijednosti imaju različita svojstva, slabosti i rizike. Odredbe ove Uredbe trebaju biti detaljnije usmjerene na određene sektore i vrste referentnih vrijednosti. ▌Robne referentne vrijednosti imaju široku primjenu i posebne značajke specifične za sektor, pa je potrebno odrediti kako bi se odredbe iz ove Uredbe mogle primjenjivati na njih.
  Uz to, potrebno je predvidjeti određeni stupanj fleksibilnosti u ovoj Uredbi kako bi se omogućilo pravovremeno ažuriranje diferenciranih zahtjeva koji se primjenjuju na različite sektore referentnih vrijednosti u svjetlu razvoja događaja na međunarodnoj sceni, posebno u pogledu rada Međunarodne organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO). |
| --- | --- |

(29)

Različite vrste i sektori referentnih vrijednosti imaju različita svojstva, slabosti i rizike. Odredbe ove Uredbe trebaju biti detaljnije usmjerene na određene sektore i vrste referentnih vrijednosti. ▌Robne referentne vrijednosti imaju široku primjenu i posebne značajke specifične za sektor, pa je potrebno odrediti kako bi se odredbe iz ove Uredbe mogle primjenjivati na njih.
  Uz to, potrebno je predvidjeti određeni stupanj fleksibilnosti u ovoj Uredbi kako bi se omogućilo pravovremeno ažuriranje diferenciranih zahtjeva koji se primjenjuju na različite sektore referentnih vrijednosti u svjetlu razvoja događaja na međunarodnoj sceni, posebno u pogledu rada Međunarodne organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO).

| (29a) | Da bi se referentna vrijednost smatrala ključnom u smislu ove Uredbe, mora biti procijenjena kao da je sistemske naravi ili se mora koristiti na sistemski način i biti osjetljiva na manipulaciju u svrhu osiguravanja regulatorne proporcionalnosti. |
| --- | --- |

(29a)

Da bi se referentna vrijednost smatrala ključnom u smislu ove Uredbe, mora biti procijenjena kao da je sistemske naravi ili se mora koristiti na sistemski način i biti osjetljiva na manipulaciju u svrhu osiguravanja regulatorne proporcionalnosti.

| (30) | Poremećaji određenih ključnih referentnih vrijednosti mogu znatno utjecati na financijsku stabilnost, tržište i ulagatelje, pa je nužno primijeniti dodatne zahtjeve kako bi se osigurale cjelovitost i stabilnost tih ključnih referentnih vrijednosti.
  Ti potencijalno destabilizirajući učinci ključnih referentnih vrijednosti mogu se osjetiti u jednoj ili više država članica. Nacionalna nadležna tijela i ESMA utvrdit će koje referentne vrijednosti treba smatrati ključnima. |
| --- | --- |

(30)

Poremećaji određenih ključnih referentnih vrijednosti mogu znatno utjecati na financijsku stabilnost, tržište i ulagatelje, pa je nužno primijeniti dodatne zahtjeve kako bi se osigurale cjelovitost i stabilnost tih ključnih referentnih vrijednosti.
  Ti potencijalno destabilizirajući učinci ključnih referentnih vrijednosti mogu se osjetiti u jednoj ili više država članica. Nacionalna nadležna tijela i ESMA utvrdit će koje referentne vrijednosti treba smatrati ključnima.

| (30a) | S obzirom na stratešku važnost ključnih referentnih vrijednosti za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta, ESMA ima ovlasti donošenja odluka koje su izravno primjenjive na administratora i, kad je to primjenjivo, na subjekte koji pridonose utvrđivanju, u slučaju da nacionalno nadležno tijelo nije primijenilo ovu Uredbu ili je prekršilo pravo Unije te nakon postupka iz članka 17. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Europskog parlamenta i Vijeća

   (9) |
| --- | --- |

(30a)

S obzirom na stratešku važnost ključnih referentnih vrijednosti za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta, ESMA ima ovlasti donošenja odluka koje su izravno primjenjive na administratora i, kad je to primjenjivo, na subjekte koji pridonose utvrđivanju, u slučaju da nacionalno nadležno tijelo nije primijenilo ovu Uredbu ili je prekršilo pravo Unije te nakon postupka iz članka 17. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Europskog parlamenta i Vijeća

   (9)

| (31) | Subjekti koji prestanu pridonositi utvrđivanju mogu narušiti vjerodostojnost ključnih referentnih vrijednosti
  jer bi se smanjila sposobnost tih referentnih vrijednosti da mjere temeljnu tržišnu ili ekonomsku stvarnost
  . ▌
  Stoga
  bi mjerodavno nadležno tijelo trebalo imati ovlast da zahtijeva obvezno pridonošenje utvrđivanju ključnih referentnih vrijednosti
  od nadziranih subjekata kako bi se održala vjerodostojnost predmetne referentne vrijednosti. Svrha obveznog pridonošenja ulaznih podataka nije nametanje obveze nadziranim subjektima da sklope transakcije ili se obvežu na njihovo sklapanje
  . |
| --- | --- |

(31)

Subjekti koji prestanu pridonositi utvrđivanju mogu narušiti vjerodostojnost ključnih referentnih vrijednosti
  jer bi se smanjila sposobnost tih referentnih vrijednosti da mjere temeljnu tržišnu ili ekonomsku stvarnost
  . ▌
  Stoga
  bi mjerodavno nadležno tijelo trebalo imati ovlast da zahtijeva obvezno pridonošenje utvrđivanju ključnih referentnih vrijednosti
  od nadziranih subjekata kako bi se održala vjerodostojnost predmetne referentne vrijednosti. Svrha obveznog pridonošenja ulaznih podataka nije nametanje obveze nadziranim subjektima da sklope transakcije ili se obvežu na njihovo sklapanje
  .

| (31a) | Kada se referentna vrijednost označi kao ključna, njezin administrator može iskoristiti monopol nad korisnicima te referentne vrijednosti. Uzimajući to u obzir, kolegij nadležnih tijela za tu ključnu referentnu vrijednost morat će nadgledati prodajnu cijenu i troškove administratora kako bi se spriječila zlouporaba tržišta. |
| --- | --- |

(31a)

Kada se referentna vrijednost označi kao ključna, njezin administrator može iskoristiti monopol nad korisnicima te referentne vrijednosti. Uzimajući to u obzir, kolegij nadležnih tijela za tu ključnu referentnu vrijednost morat će nadgledati prodajnu cijenu i troškove administratora kako bi se spriječila zlouporaba tržišta.

| (32) | Da bi korisnici mogli odabrati odgovarajuće referentne vrijednosti i da bi razumjeli njihov rizik, trebaju znati što se tim referentnim vrijednostima mjeri i koje su njihove slabosti. Stoga bi administrator referentne vrijednosti trebao objaviti izjavu koja sadržava te elemente ▌.
  Administrator bi svoje ulazne podatke trebao, na zahtjev, staviti na raspolaganje nadležnim tijelima u kontekstu istrage.


  ▌ |
| --- | --- |

(32)

Da bi korisnici mogli odabrati odgovarajuće referentne vrijednosti i da bi razumjeli njihov rizik, trebaju znati što se tim referentnim vrijednostima mjeri i koje su njihove slabosti. Stoga bi administrator referentne vrijednosti trebao objaviti izjavu koja sadržava te elemente ▌.
  Administrator bi svoje ulazne podatke trebao, na zahtjev, staviti na raspolaganje nadležnim tijelima u kontekstu istrage.

▌

| (34) | Ovom Uredbom uzimaju se u obzir načela za financijske referentne vrijednosti, koja je 17. srpnja 2013. izdala Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO) (dalje u tekstu „IOSCO načela
  za financijske referentne vrijednosti
  ”)
  , te načela za agencije za izvješćivanje o cijenama nafte koja je 5. listopada 2012. izdao IOSCO (u daljnjem tekstu: „IOSCO načela za agencije za izvješćivanje o cijenama”) i koja služe kao globalni standard za regulatorne zahtjeve koji se odnose na referentne vrijednosti
  . |
| --- | --- |

(34)

Ovom Uredbom uzimaju se u obzir načela za financijske referentne vrijednosti, koja je 17. srpnja 2013. izdala Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO) (dalje u tekstu „IOSCO načela
  za financijske referentne vrijednosti
  ”)
  , te načela za agencije za izvješćivanje o cijenama nafte koja je 5. listopada 2012. izdao IOSCO (u daljnjem tekstu: „IOSCO načela za agencije za izvješćivanje o cijenama”) i koja služe kao globalni standard za regulatorne zahtjeve koji se odnose na referentne vrijednosti
  .

| (34a) | Tržišta fizičke robe imaju jedinstvene značajke koje treba uzeti u obzir kako bi se izbjegli ugrožavanje cjelovitosti robnih referentnih vrijednosti i negativan utjecaj na transparentnost tržišta robe, europsku sigurnost opskrbe, konkurentnost i interese potrošača. Prema tome, određene odredbe ove Uredbe nije primjereno primjenjivati na robne referentne vrijednosti. Načela koja je za robne referentne vrijednosti osmislio IOSCO u suradnji s, među ostalim, Međunarodnom agencijom za energetiku i međunarodnim energetskim forumom, posebno su osmišljena kako bi se mogla primijeniti na sve robne referentne vrijednosti te stoga ova Uredba propisuje da se određeni zahtjevi neće primjenjivati na robne referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(34a)

Tržišta fizičke robe imaju jedinstvene značajke koje treba uzeti u obzir kako bi se izbjegli ugrožavanje cjelovitosti robnih referentnih vrijednosti i negativan utjecaj na transparentnost tržišta robe, europsku sigurnost opskrbe, konkurentnost i interese potrošača. Prema tome, određene odredbe ove Uredbe nije primjereno primjenjivati na robne referentne vrijednosti. Načela koja je za robne referentne vrijednosti osmislio IOSCO u suradnji s, među ostalim, Međunarodnom agencijom za energetiku i međunarodnim energetskim forumom, posebno su osmišljena kako bi se mogla primijeniti na sve robne referentne vrijednosti te stoga ova Uredba propisuje da se određeni zahtjevi neće primjenjivati na robne referentne vrijednosti.

| (34b) | Ovom se Uredbom također uvodi sustav priznavanja kojim se administratorima referentnih vrijednosti koji se nalaze u trećoj zemlji omogućuje da pružaju svoje referentne vrijednosti unutar Unije pod uvjetom da u potpunosti poštuju zahtjeve utvrđene ovom Uredbom ili odredbe iz relevantnih načela IOSCO-a. |
| --- | --- |

(34b)

Ovom se Uredbom također uvodi sustav priznavanja kojim se administratorima referentnih vrijednosti koji se nalaze u trećoj zemlji omogućuje da pružaju svoje referentne vrijednosti unutar Unije pod uvjetom da u potpunosti poštuju zahtjeve utvrđene ovom Uredbom ili odredbe iz relevantnih načela IOSCO-a.

| (34c) | Ovom se Uredbom uvodi sustav prihvaćanja koji administratorima smještenima u Uniji i odobrenima ili registriranima u skladu s njezinim odredbama dopušta da pod određenim uvjetima prihvaćaju referentne vrijednosti pružene u trećim zemljama. Takav bi sustav prihvaćanja trebao biti uveden za administratore u trećim zemljama koji su povezani ili usko surađuju s administratorima smještenima u Uniji. Administrator koji je prihvatio referentne vrijednosti pružene u trećoj zemlji trebao bi biti odgovoran za te prihvaćene referentne vrijednosti i osigurati da ispunjavaju relevantne uvjete navedene u ovoj Uredbi ili da u potpunosti ispunjavaju relevantna načela IOSCO-a. |
| --- | --- |

(34c)

Ovom se Uredbom uvodi sustav prihvaćanja koji administratorima smještenima u Uniji i odobrenima ili registriranima u skladu s njezinim odredbama dopušta da pod određenim uvjetima prihvaćaju referentne vrijednosti pružene u trećim zemljama. Takav bi sustav prihvaćanja trebao biti uveden za administratore u trećim zemljama koji su povezani ili usko surađuju s administratorima smještenima u Uniji. Administrator koji je prihvatio referentne vrijednosti pružene u trećoj zemlji trebao bi biti odgovoran za te prihvaćene referentne vrijednosti i osigurati da ispunjavaju relevantne uvjete navedene u ovoj Uredbi ili da u potpunosti ispunjavaju relevantna načela IOSCO-a.

| (35) | Administrator
  ključne referentne vrijednosti
  treba imati odobrenje i biti pod nadzorom nadležnog tijela države članice u kojoj je smješten.
  Administrator koji pruža samo referentne vrijednosti određene primjenom formule i upotrebom ulaznih podataka čiji je doprinos u potpunosti i izravno došao iz reguliranih mjesta trgovanja, odobrenih sustava objavljivanja ili mehanizama izvješćivanja, burza energije ili platformi za dražbu emisijskih jedinica i/ili administrator koji pruža samo referentne vrijednosti koje nisu ključne treba biti registriran kod nadležnog tijela, koje ga potom i nadzire. Registracija administratora ne bi trebala utjecati na nadzor koji provode relevantna nadležna tijela. ESMA bi trebao voditi registar administratora na razini Unije. |
| --- | --- |

(35)

Administrator
  ključne referentne vrijednosti
  treba imati odobrenje i biti pod nadzorom nadležnog tijela države članice u kojoj je smješten.
  Administrator koji pruža samo referentne vrijednosti određene primjenom formule i upotrebom ulaznih podataka čiji je doprinos u potpunosti i izravno došao iz reguliranih mjesta trgovanja, odobrenih sustava objavljivanja ili mehanizama izvješćivanja, burza energije ili platformi za dražbu emisijskih jedinica i/ili administrator koji pruža samo referentne vrijednosti koje nisu ključne treba biti registriran kod nadležnog tijela, koje ga potom i nadzire. Registracija administratora ne bi trebala utjecati na nadzor koji provode relevantna nadležna tijela. ESMA bi trebao voditi registar administratora na razini Unije.

| (36) | U određenim okolnostima osoba može obaviti uslugu pružanja indeksa i pritom ne biti svjesna da se ta referentna vrijednost primjenjuje kao referentna cijena za financijski instrument ili financijski ugovor. To se osobito događa u slučaju kada su korisnici i administrator referentne vrijednosti smješteni u različitim državama članicama. Stoga je nužno
  povećati razinu transparentnosti u pogledu referentne vrijednosti koju se rabi. To se može ostvariti poboljšanjem sadržaja prospekata i ključnih informativnih dokumenata koji se zahtijevaju u okviru prava Unije te sadržaja obavijesti i popisa financijskih instrumenata koji se zahtijevaju u okviru Uredbe (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

   (10). |
| --- | --- |

(36)

U određenim okolnostima osoba može obaviti uslugu pružanja indeksa i pritom ne biti svjesna da se ta referentna vrijednost primjenjuje kao referentna cijena za financijski instrument ili financijski ugovor. To se osobito događa u slučaju kada su korisnici i administrator referentne vrijednosti smješteni u različitim državama članicama. Stoga je nužno
  povećati razinu transparentnosti u pogledu referentne vrijednosti koju se rabi. To se može ostvariti poboljšanjem sadržaja prospekata i ključnih informativnih dokumenata koji se zahtijevaju u okviru prava Unije te sadržaja obavijesti i popisa financijskih instrumenata koji se zahtijevaju u okviru Uredbe (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

   (10).

| (37) | Paket učinkovitih alata i ovlasti nadležnih tijela svake države članice
  i ESMA-e
  jamči učinkovitost nadzora. Stoga bi ovom Uredbom posebno trebalo predvidjeti paket minimalnih nadzornih i istražnih ovlasti koje treba dodijeliti nadležnim tijelima država članica u skladu s nacionalnim pravom
  te ESMA-i
  . Pri izvršavanju svojih ovlasti na temelju ove Uredbe nadležna tijela i ESMA trebaju djelovati objektivno i nepristrano te odlučivati autonomno. |
| --- | --- |

(37)

Paket učinkovitih alata i ovlasti nadležnih tijela svake države članice
  i ESMA-e
  jamči učinkovitost nadzora. Stoga bi ovom Uredbom posebno trebalo predvidjeti paket minimalnih nadzornih i istražnih ovlasti koje treba dodijeliti nadležnim tijelima država članica u skladu s nacionalnim pravom
  te ESMA-i
  . Pri izvršavanju svojih ovlasti na temelju ove Uredbe nadležna tijela i ESMA trebaju djelovati objektivno i nepristrano te odlučivati autonomno.

| (38) | U svrhu otkrivanja slučajeva kršenja ove Uredbe nadležnim tijelima
  i ESMA-i
  potrebno je, u skladu s nacionalnim pravom, omogućiti pristup prostorima fizičkih i pravnih osoba radi zapljene dokumentacije. Pristup tim prostorijama potreban je ako se osnovano sumnja da postoje dokumenti i drugi podatci povezani s predmetom inspekcije ili istraživanja koji mogu biti važni za dokazivanje slučaja kršenja ove Uredbe. Pristup je osim toga potreban u sljedećim slučajevima: ako osoba kojoj je prethodno već poslan zahtjev za informaciju ne postupi u skladu s njim; ili ako se opravdano smatra da se ni u slučaju dostavljanja zahtjeva ne bi postupilo u skladu s njim odnosno da bi se dokumenti ili informacije na koje se zahtjev odnosi bili uklonjeni, promijenjeni ili uništeni. Ako je, u skladu s nacionalnim pravom, potrebno prethodno odobrenje pravosudnog tijela predmetne države članice, ta se ovlast za pristup prostoru koristi nakon što se zaprimi to prethodno sudsko odobrenje. |
| --- | --- |

(38)

U svrhu otkrivanja slučajeva kršenja ove Uredbe nadležnim tijelima
  i ESMA-i
  potrebno je, u skladu s nacionalnim pravom, omogućiti pristup prostorima fizičkih i pravnih osoba radi zapljene dokumentacije. Pristup tim prostorijama potreban je ako se osnovano sumnja da postoje dokumenti i drugi podatci povezani s predmetom inspekcije ili istraživanja koji mogu biti važni za dokazivanje slučaja kršenja ove Uredbe. Pristup je osim toga potreban u sljedećim slučajevima: ako osoba kojoj je prethodno već poslan zahtjev za informaciju ne postupi u skladu s njim; ili ako se opravdano smatra da se ni u slučaju dostavljanja zahtjeva ne bi postupilo u skladu s njim odnosno da bi se dokumenti ili informacije na koje se zahtjev odnosi bili uklonjeni, promijenjeni ili uništeni. Ako je, u skladu s nacionalnim pravom, potrebno prethodno odobrenje pravosudnog tijela predmetne države članice, ta se ovlast za pristup prostoru koristi nakon što se zaprimi to prethodno sudsko odobrenje.

| (39) | Postojeće snimke telefonskih razgovora i evidencije o prijenosu podataka nadziranih subjekata mogu biti ključni, katkad i jedini dokazi za utvrđivanje i dokazivanje kršenja ove Uredbe, osobito poštovanja zahtjeva u vezi s upravljanjem i kontrolom. Takve snimke i evidencije mogu pomoći pri provjeri identiteta osobe odgovorne za unos podataka i osobe odgovorne za njihovo odobravanje te provjeri toga je li se poštovala
  organizacijska
  razdvojenost zaposlenika. Stoga bi nadležna tijela trebala moći zahtijevati postojeće snimke telefonskih razgovora te evidencije elektroničkih komunikacija i prijenosa podataka koje imaju nadzirani subjekti ako se opravdano sumnja da snimke koje se odnose na svrhu inspekcije ili istrage mogu biti bitne za dokazivanje tržišne manipulacije ili kršenja ove Uredbe. |
| --- | --- |

(39)

Postojeće snimke telefonskih razgovora i evidencije o prijenosu podataka nadziranih subjekata mogu biti ključni, katkad i jedini dokazi za utvrđivanje i dokazivanje kršenja ove Uredbe, osobito poštovanja zahtjeva u vezi s upravljanjem i kontrolom. Takve snimke i evidencije mogu pomoći pri provjeri identiteta osobe odgovorne za unos podataka i osobe odgovorne za njihovo odobravanje te provjeri toga je li se poštovala
  organizacijska
  razdvojenost zaposlenika. Stoga bi nadležna tijela trebala moći zahtijevati postojeće snimke telefonskih razgovora te evidencije elektroničkih komunikacija i prijenosa podataka koje imaju nadzirani subjekti ako se opravdano sumnja da snimke koje se odnose na svrhu inspekcije ili istrage mogu biti bitne za dokazivanje tržišne manipulacije ili kršenja ove Uredbe.

| (40) | Neke odredbe ove Uredbe primjenjuju se samo na fizičke ili pravne osobe u trećim zemljama koje se koriste referentnom vrijednošću, ili pridonose njezinu utvrđivanju, ili su na neki drugi način uključene u postupak njezina utvrđivanja. Nadležna bi tijela stoga morala dogovoriti aranžmane s nadzornim tijelima u trećim zemljama. ESMA bi morala koordinirati razvoj tih aranžmana o suradnji i razmjenu među nadležnim tijelima povezanu s informacijama zaprimljenima iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

(40)

Neke odredbe ove Uredbe primjenjuju se samo na fizičke ili pravne osobe u trećim zemljama koje se koriste referentnom vrijednošću, ili pridonose njezinu utvrđivanju, ili su na neki drugi način uključene u postupak njezina utvrđivanja. Nadležna bi tijela stoga morala dogovoriti aranžmane s nadzornim tijelima u trećim zemljama. ESMA bi morala koordinirati razvoj tih aranžmana o suradnji i razmjenu među nadležnim tijelima povezanu s informacijama zaprimljenima iz trećih zemalja.

| (41) | Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i u obzir uzimaju načela priznata Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Poveljom Europske Unije o temeljnim pravima
  (Povelja)
  , osobito pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života, zaštita osobnih podataka, pravo na slobodu izražavanja i informiranja, sloboda poduzetništva, pravo na vlasništvo, pravo na zaštitu potrošača, pravo na učinkoviti pravni lijek i pravo na obranu.
  Sukladno s tim,
  ovu Uredbu treba tumačiti i primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima.
  Posebice, kada se u ovoj Uredbi upućuje na pravila kojima se uređuje sloboda izražavanja u drugim medijima te pravila ili kodekse kojima se uređuje novinarska struka, te slobode treba uzeti u obzir jer su one zajamčene u Uniji, kao i u državama članicama te su priznate člankom 11. Povelje o temeljnim pravima i drugim relevantnim odredbama. Ova se Uredba ne primjenjuje na tisak, druge medije i novinare ako kao dio svojih novinarskih aktivnosti samo objavljuju ili navode referentnu vrijednost bez da imaju kontrolu nad njenim pružanjem. |
| --- | --- |

(41)

Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i u obzir uzimaju načela priznata Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Poveljom Europske Unije o temeljnim pravima
  (Povelja)
  , osobito pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života, zaštita osobnih podataka, pravo na slobodu izražavanja i informiranja, sloboda poduzetništva, pravo na vlasništvo, pravo na zaštitu potrošača, pravo na učinkoviti pravni lijek i pravo na obranu.
  Sukladno s tim,
  ovu Uredbu treba tumačiti i primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima.
  Posebice, kada se u ovoj Uredbi upućuje na pravila kojima se uređuje sloboda izražavanja u drugim medijima te pravila ili kodekse kojima se uređuje novinarska struka, te slobode treba uzeti u obzir jer su one zajamčene u Uniji, kao i u državama članicama te su priznate člankom 11. Povelje o temeljnim pravima i drugim relevantnim odredbama. Ova se Uredba ne primjenjuje na tisak, druge medije i novinare ako kao dio svojih novinarskih aktivnosti samo objavljuju ili navode referentnu vrijednost bez da imaju kontrolu nad njenim pružanjem.

| (42) | Pravo dotičnih osoba na obranu u potpunosti se poštuje. Osobama koje su predmet postupka osobito se omogućuje pristup nalazima na kojima nadležna tijela temelje svoje odluke i osigurava pravo na saslušanje. |
| --- | --- |

(42)

Pravo dotičnih osoba na obranu u potpunosti se poštuje. Osobama koje su predmet postupka osobito se omogućuje pristup nalazima na kojima nadležna tijela temelje svoje odluke i osigurava pravo na saslušanje.

| (43) | Transparentnost u pogledu referentnih vrijednosti nužna je radi stabilnosti financijskog tržišta i zaštite ulagatelja. Svaka razmjena ili prijenos informacija, što ih obavljaju nadležna tijela, treba biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka utvrđenima u Direktivi 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (11). Svaka razmjena ili prijenos informacija, što ih obavi ESMA, trebaju biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (12). |
| --- | --- |

(43)

Transparentnost u pogledu referentnih vrijednosti nužna je radi stabilnosti financijskog tržišta i zaštite ulagatelja. Svaka razmjena ili prijenos informacija, što ih obavljaju nadležna tijela, treba biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka utvrđenima u Direktivi 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (11). Svaka razmjena ili prijenos informacija, što ih obavi ESMA, trebaju biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (12).

| (44) | Uzimajući u obzir načela navedena u Komunikaciji Komisije o jačanju sustava kazni u sektoru financijskih usluga i pravne akte Unije donesene nakon te Komunikacije, države članice trebaju utvrditi pravila o kaznama i upravnim mjerama koje se primjenjuju u slučaju povrede odredaba ove Uredbe te osigurati njihovu provedbu. Te kazne i upravne mjere trebaju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. |
| --- | --- |

(44)

Uzimajući u obzir načela navedena u Komunikaciji Komisije o jačanju sustava kazni u sektoru financijskih usluga i pravne akte Unije donesene nakon te Komunikacije, države članice trebaju utvrditi pravila o kaznama i upravnim mjerama koje se primjenjuju u slučaju povrede odredaba ove Uredbe te osigurati njihovu provedbu. Te kazne i upravne mjere trebaju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće.

| (45) | Stoga treba predvidjeti paket upravnih mjera, kazni i novčanih kazni kako bi se osigurao zajednički pristup u državama članicama i pojačao njihov odvraćajući učinak. Kazne koje se primjenjuju u posebnim slučajevima treba utvrditi uzimajući, prema potrebi, u obzir čimbenike poput
  prisutnosti ili odsutnosti namjere,
  povrata identificirane financijske koristi, ozbiljnosti i trajanja kršenja, otežavajućih ili olakšavajućih čimbenika, potrebe da novčana kazna ima odvraćajući učinak te bi, prema potrebi, trebalo omogućiti njezino smanjenje u slučaju suradnje s nadležnim tijelom.▌ |
| --- | --- |

(45)

Stoga treba predvidjeti paket upravnih mjera, kazni i novčanih kazni kako bi se osigurao zajednički pristup u državama članicama i pojačao njihov odvraćajući učinak. Kazne koje se primjenjuju u posebnim slučajevima treba utvrditi uzimajući, prema potrebi, u obzir čimbenike poput
  prisutnosti ili odsutnosti namjere,
  povrata identificirane financijske koristi, ozbiljnosti i trajanja kršenja, otežavajućih ili olakšavajućih čimbenika, potrebe da novčana kazna ima odvraćajući učinak te bi, prema potrebi, trebalo omogućiti njezino smanjenje u slučaju suradnje s nadležnim tijelom.▌

| (46) | Kako bi se osiguralo da odluke koje donesu nadležna tijela imaju odvraćajući učinak na što veći dio javnosti, načelno bi ih se trebalo objaviti. Objava odluka važan je instrument nadležnih tijela i u svrhu obavješćivanja sudionika na tržištu o tome koje se ponašanje smatra povredom ove Uredbe te u svrhu promicanja dobrog ponašanja među sudionicima na tržištu. Ako bi se takvom objavom riskiralo izazivanje nerazmjerne štete uključenim osobama, ugrozilo stabilnost financijskih tržišta ili tekuće istrage, nadležno tijelo treba objaviti sankcije i mjere na anonimnoj osnovi ili odgoditi predmetnu objavu. Nadležna tijela morala bi imati mogućnost ne objaviti kazne ako se smatra da se anonimnom ili odgođenom objavom ne može dostatno osigurati neugrožavanje stabilnosti financijskih tržišta. Nadležna tijela nisu dužna objaviti ni mjere koje se smatraju mjerama blaže naravi ako bi njihova objava bila nerazmjerna. |
| --- | --- |

(46)

Kako bi se osiguralo da odluke koje donesu nadležna tijela imaju odvraćajući učinak na što veći dio javnosti, načelno bi ih se trebalo objaviti. Objava odluka važan je instrument nadležnih tijela i u svrhu obavješćivanja sudionika na tržištu o tome koje se ponašanje smatra povredom ove Uredbe te u svrhu promicanja dobrog ponašanja među sudionicima na tržištu. Ako bi se takvom objavom riskiralo izazivanje nerazmjerne štete uključenim osobama, ugrozilo stabilnost financijskih tržišta ili tekuće istrage, nadležno tijelo treba objaviti sankcije i mjere na anonimnoj osnovi ili odgoditi predmetnu objavu. Nadležna tijela morala bi imati mogućnost ne objaviti kazne ako se smatra da se anonimnom ili odgođenom objavom ne može dostatno osigurati neugrožavanje stabilnosti financijskih tržišta. Nadležna tijela nisu dužna objaviti ni mjere koje se smatraju mjerama blaže naravi ako bi njihova objava bila nerazmjerna.

| (47) | Ključne referentne vrijednosti mogu uključivati subjekte koji pridonose utvrđivanju, administratore i korisnike u više država članica. Stoga bi prestanak pružanja takve referentne vrijednosti ili bilo koji događaj koji može narušiti njezinu ispravnost utjecao na više država članica, što znači da nadzor nad referentnom vrijednošću koji obavlja nadležno tijelo države članice iz koje ta referentna vrijednost potječe neće biti djelotvoran u smislu postupanja sa svim rizicima koji su povezani s tom referentnom vrijednošću. Trebalo bi uspostaviti kolegij nadležnih tijela
  s ESMA-om na čelu
  , čime bi se osigurala djelotvorna razmjena informacija o nadzoru među nadležnim tijelima te usklađenost njihovih aktivnosti i nadzornih mjera. Aktivnosti kolegija trebaju pridonijeti usklađenoj primjeni pravila iz ove Uredbe i usklađenosti nadzornih praksi. ESMA-ino pravno obvezujuće posredovanje ključan je element za postizanje usklađenosti, dosljednosti nadzora i konvergencije nadzorne prakse. Referentne vrijednosti mogu se rabiti kod financijskih instrumenata i financijskih ugovora koji imaju dugi rok trajanja. U određenim slučajevima, kada ova Uredba stupi na snagu, takve referentne vrijednosti neće biti dopuštene jer se njihove značajke ne mogu prilagoditi zahtjevima ove Uredbe. Međutim zabranom nastavka pružanja takve referentne vrijednosti može se izazvati prestanak ili narušavanje financijskih instrumenata ili financijskih ugovora i tako nanijeti šteta ulagateljima. Stoga je nužno predvidjeti odredbu kojom se dopušta daljnje pružanje takvih referentnih vrijednosti tijekom prijelaznog razdoblja. |
| --- | --- |

(47)

Ključne referentne vrijednosti mogu uključivati subjekte koji pridonose utvrđivanju, administratore i korisnike u više država članica. Stoga bi prestanak pružanja takve referentne vrijednosti ili bilo koji događaj koji može narušiti njezinu ispravnost utjecao na više država članica, što znači da nadzor nad referentnom vrijednošću koji obavlja nadležno tijelo države članice iz koje ta referentna vrijednost potječe neće biti djelotvoran u smislu postupanja sa svim rizicima koji su povezani s tom referentnom vrijednošću. Trebalo bi uspostaviti kolegij nadležnih tijela
  s ESMA-om na čelu
  , čime bi se osigurala djelotvorna razmjena informacija o nadzoru među nadležnim tijelima te usklađenost njihovih aktivnosti i nadzornih mjera. Aktivnosti kolegija trebaju pridonijeti usklađenoj primjeni pravila iz ove Uredbe i usklađenosti nadzornih praksi. ESMA-ino pravno obvezujuće posredovanje ključan je element za postizanje usklađenosti, dosljednosti nadzora i konvergencije nadzorne prakse. Referentne vrijednosti mogu se rabiti kod financijskih instrumenata i financijskih ugovora koji imaju dugi rok trajanja. U određenim slučajevima, kada ova Uredba stupi na snagu, takve referentne vrijednosti neće biti dopuštene jer se njihove značajke ne mogu prilagoditi zahtjevima ove Uredbe. Međutim zabranom nastavka pružanja takve referentne vrijednosti može se izazvati prestanak ili narušavanje financijskih instrumenata ili financijskih ugovora i tako nanijeti šteta ulagateljima. Stoga je nužno predvidjeti odredbu kojom se dopušta daljnje pružanje takvih referentnih vrijednosti tijekom prijelaznog razdoblja.

| (47a) | U slučajevima kad ova Uredba obuhvaća ili može obuhvatiti subjekte pod nadzorom i tržišta obuhvaćena Uredbom (EU) br. 1227/2011 Europskog Parlamenta i Vijeća

   (13)

  (REMIT), ESMA bi se trebala savjetovati s Agencijom za suradnju energetskih regulatora (ACER) kako bi iskoristila njezino stručno poznavanje energetskih tržišta i ublažila dvostruko reguliranje. |
| --- | --- |

(47a)

U slučajevima kad ova Uredba obuhvaća ili može obuhvatiti subjekte pod nadzorom i tržišta obuhvaćena Uredbom (EU) br. 1227/2011 Europskog Parlamenta i Vijeća

   (13)

  (REMIT), ESMA bi se trebala savjetovati s Agencijom za suradnju energetskih regulatora (ACER) kako bi iskoristila njezino stručno poznavanje energetskih tržišta i ublažila dvostruko reguliranje.

| (47b) | Ako postojeća referentna vrijednost ne poštuje zahtjeve ove Uredbe, a njezinom bi se promjenom u svrhu usklađivanja s Uredbom izazvao slučaj više sile ili kršenje uvjeta financijskog ugovora ili financijskog instrumenta, mjerodavno nadležno tijelo može dopustiti daljnju uporabu referentne vrijednosti sve dok ne postane moguć prestanak njezine uporabe ili njezina zamjena drugom referentnom vrijednošću kako bi se izbjegli štetni učinci na potrošače koje izaziva nepravilan i iznenadan prestanak referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(47b)

Ako postojeća referentna vrijednost ne poštuje zahtjeve ove Uredbe, a njezinom bi se promjenom u svrhu usklađivanja s Uredbom izazvao slučaj više sile ili kršenje uvjeta financijskog ugovora ili financijskog instrumenta, mjerodavno nadležno tijelo može dopustiti daljnju uporabu referentne vrijednosti sve dok ne postane moguć prestanak njezine uporabe ili njezina zamjena drugom referentnom vrijednošću kako bi se izbjegli štetni učinci na potrošače koje izaziva nepravilan i iznenadan prestanak referentne vrijednosti.

| (48) | Da bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe i dodatno odredili tehnički elementi prijedloga, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi delegirati Komisiji▌.
  Kod predlaganja tih akata u obzir se trebaju uzeti opće prihvaćene međunarodne norme za upravljanje referentnim vrijednostima, njihov doprinos i uporabu, a osobito rezultate rada IOSCO-a. Potrebno je poštovati načelo proporcionalnosti, osobito u slučaju referentnih vrijednosti koje nisu ključne i robnih referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(48)

Da bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe i dodatno odredili tehnički elementi prijedloga, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi delegirati Komisiji▌.
  Kod predlaganja tih akata u obzir se trebaju uzeti opće prihvaćene međunarodne norme za upravljanje referentnim vrijednostima, njihov doprinos i uporabu, a osobito rezultate rada IOSCO-a. Potrebno je poštovati načelo proporcionalnosti, osobito u slučaju referentnih vrijednosti koje nisu ključne i robnih referentnih vrijednosti.

| (49) | Komisija treba,
  među ostalim
  , s pomoću delegiranih akata na temelju članka 290. UFEU-a i u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010, donijeti nacrt regulatornih tehničkih standarda koje sastavi ESMA
  u vezi sa zahtjevima upravljanja i kontrole te
  kojima se utvrđuje minimalni sadržaj aranžmana za suradnju s nadležnim tijelima trećih zemalja. |
| --- | --- |

(49)

Komisija treba,
  među ostalim
  , s pomoću delegiranih akata na temelju članka 290. UFEU-a i u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010, donijeti nacrt regulatornih tehničkih standarda koje sastavi ESMA
  u vezi sa zahtjevima upravljanja i kontrole te
  kojima se utvrđuje minimalni sadržaj aranžmana za suradnju s nadležnim tijelima trećih zemalja.

| (50) | Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Uredbe, provedbene bi ovlasti u pogledu nekih njezinih aspekata trebalo prenijeti na Komisiju. Ti se aspekti odnose na utvrđivanje jednakovrijednosti pravnog okvira kojem podliježu ▌pružatelji referentnih vrijednosti iz trećih zemalja te utvrđivanja ključne naravi određene referentne vrijednosti. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. (14) o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s kontrolnim mehanizmima država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije. |
| --- | --- |

(50)

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Uredbe, provedbene bi ovlasti u pogledu nekih njezinih aspekata trebalo prenijeti na Komisiju. Ti se aspekti odnose na utvrđivanje jednakovrijednosti pravnog okvira kojem podliježu ▌pružatelji referentnih vrijednosti iz trećih zemalja te utvrđivanja ključne naravi određene referentne vrijednosti. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. (14) o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s kontrolnim mehanizmima država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije.

| (51) | Komisija treba, s pomoću delegiranih akata na temelju članka 291. UFEU-a i u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010, imati ovlast donijeti provedbene tehničke standarde koje je sastavila ESMA i kojima se utvrđuju postupci i oblici razmjene informacija između nadležnih tijela i ESMA-e. Budući da cilj ove Uredbe, tj. uspostavu dosljednog i učinkovitog režima za rješavanje slabosti povezanih s referentnim vrijednostima, države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti samostalno – jer se ukupni utjecaj problema povezanih s referentnim vrijednostima može u potpunosti sagledati samo na razini Unije, pa se na toj razini i cilj može bolje ostvariti – Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je navedeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji U skladu s načelom razmjernosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi okvire onog što je potrebno za postizanje tih ciljeva, |
| --- | --- |

(51)

Komisija treba, s pomoću delegiranih akata na temelju članka 291. UFEU-a i u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010, imati ovlast donijeti provedbene tehničke standarde koje je sastavila ESMA i kojima se utvrđuju postupci i oblici razmjene informacija između nadležnih tijela i ESMA-e. Budući da cilj ove Uredbe, tj. uspostavu dosljednog i učinkovitog režima za rješavanje slabosti povezanih s referentnim vrijednostima, države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti samostalno – jer se ukupni utjecaj problema povezanih s referentnim vrijednostima može u potpunosti sagledati samo na razini Unije, pa se na toj razini i cilj može bolje ostvariti – Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je navedeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji U skladu s načelom razmjernosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi okvire onog što je potrebno za postizanje tih ciljeva,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

GLAVA I.

PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

Članak 1.

Predmet

Ovom Uredbom uvodi se zajednički okvir za osiguranje točnosti i ispravnosti indeksa koji se rabe kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima u Uniji. Time se ovom Uredbom pridonosi pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta uz istovremeno postizanje visoke razine zaštite potrošača i ulagatelja.

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova se Uredba primjenjuje na pružanje referentnih vrijednosti, doprinos ulaznih podataka referentnim vrijednostima i uporabu referentnih vrijednosti unutar Unije.

2.   Ova se Uredba primjenjuje na
  pružanje referentnih vrijednosti koje provode
  :

| (a) | ▌središnje banke
  , ako izvršavaju ovlasti ili zadaće i dužnosti koje su im povjerene Ugovorima i Statutom Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i ESB-a ili za koje je njihova neovisnost sadržana u ustavnim strukturama predmetne države članice ili treće zemlje; |
| --- | --- |

(a)

▌središnje banke
  , ako izvršavaju ovlasti ili zadaće i dužnosti koje su im povjerene Ugovorima i Statutom Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i ESB-a ili za koje je njihova neovisnost sadržana u ustavnim strukturama predmetne države članice ili treće zemlje;

| (aa) | javna tijela, ako pružaju referentne vrijednosti za svrhe javne politike, uključujući mjere u području zapošljavanja, gospodarske aktivnosti i inflacije ili ako imaju kontrolu nad pružanjem takvih referentnih vrijednosti; |
| --- | --- |

(aa)

javna tijela, ako pružaju referentne vrijednosti za svrhe javne politike, uključujući mjere u području zapošljavanja, gospodarske aktivnosti i inflacije ili ako imaju kontrolu nad pružanjem takvih referentnih vrijednosti;

| (ab) | središnje druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

(ab)

središnje druge ugovorne strane;

| (ac) | administratori, ako pružaju pojedinačne cijene ili pojedinačne referentne cijene; |
| --- | --- |

(ac)

administratori, ako pružaju pojedinačne cijene ili pojedinačne referentne cijene;

| (ad) | tisak, drugi mediji i novinari ako kao dio svojih novinarskih aktivnosti samo objavljuju ili navode referentnu vrijednost bez da imaju kontrolu nad njenim pružanjem; |
| --- | --- |

(ad)

tisak, drugi mediji i novinari ako kao dio svojih novinarskih aktivnosti samo objavljuju ili navode referentnu vrijednost bez da imaju kontrolu nad njenim pružanjem;

| (ae) | kreditne unije u smislu Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (15). |
| --- | --- |

(ae)

kreditne unije u smislu Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (15).

▌

2a.
     
  Članak 5. stavci 1., 2.a, 3.b, 3.c i 3.d, članci 5.a i 5.b, članak 5.d stavci od b do g, članak 7. stavak 1. točke (aa), (b), (ba), (bb), (bc) i (c), članak 7. stavci 2.a, 3.a i 3.b, članak 7.a, članak 8. stavci 1. i 2., članak 9. stavci 1. i 2., članak 11 i članak 17. stavak 1. ne primjenjuju se na administratore u pogledu njihovih referentnih vrijednosti koje nisu ključne.

▌

Članak 3.

Definicije

1.   Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „indeks” znači svaka brojka:






  (a) | koja je objavljena ili dostupna javnosti |
| --- | --- | --- |

(1)

„indeks” znači svaka brojka:

(a)

koja je objavljena ili dostupna javnosti

| (b) | koja se redovito utvrđuje, u cijelosti ili djelomično, primjenom formule, ili nekom drugom metodom izračuna, ili procjenom
  i |
| --- | --- |

(b)

koja se redovito utvrđuje, u cijelosti ili djelomično, primjenom formule, ili nekom drugom metodom izračuna, ili procjenom
  i

| (c) | pri kojoj se utvrđivanje obavlja na osnovi temeljne imovine, ili cijena, uključujući procijenjene cijene,
  stvarne ili procijenjene kamatne stope
  , ili drugih vrijednosti
  ili izvješća
  ; |
| --- | --- |

(c)

pri kojoj se utvrđivanje obavlja na osnovi temeljne imovine, ili cijena, uključujući procijenjene cijene,
  stvarne ili procijenjene kamatne stope
  , ili drugih vrijednosti
  ili izvješća
  ;

| (1a) | „


  pružatelj indeksa” znači fizička ili pravna osoba koja kontrolira pružanje indeksa; |
| --- | --- |

(1a)

„


  pružatelj indeksa” znači fizička ili pravna osoba koja kontrolira pružanje indeksa;

| (2) | „referentna vrijednost” znači svaki indeks koji se koristi kao osnova za utvrđivanje iznosa koji se plaća na temelju financijskog instrumenta ili financijskog ugovora, ili vrijednosti financijskog instrumenta▌; |
| --- | --- |

(2)

„referentna vrijednost” znači svaki indeks koji se koristi kao osnova za utvrđivanje iznosa koji se plaća na temelju financijskog instrumenta ili financijskog ugovora, ili vrijednosti financijskog instrumenta▌;

| (2a) | „obitelj referentnih vrijednosti” znači skupina referentnih vrijednosti koje pruža isti administrator, koje su dobivene iz ulaznih podataka slične naravi, kojima se utvrđuju posebne mjere iste ili slične tržišne ili ekonomske stvarnosti; |
| --- | --- |

(2a)

„obitelj referentnih vrijednosti” znači skupina referentnih vrijednosti koje pruža isti administrator, koje su dobivene iz ulaznih podataka slične naravi, kojima se utvrđuju posebne mjere iste ili slične tržišne ili ekonomske stvarnosti;

| (3) | „pružanje referentne vrijednosti” znači:






  (a) | upravljanje aranžmanima za utvrđivanje referentne vrijednosti; ▌ |
| --- | --- | --- |

(3)

„pružanje referentne vrijednosti” znači:

(a)

upravljanje aranžmanima za utvrđivanje referentne vrijednosti; ▌

| (b) | prikupljanje, analiza ili obrada ulaznih podataka u svrhu utvrđivanja referentne vrijednosti i |
| --- | --- |

(b)

prikupljanje, analiza ili obrada ulaznih podataka u svrhu utvrđivanja referentne vrijednosti i

| (c) | utvrđivanje referentne vrijednosti primjenom formule ili druge metode izračuna ili ocjenjivanjem ulaznih podataka dostavljenih u tu svrhu, |
| --- | --- |

(c)

utvrđivanje referentne vrijednosti primjenom formule ili druge metode izračuna ili ocjenjivanjem ulaznih podataka dostavljenih u tu svrhu,

| (4) | „administrator” znači fizička ili pravna osoba koja kontrolira pružanje referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(4)

„administrator” znači fizička ili pravna osoba koja kontrolira pružanje referentne vrijednosti;

| (5) | „
  uporaba
  referentne vrijednosti” znači:








  (a) | izdavanje
  financijskih instrumenata
  koji upućuju na indeks ili kombinaciju indeksa
  ; |
| --- | --- | --- |

(5)

„
  uporaba
  referentne vrijednosti” znači:

(a)

izdavanje
  financijskih instrumenata
  koji upućuju na indeks ili kombinaciju indeksa
  ;

| (b) | određivanje iznosa koji se plaća na temelju financijskog instrumenta ili financijskog ugovora upućivanjem na indeks ili kombinaciju indeksa; |
| --- | --- |

(b)

određivanje iznosa koji se plaća na temelju financijskog instrumenta ili financijskog ugovora upućivanjem na indeks ili kombinaciju indeksa;

| (c) | biti
  stranka u financijskom ugovoru utemeljenom
  na indeksu ili kombinaciji indeksa
  ; |
| --- | --- |

(c)

biti
  stranka u financijskom ugovoru utemeljenom
  na indeksu ili kombinaciji indeksa
  ;

| (d) | određivanje uspjeha investicijskog fonda indeksom ili kombinacijom indeksa u svrhu praćenja povrata takvog indeksa ili kombinacije indeksa, u svrhu utvrđivanja dodjele sredstava portfelja ili u svrhu računanja naknada za uspješnost; |
| --- | --- |

(d)

određivanje uspjeha investicijskog fonda indeksom ili kombinacijom indeksa u svrhu praćenja povrata takvog indeksa ili kombinacije indeksa, u svrhu utvrđivanja dodjele sredstava portfelja ili u svrhu računanja naknada za uspješnost;

| (6) | „doprinos ulaznih podataka” znači pružanje administratoru, ili drugoj osobi u svrhu dostave administratoru, ulaznih podataka koji
  nisu javno dostupni, a
  koji su potrebni u vezi s utvrđivanjem referentne vrijednosti te su u tu svrhu dostavljeni; |
| --- | --- |

(6)

„doprinos ulaznih podataka” znači pružanje administratoru, ili drugoj osobi u svrhu dostave administratoru, ulaznih podataka koji
  nisu javno dostupni, a
  koji su potrebni u vezi s utvrđivanjem referentne vrijednosti te su u tu svrhu dostavljeni;

| (7) | „subjekt koji pridonosi utvrđivanju” znači fizička ili pravna osoba koja ulaznim
  koji nisu regulirani podatci
  pridonosi utvrđivanju. |
| --- | --- |

(7)

„subjekt koji pridonosi utvrđivanju” znači fizička ili pravna osoba koja ulaznim
  koji nisu regulirani podatci
  pridonosi utvrđivanju.

| (8) | „nadzirani subjekt koji pridonosi utvrđivanju” znači subjekt pod nadzorom koji administratoru smještenom u Uniji dostavlja ulazne podatke; |
| --- | --- |

(8)

„nadzirani subjekt koji pridonosi utvrđivanju” znači subjekt pod nadzorom koji administratoru smještenom u Uniji dostavlja ulazne podatke;

| (9) | „podnositelj” znači fizička osoba koju subjekt koji pridonosi utvrđivanju zapošljava u svrhu podnošenja ulaznih podataka; |
| --- | --- |

(9)

„podnositelj” znači fizička osoba koju subjekt koji pridonosi utvrđivanju zapošljava u svrhu podnošenja ulaznih podataka;

| (9a) | „ocjenjivač” znači zaposlenik administratora robne referentne vrijednosti ili bilo koja druga fizička osoba ili treća strana čije su usluge na raspolaganju administratora ili su pod njegovom kontrolom, a koja je odgovorna za primjenjivanje metodologije ili prosudbe na ulazne podatke i druge informacije u svrhu postizanja konačne procjene o cijeni određene robe; |
| --- | --- |

(9a)

„ocjenjivač” znači zaposlenik administratora robne referentne vrijednosti ili bilo koja druga fizička osoba ili treća strana čije su usluge na raspolaganju administratora ili su pod njegovom kontrolom, a koja je odgovorna za primjenjivanje metodologije ili prosudbe na ulazne podatke i druge informacije u svrhu postizanja konačne procjene o cijeni određene robe;

| (10) | „ulazni podatci” znači podatci o vrijednosti temeljne imovine ili cijenama, uključujući procijenjene cijene, ili o drugoj vrijednosti, koje administrator rabi za utvrđivanje referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(10)

„ulazni podatci” znači podatci o vrijednosti temeljne imovine ili cijenama, uključujući procijenjene cijene, ili o drugoj vrijednosti, koje administrator rabi za utvrđivanje referentne vrijednosti;

| (11) | „regulirani podatci” znači:








  (i) | ulazni podatci koji su pridoneseni
  u potpunosti
  iz:








  (a) | mjesta trgovanja kako je definirano u točki (
  24
  .)
  članka 4.
  stavka 1.
  Direktive 2014/65/EU, ali samo s obzirom na podatke koji se odnose na financijske instrumente; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

„regulirani podatci” znači:

(i)

ulazni podatci koji su pridoneseni
  u potpunosti
  iz:

(a)

mjesta trgovanja kako je definirano u točki (
  24
  .)
  članka 4.
  stavka 1.
  Direktive 2014/65/EU, ali samo s obzirom na podatke koji se odnose na financijske instrumente;

| (b) | ovlaštenog sustava objavljivanja kako je definirano u točki (
  52
  .)
  članka 4.
  stavka 1.
  Direktive 2014/65/EU
  ili
  pružatelja konsolidiranih podataka o trgovanju
  kako je definirano u točki (
  53
  .)
  članka 4.
  stavka 1.
  Direktive 2014/65/EU,
  u skladu sa zahtjevima obvezne postprodajne
  transparentnosti, ali samo s obzirom na podatke o transakcijama koje se tiču financijskih instrumenata kojima se trguje na mjestu trgovanja
  ; |
| --- | --- |

(b)

ovlaštenog sustava objavljivanja kako je definirano u točki (
  52
  .)
  članka 4.
  stavka 1.
  Direktive 2014/65/EU
  ili
  pružatelja konsolidiranih podataka o trgovanju
  kako je definirano u točki (
  53
  .)
  članka 4.
  stavka 1.
  Direktive 2014/65/EU,
  u skladu sa zahtjevima obvezne postprodajne
  transparentnosti, ali samo s obzirom na podatke o transakcijama koje se tiču financijskih instrumenata kojima se trguje na mjestu trgovanja
  ;

| (c) | odobrenog sustava izvješćivanja kako je definirano u točki (
  54
  .)
  članka 4.
  stavka 1.
  Direktive 2014/65/EU, ali samo s obzirom na podatke transakcija koji se tiču financijskih instrumenata kojima se trguje na mjestu trgovanja i koji moraju biti objavljeni u skladu sa zahtjevima obvezne postprodajne transparentnosti; |
| --- | --- |

(c)

odobrenog sustava izvješćivanja kako je definirano u točki (
  54
  .)
  članka 4.
  stavka 1.
  Direktive 2014/65/EU, ali samo s obzirom na podatke transakcija koji se tiču financijskih instrumenata kojima se trguje na mjestu trgovanja i koji moraju biti objavljeni u skladu sa zahtjevima obvezne postprodajne transparentnosti;

| (d) | burze električne energije iz točke (j) stavka 1. članka 37. Direktive 2009/72/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (16); |
| --- | --- |

(d)

burze električne energije iz točke (j) stavka 1. članka 37. Direktive 2009/72/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (16);

| (e) | burze prirodnog plina iz točke (j) stavka 1. članka 41. Direktive 2009/73/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (17); |
| --- | --- |

(e)

burze prirodnog plina iz točke (j) stavka 1. članka 41. Direktive 2009/73/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (17);

| (f) | dražbovne platforme iz članka 26. odnosno 30. Uredbe
  Komisije
  (EU) br. 1031/2010 (18); |
| --- | --- |

(f)

dražbovne platforme iz članka 26. odnosno 30. Uredbe
  Komisije
  (EU) br. 1031/2010 (18);

| (g) | podataka pruženih u okviru članka 8. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1227/2011 i razrađenih u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 1348/2014

   (19)

  ; ili |
| --- | --- |

(g)

podataka pruženih u okviru članka 8. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1227/2011 i razrađenih u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 1348/2014

   (19)

  ; ili

| (h) | mjesta trgovanja, platforme, burze, sustava objavljivanja ili mehanizma izvješćivanja treće zemlje koji su istovrijedni onima navedenima u stavcima (a) do (g) ili drugog subjekta kao što su agregatori ili sakupljači transakcijskih podataka čiji je doprinos ulaznih podataka već predmet odgovarajućeg nadzora; i |
| --- | --- |

(h)

mjesta trgovanja, platforme, burze, sustava objavljivanja ili mehanizma izvješćivanja treće zemlje koji su istovrijedni onima navedenima u stavcima (a) do (g) ili drugog subjekta kao što su agregatori ili sakupljači transakcijskih podataka čiji je doprinos ulaznih podataka već predmet odgovarajućeg nadzora; i

| (ii) | neto vrijednost imovine udjela poduzeća za zajedničko ulaganje u prenosive vrijednosnice (UCITS) kako je definirano u članku 1. stavku 2. Direktive 2009/65/EZ

   (20); |
| --- | --- |

(ii)

neto vrijednost imovine udjela poduzeća za zajedničko ulaganje u prenosive vrijednosnice (UCITS) kako je definirano u članku 1. stavku 2. Direktive 2009/65/EZ

   (20);

| (12) | „transakcijski podatci” znači cijene, stope i indeksi koji se mogu promatrati, ili vrijednosti transakcija između nepovezanih drugih ugovornih strana na aktivnom tržištu koje podliježe tržišnim silama ponude i potražnje; |
| --- | --- |

(12)

„transakcijski podatci” znači cijene, stope i indeksi koji se mogu promatrati, ili vrijednosti transakcija između nepovezanih drugih ugovornih strana na aktivnom tržištu koje podliježe tržišnim silama ponude i potražnje;

| (13) | „financijski instrument” znači svaki instrument naveden u odjeljku C Priloga I. Direktivi
  2014/65/EU
  za koji je podnesen zahtjev za trgovanje na mjestu trgovanja
  , kako je definirano u članku 24. stavku 4. točki 1. Direktive 2014/65/EU,
  ili kojim se trguje na mjestu trgovanja
  kako je definirano u članku 24. stavku 4. točki 1. Direktive 2014/65/EU
  ; |
| --- | --- |

(13)

„financijski instrument” znači svaki instrument naveden u odjeljku C Priloga I. Direktivi
  2014/65/EU
  za koji je podnesen zahtjev za trgovanje na mjestu trgovanja
  , kako je definirano u članku 24. stavku 4. točki 1. Direktive 2014/65/EU,
  ili kojim se trguje na mjestu trgovanja
  kako je definirano u članku 24. stavku 4. točki 1. Direktive 2014/65/EU
  ;

| (14) | „nadzirani subjekt” znači sljedeći subjekti:






  (a) | kreditne institucije kako je definirano u točki 1. članka 3. Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- | --- |

(14)

„nadzirani subjekt” znači sljedeći subjekti:

(a)

kreditne institucije kako je definirano u točki 1. članka 3. Direktive 2013/36/EU;

| (b) | investicijska društva, kako je definirano u točki 1. stavka 1. članka
  4. Direktive 2014/65/EU
  ; |
| --- | --- |

(b)

investicijska društva, kako je definirano u točki 1. stavka 1. članka
  4. Direktive 2014/65/EU
  ;

| (c) | društva za osiguranje kako je definirano u točki 1. članka 13. Direktive 2009/138/EZ (21); |
| --- | --- |

(c)

društva za osiguranje kako je definirano u točki 1. članka 13. Direktive 2009/138/EZ (21);

| (d) | društva za reosiguranje kako je definirano u točki 4. članka 13. Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(d)

društva za reosiguranje kako je definirano u točki 4. članka 13. Direktive 2009/138/EZ;

| (e) | subjekti za zajedničko ulaganje u prenosive vrijednosne papire (UCITS) kako je definirano u članku 1. stavku 2. Direktive 2009/65/EZ (22); |
| --- | --- |

(e)

subjekti za zajedničko ulaganje u prenosive vrijednosne papire (UCITS) kako je definirano u članku 1. stavku 2. Direktive 2009/65/EZ (22);

| (f) | upravitelji alternativnih investicijskih fondova (UAIF) kako je definirano u točki (b) članka 4. stavka 1. Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (23); |
| --- | --- |

(f)

upravitelji alternativnih investicijskih fondova (UAIF) kako je definirano u točki (b) članka 4. stavka 1. Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (23);

| (g) | središnje druge ugovorne strane kako je definirano u točki 1. članka 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (24); |
| --- | --- |

(g)

središnje druge ugovorne strane kako je definirano u točki 1. članka 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (24);

| (h) | trgovinski repozitoriji kako je definirano u točki 2. članka 2. Uredbe (EU) br. 648/2012; |
| --- | --- |

(h)

trgovinski repozitoriji kako je definirano u točki 2. članka 2. Uredbe (EU) br. 648/2012;

| (i) | administratori; |
| --- | --- |

(i)

administratori;

| (15) | „financijski ugovor” znači:






  (a) | svaki ugovor o kreditu kako je definirano u točki (c) članka 3. Direktive 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (25); |
| --- | --- | --- |

(15)

„financijski ugovor” znači:

(a)

svaki ugovor o kreditu kako je definirano u točki (c) članka 3. Direktive 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (25);

| (b) | svaki ugovor o kreditu kako je definirano u točki 3. članka
  4
  .
  Direktive 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (26); |
| --- | --- |

(b)

svaki ugovor o kreditu kako je definirano u točki 3. članka
  4
  .
  Direktive 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (26);

| (16) | „investicijski fond” znači AIF-ovi kako je definirano u točki (a) stavka 1. članka 4. Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća odnosno subjekti za zajedničko ulaganje koji su u području primjene Direktive 2009/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća; |
| --- | --- |

(16)

„investicijski fond” znači AIF-ovi kako je definirano u točki (a) stavka 1. članka 4. Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća odnosno subjekti za zajedničko ulaganje koji su u području primjene Direktive 2009/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća;

| (17) | „upravno tijelo” znači upravljačko tijelo koje ima nadzornu i upravljačku funkciju te ovlasti za donošenje konačnih odluka, strategija, ciljeva i općeg usmjerenja subjekta; |
| --- | --- |

(17)

„upravno tijelo” znači upravljačko tijelo koje ima nadzornu i upravljačku funkciju te ovlasti za donošenje konačnih odluka, strategija, ciljeva i općeg usmjerenja subjekta;

| (18) | „potrošač” znači fizička osoba koja u financijskim ugovorima obuhvaćenima ovom Uredbom djeluje u svrhe izvan svojeg obrta, poslovanja ili profesije; |
| --- | --- |

(18)

„potrošač” znači fizička osoba koja u financijskim ugovorima obuhvaćenima ovom Uredbom djeluje u svrhe izvan svojeg obrta, poslovanja ili profesije;

| (19) | „međubankovna referentna kamatna stopa” znači referentna vrijednost čija je temeljna imovina za potrebe točke 1. podtočke (c) ovog članka ona stopa po kojoj banke mogu pozajmiti od druge banke ili se kod nje zadužiti; |
| --- | --- |

(19)

„međubankovna referentna kamatna stopa” znači referentna vrijednost čija je temeljna imovina za potrebe točke 1. podtočke (c) ovog članka ona stopa po kojoj banke mogu pozajmiti od druge banke ili se kod nje zadužiti;

| (19a) | „referentna vrijednost deviznog poslovanja” znači referentna vrijednost čija se vrijednost određuje u odnosu na cijenu, izraženu u jednoj valuti, jedne valute ili košarice valuta; |
| --- | --- |

(19a)

„referentna vrijednost deviznog poslovanja” znači referentna vrijednost čija se vrijednost određuje u odnosu na cijenu, izraženu u jednoj valuti, jedne valute ili košarice valuta;

| (20) | „robna referentna vrijednost” znači referentna vrijednost čija je temeljna imovina za potrebe točke 1. podtočke (c) ovog članka roba u smislu točke (2.) članka 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1287/2006 (27)

  , osim
  emisijskih jedinica
  iz
  točke (11.) odjeljka C Priloga I.
  Direktive 2014/65/EU
  ; |
| --- | --- |

(20)

„robna referentna vrijednost” znači referentna vrijednost čija je temeljna imovina za potrebe točke 1. podtočke (c) ovog članka roba u smislu točke (2.) članka 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1287/2006 (27)

  , osim
  emisijskih jedinica
  iz
  točke (11.) odjeljka C Priloga I.
  Direktive 2014/65/EU
  ;

| (20a) | „rizik osnovice” je rizik povezan s razinom točnosti kojom referentna vrijednost opisuje temeljnu tržišnu ili ekonomsku stvarnost koju se namjerava mjeriti tom referentnom vrijednošću; |
| --- | --- |

(20a)

„rizik osnovice” je rizik povezan s razinom točnosti kojom referentna vrijednost opisuje temeljnu tržišnu ili ekonomsku stvarnost koju se namjerava mjeriti tom referentnom vrijednošću;

| (21) | „ključna referentna vrijednost” znači:








  (a) | referentna vrijednost
  koja se ne temelji na reguliranim podatcima, čija referentna vrijednost premašuje
  500 milijardi EUR
  kako je definirano člankom 13. stavkom 1.; ili |
| --- | --- | --- |

(21)

„ključna referentna vrijednost” znači:

(a)

referentna vrijednost
  koja se ne temelji na reguliranim podatcima, čija referentna vrijednost premašuje
  500 milijardi EUR
  kako je definirano člankom 13. stavkom 1.; ili

| (b) | referentna vrijednost čiji bi prestanak imao značajan negativan učinak na financijsku stabilnost, pravilno funkcioniranje tržišta i realno gospodarstvo u jednoj državi članici ili više njih; |
| --- | --- |

(b)

referentna vrijednost čiji bi prestanak imao značajan negativan učinak na financijsku stabilnost, pravilno funkcioniranje tržišta i realno gospodarstvo u jednoj državi članici ili više njih;

| (21a) | „
  referentna vrijednost koja nije ključna
  ” znači referentna vrijednost
  koja ne ispunjava kriterije za ključnu referentnu vrijednost kako je propisano u članku 13.; |
| --- | --- |

(21a)

„
  referentna vrijednost koja nije ključna
  ” znači referentna vrijednost
  koja ne ispunjava kriterije za ključnu referentnu vrijednost kako je propisano u članku 13.;

| (22) | „smješten” znači, u odnosu na pravnu osobu, s registriranim uredom ili drugom službenom adresom u državi članici ili trećoj zemlji ili, u odnosu na fizičku osobu, u državi članici ili trećoj zemlji u kojoj je osoba rezident u porezne svrhe. |
| --- | --- |

(22)

„smješten” znači, u odnosu na pravnu osobu, s registriranim uredom ili drugom službenom adresom u državi članici ili trećoj zemlji ili, u odnosu na fizičku osobu, u državi članici ili trećoj zemlji u kojoj je osoba rezident u porezne svrhe.

| (
  22a) | „javno tijelo” znači:










  (a) | svaka vlada ili javna uprava; |
| --- | --- | --- |

(
  22a)

„javno tijelo” znači:

(a)

svaka vlada ili javna uprava;

| (b) | svaki subjekt ili osoba s funkcijom u javnoj upravi u okviru nacionalnog prava ili s javnim odgovornostima ili funkcijama ili čiji je zadatak pružanje javnih usluga, uključujući mjere inflacije, rada i gospodarskih aktivnosti pod kontrolom bilo koje vlade ili javnih tijela. |
| --- | --- |

(b)

svaki subjekt ili osoba s funkcijom u javnoj upravi u okviru nacionalnog prava ili s javnim odgovornostima ili funkcijama ili čiji je zadatak pružanje javnih usluga, uključujući mjere inflacije, rada i gospodarskih aktivnosti pod kontrolom bilo koje vlade ili javnih tijela.

2.   Komisija se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 37. radi daljnjeg određivanja tehničkih elemenata definicija iz stavka 1., osobito određivanja toga što se, za potrebe definiranja indeksa, smatra činjenjem nečega dostupnim javnosti, te kako bi se u obzir uzeo razvoj tržišta ili tehnološki razvoj.
  U tim delegiranim aktima Komisija osigurava da se „objavljeno” ili „dostupno javnosti” tumači kao „dostupno široj javnosti korisnika ili mogućih korisnika”.

Prema potrebi, Komisija uzima u obzir
  razvoj tržišta ili tehnološki razvoj i
  međunarodnu konvergenciju nadzorne prakse u pogledu referentnih vrijednosti.

2a.
     
  Komisija donosi provedbene akte kako bi utemeljila i preispitivala popis javnih tijela u Uniji iz točke 22.a stavka 1. ovog članka Ti se provedbeni akti donose u skladu s kontrolnim postupkom iz članka 38. stavka 2.

Članak 4.

Isključivanje
  pružatelja indeksa
  koji nisu upoznati s uporabom referentne vrijednosti koju su pružili ▌

▌Ova se Uredba ne primjenjuje na
  pružatelja indeksa
  u vezi s
  indeksom
  koji je pružio, a da nije znao ili opravdano nije mogao znati da se
  taj indeks
  rabi u svrhe iz točke (2.) članka 3. stavka 1.

▌

GLAVA II.

ISPRAVNOST I POUZDANOST REFERENTNE VRIJEDNOSTI

Poglavlje 1.

Upravljanje i kontrola administratora

Članak 5.

Zahtjevi
  u vezi s
  upravljanjem
  i sukobom interesa

1.   ▌Administrator ima stabilan sustav upravljanja koji obuhvaća jasnu organizacijsku strukturu i jasno definirane, transparentne i dosljedne uloge i odgovornosti svih osoba koje sudjeluju u pružanju referentne vrijednosti.

Administrator poduzima sve potrebne
  korake da utvrdi i spriječi ili riješi sukobe interesa između sebe, uključujući svoje upravitelje, zaposlenike ili svaku drugu fizičku osobu ili treću stranu čije su mu usluge na raspolaganju ili pod njegovom kontrolom, i subjekata koji pridonose utvrđivanju ili korisnika te da zajamči da, gdjegod su potrebni diskrecijsko pravo ili prosudba u postupku određivanja referentne vrijednosti, to bude izvršeno na neovisan i pošten način
  .

▌

2a.
     
  Pružanje referentne vrijednosti operativno je odvojeno od svakog dijela poslovanja administratora koji može dovesti do stvarnog ili potencijalnog sukoba interesa. Ako zbog njegove vlasničke strukture, kontrolnih udjela ili drugih aktivnosti koje vrši bilo koji subjekt koji posjeduje ili kontrolira administratora ili subjekt kojeg administrator ili bilo koji od njegovih suradnika posjeduje ili kontrolira, dođe do sukoba interesa unutar samog administratora, administrator ustanovljuje neovisnu nadzornu funkciju koja uključuje uravnoteženu zastupljenost niza dionika, ako su dionici poznati, pretplatnika i subjekata koji pridonose utvrđivanju
  .
  Ako se takvim sukobima ne može upravljati na odgovarajući način, administrator obustavlja aktivnosti i prekida odnose koji dovode do tih sukoba ili prestaje utvrđivati referentnu vrijednost.

▌

3a.
     
  Administrator objavljuje ili otkriva korisnicima referentne vrijednosti i mjerodavnom nadležnom tijelu te, po potrebi, subjektima koji pridonose utvrđivanju, sve postojeće ili potencijalne sukobe interesa, uključujući sukobe interesa koji proizlaze iz vlasništva ili kontrole administratora.

3b.
     
  Administrator uspostavlja primjerene politike i postupke te učinkovite organizacijske aranžmane za utvrđivanje i otkrivanje sukoba interesa, upravljanje njime te njegovo ublaživanje i izbjegavanje, te upravlja tim politikama i postupcima kako bi se zaštitile cjelovitost i neovisnost utvrđivanja referentnih vrijednosti. Takve politike i postupci redovito se revidiraju i ažuriraju. Politikama i postupcima uzimaju se u obzir sukobi interesa, razina subjektivnosti koja je upotrjebljena u postupku određivanja referentne vrijednosti te rizici koje predstavlja referentna vrijednost, te se na te probleme odgovara, a tim se politikama i postupcima također:

| (a) | jamči povjerljivost informacija koje administrator pridonese ili generira, podložno obvezama otkrivanja i transparentnosti u skladu s ovom Uredbom i |
| --- | --- |

(a)

jamči povjerljivost informacija koje administrator pridonese ili generira, podložno obvezama otkrivanja i transparentnosti u skladu s ovom Uredbom i

| (b) | osobito ublažava sukobe zbog administratorova vlasništva ili kontrole, ili zbog drugih interesa unutar svoje grupacije, ili zbog drugih osoba koje mogu utjecati na administratora ili ga kontrolirati u vezi s određivanjem referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(b)

osobito ublažava sukobe zbog administratorova vlasništva ili kontrole, ili zbog drugih interesa unutar svoje grupacije, ili zbog drugih osoba koje mogu utjecati na administratora ili ga kontrolirati u vezi s određivanjem referentne vrijednosti.

3c.
     
  Administrator jamči da zaposlenici i sve druge fizičke osobe čije su mu usluge na raspolaganju ili su pod njegovom kontrolom i koje su izravno uključene u pružanje referentne vrijednosti poštuju sljedeće zahtjeve:

| (a) | imaju potrebne vještine, znanje i iskustvo za obavljanje zadaća koje su im dodijeljene te da podliježu djelotvornom upravljanju i nadzoru; |
| --- | --- |

(a)

imaju potrebne vještine, znanje i iskustvo za obavljanje zadaća koje su im dodijeljene te da podliježu djelotvornom upravljanju i nadzoru;

| (b) | nisu izloženi neprimjerenom utjecaju niti sukobima interesa te da naknada tim osobama i njihovo vrednovanje ne dovode do sukoba interesa ili na drugi način utječu na cjelovitost postupka utvrđivanja referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(b)

nisu izloženi neprimjerenom utjecaju niti sukobima interesa te da naknada tim osobama i njihovo vrednovanje ne dovode do sukoba interesa ili na drugi način utječu na cjelovitost postupka utvrđivanja referentne vrijednosti;

| (c) | nemaju interese i poslovne kontakte koji dovode u pitanje funkcije administratora; |
| --- | --- |

(c)

nemaju interese i poslovne kontakte koji dovode u pitanje funkcije administratora;

| (d) | imaju zabranu pridonošenja utvrđivanju referentne vrijednosti sudjelovanjem u dražbama, ponudama i trgovanju na vlastiti račun ili u ime drugih sudionika na tržištu i |
| --- | --- |

(d)

imaju zabranu pridonošenja utvrđivanju referentne vrijednosti sudjelovanjem u dražbama, ponudama i trgovanju na vlastiti račun ili u ime drugih sudionika na tržištu i

| (e) | podložni su djelotvornim postupcima kontrole razmjene informacija s drugim zaposlenicima i nisu uključeni u aktivnosti koje mogu stvoriti rizik od sukoba interesa. |
| --- | --- |

(e)

podložni su djelotvornim postupcima kontrole razmjene informacija s drugim zaposlenicima i nisu uključeni u aktivnosti koje mogu stvoriti rizik od sukoba interesa.

3d.
     
  Administrator uspostavlja posebne postupke kontrole kako bi osigurao integritet i pouzdanost zaposlenika ili osobe koja utvrđuje referentnu vrijednost, koji mogu uključivati unutarnje odobrenje uprave prije prosljeđivanja referentne vrijednosti ili odgovarajuću zamjenu, primjerice u slučaju referentne vrijednosti koja se ažurira istoga dana ili u realnom vremenu.

3e.
     
  Svaka promjena referentne vrijednosti koja nije bitna u pogledu odredbi iz ovog članka ne smatra se kršenjem bilo kojeg financijskog ugovora ili financijskog instrumenta koji upućuje na tu referentnu vrijednost. Za ključne referentne vrijednosti mjerodavno nadležno tijelo ima ovlast odrediti da je promjena bitna.

Članak 5.a

Zahtjevi u vezi s funkcijom nadzora

1.
     
  Administrator uspostavlja i obavlja trajnu i djelotvornu funkciju nadzora kako bi zajamčio nadziranje svih aspekata pružanja svojih referentnih vrijednosti.

2.
     
  Administrator razvija i održava vjerodostojne postupke u vezi sa svojom funkcijom nadzora koja je na raspolaganju mjerodavnim nadležnim tijelima.

Glavna obilježja postupaka uključuju:

| (a) | zadaću funkcije nadzora; |
| --- | --- |

(a)

zadaću funkcije nadzora;

| (b) | kriterije odabira članova funkcije nadzora; |
| --- | --- |

(b)

kriterije odabira članova funkcije nadzora;

| (c) | sažete podatke o članstvu svakog odbora ili povjerenstva koje je zaduženo za funkciju nadzora, uz prijavu svih sukoba interesa i postupaka odabira, imenovanja ili razrješenja i zamjene članova povjerenstva. |
| --- | --- |

(c)

sažete podatke o članstvu svakog odbora ili povjerenstva koje je zaduženo za funkciju nadzora, uz prijavu svih sukoba interesa i postupaka odabira, imenovanja ili razrješenja i zamjene članova povjerenstva.

3.
     
  Funkcija nadzora izvršava se neovisno i uključuje sljedeće nadležnosti, koje su prilagođene složenosti, uporabi i slabostima referentne vrijednosti:

| (a) | najmanje jednom godišnje preispitivanje definicije i metodologije referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(a)

najmanje jednom godišnje preispitivanje definicije i metodologije referentne vrijednosti;

| (b) | nadziranje svih promjena metodologije i odobravanje administratoru da pokrene savjetovanje o tim promjenama; |
| --- | --- |

(b)

nadziranje svih promjena metodologije i odobravanje administratoru da pokrene savjetovanje o tim promjenama;

| (c) | nadziranje administratorova kontrolnog okvira, upravljanja i postupanja s referentnom vrijednošću te, ako se pri utvrđivanju referentne vrijednosti upotrebljava pomoć subjekata koji pridonose utvrđivanju, kodeksa ponašanja iz članka 9. stavka 1.; |
| --- | --- |

(c)

nadziranje administratorova kontrolnog okvira, upravljanja i postupanja s referentnom vrijednošću te, ako se pri utvrđivanju referentne vrijednosti upotrebljava pomoć subjekata koji pridonose utvrđivanju, kodeksa ponašanja iz članka 9. stavka 1.;

| (d) | preispitivanje i odobravanje postupaka za prestanak referentne vrijednosti, uključujući savjetovanje o prestanku; |
| --- | --- |

(d)

preispitivanje i odobravanje postupaka za prestanak referentne vrijednosti, uključujući savjetovanje o prestanku;

| (e) | nadzor trećih osoba uključenih u pružanje referentne vrijednosti, među ostalim i u području izračuna i širenja informacija; |
| --- | --- |

(e)

nadzor trećih osoba uključenih u pružanje referentne vrijednosti, među ostalim i u području izračuna i širenja informacija;

| (f) | ocjenu unutarnjih i vanjskih revizija i preispitivanja te praćenje provedbe korektivnih mjera na koje ukazuju rezultati tih revizija; |
| --- | --- |

(f)

ocjenu unutarnjih i vanjskih revizija i preispitivanja te praćenje provedbe korektivnih mjera na koje ukazuju rezultati tih revizija;

| (g) | ako se pri utvrđivanju referentne vrijednosti upotrebljava pomoć subjekata koji pridonose utvrđivanju, praćenje ulaznih podataka i subjekata koji pridonose utvrđivanju te mjera kojima administrator osporava ili potvrđuje doprinos ulaznih podataka; |
| --- | --- |

(g)

ako se pri utvrđivanju referentne vrijednosti upotrebljava pomoć subjekata koji pridonose utvrđivanju, praćenje ulaznih podataka i subjekata koji pridonose utvrđivanju te mjera kojima administrator osporava ili potvrđuje doprinos ulaznih podataka;

| (h) | ako se pri utvrđivanju referentne vrijednosti upotrebljava pomoć subjekata koji pridonose utvrđivanju, poduzimanje djelotvornih mjera u vezi s kršenjem kodeksa ponašanja i |
| --- | --- |

(h)

ako se pri utvrđivanju referentne vrijednosti upotrebljava pomoć subjekata koji pridonose utvrđivanju, poduzimanje djelotvornih mjera u vezi s kršenjem kodeksa ponašanja i

| (i) | ako se pri utvrđivanju referentne vrijednosti upotrebljava pomoć subjekata koji pridonose utvrđivanju, izvješćivanje mjerodavnih nadležnih tijela o propustima subjekata koji pridonose utvrđivanju ili administratora utvrđenim tijekom nadzora te o nepravilnim ili sumnjivim ulaznim podatcima. |
| --- | --- |

(i)

ako se pri utvrđivanju referentne vrijednosti upotrebljava pomoć subjekata koji pridonose utvrđivanju, izvješćivanje mjerodavnih nadležnih tijela o propustima subjekata koji pridonose utvrđivanju ili administratora utvrđenim tijekom nadzora te o nepravilnim ili sumnjivim ulaznim podatcima.

4.
     
  Nadzornu funkciju provodi neovisni odbor ili se ona provodi drugim odgovarajućim aranžmanom za upravljanje.

ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi odredila obilježja koje funkcija nadzora ima u pogledu njezinog sastava te u pogledu pozicije unutar organizacijske strukture administratora, kako bi se osigurao integritet funkcije i nepostojanje sukoba interesa.

ESMA pravi razlike za različite vrste referentnih vrijednosti i sektora kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i uzima u obzir razlike u vlasništvu i kontrolnoj strukturi administratora, naravi, opsegu i složenosti pružanja referentne vrijednosti te riziku i utjecaju referentne vrijednosti, također u svjetlu međunarodne usklađenosti nadzornih praksi u pogledu zahtjeva u vezi s upravljanjem referentnih vrijednosti.

ESMA dostavlja Komisiji navedene nacrte regulatornih tehničkih standarda do [XXX].

Delegira se ovlast Komisiji za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom utvrđenim člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

5.
     
  Funkcijom nadzora može biti obuhvaćeno više referentnih vrijednosti koje pruža jedan administrator pod uvjetom da se poštuju ostali zahtjevi iz glava I. i IV.

6.
     
  Svaka promjena referentne vrijednosti koja nije bitna u pogledu odredbi iz ovog članka ne smatra se kršenjem bilo kojeg financijskog ugovora ili financijskog instrumenta koji upućuje na tu referentnu vrijednost. Za ključne referentne vrijednosti mjerodavno nadležno tijelo ima ovlast odrediti da je promjena bitna.

Članak 5.b

Zahtjevi u vezi s kontrolnim okvirom

1.
     
  Administrator raspolaže kontrolnim okvirom kojim se jamči pružanje i objava ili stavljanje na raspolaganje referentne vrijednosti u skladu s ovom Uredbom.

2.
     
  Kontrolni okvir razmjeran je razini utvrđenih sukoba interesa, razmjeru diskrecijskih prava pri utvrđivanju referentne vrijednosti i naravi ulaznih podataka za referentnu vrijednost te obuhvaća:

| (a) | upravljanje operativnim rizikom; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje operativnim rizikom;

| (b) | postupke za izvanredne situacije koji se upotrebljavaju u slučaju poremećaja pružanja referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(b)

postupke za izvanredne situacije koji se upotrebljavaju u slučaju poremećaja pružanja referentne vrijednosti.

3.
     
  Ako ulazni podatci nisu transakcijski podatci, administrator:

| (a) | uspostavlja mjere kojima osigurava, koliko je to moguće, da subjekti koji pridonose utvrđivanju poštuju kodeks ponašanja iz članka 9. stavka 1. i norme koje su primjenjive za ulazne podatke; |
| --- | --- |

(a)

uspostavlja mjere kojima osigurava, koliko je to moguće, da subjekti koji pridonose utvrđivanju poštuju kodeks ponašanja iz članka 9. stavka 1. i norme koje su primjenjive za ulazne podatke;

| (b) | uspostavlja mjere za praćenje ulaznih podataka, uključujući praćenje ulaznih podataka prije objave referentne vrijednosti te provjeru ulaznih podataka nakon objave radi utvrđivanja pogrešaka i nepravilnosti. |
| --- | --- |

(b)

uspostavlja mjere za praćenje ulaznih podataka, uključujući praćenje ulaznih podataka prije objave referentne vrijednosti te provjeru ulaznih podataka nakon objave radi utvrđivanja pogrešaka i nepravilnosti.

4.
     
  Kontrolni okvir dokumentira se, preispituje i ažurira po potrebi te stavlja na raspolaganje mjerodavnim nadležnim tijelima, a na zahtjev i korisnicima.

5.
     
  Svaka promjena referentne vrijednosti koja nije bitna u pogledu odredbi iz ovog članka ne smatra se kršenjem bilo kojeg financijskog ugovora ili financijskog instrumenta koji upućuje na tu referentnu vrijednost. Za ključne referentne vrijednosti mjerodavno nadležno tijelo ima ovlast odrediti da je promjena bitna.

Članak 5.c

Zahtjevi u vezi s okvirom odgovornosti

1.
     
  Administrator raspolaže okvirom odgovornosti kojim su obuhvaćeni vođenje evidencije, revizija, preispitivanje i postupak za pritužbe i kojim se dokazuje usklađenost sa zahtjevima iz ove Uredbe.

2.
     
  Administrator imenuje neovisnu unutarnju ili vanjsku funkciju s potrebnom sposobnošću da preispituje poštuje li administrator metodologiju pružanja referentnih vrijednosti i ovu Uredbu te da izvješćuje o tome.

3.
     
  Za referentne vrijednosti koje nisu ključne administrator objavljuje i zadržava izjavu o usklađenosti u kojoj izvješćuje o svojoj usklađenosti s ovom Uredbom. Izjava o usklađenosti obuhvaća barem zahtjeve iz članka 5. stavaka 1., 2.a, 3.b, 3.c i 3.d, članaka 5.a i 5.b, članka 5.d točaka od (b) do (g), članka 7. stavka 1. točaka (aa), (b), (ba), (bb), (bc) i (c), članka 7. stavaka 2.a, 3.a i 3.b, članka 7.a, članka 8. stavaka 1. i 2., članka 9. stavaka 1. i 2., članka 11 i članka 17. stavka 1.

Ako administrator nije usklađen sa zahtjevima iz članka 5. stavaka 1., 2.a, 3.b, 3.c i 3.d, članaka 5.a i 5.b, članka 5.d točaka od (b) do (g), članka 7. stavka 1. točaka (aa), (b), (ba), (bb), (bc) i (c), članka 7. stavaka 2.a, 3.a i 3.b, članka 7.a, članka 8. stavaka 1. i 2., članka 9. stavaka 1. i 2., članka 11 i članka 17. stavka 1., izjava o usklađenosti jasno navodi zašto je za tog administratora prikladno da ne bude usklađen s tim odredbama.

4.
     
  Administrator referentne vrijednosti koja nije ključna imenuje neovisnog vanjskog revizora radi procjene točnosti izjave o usklađenosti administratora i izvještavanja o njoj. Takva se revizija izvršava najmanje svake dvije godine ili kad god dođe do bitnih promjena u referentnoj vrijednosti.

5.
     
  Administrator mjerodavnim nadležnim tijelima pruža revizije iz stavka 4. Detalje revizija iz stavka 4. administrator na zahtjev objavljuje ili dostavlja svakom korisniku referentne vrijednosti. Na zahtjev mjerodavnog nadležnog tijela ili bilo kojeg korisnika referentne vrijednosti, administrator dostavlja ili objavljuje detalje preispitivanja iz stavka 4.

6.
     
  Mjerodavno nadležno tijelo može zatražiti dodatne informacije od administratora u pogledu njegove referentne vrijednosti koja nije ključna u skladu s člankom 30. i/ili administratoru izdati preporuku u vezi s njegovom usklađenošću s odredbama koje su obuhvaćene izjavom o usklađenosti sve dok nadležno tijelo nije u potpunosti zadovoljno. Nadležno tijelo može preporuku objaviti na svojim mrežnim stranicama

Članak 5.d

Zahtjevi u vezi s vođenjem evidencije

1.
     
  Administrator vodi evidenciju o:

| (a) | svim ulaznim podatcima; |
| --- | --- |

(a)

svim ulaznim podatcima;

| (b) | svakoj prosudbi ili subjektivnoj odluci administratora i, kad je to primjenjivo, ocjenjivača prilikom utvrđivanja referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(b)

svakoj prosudbi ili subjektivnoj odluci administratora i, kad je to primjenjivo, ocjenjivača prilikom utvrđivanja referentne vrijednosti;

| (c) | slučajevima zanemarivanja ulaznih podataka, posebno kada su oni bili u skladu sa zahtjevima metodologije za utvrđivanje referentne vrijednosti, i obrazloženjima tih zanemarivanja; |
| --- | --- |

(c)

slučajevima zanemarivanja ulaznih podataka, posebno kada su oni bili u skladu sa zahtjevima metodologije za utvrđivanje referentne vrijednosti, i obrazloženjima tih zanemarivanja;

| (d) | drugim promjenama ili odstupanjima od uobičajenih postupaka i metodologija, uključujući i one napravljene tijekom razdoblja tržišnog stresa ili poremećaja na tržištu; |
| --- | --- |

(d)

drugim promjenama ili odstupanjima od uobičajenih postupaka i metodologija, uključujući i one napravljene tijekom razdoblja tržišnog stresa ili poremećaja na tržištu;

| (e) | identitetu podnositelja i fizičkih osoba koje je administrator zaposlio u svrhu utvrđivanja referentnih vrijednosti; |
| --- | --- |

(e)

identitetu podnositelja i fizičkih osoba koje je administrator zaposlio u svrhu utvrđivanja referentnih vrijednosti;

| (f) | svim dokumentima povezanima sa svim pritužbama; i |
| --- | --- |

(f)

svim dokumentima povezanima sa svim pritužbama; i

| (g) | relevantnim komunikacijama u vezi s referentnom vrijednošću među svim osobama koje su zaposlene kod administratora i subjekata koji pridonose utvrđivanju ili podnositelja. |
| --- | --- |

(g)

relevantnim komunikacijama u vezi s referentnom vrijednošću među svim osobama koje su zaposlene kod administratora i subjekata koji pridonose utvrđivanju ili podnositelja.

2.
     
  Ako se referentna vrijednost temelji na doprinosu subjekata koji pridonose utvrđivanju, ti subjekti također vode evidenciju o svim relevantnim komunikacijama, uključujući one s drugim subjektima koji pridonose utvrđivanju.

3.
     
  Administrator vodi evidenciju iz stavka 1. najmanje pet godina u obliku koji omogućuje ponavljanje i cjelovito razumijevanje izračuna referentne vrijednosti te reviziju ili vrednovanje ulaznih podataka, izračuna, prosudbe i diskrecijskog prava. Evidencija telefonskih razgovora ili elektroničkih komunikacija pruža se, na zahtjev, osobama uključenima u razgovor ili komunikaciju i čuva se tri godine.

Članak 5.e

Postupanje s pritužbama

Administrator raspolaže pisanim postupcima za primanje, istraživanje i zadržavanje evidencije o pritužbama na administratorov postupak izračuna te ih objavljuje. Mehanizmom pritužbe osigurava se:

| (a) | da administrator raspolaže mehanizmom uređenim u politici postupanja s pisanim pritužbama, pomoću kojeg pretplatnici mogu podnijeti pritužbe na to je li određeni izračun referentne vrijednosti reprezentativan u odnosu na tržišnu vrijednost, na predložene promjene izračuna referentne vrijednosti, na primjene određene metodologije na izračun određene referentne vrijednosti i na druge uredničke odluke povezane s postupkom izračuna referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(a)

da administrator raspolaže mehanizmom uređenim u politici postupanja s pisanim pritužbama, pomoću kojeg pretplatnici mogu podnijeti pritužbe na to je li određeni izračun referentne vrijednosti reprezentativan u odnosu na tržišnu vrijednost, na predložene promjene izračuna referentne vrijednosti, na primjene određene metodologije na izračun određene referentne vrijednosti i na druge uredničke odluke povezane s postupkom izračuna referentne vrijednosti;

| (b) | da postoji postupak i ciljani raspored za postupanje s pritužbama; |
| --- | --- |

(b)

da postoji postupak i ciljani raspored za postupanje s pritužbama;

| (c) | da administrator pravodobno i pošteno istraži formalne pritužbe protiv sebe i svojeg osoblja; |
| --- | --- |

(c)

da administrator pravodobno i pošteno istraži formalne pritužbe protiv sebe i svojeg osoblja;

| (d) | da se istraga provodi neovisno o osoblju koje bi moglo biti povezano s predmetom pritužbe; |
| --- | --- |

(d)

da se istraga provodi neovisno o osoblju koje bi moglo biti povezano s predmetom pritužbe;

| (e) | da administrator nastoji provesti istragu u najkraćem mogućem roku. |
| --- | --- |

(e)

da administrator nastoji provesti istragu u najkraćem mogućem roku.

Članak 5.f

Regulatorni tehnički standardi o zahtjevima u vezi s upravljanjem i kontrolom

ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda radi daljnjeg određivanja zahtjeva u vezi s upravljanjem i kontrolom iz članka 5. stavka 2.a., članka 5. stavaka od 3.a do 3.d, članka 5.a stavaka 2. i 3., članka 5.b stavaka 2. i 3., članka 5.c stavka 2. te članka 5.c stavaka od 1. do 3. ESMA uzima u obzir sljedeće:

| (a) | razvoj referentnih vrijednosti i financijskih tržišta u svjetlu međunarodne usklađenosti nadzorne prakse koja se odnosi na zahtjeve u vezi s upravljanjem referentnih vrijednosti; |
| --- | --- |

(a)

razvoj referentnih vrijednosti i financijskih tržišta u svjetlu međunarodne usklađenosti nadzorne prakse koja se odnosi na zahtjeve u vezi s upravljanjem referentnih vrijednosti;

| (b) | posebna obilježja različitih vrsta referentnih vrijednosti i administratora uključujući obilježja povezana sa sektorima i vrste korištenih ulaznih podataka; |
| --- | --- |

(b)

posebna obilježja različitih vrsta referentnih vrijednosti i administratora uključujući obilježja povezana sa sektorima i vrste korištenih ulaznih podataka;

| (c) | razliku između ključnih referentnih vrijednosti i referentnih vrijednosti koje nisu ključne; |
| --- | --- |

(c)

razliku između ključnih referentnih vrijednosti i referentnih vrijednosti koje nisu ključne;

| (d) | jesu li zahtjevi već djelomično ili u potpunosti obuhvaćeni drugim relevantnim regulatornim zahtjevima, posebno za referentne vrijednosti temeljene na reguliranim podatcima, te posebno, ali ne isključivo, za zahtjeve iz Direktive 2014/65/EU ili Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

   (28)

  kako bi se osiguralo da ne dolazi do udvostručavanja zahtjeva ili drugih nepotrebnih opterećenja za administratore. |
| --- | --- |

(d)

jesu li zahtjevi već djelomično ili u potpunosti obuhvaćeni drugim relevantnim regulatornim zahtjevima, posebno za referentne vrijednosti temeljene na reguliranim podatcima, te posebno, ali ne isključivo, za zahtjeve iz Direktive 2014/65/EU ili Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

   (28)

  kako bi se osiguralo da ne dolazi do udvostručavanja zahtjeva ili drugih nepotrebnih opterećenja za administratore.

ESMA Komisiji podnosi te nacrte regulatornih tehničkih standarda do [...].

Komisiji se delegira ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 6.

Izdvajanje funkcija

1.   Administratori ne izdvajaju funkcije u okviru pružanja referentne vrijednosti na način kojim bi se bitno narušila kontrola administratora nad pružanjem referentne vrijednosti ili sposobnost mjerodavnog nadležnog tijela da nadzire referentnu vrijednost.

▌

3.   Administrator koji izdvoji funkcije ili bitne usluge i aktivnosti u okviru pružanja referentne vrijednosti i prenese ih pružatelju usluga, u cijelosti zadržava odgovornost za ispunjivanje svih obveza na temelju ove Uredbe.

3a.
     
  U slučaju eksternaliziranja administrator jamči ispunjavanje sljedećih uvjeta:

| (a) | pružatelj usluge ima sposobnost, kapacitet i sva odobrenja koja se zahtijevaju u skladu s pravom kako bi pouzdano i profesionalno izvršavao funkcije, usluge ili aktivnosti koje su mu povjerene; |
| --- | --- |

(a)

pružatelj usluge ima sposobnost, kapacitet i sva odobrenja koja se zahtijevaju u skladu s pravom kako bi pouzdano i profesionalno izvršavao funkcije, usluge ili aktivnosti koje su mu povjerene;

| (b) | administrator mjerodavnim nadležnim tijelima stavlja na raspolaganje identitet i zadaće pružatelja usluga koji sudjeluje u postupku utvrđivanja referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(b)

administrator mjerodavnim nadležnim tijelima stavlja na raspolaganje identitet i zadaće pružatelja usluga koji sudjeluje u postupku utvrđivanja referentne vrijednosti;

| (c) | administrator poduzima primjerene mjere u slučaju da se čini da pružatelj usluge ne obavlja funkcije koje su mu povjerene na djelotvoran način i u skladu s primjenjivim pravom i regulatornim zahtjevima; |
| --- | --- |

(c)

administrator poduzima primjerene mjere u slučaju da se čini da pružatelj usluge ne obavlja funkcije koje su mu povjerene na djelotvoran način i u skladu s primjenjivim pravom i regulatornim zahtjevima;

| (d) | administrator zadržava stručnost potrebnu za djelotvoran nadzor eksternaliziranih funkcija i upravljanje rizicima povezanima s eksternaliziranjem; |
| --- | --- |

(d)

administrator zadržava stručnost potrebnu za djelotvoran nadzor eksternaliziranih funkcija i upravljanje rizicima povezanima s eksternaliziranjem;

| (e) | pružatelj usluga otkriva administratoru svaki razvoj događaja koji može bitno utjecati na njegovu sposobnost da djelotvorno i u skladu s mjerodavnim pravom i regulatornim zahtjevima obavlja funkcije koje su mu povjerene; |
| --- | --- |

(e)

pružatelj usluga otkriva administratoru svaki razvoj događaja koji može bitno utjecati na njegovu sposobnost da djelotvorno i u skladu s mjerodavnim pravom i regulatornim zahtjevima obavlja funkcije koje su mu povjerene;

| (f) | pružatelj usluga surađuje s relevantnim nadležnim tijelom u vezi s eksternaliziranim aktivnostima, a administrator i mjerodavno nadležno tijelo imaju djelotvoran pristup podacima o eksternaliziranim aktivnostima i poslovnom prostoru pružatelja usluga te se mjerodavno nadležno tijelo može koristiti tim pravom pristupa; |
| --- | --- |

(f)

pružatelj usluga surađuje s relevantnim nadležnim tijelom u vezi s eksternaliziranim aktivnostima, a administrator i mjerodavno nadležno tijelo imaju djelotvoran pristup podacima o eksternaliziranim aktivnostima i poslovnom prostoru pružatelja usluga te se mjerodavno nadležno tijelo može koristiti tim pravom pristupa;

| (g) | administrator može u slučaju potrebe prekinuti taj aranžman; |
| --- | --- |

(g)

administrator može u slučaju potrebe prekinuti taj aranžman;

| (h) | administrator poduzima razumne mjere, uključujući krizne planove, kako bi izbjegao nepotreban operativni rizik povezan sa sudjelovanjem pružatelja usluga u postupku utvrđivanja referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(h)

administrator poduzima razumne mjere, uključujući krizne planove, kako bi izbjegao nepotreban operativni rizik povezan sa sudjelovanjem pružatelja usluga u postupku utvrđivanja referentnih vrijednosti.

Poglavlje 2.

Ulazni podatci, metodologija i izvješćivanje o kršenju propisa

Članak 7.

Ulazni podatci ▌

1.   Pružanje referentne vrijednosti uređeno je sljedećim zahtjevima koji se odnose na ulazne podatke ▌:

| (a) | Ulazni podatci
  transakcijski su podatci ili, kad je to prikladnije, podatci koji nisu temeljeni na transakcijama, uključujući preuzete kotacije i provjerljive procjene; pod uvjetom
  da točno i pouzdano odražavaju tržišnu ili ekonomsku stvarnost koja se treba mjeriti referentnom vrijednošću ▌; |
| --- | --- |

(a)

Ulazni podatci
  transakcijski su podatci ili, kad je to prikladnije, podatci koji nisu temeljeni na transakcijama, uključujući preuzete kotacije i provjerljive procjene; pod uvjetom
  da točno i pouzdano odražavaju tržišnu ili ekonomsku stvarnost koja se treba mjeriti referentnom vrijednošću ▌;

| (aa) | ulazni podatci iz točke (a) trebaju biti provjerljivi; |
| --- | --- |

(aa)

ulazni podatci iz točke (a) trebaju biti provjerljivi;

| (b) | administrator dobiva ulazne podatke od pouzdanog i reprezentativnog radnog tijela ili skupine subjekata koji pridonose utvrđivanju kako bi se osiguralo da izračunana referentna vrijednost pouzdano odražava tržišnu ili ekonomsku stvarnost koju treba mjeriti ▌; |
| --- | --- |

(b)

administrator dobiva ulazne podatke od pouzdanog i reprezentativnog radnog tijela ili skupine subjekata koji pridonose utvrđivanju kako bi se osiguralo da izračunana referentna vrijednost pouzdano odražava tržišnu ili ekonomsku stvarnost koju treba mjeriti ▌;

| (ba) | administrator upotrebljava samo ulazne podatke subjekata koji pridonose utvrđivanju koji poštuju kodeks ponašanja iz članka 9.; |
| --- | --- |

(ba)

administrator upotrebljava samo ulazne podatke subjekata koji pridonose utvrđivanju koji poštuju kodeks ponašanja iz članka 9.;

| (bb) | administrator drži popis osoba koje mogu pridonijeti ulaznim podatcima administratoru, uključujući postupke za utvrđivanje identiteta subjekta koji pridonosi utvrđivanju i svih podnositelja; |
| --- | --- |

(bb)

administrator drži popis osoba koje mogu pridonijeti ulaznim podatcima administratoru, uključujući postupke za utvrđivanje identiteta subjekta koji pridonosi utvrđivanju i svih podnositelja;

| (bc) | administrator osigurava da subjekti koji pridonose utvrđivanju pruže sve relevantne ulazne podatke; i |
| --- | --- |

(bc)

administrator osigurava da subjekti koji pridonose utvrđivanju pruže sve relevantne ulazne podatke; i

| (c) | Ako ulazni podatci za referentnu vrijednost nisu transakcijski podatci, a subjekt koji pridonosi utvrđivanju stranka je u više od 50 % vrijednosti transakcija na tržištu koje se namjerava mjeriti tom referentnom vrijednošću, administrator
  , kad je to moguće,
  provjerava odražavaju li ulazni podatci stanje na tržištu koje podliježe tržišnim silnicama ponude i potražnje; ako smatra da ulazni podatci ne odražavaju stanje na tržištu koje podliježe tržišnim silnicama ponude i potražnje, administrator mijenja ulazne podatke, subjekte koji pridonose utvrđivanju ili metodologiju kako bi osigurao da ulazni podatci odražavaju stanje na tržištu koje podliježe tržišnim silnicama ponude i potražnje ili prestaje pružati tu referentnu vrijednost ▌. |
| --- | --- |

(c)

Ako ulazni podatci za referentnu vrijednost nisu transakcijski podatci, a subjekt koji pridonosi utvrđivanju stranka je u više od 50 % vrijednosti transakcija na tržištu koje se namjerava mjeriti tom referentnom vrijednošću, administrator
  , kad je to moguće,
  provjerava odražavaju li ulazni podatci stanje na tržištu koje podliježe tržišnim silnicama ponude i potražnje; ako smatra da ulazni podatci ne odražavaju stanje na tržištu koje podliježe tržišnim silnicama ponude i potražnje, administrator mijenja ulazne podatke, subjekte koji pridonose utvrđivanju ili metodologiju kako bi osigurao da ulazni podatci odražavaju stanje na tržištu koje podliježe tržišnim silnicama ponude i potražnje ili prestaje pružati tu referentnu vrijednost ▌.

▌

2a.
     
  Administrator jamči da kontrolama koje se odnose na ulazne podatke bude obuhvaćeno sljedeće:

| (a) | kriteriji kojima se utvrđuje tko smije pridonijeti ulaznim podatcima administratoru i postupak za odabir subjekata koji pridonose utvrđivanju; |
| --- | --- |

(a)

kriteriji kojima se utvrđuje tko smije pridonijeti ulaznim podatcima administratoru i postupak za odabir subjekata koji pridonose utvrđivanju;

| (b) | postupak za ocjenu ulaznih podataka subjekta koji pridonosi utvrđivanju i sprečavanje da subjekt i dalje pruža ulazne podatke ili primjenu drugih sankcija na račun subjekta zbog nepoštovanja propisa, kad je to prikladno; i |
| --- | --- |

(b)

postupak za ocjenu ulaznih podataka subjekta koji pridonosi utvrđivanju i sprečavanje da subjekt i dalje pruža ulazne podatke ili primjenu drugih sankcija na račun subjekta zbog nepoštovanja propisa, kad je to prikladno; i

| (c) | postupak provjere ulaznih podataka, uključujući odnos s drugim pokazateljima ili podatcima, radi osiguranja cjelovitosti i točnosti; ako referentna vrijednost ispunjava kriterije iz članka 14.a ovaj se zahtjev primjenjuje samo kada je tu usklađenost moguće ostvariti na razuman način. |
| --- | --- |

(c)

postupak provjere ulaznih podataka, uključujući odnos s drugim pokazateljima ili podatcima, radi osiguranja cjelovitosti i točnosti; ako referentna vrijednost ispunjava kriterije iz članka 14.a ovaj se zahtjev primjenjuje samo kada je tu usklađenost moguće ostvariti na razuman način.

▌

3a.
     
  Ako ulazne podatke referentne vrijednosti doprinosi funkcija izvršnog ureda, odnosno svaki odjel, jedinica ili skupina zaposlenih u subjektu koji pridonosi utvrđivanju ili njegovi suradnici koji izvršavaju poslove utvrđivanja cijena, trgovanja, prodaje, stavljanja na tržište, oglašavanja, poticanja, strukturiranja ili posredovanja, administrator:

| (a) | od drugih izvora prikuplja podatke kojima se potkrepljuju ulazni podaci; |
| --- | --- |

(a)

od drugih izvora prikuplja podatke kojima se potkrepljuju ulazni podaci;

| (b) | osigurava da subjekti koji pridonose utvrđivanju imaju odgovarajuće unutarnje postupke nadzora i provjere kojima se omogućuje:










  (i) | provjera pridonesenih ulaznih podataka, uključujući postupke za višestruko preispitivanje ulaznih podataka koje provodi rukovodno osoblje i postupke internog odobravanja za podnošenje ulaznih podataka koje provodi rukovodstvo; |
| --- | --- | --- |

(b)

osigurava da subjekti koji pridonose utvrđivanju imaju odgovarajuće unutarnje postupke nadzora i provjere kojima se omogućuje:

(i)

provjera pridonesenih ulaznih podataka, uključujući postupke za višestruko preispitivanje ulaznih podataka koje provodi rukovodno osoblje i postupke internog odobravanja za podnošenje ulaznih podataka koje provodi rukovodstvo;

| (ii) | fizička razdvojenost zaposlenika izvršnog ureda i linija izvješćivanja; |
| --- | --- |

(ii)

fizička razdvojenost zaposlenika izvršnog ureda i linija izvješćivanja;

| (iii) | cjelovito razmatranje mjera za upravljanje sukobima radi utvrđivanja i otkrivanja postojećih i mogućih poticaja za manipuliranje podatcima i drugih načina utjecanja na njih, upravljanje tim poticajima i njihovo ublažavanje i izbjegavanje, među ostalim i s pomoću politika nagrađivanja, te razmatranje sukoba interesa između pridonošenja ulaznih podataka i svake druge vrste poslovanja subjekta koji pridonosi utvrđivanju ili njegovih suradnika, ili njihovih pojedinih klijenata ili korisnika. |
| --- | --- |

(iii)

cjelovito razmatranje mjera za upravljanje sukobima radi utvrđivanja i otkrivanja postojećih i mogućih poticaja za manipuliranje podatcima i drugih načina utjecanja na njih, upravljanje tim poticajima i njihovo ublažavanje i izbjegavanje, među ostalim i s pomoću politika nagrađivanja, te razmatranje sukoba interesa između pridonošenja ulaznih podataka i svake druge vrste poslovanja subjekta koji pridonosi utvrđivanju ili njegovih suradnika, ili njihovih pojedinih klijenata ili korisnika.

Odredbe iz točaka (a) i (b) prvog podstavka primjenjuju se na referentne vrijednosti koje ispunjavaju kriterije iz članka 14.a samo ako je usklađenost s tim odredbama moguće postići na razuman način.

3b.
     
  Svaka promjena referentne vrijednosti koja nije bitna u pogledu odredbi iz ovog članka ne smatra se kršenjem bilo kojeg financijskog ugovora ili financijskog instrumenta koji upućuje na tu referentnu vrijednost. Za ključne referentne vrijednosti mjerodavno nadležno tijelo ima ovlast odrediti da je promjena bitna.

3c.
     
  ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda radi daljnjeg određivanja postupaka unutarnjeg nadzora i unutarnje provjere subjekta koji pridonosi utvrđivanju koje administrator mora tražiti, u skladu sa stavcima 2.a i 3.a, kako bi se osigurala cjelovitost i točnost ulaznih podataka.

ESMA uzima u obzir načelo proporcionalnosti u pogledu referentnih vrijednosti koje nisu ključne i robnih referentnih vrijednosti, posebnost različitih vrsta referentnih vrijednosti, a osobito onih koje se temelje na doprinosima od subjekata koji ispunjavaju kriterije iz članka 14.a, narav ulaznih podataka, jesu li zahtjevi već djelomično ili u potpunosti obuhvaćeni drugim relevantnim regulatornim zahtjevima, posebno, ali ne isključivo, zahtjevima iz Direktive 2014/65/EU ili Uredbe (EU) br. 600/2014 kako bi se osiguralo da ne dolazi do udvostručavanja zahtjeva ili drugih nepotrebnih opterećenja za administratore te međunarodnu usklađenost nadzornih praksi u vezi s referentnim vrijednostima.

ESMA dostavlja Komisiji navedene nacrte regulatornih tehničkih standarda do [XXX].

Delegira se ovlast Komisiji za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom utvrđenim člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 7.a

Metodologija

1.
     
  Administrator se koristi metodologijom za utvrđivanje referentnih vrijednosti koja poštuje sljedeće uvjete:

| (a) | stabilna je i pouzdana; |
| --- | --- |

(a)

stabilna je i pouzdana;

| (b) | ima jasna pravila kojima se određuje kako i kada se može upotrijebiti diskrecijsko pravo u određivanju referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(b)

ima jasna pravila kojima se određuje kako i kada se može upotrijebiti diskrecijsko pravo u određivanju referentne vrijednosti;

| (c) | stroga je, trajna i omogućuje provjeru, uključujući retroaktivno testiranje; |
| --- | --- |

(c)

stroga je, trajna i omogućuje provjeru, uključujući retroaktivno testiranje;

| (d) | otporna je i osigurava da se referentna vrijednost može izračunati u najširem spektru mogućih okolnosti; |
| --- | --- |

(d)

otporna je i osigurava da se referentna vrijednost može izračunati u najširem spektru mogućih okolnosti;

| (e) | moguće ju je pratiti i provjeriti. |
| --- | --- |

(e)

moguće ju je pratiti i provjeriti.

2.
     
  Dok razvija metodologiju za određivanje referentne vrijednosti, administrator:

| (a) | uzima u obzir čimbenike koji uključuju veličinu i normalnu likvidnost na tržištu, transparentnost trgovanja, položaj sudionika na tržištu, tržišnu koncentraciju i dinamiku te primjerenost uzorka da bude reprezentativan za tržišnu ili ekonomsku stvarnost koja se treba mjeriti referentnom vrijednošću; |
| --- | --- |

(a)

uzima u obzir čimbenike koji uključuju veličinu i normalnu likvidnost na tržištu, transparentnost trgovanja, položaj sudionika na tržištu, tržišnu koncentraciju i dinamiku te primjerenost uzorka da bude reprezentativan za tržišnu ili ekonomsku stvarnost koja se treba mjeriti referentnom vrijednošću;

| (b) | utvrđuje što je aktivno tržište za potrebe te referentne vrijednosti i |
| --- | --- |

(b)

utvrđuje što je aktivno tržište za potrebe te referentne vrijednosti i

| (c) | određuje kojoj se vrsti ulaznih podataka daje prednost. |
| --- | --- |

(c)

određuje kojoj se vrsti ulaznih podataka daje prednost.

3.
     
  Administrator raspolaže jasnim objavljenim aranžmanima za utvrđivanje okolnosti u kojima količina ili kvaliteta ulaznih podataka ne ispunjava metodološke norme za točno i pouzdano utvrđivanje referentne vrijednosti te u kojima se opisuje može li se i kako u takvim okolnostima izračunati referentna vrijednost.

4.
     
  Svaka promjena referentne vrijednosti koja nije bitna u pogledu odredbi iz ovog članka ne smatra se kršenjem bilo kojeg financijskog ugovora ili financijskog instrumenta koji upućuje na tu referentnu vrijednost. Za ključne referentne vrijednosti mjerodavno nadležno tijelo ima ovlast odrediti da je promjena bitna.

Članak 7.b

Transparentnost metodologije

1.
     
  Administrator transparentno sastavlja podatke o referentnoj vrijednosti i razvija metodologiju te njima operira i upravlja.

Na način koji omogućuje pravedan i jednostavan pristup, administrator objavljuje:

| (i) | metodologiju korištenu za svaku referentnu vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti i |
| --- | --- |

(i)

metodologiju korištenu za svaku referentnu vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti i

| (ii) | postupke za savjetovanje o svakoj predloženoj bitnoj promjeni u svojoj metodologiji i obrazloženje te predložene promjene, uključujući definiciju toga što je bitna promjena i kada će o svim promjenama obavijestiti korisnike. |
| --- | --- |

(ii)

postupke za savjetovanje o svakoj predloženoj bitnoj promjeni u svojoj metodologiji i obrazloženje te predložene promjene, uključujući definiciju toga što je bitna promjena i kada će o svim promjenama obavijestiti korisnike.

2.
     
  Ako referentna vrijednost ispunjava kriterije iz članka 14.a administrator te referentne vrijednosti uz svaki izračun, u mjeri u kojoj je to razumno moguće bez dovođenja u pitanje pravodobne objave referentne vrijednosti, opisuje i objavljuje sljedeće:

| (a) | sažeto objašnjenje, dostatno da se njime olakša razumijevanje pretplatnika referentne vrijednosti ili nadležnog tijela u pogledu načina izračuna, uključujući barem veličinu i likvidnost ocijenjenog fizičkog tržišta (primjerice broj i opseg podnesenih transakcija), raspon i prosječnu vrijednost opsega te raspon i prosječnu vrijednost cijena i okvirne postotke za svaku vrstu ulaznih podataka koji su uzeti u obzir pri izračunu; pritom se uključuju izrazi koji se odnose na metodologiju utvrđivanja cijena, npr. „na temelju transakcije”, „na temelju razlike kupovne i prodajne cijene” ili „interpolirano ili ekstrapolirano”; i |
| --- | --- |

(a)

sažeto objašnjenje, dostatno da se njime olakša razumijevanje pretplatnika referentne vrijednosti ili nadležnog tijela u pogledu načina izračuna, uključujući barem veličinu i likvidnost ocijenjenog fizičkog tržišta (primjerice broj i opseg podnesenih transakcija), raspon i prosječnu vrijednost opsega te raspon i prosječnu vrijednost cijena i okvirne postotke za svaku vrstu ulaznih podataka koji su uzeti u obzir pri izračunu; pritom se uključuju izrazi koji se odnose na metodologiju utvrđivanja cijena, npr. „na temelju transakcije”, „na temelju razlike kupovne i prodajne cijene” ili „interpolirano ili ekstrapolirano”; i

| (b) | sažeto objašnjenje razmjera u kojemu i temelja na kojemu su se donosile prosudbe koje su se primijenile u izračunu, među ostalim za isključivanje podataka koji su inače bili u skladu sa zahtjevima mjerodavne metodologije za taj izračun, temeljenje cijena na razlici kupovne i prodajne cijene ili interpolaciji, ekstrapolaciji ili ponderiranje ponuda za kupnju i prodaju većih od zaključenih transakcija u bilo kojem izračunu. |
| --- | --- |

(b)

sažeto objašnjenje razmjera u kojemu i temelja na kojemu su se donosile prosudbe koje su se primijenile u izračunu, među ostalim za isključivanje podataka koji su inače bili u skladu sa zahtjevima mjerodavne metodologije za taj izračun, temeljenje cijena na razlici kupovne i prodajne cijene ili interpolaciji, ekstrapolaciji ili ponderiranje ponuda za kupnju i prodaju većih od zaključenih transakcija u bilo kojem izračunu.

3.
     
  Ako takva objava ne bi bila u skladu s primjenjivim pravom o intelektualnom vlasništvu, metodologija se stavlja na raspolaganje mjerodavnom nadležnom tijelu.

4.
     
  Ako dođe do bitne promjene u metodologiji izračuna ključne referentne vrijednosti administrator o toj izmjeni obavješćuje mjerodavna nadležna tijela. Nadležno tijelo ima 30 dana da odobri promjenu.

Članak 7.c

Regulatorni tehnički standardi o ulaznim podatcima i metodologiji

ESMA sastavlja regulatorne tehničke standarde kako bi se pojasnilo kontrole u pogledu ulaznih podataka, okolnosti u kojima transakcijski podaci mogu biti nedovoljni i na koji se način to može dokazati mjerodavnim nadležnim tijelima te zahtjeve za razvoj metodologija, razlikujući različite vrste referentnih vrijednosti i sektora kao što je utvrđeno u ovoj Uredbi. ESMA uzima u obzir sljedeće:

| (a) | razvoj referentnih vrijednosti i financijskih tržišta u svjetlu međunarodne usklađenosti nadzorne prakse koja se odnosi na referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(a)

razvoj referentnih vrijednosti i financijskih tržišta u svjetlu međunarodne usklađenosti nadzorne prakse koja se odnosi na referentne vrijednosti;

| (b) | posebna obilježja različitih referentnih vrijednosti i njihovih vrsta; |
| --- | --- |

(b)

posebna obilježja različitih referentnih vrijednosti i njihovih vrsta;

| (c) | načelo proporcionalnosti u pogledu referentnih vrijednosti koje nisu ključne; |
| --- | --- |

(c)

načelo proporcionalnosti u pogledu referentnih vrijednosti koje nisu ključne;

| (d) | osjetljivost referentnih vrijednosti na manipulaciju u kontekstu korištenih metodologija i ulaznih podataka; |
| --- | --- |

(d)

osjetljivost referentnih vrijednosti na manipulaciju u kontekstu korištenih metodologija i ulaznih podataka;

| (e) | da dovoljno detalja bude dostupno korisnicima da bi mogli razumjeti na koji se način pruža referentna vrijednost kako bi procijenili njezinu relevantnost i prikladnost; |
| --- | --- |

(e)

da dovoljno detalja bude dostupno korisnicima da bi mogli razumjeti na koji se način pruža referentna vrijednost kako bi procijenili njezinu relevantnost i prikladnost;

| (f) | jesu li zahtjevi već djelomično ili u potpunosti obuhvaćeni drugim relevantnim regulatornim zahtjevima, posebno za referentne vrijednosti temeljene na reguliranim podatcima, te posebno, ali ne isključivo, za zahtjeve iz Direktive 2014/65/EU ili Uredbe (EU) br. 600/2014 kako bi se osiguralo da ne dolazi do udvostručavanja zahtjeva ili drugih nepotrebnih opterećenja za administratore. |
| --- | --- |

(f)

jesu li zahtjevi već djelomično ili u potpunosti obuhvaćeni drugim relevantnim regulatornim zahtjevima, posebno za referentne vrijednosti temeljene na reguliranim podatcima, te posebno, ali ne isključivo, za zahtjeve iz Direktive 2014/65/EU ili Uredbe (EU) br. 600/2014 kako bi se osiguralo da ne dolazi do udvostručavanja zahtjeva ili drugih nepotrebnih opterećenja za administratore.

ESMA Komisiji podnosi te nacrte regulatornih tehničkih standarda do [...].

Komisiji se delegira ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 8.

Izvješćivanje o kršenju propisa

1.   Administrator
  raspolaže postupcima pomoću kojih upravitelji, zaposlenici i sve druge fizičke osobe čije su mu usluge na raspolaganju ili su pod njegovom kontrolom mogu interno prijaviti kršenja ove Uredbe i drugog relevantnog primjenjivog prava
  .

2.   Administrator
  raspolaže postupcima za prijavu nadležnim tijelima kršenja ove Uredbe i drugog relevantnog primjenjivog prava
  .

▌

Poglavlje 3.

Kodeks ponašanja i zahtjevi za subjekte koji pridonose utvrđivanju

Članak 9.

Kodeks ponašanja

1.   
  Ako se referentna vrijednost temelji na ulaznim podatcima koje su pružili subjekti koji pridonose utvrđivanju,
  administrator
  sastavlja, kad je to moguće u suradnji sa subjektima koji pridonose utvrđivanju,
  kodeks ponašanja za svaku referentnu vrijednost u kojem se jasno određuju odgovornosti ▌subjekta koji pridonosi utvrđivanju u pogledu
  doprinosa ulaznih podataka te osigurava da podnositelji potvrde svoju usklađenost s kodeksom ponašanja te da je ponovno potvrde u slučaju da dođe do bilo kakve promjene u kodeksu
  .

2.   Kodeks ponašanja
  uključuje najmanje sljedeće elemente:

| (
  a) | jasan opis ulaznih podataka koje treba pružiti i potrebne zahtjeve kako bi se osiguralo da se ulazni podatci pružaju u skladu s člancima 7. i 8.; |
| --- | --- |

(
  a)

jasan opis ulaznih podataka koje treba pružiti i potrebne zahtjeve kako bi se osiguralo da se ulazni podatci pružaju u skladu s člancima 7. i 8.;

| (b) | politike kojima se osigurava da subjekti koji pridonose utvrđivanju pružaju sve relevantne ulazne podatke; i |
| --- | --- |

(b)

politike kojima se osigurava da subjekti koji pridonose utvrđivanju pružaju sve relevantne ulazne podatke; i

| (c) | sustave i načine kontrole koje subjekt koji pridonosi utvrđivanju treba uspostaviti, uključujući:










  (i) | postupke za podnošenje ulaznih podataka, uključujući zahtjev da subjekt koji pridonosi utvrđivanju navede jesu li ulazni podatci transakcijski podatci i poštuju li zahtjeve administratora; |
| --- | --- | --- |

(c)

sustave i načine kontrole koje subjekt koji pridonosi utvrđivanju treba uspostaviti, uključujući:

(i)

postupke za podnošenje ulaznih podataka, uključujući zahtjev da subjekt koji pridonosi utvrđivanju navede jesu li ulazni podatci transakcijski podatci i poštuju li zahtjeve administratora;

| (ii) | politike o uporabi diskrecijskog prava pri pružanju ulaznih podataka; |
| --- | --- |

(ii)

politike o uporabi diskrecijskog prava pri pružanju ulaznih podataka;

| (iii) | sve zahtjeve u vezi s potvrdom ulaznih podataka prije njihova pružanja administratoru; |
| --- | --- |

(iii)

sve zahtjeve u vezi s potvrdom ulaznih podataka prije njihova pružanja administratoru;

| (iv) | politike o vođenju evidencije; |
| --- | --- |

(iv)

politike o vođenju evidencije;

| (v) | zahtjeve u vezi s prijavom sumnjivih ulaznih podataka; |
| --- | --- |

(v)

zahtjeve u vezi s prijavom sumnjivih ulaznih podataka;

| (vi) | zahtjeve u vezi s upravljanjem sukobima. |
| --- | --- |

(vi)

zahtjeve u vezi s upravljanjem sukobima.

2a.
     
  Administrator može sastaviti jedan kodeks ponašanja za svaku obitelj referentnih vrijednosti koju pruža.

2b.
     
  U roku od 20 dana od datuma primjene odluke o dodavanju ključne referentne vrijednosti na popis iz članka 13 stavka 1., administrator te ključne referentne vrijednosti dostavlja kodeks ponašanja mjerodavnom nadležnom tijelu. Mjerodavno nadležno tijelo u roku od 30 dana provjerava je li sadržaj kodeksa ponašanja usklađen sa zahtjevima ove Uredbe.

3.   
  ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi se dodatno pojasnili elementi
  kodeksa ponašanja iz
  stavka 2.
  za različite vrste referentnih vrijednosti i kako bi se u obzir uzeli razvoj referentnih vrijednosti i financijskih tržišta.

Pri sastavljanju tih nacrta regulatornih tehničkih standarda ESMA
  uzima u obzir
  načelo proporcionalnosti u pogledu
  različitih značajki referentnih vrijednosti i subjekata koji pridonose utvrđivanju, posebno u smislu razlika u ulaznim podatcima i metodologiji, rizika od manipulacije ulaznim podatcima te međunarodne konvergencije nadzorne prakse koja se odnosi na referentne vrijednosti.
  ESMA se savjetuje s Agencijom za suradnju energetskih regulatora u pogledu primjenjivosti kodeksa ponašanja posebno u vezi s mjerodavnim referentnim vrijednostima.

ESMA dostavlja Komisiji navedene nacrte regulatornih tehničkih standarda do [XXX].

Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog stavka u skladu s postupkom iz članaka od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

▌

Članak 11.

Zahtjevi za nadzirane subjekte koji pridonose utvrđivanju

1.   ▌Zahtjevi u pogledu upravljanja i kontrole
  iz stavaka 2.a i 3.
  primjenjuju se na nadzirane subjekte koji pridonose utvrđivanju
  doprinosom ulaznih podataka za ključne referentne vrijednosti
  .

2.   Nadzirani subjekt koji pridonosi utvrđivanju
  raspolaže djelotvornim sustavima i kontrolama kako bi osigurao cjelovitost i pouzdanost svih doprinosa ulaznih podataka administratoru, uključujući:

| (a) | kontrolu mogućih podnositelja ulaznih podataka administratoru, uključujući po potrebi i postupak odobravanja koji obavlja fizička osoba nadređena podnositelju; |
| --- | --- |

(a)

kontrolu mogućih podnositelja ulaznih podataka administratoru, uključujući po potrebi i postupak odobravanja koji obavlja fizička osoba nadređena podnositelju;

| (b) | primjereno osposobljavanje podnositelja kojim su obuhvaćene barem ova Uredba i Uredba (EU) br. 596/2014; |
| --- | --- |

(b)

primjereno osposobljavanje podnositelja kojim su obuhvaćene barem ova Uredba i Uredba (EU) br. 596/2014;

| (c) | mjere za upravljanje sukobima, uključujući po potrebi organizacijsku razdvojenost zaposlenika i razmatranje o načinu na koji ukloniti poticaje za manipuliranje referentnom vrijednošću koji proizlaze iz politika nagrađivanja; |
| --- | --- |

(c)

mjere za upravljanje sukobima, uključujući po potrebi organizacijsku razdvojenost zaposlenika i razmatranje o načinu na koji ukloniti poticaje za manipuliranje referentnom vrijednošću koji proizlaze iz politika nagrađivanja;

| (d) | vođenje evidencije o komunikaciji povezanoj s pružanjem ulaznih podataka tijekom odgovarajućeg vremenskog razdoblja; |
| --- | --- |

(d)

vođenje evidencije o komunikaciji povezanoj s pružanjem ulaznih podataka tijekom odgovarajućeg vremenskog razdoblja;

| (e) | vođenje evidencije o izlaganjima pojedinih trgovatelja ili skupine trgovatelja (trader desks) instrumentima koji upućuju na referentnu vrijednost kako bi se olakšale revizije, istrage te u svrhu upravljanja sukobima interesa; |
| --- | --- |

(e)

vođenje evidencije o izlaganjima pojedinih trgovatelja ili skupine trgovatelja (trader desks) instrumentima koji upućuju na referentnu vrijednost kako bi se olakšale revizije, istrage te u svrhu upravljanja sukobima interesa;

| (f) | vođenje evidencije o unutarnjim i vanjskim revizijama. |
| --- | --- |

(f)

vođenje evidencije o unutarnjim i vanjskim revizijama.

2a.
     
  Ako ulazni podatci nisu transakcijski podatci ili preuzete kotacije, nadzirani subjekti koji pridonose utvrđivanju uspostavljaju, uz sustave i kontrole iz stavka 2., politike koje služe kao smjernice za uporabu prosudbe i diskrecijskih prava te zadržavaju dokumentaciju s obrazloženjem tih prosudbi ili upotrjebljenih diskrecijskih prava uzimajući u obzir, ako je to razmjerno, narav referentne vrijednosti i ulaznih podataka.

3.   Nadzirani subjekt koji pridonosi utvrđivanju u potpunosti surađuje s administratorom i mjerodavnim nadležnim tijelom pri reviziji pružanja referentne vrijednosti i nadzoru nad njim
  , uključujući za svrhe navedene u članku 5.c stavku 3.,
  te čini dostupnima informacije i dokumentaciju koje se čuvaju u skladu
  sa stavcima 2.
  i
  2
  .
  a.

4.   
  ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda radi daljnjeg
  određivanja zahtjeva koji se odnose na sustave i kontrole navedene u
  stavcima 2., 2.a i 3.
  za različite vrste referentnih vrijednosti.

ESMA dostavlja Komisiji navedene nacrte regulatornih tehničkih standarda do [XXX].

Delegira se ovlast Komisiji za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom utvrđenim člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

GLAVA III.

▌ZAHTJEVI
  ZA
  KLJUČNE REFERENTNE VRIJEDNOSTI

Poglavlje 1.

Regulirani podatci

▌

Članak 12.a

Regulirani podatci

Ako su referentne vrijednosti određene primjenom formule na podatke iz članka 3. stavka 1. točke 11. podtočke (i.) ili podtočke (ii.), članak 7. stavak 1. točka (b), članak 7. stavak 1. točka (ba), članak 7. stavak 1. točka (c), članak 7. stavak 2.a, članak 7. stavak 3.a, članak 8. stavak 1., članak 8. stavak 2., članci 9., 11. i 13.a ne primjenjuju se na pružanje referentnih vrijednosti i doprinos tim referentnim vrijednostima. Članak 5.d stavak 1. točka (a) ne primjenjuje se na pružanje takvih referentnih vrijednosti u odnosu na ulazne podatke koji su pridonijeti u cijelosti kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki 11. Ti se zahtjevi također ne primjenjuju u svrhe iz članka 5.c stavka 3.

Poglavlje 2.

Ključne referentne vrijednosti

Članak 13.

Ključne referentne vrijednosti

1.   
  Referentna vrijednost koja se ne temelji na reguliranim podacima smatra se ključnom referentnom vrijednošću u sljedećim uvjetima:

| (a) | ako se referentna vrijednost rabi u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima s prosječnom vrijednošću od najmanje 500 000 000 000 EUR kako je izmjereno u odgovarajućem razdoblju; |
| --- | --- |

(a)

ako se referentna vrijednost rabi u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima s prosječnom vrijednošću od najmanje 500 000 000 000 EUR kako je izmjereno u odgovarajućem razdoblju;

| (b) | ako se referentna vrijednost smatra ključnom u skladu s postupkom navedenim u stavcima 2.a, 2.c i 2.e–2.g. |
| --- | --- |

(b)

ako se referentna vrijednost smatra ključnom u skladu s postupkom navedenim u stavcima 2.a, 2.c i 2.e–2.g.

ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda u kojem se:

| — | objašnjava kako se izračunava tržišna vrijednost financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

—

objašnjava kako se izračunava tržišna vrijednost financijskih instrumenata;

| — | objašnjava kako se izračunava tržišna vrijednost financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

—

objašnjava kako se izračunava tržišna vrijednost financijskih instrumenata;

| — | utvrđuje koje se vremensko razdoblje rabi u ispravnom mjerenju vrijednosti referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

—

utvrđuje koje se vremensko razdoblje rabi u ispravnom mjerenju vrijednosti referentne vrijednosti;

| — | ispituje prag od 500 000 000 000 EUR, najmanje svake [tri] godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe; |
| --- | --- |

—

ispituje prag od 500 000 000 000 EUR, najmanje svake [tri] godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe;

ESMA dostavlja Komisiji navedene nacrte regulatornih tehničkih standarda do [XXX].

Komisiji je dodijeljena ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom utvrđenim člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

▌

2a.
     
  Nadležno tijelo države članice može smatrati referentnu vrijednost kojom se upravlja u njegovoj nadležnosti ključnom kada joj je ukupna prosječna zamišljena vrijednost manja od iznosa iz točke (a) u prvom podstavku stavka 1. ako smatra da bi se obustavom te referentne vrijednosti moglo ugroziti cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo ili financiranje kućanstava i poduzeća unutar njegove nadležnosti. U tom slučaju, o toj odluci izvješćuje ESMA-u roku od pet dana.

2b.
     
  U roku od deset dana nakon primitka obavijesti iz stavka 2.a ovog članka ESMA objavljuje obavijest na svojim internetskim stranicama i ažurira registar iz članka 25.a.

2c.
     
  Ako nacionalno nadležno tijelo smatra da će odluka koju je donijelo drugo nadležno tijelo u Uniji u skladu sa stavkom 2.a imati znatan negativni učinak na stabilnost financijskih tržišta, realno gospodarstvo ili nadzirane subjekte koji pridonose utvrđivanju relevantnih referentnih vrijednosti u njegovoj nadležnosti, tada izdaje zahtjev da to drugo nacionalno nadležno tijelo razmotri svoju odluku. Nadležno tijelo koje je donijelo odluku u skladu sa stavkom 2.a izvješćuje nadležno tijelo koje podnosi zahtjev o svojem odgovoru u roku 30 dana od primitka zahtjeva.

2d.
     
  U nedostatku dogovora između nadležnih tijela, nadležno tijelo koje podnosi zahtjev može proslijediti predmet ESMA-i. U roku od 60 dana od primitka takvog zahtjeva za upućivanje, ESMA djeluje u skladu s člankom 19. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

2e.
     
  Ako nadležno tijelo države članice ili ESMA smatra da se referentna vrijednost s ukupnom prosječnim zamišljenom vrijednošću manjom od iznosa iz točke (a) prvog podstavka stavka 1. kojom se upravlja u drugoj državi članici ipak mora smatrati ključnom s obzirom na to da bi obustava te referentne vrijednosti imala znatan negativan učinak na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo, financiranje kućanstava i poduzeća unutar njegove nadležnosti, ono izdaje zahtjev nacionalnom tijelu s nadležnošću nad administratorom relevantne referente vrijednosti da kategorizira referentnu vrijednost kao ključnu. Nadležno tijelo administratora relevantne referentne vrijednosti izvješćuje nadležno tijelo koje podnosi zahtjev o njegovom odgovoru u roku od 30 dana od primitka zahtjeva.

2f.
     
  Slijedeći postupak iz stavka 2.e i u izostanku dogovora između nadležnih tijela, nadležno tijelo koje podnosi zahtjev može se u vezi s tim predmetom obratiti ESMA-i. ESMA prenosi dokumentiranu ocjenu učinka obustave referentne vrijednosti u svoju nadležnost što uključuje najmanje sljedeće:

| (a) | raznolikost korištenja u smislu tržišnih sudionika kao i korištenja na maloprodajnim tržištima; |
| --- | --- |

(a)

raznolikost korištenja u smislu tržišnih sudionika kao i korištenja na maloprodajnim tržištima;

| (b) | dostupnost izvedive zamjene za referentnu vrijednost na temelju tržišta; |
| --- | --- |

(b)

dostupnost izvedive zamjene za referentnu vrijednost na temelju tržišta;

| (c) | vrijednost financijskih instrumenata i financijskih ugovora u kojima se koristi referentnom vrijednošću u državama članicama i njihovu važnost u pogledu bruto nacionalnog proizvoda države članice; |
| --- | --- |

(c)

vrijednost financijskih instrumenata i financijskih ugovora u kojima se koristi referentnom vrijednošću u državama članicama i njihovu važnost u pogledu bruto nacionalnog proizvoda države članice;

| (d) | korištenu koncentraciju i, ako je primjenjivo, doprinos referentnoj vrijednosti između država članica; |
| --- | --- |

(d)

korištenu koncentraciju i, ako je primjenjivo, doprinos referentnoj vrijednosti između država članica;

| (e) | bilo koji drugi pokazatelj kojim se ocjenjuje mogući učinak diskontinuiteta ili nepouzdanosti referentne vrijednosti na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost i financiranje kućanstava i poduzeća države članice; |
| --- | --- |

(e)

bilo koji drugi pokazatelj kojim se ocjenjuje mogući učinak diskontinuiteta ili nepouzdanosti referentne vrijednosti na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost i financiranje kućanstava i poduzeća države članice;

Ako je ESMA nadležno tijelo koje podnosi zahtjev, ona preispituje svoj zahtjev i izdaje obvezujuće mišljenje.

2 g.
     
  U roku od [10] tjedana od primitka obavijesti iz stavka 2.d i nakon savjetovanja s ESRB-om i drugim mjerodavnim nacionalnim nadležnim tijelima, ESMA izdaje obvezujuće mišljenje o važnosti referentne vrijednosti; ESMA prenosi svoje mišljenje zajedno s rezultatima savjetovanja Komisiji, nacionalnim nadležnim tijelima i administratoru. ESMA temelji svoje mišljenje na kriterijima iz stavka 2.f i drugim relevantnim kriterijima.

2h.
     
  Kad se referentna vrijednost definira kao „ključna”, osniva se kolegij nadležnih tijela u skladu s člankom 34.

Kolegij nadležnih tijela zahtijeva informacije potrebne kako bi se zajamčilo odobrenje kojim se omogućuje pružanje ove referentne vrijednosti pod dodatnim uvjetima koje postavlja ova Uredba s obzirom na ključnu referentnu vrijednost kako je propisano u članku 23.

| 2i. | Kolegij nadležnih tijela barem jedanput u dvije godine preispituje referentne vrijednosti koje su ranije označene kao ključne. |
| --- | --- |

2i.

| 2j. | Države članice mogu u iznimnim okolnostima administratoru referentnih vrijednosti nametnuti dodatne zahtjeve u pogledu aspekata obuhvaćenih ovim člankom. |
| --- | --- |

2j.

Članak 13.a

Obvezno upravljanje ključnim referentnim vrijednostima

1.
     
  Ako administrator ključne referentne vrijednosti namjerava prestati utvrđivati svoju ključnu referentnu vrijednost, on:

| (a) | odmah obavješćuje svoje nadležno tijelo i |
| --- | --- |

(a)

odmah obavješćuje svoje nadležno tijelo i

| (b) | u roku od četiri tjedna od takve obavijesti predaje procjenu načina prijenosa referentne vrijednosti novom administratoru ili |
| --- | --- |

(b)

u roku od četiri tjedna od takve obavijesti predaje procjenu načina prijenosa referentne vrijednosti novom administratoru ili

| (c) | u roku od četiri tjedna od takve obavijesti predaje procjenu načina prestanka utvrđivanja referentne vrijednosti, uzimajući u obzir postupak utvrđen člankom 17. stavkom 1. |
| --- | --- |

(c)

u roku od četiri tjedna od takve obavijesti predaje procjenu načina prestanka utvrđivanja referentne vrijednosti, uzimajući u obzir postupak utvrđen člankom 17. stavkom 1.

Tijekom tog razdoblja administrator ne prestaje utvrđivati referentnu vrijednost.

2.
     
  Nakon primitka procjene administratora iz stavka 1. nadležno tijelo u roku od četiri tjedna:

| (a) | obavješćuje ESMA-u i |
| --- | --- |

(a)

obavješćuje ESMA-u i

| (b) | donosi vlastitu procjenu načina prijenosa referentne vrijednosti novom administratoru ili prestanka njezina utvrđivanja, vodeći računa o postupku administratora za prestanak utvrđivanja njegove referentne vrijednosti utvrđenom u skladu s člankom 17. stavkom 1. |
| --- | --- |

(b)

donosi vlastitu procjenu načina prijenosa referentne vrijednosti novom administratoru ili prestanka njezina utvrđivanja, vodeći računa o postupku administratora za prestanak utvrđivanja njegove referentne vrijednosti utvrđenom u skladu s člankom 17. stavkom 1.

Tijekom tog razdoblja administrator ne prestaje utvrđivati referentnu vrijednost.

3.
     
  Nakon završetka procjene iz stavka 2. nadležno tijelo ima ovlast prisiliti administratora da nastavi objavljivati referentnu vrijednost dok:

| (a) | se pružanje referentne vrijednosti ne prenese na novog administratora ili |
| --- | --- |

(a)

se pružanje referentne vrijednosti ne prenese na novog administratora ili

| (b) | se referentna vrijednost propisno ne obustavi ili |
| --- | --- |

(b)

se referentna vrijednost propisno ne obustavi ili

| (c) | referentna vrijednost više ne bude ključna. |
| --- | --- |

(c)

referentna vrijednost više ne bude ključna.

Nadležno tijelo može prinuditi administratora da nastavi utvrđivati referentnu vrijednost tijekom ograničenog razdoblja koje nije dulje od šest mjeseci, što nadležno tijelo prema potrebi produžiti za najviše dodatnih šest mjeseci.

Članak 13.b

Ublažavanje tržišne snage administratora ključne referentne vrijednosti

1.
     
  Pri kontroliranju pružanja ključne referentne vrijednosti administrator uzima u obzir načela integriteta tržišta i kontinuiteta referentne vrijednosti, uključujući potrebu pravne sigurnosti ugovora koji su povezani s tom referentnom vrijednošću.

2.
     
  Kada pruža ključnu referentnu vrijednost za primjenu u financijskom ugovoru ili financijskom instrumentu, administrator jamči dostavu licencije za tu referentnu vrijednosti i informacije o njoj svim korisnicima na pravednoj, razumnoj i nediskriminirajućoj osnovi, kao što je opisano u članku 37. Uredbe (EU) br. 600/2014.

Članak 14.

Obvezno pridonošenje
  utvrđivanju ključnih referentnih vrijednosti

1.   
  Administrator jedne ili više ključnih referentnih vrijednosti na temelju podnošenja subjekata koji pridonose utvrđivanju koji su većinom nadzirani subjekti podnosi svake dvije godine svojem nadležnom tijelu ocjenu sposobnosti svake pružene ključne referentne vrijednosti da mjeri temeljnu tržišnu ili ekonomsku stvarnost
  .

2.   
  Ako jedan ili više nadziranih subjekata koji pridonose utvrđivanju ključne referentne vrijednosti namjerava prestati dostavljati ulazne podatke za tu ključnu referentnu vrijednost, odmah o tome u pisanom obliku obavješćuju administratora ključne referentne vrijednosti i odgovarajuće nadležno tijelo. U roku od 14 dana od primitka takve obavijesti, administrator izvješćuje
  nadležno tijelo
  i pruža ocjenu o učinku prestanka na mogućnost da se referentnom vrijednošću izmjeri temeljna tržišna ili ekonomska stvarnost. Administrator o prestanku davanja doprinosa obavješćuje i preostale nadzirane subjekte koji pridonose utvrđivanju ključne referentne vrijednosti te nastoji utvrditi namjeravaju li i ostali prestati s davanjem doprinosa.

Nadležno tijelo odmah izvješćuje kolegij nadležnih tijela i u razumnom roku sastavlja vlastitu ocjenu implikacija prestanka. Nadležno tijelo ovlašteno je zahtijevati od subjekata koji pridonose utvrđivanju i koji su obavijestili da namjeravaju prestati s doprinosom ulaznih podataka za neku ključnu referentnu vrijednost da nastave s doprinosom podataka sve dok nadležno tijelo ne okonča svoju procjenu.

3.   Nadležno tijelo koje smatra da je reprezentativnost ključne referentne vrijednosti u opasnosti ima ovlast:

| (a) | zahtijevati od nadziranih subjekata koji pridonose utvrđivanju u skladu sa stavkom 4., uključujući subjekte koji nisu subjekti koji pridonose utvrđivanju relevantnih referentnih vrijednosti, da dostave ulazne podatke administratoru u skladu s metodologijom, kodeksom ponašanja ili nekim drugim pravilima. Takav će zahtjev vrijediti u odgovarajućem prijelaznom razdoblju koje ovisi o prosječnom trajanju ugovora koji se temelji na relevantnoj referentnoj vrijednosti, ali ne može biti duže od 12 mjeseci od datuma donošenja prvobitne odluke o dodjeli ovlasti za doprinose; |
| --- | --- |

(a)

zahtijevati od nadziranih subjekata koji pridonose utvrđivanju u skladu sa stavkom 4., uključujući subjekte koji nisu subjekti koji pridonose utvrđivanju relevantnih referentnih vrijednosti, da dostave ulazne podatke administratoru u skladu s metodologijom, kodeksom ponašanja ili nekim drugim pravilima. Takav će zahtjev vrijediti u odgovarajućem prijelaznom razdoblju koje ovisi o prosječnom trajanju ugovora koji se temelji na relevantnoj referentnoj vrijednosti, ali ne može biti duže od 12 mjeseci od datuma donošenja prvobitne odluke o dodjeli ovlasti za doprinose;

| (b) | nakon revizije prijelaznog razdoblja iz točke (a) ovog stavka predviđene stavkom 5.b, produžiti razdoblje obveznog pridonošenja na razdoblje od najviše 12 mjeseci; |
| --- | --- |

(b)

nakon revizije prijelaznog razdoblja iz točke (a) ovog stavka predviđene stavkom 5.b, produžiti razdoblje obveznog pridonošenja na razdoblje od najviše 12 mjeseci;

| (c) | odrediti rok do kojega se ulazni podaci dostavljaju bez obvezivanja nadziranih subjekta na trgovanje ili obvezivanje na trgovanje; |
| --- | --- |

(c)

odrediti rok do kojega se ulazni podaci dostavljaju bez obvezivanja nadziranih subjekta na trgovanje ili obvezivanje na trgovanje;

| (d) | nakon razgovora s administratorom tražiti od njega da izmijeni kodeks ponašanja, metodologiju ili druga pravila povezana s ključnom referentnom vrijednošću radi povećanja reprezentativnosti i pouzdanosti referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(d)

nakon razgovora s administratorom tražiti od njega da izmijeni kodeks ponašanja, metodologiju ili druga pravila povezana s ključnom referentnom vrijednošću radi povećanja reprezentativnosti i pouzdanosti referentne vrijednosti;

| (e) | tražiti od administratora da pruži i stavi na raspolaganje korisnicima referentne vrijednosti pisano izvješće o mjerama koje namjerava poduzeti radi povećanja njezine reprezentativnosti i pouzdanosti. |
| --- | --- |

(e)

tražiti od administratora da pruži i stavi na raspolaganje korisnicima referentne vrijednosti pisano izvješće o mjerama koje namjerava poduzeti radi povećanja njezine reprezentativnosti i pouzdanosti.

4.   
  Nadzirane subjekte iz stavka 3. točke (a) određuje
  nadležno tijelo administratora
  s pomoću nadležnog tijela nadziranih subjekata na temelju udjela sudjelovanja nadziranog subjekta na tržištu koje se želi izmjeriti referentnom vrijednošću, kao i njegove stručnosti na tom tržištu i sposobnosti da pridonosi ulazne podatke tražene kvalitete. Potrebno je uzeti u obzir postojanje odgovarajućih zamjenskih referentnih vrijednosti na koje bi mogli prijeći financijski ugovori i financijski instrumenti koji se pozivaju na ključnu referentnu vrijednost.

5.   
  Ako se referentna vrijednost smatra ključnom u skladu s postupkom iz članka 13. stavaka od 2.a do 2.d, nadležno tijelo administratora ovlašteno je zahtijevati doprinos ulaznih podataka u skladu s točkama (a), (b) i (c) stavka 3. ovog članka samo od nadziranih subjekata koji pridonose utvrđivanju koji su smješteni u državi članici nadležnog tijela
  .

5a.
     
  Nadležno tijelo nadziranog subjekta iz stavka 3. pomaže nadležnom tijelu administratora u provedbi mjera u skladu sa stavkom 3.

5b.
     
  Do kraja prijelaznog razdoblja iz točke (a) stavka 3. nadležno tijelo administratora mora u suradnji s kolegijem nadležnih tijela razmotriti daljnju potrebu za mjerama utvrđenima u točki (a) stavku 3. i iznijeti svoje zaključke u pisanom izvješću. Nadležno tijelo administratora opoziva mjere ako ocijeni:

| (a) | da se referentna vrijednost može nastaviti nakon što subjekti koji pridonose utvrđivanju koji imaju mandat za dostavljanje ulaznih podataka prestanu pridonositi; |
| --- | --- |

(a)

da se referentna vrijednost može nastaviti nakon što subjekti koji pridonose utvrđivanju koji imaju mandat za dostavljanje ulaznih podataka prestanu pridonositi;

| (b) | da je vjerojatno da će subjekti koji pridonose utvrđivanju nastaviti dostavljati ulazne podatke barem jednu godinu kad bi se ovlaštenje opozvalo; |
| --- | --- |

(b)

da je vjerojatno da će subjekti koji pridonose utvrđivanju nastaviti dostavljati ulazne podatke barem jednu godinu kad bi se ovlaštenje opozvalo;

| (c) | nakon savjetovanja sa subjektima koji pridonose utvrđivanju i korisnicima, da je prihvatljiva zamjenska referentna vrijednost dostupna i da korisnici ključne referentne vrijednosti mogu uz prihvatljive troškove prijeći na zamjensku vrijednost; taj prelazak ne smatra se kršenjem postojećeg ugovora; ili |
| --- | --- |

(c)

nakon savjetovanja sa subjektima koji pridonose utvrđivanju i korisnicima, da je prihvatljiva zamjenska referentna vrijednost dostupna i da korisnici ključne referentne vrijednosti mogu uz prihvatljive troškove prijeći na zamjensku vrijednost; taj prelazak ne smatra se kršenjem postojećeg ugovora; ili

| (d) | da se ne mogu utvrditi odgovarajući zamjenski subjekti koji pridonose utvrđivanju, a prestanak pridonošenja relevantnih nadziranih subjekata koji pridonose utvrđivanju dovoljno bi oslabilo referentnu vrijednost da bi bilo potrebno ukidanje referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(d)

da se ne mogu utvrditi odgovarajući zamjenski subjekti koji pridonose utvrđivanju, a prestanak pridonošenja relevantnih nadziranih subjekata koji pridonose utvrđivanju dovoljno bi oslabilo referentnu vrijednost da bi bilo potrebno ukidanje referentne vrijednosti.

Ako su prisutni uvjeti iz točaka (a) i (b) prvog podstavka, nadzirani subjekti koji namjeravaju prestati s doprinosom učinit će to dana koji odredi nadležno tijelo administratora, ne prekoračujući pri tome rokove utvrđene u točki (b) stavka 3.

5c.
     
  U slučaju predviđenog ukidanja ključne referentne vrijednosti svaki nadzirani subjekt koji pridonosi utvrđivanju ključne referentne vrijednosti nastavlja dostavljati ulazne podatke u odgovarajućem dopunskom razdoblju koje odredi nadležno tijelo, ali ne dulje od razdoblja utvrđenih u točki (b) stavka 3. Svaka izmjena ili prelazak na drugu referentnu vrijednost ne smatra se kršenjem postojećeg ugovora.

5d.
     
  Administrator obavještava što je prije u stvarnosti moguće mjerodavno nadležno tijelo u slučaju da subjekt koji pridonosi utvrđivanju prekrši zahtjeve iz stavka 2.

Članak 14.a

Robne referentne vrijednosti koje se temelje na doprinosima nenadziranih subjekata

Ako se referentna vrijednost temelji na podnescima subjekata koji pridonose utvrđivanju većina kojih su nenadzirani subjekti čija je glavna djelatnost pružanje investicijskih usluga u smislu Direktive 2014/65/EU ili bankovne djelatnosti prema Direktivi 2013/36/EU, ne primjenjuju se članci 5.a i 5.b, članak 5.c stavci 1. i 2., članak 5.d stavak 2., članak 7. stavak 1. točka (bc) i članak 9.

GLAVA IV.

TRANSPARENTNOST I ZAŠTITA POTROŠAČA

Članak 15

Izjava o referentnoj vrijednosti

1.   
  U roku od dva tjedna od uvrštenja u registar iz članka 25.a
  administrator objavljuje izjavu
  o svakoj referentnoj vrijednosti ili, ako je primjenjivo, o svakoj skupini referentnih vrijednosti koje su utvrđene i objavljene da bi se dobilo odobrenje ili registracija, ili prihvaćanje u skladu s člankom 21.b odnosno priznanje u skladu s člankom 21.a. Administrator ažurira izjavu o referentnoj vrijednosti za svaku referentnu vrijednost ili skupinu referentnih vrijednosti barem svake dvije godine. Izjavom se
  :

| (a) | jasno i nedvosmisleno definira
  tržišna
  ili
  gospodarska
  stvarnost koja se mjeri referentnom vrijednošću te okolnosti u kojima to mjerenje može biti nepouzdano; |
| --- | --- |

(a)

jasno i nedvosmisleno definira
  tržišna
  ili
  gospodarska
  stvarnost koja se mjeri referentnom vrijednošću te okolnosti u kojima to mjerenje može biti nepouzdano;

▌

| (c) | ▌jasno i nedvosmisleno
  određuju elementi referentne vrijednosti
  gdje je moguća primjena diskrecijskih prava
  i
  kriteriji u skladu s kojima se to čini▌; |
| --- | --- |

(c)

▌jasno i nedvosmisleno
  određuju elementi referentne vrijednosti
  gdje je moguća primjena diskrecijskih prava
  i
  kriteriji u skladu s kojima se to čini▌;

| (d) | obavješćuje o čimbenicima, uključujući vanjske čimbenike izvan kontrole administratora, koji mogu dovesti do promjena u referentnoj vrijednosti ili njezina prestanka i |
| --- | --- |

(d)

obavješćuje o čimbenicima, uključujući vanjske čimbenike izvan kontrole administratora, koji mogu dovesti do promjena u referentnoj vrijednosti ili njezina prestanka i

| (e) | savjetuje da svaki financijski ugovor ili drugi financijski instrument povezan s određenom referentnom vrijednošću treba podnijeti mogućnost promjene ili prestanka referentne vrijednosti ili se na neki drugi način suočiti s tim. |
| --- | --- |

(e)

savjetuje da svaki financijski ugovor ili drugi financijski instrument povezan s određenom referentnom vrijednošću treba podnijeti mogućnost promjene ili prestanka referentne vrijednosti ili se na neki drugi način suočiti s tim.

2.   
  Izjava o referentnoj vrijednosti mora najmanje sadržavati:

| (a) | definicije svih ključnih izraza koji se odnose na referentnu vrijednost; |
| --- | --- |

(a)

definicije svih ključnih izraza koji se odnose na referentnu vrijednost;

| (b) | obrazloženje za prihvaćanje metodologije i postupaka za preispitivanje i odobravanje metodologije; |
| --- | --- |

(b)

obrazloženje za prihvaćanje metodologije i postupaka za preispitivanje i odobravanje metodologije;

| (c) | kriterije i postupke za utvrđivanje referentnih vrijednosti, uključujući opis ulaznih podataka, prednost danu različitim vrstama ulaznih podataka, minimalne podatke potrebne za utvrđivanje referentne vrijednosti, primjenu modela ili metoda ekstrapolacije i eventualnih postupaka za rebalans sastavnica u indeksu referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(c)

kriterije i postupke za utvrđivanje referentnih vrijednosti, uključujući opis ulaznih podataka, prednost danu različitim vrstama ulaznih podataka, minimalne podatke potrebne za utvrđivanje referentne vrijednosti, primjenu modela ili metoda ekstrapolacije i eventualnih postupaka za rebalans sastavnica u indeksu referentne vrijednosti;

| (d) | načine kontrole i pravila kojima se uređuje primjena diskrecijskih prava ili prosudbe administratora ili subjekta koji pridonosi utvrđivanju kako bi se osigurala dosljednost u primjeni tih diskrecijskih prava ili prosudbe; |
| --- | --- |

(d)

načine kontrole i pravila kojima se uređuje primjena diskrecijskih prava ili prosudbe administratora ili subjekta koji pridonosi utvrđivanju kako bi se osigurala dosljednost u primjeni tih diskrecijskih prava ili prosudbe;

| (e) | postupke kojima se uređuje utvrđivanje referentne vrijednosti u razdoblju nestabilnosti ili slučaju da su izvori transakcijskih podataka nedostatni, netočni ili nepouzdani te moguća ograničenja referentnih vrijednosti tijekom takvih razdoblja |
| --- | --- |

(e)

postupke kojima se uređuje utvrđivanje referentne vrijednosti u razdoblju nestabilnosti ili slučaju da su izvori transakcijskih podataka nedostatni, netočni ili nepouzdani te moguća ograničenja referentnih vrijednosti tijekom takvih razdoblja

| (f) | postupke za postupanje s pogreškama u ulaznim podatcima ili pri utvrđivanju referentne vrijednosti, uključujući slučaj u kojem je potrebno ponovno utvrditi referentnu vrijednost i |
| --- | --- |

(f)

postupke za postupanje s pogreškama u ulaznim podatcima ili pri utvrđivanju referentne vrijednosti, uključujući slučaj u kojem je potrebno ponovno utvrditi referentnu vrijednost i

| (g) | utvrđivanje mogućih ograničenja referentnih vrijednosti, uključujući njihov rad na nelikvidnim ili rascjepkanim tržištima i moguću koncentraciju ulaznih podataka. |
| --- | --- |

(g)

utvrđivanje mogućih ograničenja referentnih vrijednosti, uključujući njihov rad na nelikvidnim ili rascjepkanim tržištima i moguću koncentraciju ulaznih podataka.

▌

Članak 17.

Prestanak referentne vrijednosti

1.   
  Zajedno s izjavom o referentnoj vrijednosti iz članka 15.
  administrator objavljuje postupak o o mjerama koje on treba poduzeti u slučaju promjene ili prestanka referentne vrijednosti
  ili prestanka važenja priznanja referentne vrijednosti u skladu s člankom 21.a ili prihvaćanja sukladno članku 21.b. Postupak se uključuje u kodeks ponašanja iz članka 9. stavka 1.
  Postupak se može sastaviti, ako je primjenjivo, za skupine referentnih vrijednosti te se ažurira i objavljuje svaki put ako dođe do neke bitne promjene.

2.   Nadzirani subjekti koji se koriste referentnom vrijednošću izrađuju
  i održavaju
  stabilne pisane planove mjera koje bi poduzeli u slučaju bitnih promjena ili prestanka utvrđivanja referentne vrijednosti.
  Ako je izvedivo i primjenjivo tim se planovima imenuje jedan ili nekoliko zamjenskih referentnih vrijednosti kojima se može koristiti, utvrđujući zašto bi te referentne vrijednosti bile prikladne zamjene.
  Te planove nadzirani subjekti dostavljaju mjerodavnom nadležnom tijelu na zahtjev i, kada je moguće, odražavaju ih u ugovornim odnosima s klijentima.

Članak 17.a

Prikladnost referentne vrijednosti

Administrator jamči točnost referentne vrijednosti u odnosu na opis tržišta ili ekonomske stvarnosti koju se referentnom vrijednosti namjerava mjeriti u skladu sa zahtjevima u pogledu izjave o referentnoj vrijednosti iz članka 15.

ESMA objavljuje smjernice u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe kojom se određuje definicija prikladnosti u vezi s prihvatljivim razinama rizika osnovice.

Komisija do prosinca 2015. objavljuje izvješće u kojem se analiziraju trenutne prakse postupanja s rizikom osnovice u financijskim ugovorima, u vezi s korištenjem referentnih vrijednosti poput referentnih vrijednosti međubankarskih kamatnih stopa i deviznog poslovanja, te u kojem se ocjenjuje jesu li odredbe o poslovanju iz Direktive 2008/48/EZ i Direktive 2014/17/EU dovoljne da ublaže rizik osnovice povezan s referentnim vrijednostima koje se upotrebljavaju u financijskim ugovorima.

▌

GLAVA V.

UPORABA REFERENTNIH VRIJEDNOSTI KOJE PRUŽE ODOBRENI
  ILI REGISTRIRANI
  ADMINISTRATORI ILI ADMINISTRATORI IZ TREĆIH ZEMALJA

Članak 19.

Uporaba referentne vrijednosti

1.
     Nadzirani subjekt može rabiti referentnu vrijednost
  ili kombinaciju referentnih vrijednosti
  u Uniji za financijski instrument ili financijski ugovor ako ju je pružio administrator koji odobren
  ili registriran
  u skladu s člankom 23.
  odnosno 23.a
  ili administrator smješten u trećoj zemlji
  u skladu s člankom 20., 21.a ili 21.b
  .

2.
     
  Ako su predmet prospekta koji se objavljuje u okviru Direktive 2003/71/EZ ili Direktive 2009/65/EZ prenosive vrijednosnice ili druga investicija koja navodi referentnu vrijednost, izdavač, ponuđač ili osoba koja traži pristup trgovanju na reguliranom tržištu jamči da je prospektom također obuhvaćena jasna i vidljiva informacija o tome je li referentna vrijednost registrirana ili ju je pružio administrator upisan u javni registar iz članka 25.a ove Uredbe.

3.
     
  ESMA obustavlja Smjernice o investicijskim fondovima čijim se dionicama trguje na burzi (ETF-ovima) i drugim pitanjima u vezi s UCITS fondovima (subjektima za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire) ili ih usklađuje sa stavkom 1. ovog članka, stavcima od 49. do 62. svojih Smjernica za nadležna tijela i subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire

   (29).

Članak 20.

Istovrijednost

1.   Nadzirani subjekti u Uniji mogu rabiti referentne vrijednosti koje pruže administratori
  smješteni
  u trećoj zemlji ako se poštuju sljedeći uvjeti
  , osim ako se primjenjuju članak 21.a ili članak 21.b
  :

| (a) | Komisija je donijela odluku o jednakovrijednosti u skladu sa stavkom 2.
  ili stavkom 2.a
  ; |
| --- | --- |

(a)

Komisija je donijela odluku o jednakovrijednosti u skladu sa stavkom 2.
  ili stavkom 2.a
  ;

| (b) | administrator je odobren odnosno registriran u toj trećoj zemlji i ondje podliježe nadzoru; |
| --- | --- |

(b)

administrator je odobren odnosno registriran u toj trećoj zemlji i ondje podliježe nadzoru;

| (c) | administrator je dostavio ESMA-i svoj pristanak da nadzirani subjekti
  u Uniji mogu rabiti
  njegovu postojeću ili buduću referentnu vrijednost▌; |
| --- | --- |

(c)

administrator je dostavio ESMA-i svoj pristanak da nadzirani subjekti
  u Uniji mogu rabiti
  njegovu postojeću ili buduću referentnu vrijednost▌;

| (d) | administrator je propisno registriran u skladu s člankom
  25.a
  i |
| --- | --- |

(d)

administrator je propisno registriran u skladu s člankom
  25.a
  i

| (e) | dogovori o suradnji iz stavka 3. ovog članka operativni su. |
| --- | --- |

(e)

dogovori o suradnji iz stavka 3. ovog članka operativni su.

2.   Komisija može donijeti odluku o tome da se pravnim okvirom i nadzornom praksom treće zemlje osigurava sljedeće:

| (a) | da administratori koji su odobreni ili registrirani u toj trećoj zemlji poštuju obvezujuće zahtjeve koji su jednakovrijedni zahtjevima koji proizlaze iz ove Uredbe, osobito uzimajući u obzir osigurava li se pravnim okvirom i nadzornom praksom treće zemlje usklađenost s načelima IOSCO-a za financijsku stabilnost objavljenima 17. srpnja 2013. i
  s načelima IOSCO-a za agencije za izvješćivanje o cijenama nafte objavljenima 5. listopada 2012. koja će se preispitati u travnju 2014.
  i |
| --- | --- |

(a)

da administratori koji su odobreni ili registrirani u toj trećoj zemlji poštuju obvezujuće zahtjeve koji su jednakovrijedni zahtjevima koji proizlaze iz ove Uredbe, osobito uzimajući u obzir osigurava li se pravnim okvirom i nadzornom praksom treće zemlje usklađenost s načelima IOSCO-a za financijsku stabilnost objavljenima 17. srpnja 2013. i
  s načelima IOSCO-a za agencije za izvješćivanje o cijenama nafte objavljenima 5. listopada 2012. koja će se preispitati u travnju 2014.
  i

| (b) | da obvezujući zahtjevi u toj trećoj zemlji podliježu trajnom i djelotvornom nadzoru i provedbi; |
| --- | --- |

(b)

da obvezujući zahtjevi u toj trećoj zemlji podliježu trajnom i djelotvornom nadzoru i provedbi;

| (ba) | — | da postoji djelotvorna razmjena informacija s inozemnim poreznim tijelima, |
| --- | --- | --- |

(ba)

—

da postoji djelotvorna razmjena informacija s inozemnim poreznim tijelima,

| — | da ne izostaje transparentnost zakonodavnih, pravosudnih ili administrativnih odredbi, |
| --- | --- |

—

da ne izostaje transparentnost zakonodavnih, pravosudnih ili administrativnih odredbi,

| — | da se zahtijeva stvarna lokalna nazočnost, |
| --- | --- |

—

da se zahtijeva stvarna lokalna nazočnost,

| — | da treća zemlja ne djeluje kao off-shore financijski centar; |
| --- | --- |

—

da treća zemlja ne djeluje kao off-shore financijski centar;

| — | da treća zemlja ne omogućava porezne mjere koje mogu uključivati nikakve ili nominalne poreze ili da se olakšice ne odobravaju čak ni u slučajevima kada ne postoji stvarna gospodarska aktivnost i značajna gospodarska prisutnost unutar treće zemlje koja pruža takve porezne olakšice; |
| --- | --- |

—

da treća zemlja ne omogućava porezne mjere koje mogu uključivati nikakve ili nominalne poreze ili da se olakšice ne odobravaju čak ni u slučajevima kada ne postoji stvarna gospodarska aktivnost i značajna gospodarska prisutnost unutar treće zemlje koja pruža takve porezne olakšice;

| — | da Radna skupina za financijsko djelovanje (FATF) nije navela tu treću zemlju kao nekooperativnu zemlju i teritorij; |
| --- | --- |

—

da Radna skupina za financijsko djelovanje (FATF) nije navela tu treću zemlju kao nekooperativnu zemlju i teritorij;

| — | da je treća zemlja potpuno usklađena sa standardima utvrđenima u članku 26. Model-konvencije OECD-a za sprečavanje dvostrukog oporezivanja i osigurava učinkovitu razmjenu informacija oko pitanja poreza, uključujući sve multilateralne porezne sporazume. |
| --- | --- |

—

da je treća zemlja potpuno usklađena sa standardima utvrđenima u članku 26. Model-konvencije OECD-a za sprečavanje dvostrukog oporezivanja i osigurava učinkovitu razmjenu informacija oko pitanja poreza, uključujući sve multilateralne porezne sporazume.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s kontrolnim postupkom iz članka 38. stavka 2.

2a.
     
  Umjesto toga, Komisija može usvojiti odluku u kojoj se navodi da su posebna pravila ili zahtjevi u trećoj zemlji u pogledu pojedinačnih i posebnih administratora ili pojedinačnih i posebnih referentnih vrijednosti ili porodica referentnih vrijednosti istovjetna onima iz ove Uredbe i da te pojedinačne i posebne administratore ili pojedinačne i posebne referentne vrijednosti ili porodice referentnih vrijednosti mogu upotrijebiti nadzirani subjekti u Uniji.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s kontrolnim postupkom iz članka 38. stavka 2.

3.   ESMA utvrđuje načine suradnje s nadležnim tijelima trećih zemalja čiji
  su
  pravni okviri i nadzorna praksa priznati kao jednakovrijedni u skladu sa stavkom 2.
  ili 2.a
  . Takvim aranžmanima određuje se barem sljedeće:

| (a) | mehanizam razmjene informacija između ESMA-e i nadležnih tijela, uključujući pristup svim relevantnim informacijama koje zatraži ESMA o administratoru odobrenom u toj trećoj zemlji; |
| --- | --- |

(a)

mehanizam razmjene informacija između ESMA-e i nadležnih tijela, uključujući pristup svim relevantnim informacijama koje zatraži ESMA o administratoru odobrenom u toj trećoj zemlji;

| (b) | mehanizam brzog obavješćivanja ESMA-e u slučaju da nadležno tijelo treće zemlje smatra da administrator odobren u toj trećoj zemlji, koji je pod njegovim nadzorom, krši uvjete svojeg odobrenja ili drugi nacionalni propis; |
| --- | --- |

(b)

mehanizam brzog obavješćivanja ESMA-e u slučaju da nadležno tijelo treće zemlje smatra da administrator odobren u toj trećoj zemlji, koji je pod njegovim nadzorom, krši uvjete svojeg odobrenja ili drugi nacionalni propis;

| (c) | postupke koji se odnose na koordinaciju nadzornih aktivnosti ▌. |
| --- | --- |

(c)

postupke koji se odnose na koordinaciju nadzornih aktivnosti ▌.

4.   ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda radi utvrđivanja minimalnog sadržaja postupaka suradnje iz stavka 3. kako bi osigurala da nadležna tijela i ESMA mogu izvršavati svoje nadzorne ovlasti u skladu s ovom Uredbom.

ESMA dostavlja Komisiji navedene nacrte regulatornih tehničkih standarda do [XXX].

Komisiji je dodijeljena ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom utvrđenim člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 21.

Povlačenje registracije administratora iz treće zemlje

▐

2.   
  ESMA povlači registraciju administratora iz članka 20. točke (d) kada ESMA ima opravdane razloge, na temelju dokumentiranih dokaza da administrator
  :

| (a) | ▌djeluje tako da jasno dovodi u pitanje interese korisnika njegovih referentnih vrijednosti ili pravilno funkcioniranje tržišta ili |
| --- | --- |

(a)

▌djeluje tako da jasno dovodi u pitanje interese korisnika njegovih referentnih vrijednosti ili pravilno funkcioniranje tržišta ili

| (b) | ▌
  ozbiljno krši
  nacionalno zakonodavstvo ili druge propise koji se na njega primjenjuju u trećoj zemlji i na temelju kojih je Komisija donijela odluku u skladu s člankom 20. stavkom 2.
  ili člankom 20. stavkom 2.a. |
| --- | --- |

(b)

▌
  ozbiljno krši
  nacionalno zakonodavstvo ili druge propise koji se na njega primjenjuju u trećoj zemlji i na temelju kojih je Komisija donijela odluku u skladu s člankom 20. stavkom 2.
  ili člankom 20. stavkom 2.a.

3.   ESMA donosi odluku iz stavka 2. samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | ESMA je proslijedila predmet nadležnom tijelu treće zemlje i to nadležno tijelo nije poduzelo odgovarajuće mjere potrebne za zaštitu ulagača i pravilnog funkcioniranja tržišta u Uniji odnosno nije dokazalo da dotični administrator ispunjava uvjete koji se na njega primjenjuju u trećoj zemlji; |
| --- | --- |

(a)

ESMA je proslijedila predmet nadležnom tijelu treće zemlje i to nadležno tijelo nije poduzelo odgovarajuće mjere potrebne za zaštitu ulagača i pravilnog funkcioniranja tržišta u Uniji odnosno nije dokazalo da dotični administrator ispunjava uvjete koji se na njega primjenjuju u trećoj zemlji;

| (b) | ESMA je obavijestila nadležno tijelo treće zemlje o svojoj namjeri da povuče registraciju administratora, i to najmanje 30 dana prije povlačenja registracije. |
| --- | --- |

(b)

ESMA je obavijestila nadležno tijelo treće zemlje o svojoj namjeri da povuče registraciju administratora, i to najmanje 30 dana prije povlačenja registracije.

4.   ESMA bez odgode obavješćuje druga nadležna tijela o svim mjerama donesenima u skladu sa stavkom 2 i objavljuje svoje odluke na svojoj web-stranici.

Članak 21.a

Priznanje administratora u trećoj zemlji

1.
     
  Sve dok se ne donese odluka o jednakovrijednosti u skladu s člankom 20. stavkom 2., referentne vrijednosti koje pruža administrator smješten u trećoj zemlji mogu rabiti nadzirani subjekti u Uniji ako administrator dobije prethodno priznanje ESMA-e u skladu s ovim člankom.

2.
     
  Administrator smješten u trećoj zemlji koji namjerava dobiti prethodno priznanje iz stavka 1. mora ispunjavati sve zahtjeve sadržane u ovoj Uredbi, ali ga se izuzima od članaka 11., 13.a i 14. Ako administrator može dokazati da se referentna vrijednost koju pruža temelji na reguliranim podatcima ili je robna referentna vrijednost koja se ne temelji na podnošenjima subjekata koji pridonose utvrđivanju i koji nisu većinom nadzirani subjekti kod kojih je glavna djelatnost skupine pružanje investicijskih usluga u smislu Direktive 2014/65/EU ili bankarske djelatnosti u skladu s Direktivom 2013/36/EU, na administratora se primjenjuju izuzeća za te referentne vrijednosti iz članaka 12.a i 14.a.

3.
     
  Administrator smješten u trećoj zemlji koji namjerava dobiti prethodno priznanje iz stavka 1. također mora u potpunosti ispunjavati sve zahtjeve sadržane u načelima IOSCO-a za financijske referentne vrijednost, ili, ako administrator ispunjava kriterije utvrđene u članku 14.a stavku 1., sve zahtjeve sadržane u načelima IOSCO-a za agencije za izvješćivanje o cijenama nafte. Ispunjavanje zahtjeva preispituje i potvrđuje neovisan vanjski revizor barem svake druge godine, a svaki put kad dođe do bitne promjene referentne vrijednosti, izvještaje o revizije upućuje se ESMA-i i na zahtjev ih se stavlja na raspolaganje korisnicima.

4.
     
  Administrator smješten u trećoj zemlji koji namjerava dobiti prethodno priznanje iz stavka 1. mora imati predstavnika s nastanom u Uniji. Predstavnik je fizička osoba koja ima boravište u Uniji ili pravna osoba s registriranim uredom u Uniji. Predstavnika izričito imenuje administrator smješten u trećoj zemlji da u njegovo ime izvršava komunikaciju s nadležnim tijelima, uključujući ESMA-u i mjerodavnim nadležnim tijelima i drugim mjerodavnim osobama u Uniji u odnosu na obveze administratora na temelju ove Uredbe.

5.
     
  Administrator koji se nalazi u trećoj zemlji koji namjerava dobiti prethodno priznanje iz stavka 1. podnosi zahtjev za priznanje pri ESMA-i. Administrator koji podnosi zahtjev pruža sve podatke iz članka 23. ili članka 23.a koji su potrebni da zadovolji uvjete ESMA-e, u kojima navodi da je u trenutku priznavanja uspostavio sve potrebne aranžmane radi ispunjenja zahtjeva iz stavka 2. ili 2.a i navodi popis postojećih ili budućih referentnih vrijednosti koje se mogu rabiti u Uniji i, ako administratora nadzire tijelo iz treće zemlje, popis dostavlja i nadležnom tijelu koje je odgovorno za njegov nadzor u trećoj zemlji.

U roku od [90] dana od primitka prijave iz prvog podstavka, nakon savjetovanja s mjerodavnim nadležnim tijelom, ESMA provjerava jesu li ispunjeni uvjeti navedeni u stavcima 2. ili 2.a, 3. i 4. ESMA može delegirati taj zadatak mjerodavnom nacionalnom nadležnom tijelu.

Ako ESMA smatra da to nije slučaj, odbija zahtjev za priznanje navodeći razloge odbijanja.

Ne dovodeći u pitanje treći podstavak, priznanje se ne izdaje ako nisu ispunjeni dodatni uvjeti:

| (i) | ako administratora smještenog u trećoj zemlji nadzire tijelo iz treće zemlje, ako nije uspostavljena odgovarajuća suradnja između mjerodavnih nadležnih tijela ili ESMA-e i nadležnog tijela administratora iz treće zemlje kako bi se osigurala barem učinkovita razmjena informacija; |
| --- | --- |

(i)

ako administratora smještenog u trećoj zemlji nadzire tijelo iz treće zemlje, ako nije uspostavljena odgovarajuća suradnja između mjerodavnih nadležnih tijela ili ESMA-e i nadležnog tijela administratora iz treće zemlje kako bi se osigurala barem učinkovita razmjena informacija;

| (ii) | (ii.) ako učinkovito izvršenje nadzornih funkcija nadležnog tijela ili ESMA-e iz ove Uredbe nije spriječeno propisima, uredbama ili administrativnim odredbama treće zemlje u kojoj je smješten administrator. |
| --- | --- |

(ii)

(ii.) ako učinkovito izvršenje nadzornih funkcija nadležnog tijela ili ESMA-e iz ove Uredbe nije spriječeno propisima, uredbama ili administrativnim odredbama treće zemlje u kojoj je smješten administrator.

6.
     
  Ako administrator koji se nalazi u trećoj zemlji namjerava dobiti prethodno priznanje postupanjem sukladno ovoj Uredbi, kao što je utvrđeno u stavku 2. ovog članka i ako administrator smatra da se na referentnu vrijednost koju pruža mogu primjenjivati izuzeća iz članka 12.a i 14.a, o tome bez daljnje odgode obavještava ESMA-u. U prilog svojoj tvrdnji pruža pisane dokaze.

7.
     
  Ako administrator smješten u trećoj zemlji smatra da bi obustava referentne vrijednosti koju pruža imala znatan negativan učinak na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo ili financiranje kućanstava i poduzeća u jednoj ili više država članica, on može tražiti od ESMA-e izuzeće od jednog ili više primjenjivih zahtjeva iz ove Uredbe ili iz odgovarajućih načela IOSCO-a na određeno i ograničeno vremensko razdoblje koje nije duže od 12 mjeseci. U prilog svom zahtjevu dostavlja pisane dokaze.

ESMA mora razmotriti zahtjev u roku od 30 dana, nakon čega obavještava administratora iz treće zemlje je li izuzet od jednog ili više uvjeta navedenih u zahtjevu i o trajanju izuzeća.

Ako za to postoji valjani razlog, ESMA može produljiti razdoblje izuzeća nakon njegova isteka sve do 12 mjeseci.

8.
     
  ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi se dodatno pojasnio postupak priznanja, oblik i sadržaj zahtjeva iz stavka 4., predstavljanje informacija iz stavka 5. i svako delegiranje zadataka i odgovornosti nacionalnim nadležnim tijelima u odnosu na te stavke.

ESMA Komisiji podnosi te nacrte regulatornih tehničkih standarda do [...].

Komisiji je dodijeljena ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom utvrđenim člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 21.b

Prihvaćanje

1.
     
  Administrator smješten u Uniji i ovlašten u skladu s člankom 23. ili registriran u skladu s člankom 23.a svom nadležnom tijelu može podnijeti zahtjev za odobrenje referentne vrijednosti ili skupine referentnih vrijednosti pruženih u trećoj zemlji za korištenje u Uniji, pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | administrator koji izdaje odobrenje provjerio je i svom nadležnom tijelu može dokazati da pružanje referentne vrijednosti ili skupine referentnih vrijednosti za koje želi odobrenje ispunjava zahtjeve:










  (i) | koji su barem jednako strogi kao i zahtjevi utvrđeni u ovoj Uredbi; |
| --- | --- | --- |

(a)

administrator koji izdaje odobrenje provjerio je i svom nadležnom tijelu može dokazati da pružanje referentne vrijednosti ili skupine referentnih vrijednosti za koje želi odobrenje ispunjava zahtjeve:

(i)

koji su barem jednako strogi kao i zahtjevi utvrđeni u ovoj Uredbi;

| (ii) | kojima se jamči potpuno poštovanje načela IOSCO-a za financijske referentne vrijednost, koje preispituje i potvrđuje neovisan vanjski revizor barem svake druge godine ili svaki put kad dođe do bitne promjene referentne vrijednosti ili |
| --- | --- |

(ii)

kojima se jamči potpuno poštovanje načela IOSCO-a za financijske referentne vrijednost, koje preispituje i potvrđuje neovisan vanjski revizor barem svake druge godine ili svaki put kad dođe do bitne promjene referentne vrijednosti ili

| (iii) | kojima se jamči potpuno poštovanje načela IOSCO-a za agencije za izvješćivanje o cijenama nafte, koje preispituje i potvrđuje neovisan vanjski revizor barem svake druge godine ili svaki put kad dođe do bitne promjene referentne vrijednosti ako referentna vrijednost za koju se traži odobrenje ispunjava kriterije iz članka 14.a stavka 1.; |
| --- | --- |

(iii)

kojima se jamči potpuno poštovanje načela IOSCO-a za agencije za izvješćivanje o cijenama nafte, koje preispituje i potvrđuje neovisan vanjski revizor barem svake druge godine ili svaki put kad dođe do bitne promjene referentne vrijednosti ako referentna vrijednost za koju se traži odobrenje ispunjava kriterije iz članka 14.a stavka 1.;

| (b) | administrator koji izdaje odobrenje dovoljno je stručan za učinkovito praćenje aktivnosti pružanja referentnih vrijednosti koje se provode u trećoj zemlji i upravljanje povezanim rizicima; |
| --- | --- |

(b)

administrator koji izdaje odobrenje dovoljno je stručan za učinkovito praćenje aktivnosti pružanja referentnih vrijednosti koje se provode u trećoj zemlji i upravljanje povezanim rizicima;

2.
     
  Administrator koji podnosi zahtjev mora dostaviti sve potrebne informacije kako bi se nadležno tijelo uvjerilo da su u trenutku podnošenja zahtjeva ispunjeni svi uvjeti iz stavka 1., uključujući izvještaje o reviziji propisane u točki (a) podtočkama (ii) i (iii) tog stavka 1.

3.
     
  Predmetno nadležno tijelo dužno je u roku od 90 dana od zaprimanja zahtjeva razmotriti zahtjev za odobrenje i donijeti odluku o njegovu prihvaćanju ili odbijanju. Predmetno nadležno tijelo dužno je obavijestiti ESMA-u o svim referentnim vrijednostima ili skupinama referentnih vrijednosti koje su prihvaćene za odobrenje te o administratoru koji ih odobrava.

4.
     
  Referentnom vrijednošću ili skupinama referentnih vrijednosti smatra se referentna vrijednost ili skupina referentnih vrijednosti koje dostavlja administrator koji ih odobrava.

5.
     
  Administrator koji je odobrio referentnu vrijednost ili skupinu referentnih vrijednosti koje se pružaju u trećoj zemlji dužan je osigurati da odobrena referentna vrijednost ili skupina referentnih vrijednosti ispunjava uvjete utvrđene u stavku 1.

6.
     
  Ako nadležno tijelo administratora koji traži prihvaćanje zbog opravdanih razloga smatra da uvjeti utvrđeni u stavku 1. više nisu ispunjeni, smije povući svoje odobrenje i o tome obavještava ESMA-u. U slučaju prestanka odobrenja primjenjuje se članak 17.

GLAVA VI.

ODOBRENJE I NADZOR ADMINISTRATORA

Poglavlje 1.

Odobrenje

▐

Članak 23.

Postupak odobrenja ključne referentne vrijednosti

1.   
  Fizička ili pravna osoba koja je smještena u Uniji i koja namjerava djelovati kao
  administrator
  barem jedne ključne referentne vrijednosti
  podnosi zahtjev nadležnom tijelu
  navedenom u članku 29. za državu članicu
  u kojoj je
  ta osoba smještena
  .

2.   Zahtjev za odobrenje u skladu sa stavkom 1. podnosi se ▌u roku od 30 ▌dana nakon što nadzirani subjekt dogovori da će indeks koji pruža administrator rabiti kao referentnu vrijednost za financijski instrument ili financijski ugovor ▌.

2a.
     
  Kada se referentna vrijednost definira kao ključna, bilo na razini Europe ili na nacionalnoj razini, mjerodavno nadležno tijelo odgovorno je za dodjeljivanje odobrenja za pružanje te referentne vrijednosti u skladu s njezinim novim pravnim statusom, nakon što provjeri jesu li ispunjeni svi zahtjevi.

3.   Administrator koji podnosi zahtjev osigurava sve potrebne informacije kako bi se nadležno tijelo uvjerilo da
  administrator
  ima u trenutku izdavanja odobrenja uspostavljene sve potrebne aranžmane za ispunjivanje zahtjeva utvrđenih ovom Uredbom.
  Također mora dostaviti podatke potrebne za izračun vrijednosti iz članka 13. stavka 1. ili njezinu procjenu za svaku referentnu vrijednost, ako ona postoji.

4.   Mjerodavno nadležno tijelo ocjenjuje potpunost zahtjeva u roku od
  20
  radnih dana od primitka zahtjeva i o tome obavješćuje podnositelja zahtjeva. Ako zahtjev nije potpun, podnositelj zahtjeva dostavlja dodatne informacije koje zatraži mjerodavno nadležno tijelo.

5.   Mjerodavno nadležno tijelo ▌ispituje zahtjev
  za odobrenje
  i donosi odluku o odobrenju ili odbijanju odobrenja
  u roku od 60 dana od primitka potpunog zahtjeva
  .

U roku od 5 ▌dana od donošenja odluke o odobrenju ili odbijanju odobrenja nadležno tijelo o tome obavješćuje dotičnog administratora
  koji je podnio zahtjev
  . Ako nadležno tijelo odbije odobriti administratora koji je podnio zahtjev, mor a tu odluku obrazložiti.

5a.
     
  Ako mjerodavno nadležno tijelo odluči da neće dodijeliti odobrenje za pružanje ključne referentne vrijednosti koja je već bila pružana bez tog statusa, mjerodavno nadležno tijelo može izdati privremenu dozvolu na razdoblje od najduže šest mjeseci u kojem se može nastaviti pružanje referentne vrijednosti na temelju prethodnog modela do ispunjenja odgovarajućih zahtjeva za odobrenje te vrijednosti kao ključne referentne vrijednosti.

Mjerodavno nadležno tijelo može produžiti dozvolu na daljnje razdoblje od najduže šest mjeseci.

5b.
     
  Ako administrator i/ili subjekti koji pridonose utvrđivanju ne uspiju ispuniti zahtjeve za nastavak pružanja referentne vrijednosti definirane kao ključne do kraja tog razdoblja, referentna vrijednost prestat će se pružati u skladu s člankom 17.

6.   Nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u o svim odlukama o odobrenju administratora ▌u roku od
  10 dana
  .

7.   Komisija se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom
  37
  . o mjerama za daljnje određivanje informacija koje treba navesti u zahtjevu za odobrenje
  i zahtjevu za registraciju
  , uzimajući pritom u obzir načelo proporcionalnosti i troškove
  podnositelja zahtjeva
  i nadležnih tijela.

Članak 23.a

Postupak registracije za neključnu referentnu vrijednost

1.
     
  Fizička ili pravna osoba smještena u Uniji koja namjerava djelovati isključivo kao administrator neključnih referentnih vrijednosti podnosi zahtjev za registraciju nadležnom tijelu navedenom u članku 29. ove Uredbe za državu članicu u kojoj je ta osoba smještena.

2.
     
  Registrirani administrator u svakom trenutku poštuje uvjete navedene u ovoj Uredbi i izvješćuje nadležno tijelo o svim bitnim promjenama.

3.
     
  Zahtjev se podnosi u skladu sa stavkom 1. u roku od 30 dana nakon što nadzirani subjekt dogovori da će indeks koji pruža administrator rabiti kao referentnu vrijednost za financijski instrument ili financijski ugovor ili za mjerenje uspješnosti financijskog fonda;

4.
     
  Administrator pruža:

| (a) | dokumentaciju kojom dokazuje nadležnom tijelu da ispunjava zahtjeve iz članka 5. stavka 3.a., članka 5.c, članka 6. ako primjenjivo, članka 7.b i 15 i |
| --- | --- |

(a)

dokumentaciju kojom dokazuje nadležnom tijelu da ispunjava zahtjeve iz članka 5. stavka 3.a., članka 5.c, članka 6. ako primjenjivo, članka 7.b i 15 i

| (b) | ukupnu referentnu vrijednost svake referentne vrijednosti ili njezinu procjenu kada je to moguće. |
| --- | --- |

(b)

ukupnu referentnu vrijednost svake referentne vrijednosti ili njezinu procjenu kada je to moguće.

5.
     
  Mjerodavno nadležno tijelo ocjenjuje potpunost zahtjeva u roku od 15 radnih dana od primitka zahtjeva i o tome obavješćuje podnositelja zahtjeva. Ako zahtjev nije potpun, podnositelj zahtjeva dostavlja dodatne informacije koje zatraži mjerodavno nadležno tijelo.

6.
     
  Mjerodavno nadležno tijelo registrira podnositelja zahtjeva u roku od 15 dana od primitka poptpunog zahtjeva za registraciju.

7.
     
  Ako nadležno tijelo smatra da referentna vrijednost treba biti kategorizirana kao ključna u skladu s člankom 13. stavkom 1. obavještava ESMA-u i administratora u roku od 30 dana od primitka potpunog zahtjeva.

8.
     
  Ako nadležno tijelo koje izdaje registraciju smatra da bi se referentna vrijednost trebala kategorizirati kao ključna u skladu s člankom 13. stavkom 2.a ili člankom 13. stavkom 2.c obavještava ESMA-u i administratora u roku od 13 dana nakon primitka potpunog zahtjeva i predaje ESMA-i svoju ocjenu u skladu s člankom 13. stavkom 2.a ili člankom 13. stavkom 2.c.

9.
     
  Ako je referentna vrijednost registriranog administratora kategorizirana kao ključna, administrator podnosi zahtjev za odobrenje u skladu s člankom 23. u roku od 90 dana nakon primitka obavijesti iz članka 13. stavka 2.b ili mišljenja iz članka 13. stavka 2.g.

Članak 24.

Povlačenje ili suspenzija odobrenja
  ili registracije

1.   Nadležno tijelo povlači ili suspendira odobrenje
  ili registraciju
  administratora:

| (a) | ako se administrator izričito odrekne registracije ili tijekom proteklih dvanaest mjeseci nije pružao referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(a)

ako se administrator izričito odrekne registracije ili tijekom proteklih dvanaest mjeseci nije pružao referentne vrijednosti;

| (b) | ako je administratoru dodijeljeno odobrenje
  ili je registriran
  na temelju lažnih izjava ili na drugi protupropisni način; |
| --- | --- |

(b)

ako je administratoru dodijeljeno odobrenje
  ili je registriran
  na temelju lažnih izjava ili na drugi protupropisni način;

| (c) | ako administrator više ne ispunjuje uvjete uz koje mu je dodijeljeno odobrenje
  ili registracija
  ili |
| --- | --- |

(c)

ako administrator više ne ispunjuje uvjete uz koje mu je dodijeljeno odobrenje
  ili registracija
  ili

| (d) | ako je administrator teško ili ponovno povrijedio odredbe ove Uredbe. |
| --- | --- |

(d)

ako je administrator teško ili ponovno povrijedio odredbe ove Uredbe.

2.   Nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u o svojoj odluci u roku od sedam radnih dana.

2a.
     
  Nakon donošenja odluke o ukidanju odobrenja ili registracije administratora i kada bi prekid referentne vrijednosti imao za posljedicu slučaj više sile ili bi se njime pogoršalo ili prekršilo uvjete financijskog ugovora ili financijskog instrumenta u kojima se navodi referentna vrijednost, mjerodavno nadležno tijelo države članice u kojoj se nalazi administrator može dopustiti pružanje referentne vrijednost sve dok se odluka o suspenziji ne povuče. Tijekom tog razdoblja nadzirani subjekti smiju rabiti referentnu vrijednost samo za financijske instrumente i financijske ugovore u kojima je ona već ranije upotrjebljena. U novim financijskim ugovorima ili financijskim instrumentima nema pozivanja na tu referentnu vrijednost.

2b.
     
  Nakon usvajanja odluke o povlačenju odobrenja ili registriranja administratora primjenjuje se članak 17. stavak 2.

Poglavlje 2.

Obavješćivanje o primjeni referentnih vrijednosti

Članak 25.a

Registar administratora i početna uporaba referentne vrijednosti

1.
     
  ESMA sastavlja i održava javni registar u kojemu su sadržane sljedeće informacije:

| (a) | identiteti odobrenih ili registriranih administratora u skladu s odredbama članaka 23. i 23.a, kao i nadležno tijelo odgovorno za njihov nadzor; |
| --- | --- |

(a)

identiteti odobrenih ili registriranih administratora u skladu s odredbama članaka 23. i 23.a, kao i nadležno tijelo odgovorno za njihov nadzor;

| (b) | identiteti administratora koji su obavijestili ESMA-u o svojim suglasnostima iz članka 20. stavka 1. točke (c) i nadležno tijelo iz treće zemlje odgovorno za njihov nadzor; |
| --- | --- |

(b)

identiteti administratora koji su obavijestili ESMA-u o svojim suglasnostima iz članka 20. stavka 1. točke (c) i nadležno tijelo iz treće zemlje odgovorno za njihov nadzor;

| (c) | identiteti administratora koji su priznati u skladu s člankom 21.a i nadležno tijelo iz treće zemlje odgovorno za njihov nadzor; |
| --- | --- |

(c)

identiteti administratora koji su priznati u skladu s člankom 21.a i nadležno tijelo iz treće zemlje odgovorno za njihov nadzor;

| (d) | referentne vrijednosti odobrene u skladu s postupkom utvrđenim u članku 21.b i identiteti administratora koji su ih odobrili. |
| --- | --- |

(d)

referentne vrijednosti odobrene u skladu s postupkom utvrđenim u članku 21.b i identiteti administratora koji su ih odobrili.

2.
     
  Prije nego se počne koristiti indeksom u Uniji, nadzirani subjekt provjerava je li pružatelj relevantnog indeksa naveden na internetskoj stranici ESMA-e kao odobreni, registrirani ili priznati administrator u skladu s ovom Uredbom.

Poglavlje 3.

Nadzorna suradnja

Članak 26.

Delegiranje zadaća između nadležnih tijela

1.   Nadležno tijelo može delegirati zadaće koje ima na temelju ove Uredbe nadležnom tijelu druge države članice
  uz prethodnu pisanu suglasnost
  u skladu s člankom 28. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Nadležna tijela obavješćuju ESMA-u o svakom prijedlogu delegiranja 60 dana prije nego što to počne proizvoditi učinke.

2.   Nadležno tijelo može delegirati ESMA-i ▌zadaće koje ima na temelju ove Uredbe ako se tako dogovore. ▌

3.   ESMA obavješćuje države članice o prijedlogu delegiranja u roku od sedam dana. ESMA objavljuje detalje dogovorenog delegiranja u roku od sedam radnih dana od obavijesti.

Članak 26.a

Kršenje zakonodavstva Unije od strane nadležnih nacionalnih tijela

1.
     
  Ako nadležno nacionalno tijelo ne primjenjuje ovu Uredbu ili je primjenjuje tako da se čini kao povreda zakonodavstva Unije, ESMA može djelovati u skladu s ovlastima koje su joj dodijeljene u članku 17. Uredbe (EU) br. 1095/2010 u skladu s postupkom utvrđenim u tom članku i može, u svrhe iz članka 17. stavka 6. Uredbe (EU) br. 1095/2010 donijeti pojedinačne odluke upućene administratorima referentne vrijednosti koje nadzire to nacionalno nadležno tijelo, te subjektima koji pridonose utvrđivanju referentne vrijednosti i koje nadzire to nacionalno nadležno tijelo, ako su ti subjekti nadzirani subjekti.

2.
     
  Ako je predmetna referentna vrijednost ključna, ESMA jamči suradnju s kolegijem nadležnih tijela u skladu s postupkom utvrđenim u članku 34.

Članak 27.

Objava informacija druge države članice

1.   Nadležno tijelo može objaviti informacije primljene od drugog nadležnog tijela samo u sljedećim slučajevima:

| (a) | ako je od drugog nadležnog tijela zaprimilo pisanu suglasnost i informacije se objavljuju samo u svrhu za koju postoji suglasnost drugog nadležnog tijela ili |
| --- | --- |

(a)

ako je od drugog nadležnog tijela zaprimilo pisanu suglasnost i informacije se objavljuju samo u svrhu za koju postoji suglasnost drugog nadležnog tijela ili

| (b) | ▌je takva objava potrebna zbog sudskog postupka. |
| --- | --- |

(b)

▌je takva objava potrebna zbog sudskog postupka.

Članak 28.

Suradnja pri istragama

1.   Mjerodavno nadležno tijelo može zatražiti pomoć drugog nadležnog tijela u vezi s izravnim nadzorima ili istragama.
  Nadležno tijelo koje zaprimi takav zahtjev surađuje u mjeri u kojoj je to moguće i prikladno.

2.   Nadležno tijelo koje upućuje zahtjev iz stavka 1. o tome obavješćuje ESMA-u. U slučaju istrage ili nadzora s prekograničnim učinkom nadležna tijela mogu zatražiti da ESMA koordinira izravni nadzor ili istragu.

3.   Ako nadležno tijelo zaprimi zahtjev drugog nadležnog tijela da obavi izravni nadzor ili istragu, ono može:

| (a) | obaviti izravni nadzor ili istragu; |
| --- | --- |

(a)

obaviti izravni nadzor ili istragu;

| (b) | dopustiti nadležnom tijelu koje je podnijelo zahtjev da sudjeluje u izravnom nadzoru ili istrazi; |
| --- | --- |

(b)

dopustiti nadležnom tijelu koje je podnijelo zahtjev da sudjeluje u izravnom nadzoru ili istrazi;

| (c) | imenovati revizore ili stručnjake za
  podršku izravnom nadzoru ili istrazi ili za njihovo obavljanje
  . |
| --- | --- |

(c)

imenovati revizore ili stručnjake za
  podršku izravnom nadzoru ili istrazi ili za njihovo obavljanje
  .

Poglavlje 4.

Uloga nadležnih tijela

Članak 29.

Nadležna tijela

1.   Svaka država članica imenuje mjerodavno tijelo nadležno za administratore i nadzirane subjekte koji pridonose utvrđivanju za obavljanje zadaća koje proizlaze iz ove Uredbe i o tome obavješćuje Komisiju i ESMA-u.

2.   Kada država članica odredi više od jednog nadležnog tijela, ona jasno određuje njihove uloge i određuje jedno tijelo koje je odgovorno za koordinaciju suradnje i razmjenu informacija s Komisijom, ESMA-om i drugim nadležnim tijelima država članica.

3.   ESMA objavljuje na svojoj web-stranici popis nadležnih tijela određenih u skladu sa stavkom 1.
  ovog članka i sukladno točki (a) članka 25.a stavka 1.

Članak 30.

Ovlasti nadležnih tijela

1.   Da bi ispunila zadaće koje imaju na temelju ove Uredbe, nadležna tijela raspolažu, u skladu s nacionalnim propisima, barem sljedećim nadzornim i istražnim ovlastima:

| (a) | imaju pristup svakom
  bitnom
  dokumentu i drugim podatcima u bilo kojem obliku te dobivaju ili izrađuju njihovu presliku; |
| --- | --- |

(a)

imaju pristup svakom
  bitnom
  dokumentu i drugim podatcima u bilo kojem obliku te dobivaju ili izrađuju njihovu presliku;

| (b) | traže ili zahtijevaju informacije od svake osobe ▌uključene u
  pridonošenje referentnoj vrijednosti ili njezino pružanje, uključujući od bilo kojeg pružatelja usluga u skladu s člankom 6. stavkom 3.a
  kao i od njihovih nalogodavaca, i prema potrebi pozivaju i ispituju te osobe u cilju dobivanja informacija; |
| --- | --- |

(b)

traže ili zahtijevaju informacije od svake osobe ▌uključene u
  pridonošenje referentnoj vrijednosti ili njezino pružanje, uključujući od bilo kojeg pružatelja usluga u skladu s člankom 6. stavkom 3.a
  kao i od njihovih nalogodavaca, i prema potrebi pozivaju i ispituju te osobe u cilju dobivanja informacija;

| (c) | u vezi s
  robnim
  referentnim vrijednostima ▌, zatražiti informacije od subjekata koji pridonose utvrđivanju na povezanim promptnim tržištima
  , kada je primjenjivo, u skladu sa standardiziranim obrascima i izvješćima
  o transakcijama i imati izravni pristup sustavima trgovatelja; |
| --- | --- |

(c)

u vezi s
  robnim
  referentnim vrijednostima ▌, zatražiti informacije od subjekata koji pridonose utvrđivanju na povezanim promptnim tržištima
  , kada je primjenjivo, u skladu sa standardiziranim obrascima i izvješćima
  o transakcijama i imati izravni pristup sustavima trgovatelja;

| (d) | obavljaju izravni nadzor ili istragu na mjestima koja nisu privatni stambeni objekti fizičkih osoba; |
| --- | --- |

(d)

obavljaju izravni nadzor ili istragu na mjestima koja nisu privatni stambeni objekti fizičkih osoba;

| (e) | ulaze u prostore fizičkih i pravnih osoba radi zapljene dokumenata i drugih podataka u bilo kojem obliku ako se osnovano sumnja da bi ti dokumenti i drugi podatci povezani s predmetom nadzora ili istrage mogli biti važni da dokazivanje kršenja ove Uredbe; ako je, u skladu s nacionalnim pravom, potrebno prethodno odobrenje pravosudnog tijela predmetne države članice, ta se ovlast upotrebljava nakon što se zaprimi to prethodno sudsko odobrenje; |
| --- | --- |

(e)

ulaze u prostore fizičkih i pravnih osoba radi zapljene dokumenata i drugih podataka u bilo kojem obliku ako se osnovano sumnja da bi ti dokumenti i drugi podatci povezani s predmetom nadzora ili istrage mogli biti važni da dokazivanje kršenja ove Uredbe; ako je, u skladu s nacionalnim pravom, potrebno prethodno odobrenje pravosudnog tijela predmetne države članice, ta se ovlast upotrebljava nakon što se zaprimi to prethodno sudsko odobrenje;

| (f) | zahtijevaju postojeće snimke telefonskih razgovora, elektroničke komunikacije i druge evidencije o prometu podataka koje nadzirani subjekti imaju; |
| --- | --- |

(f)

zahtijevaju postojeće snimke telefonskih razgovora, elektroničke komunikacije i druge evidencije o prometu podataka koje nadzirani subjekti imaju;

| (g) | traže da se zamrzne i/ili zaplijeni imovina; |
| --- | --- |

(g)

traže da se zamrzne i/ili zaplijeni imovina;

▌

| (i) | zahtijevaju privremeni prestanak svakog postupanja koje nadležno tijelo smatra suprotnim ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(i)

zahtijevaju privremeni prestanak svakog postupanja koje nadležno tijelo smatra suprotnim ovoj Uredbi;

| (j) | uvode privremenu zabranu izvršavanja profesionalne aktivnosti; |
| --- | --- |

(j)

uvode privremenu zabranu izvršavanja profesionalne aktivnosti;

| (k) | poduzimaju sve mjere potrebne da se osigura ispravno informiranje javnosti o pružanju referentne vrijednosti, među ostalim i zahtijevanjem od osobe koja je objavila referentnu vrijednost da objavi ispravljenu izjavu o prošlim doprinosima referentnoj vrijednosti ili njezinim vrijednostima; |
| --- | --- |

(k)

poduzimaju sve mjere potrebne da se osigura ispravno informiranje javnosti o pružanju referentne vrijednosti, među ostalim i zahtijevanjem od osobe koja je objavila referentnu vrijednost da objavi ispravljenu izjavu o prošlim doprinosima referentnoj vrijednosti ili njezinim vrijednostima;

| (ka) | pregledavaju i traže izmjene izjave o usklađenosti. |
| --- | --- |

(ka)

pregledavaju i traže izmjene izjave o usklađenosti.

2.   Nadležna tijela izvršavaju svoje funkcije i ovlasti iz stavka 1.
  i ovlast nametanja sankcija iz članka 31. u skladu sa svojim nacionalnim pravnim okvirom
  na bilo koji od sljedećih načina:

| (a) | izravno; |
| --- | --- |

(a)

izravno;

| (b) | u suradnji s drugim tijelima ili sudionicima na tržištu; |
| --- | --- |

(b)

u suradnji s drugim tijelima ili sudionicima na tržištu;

| (c) | delegiranjem zadaća u okviru svoje odgovornosti na ta tijela ili sudionike na tržištu; |
| --- | --- |

(c)

delegiranjem zadaća u okviru svoje odgovornosti na ta tijela ili sudionike na tržištu;

| (d) | podnošenjem zahtjeva nadležnim pravosudnim tijelima. |
| --- | --- |

(d)

podnošenjem zahtjeva nadležnim pravosudnim tijelima.

Pri izvršavanju tih ovlasti nadležna tijela raspolažu primjerenim i djelotvornim zaštitnim mjerama u pogledu prava na obranu i temeljnih prava.

3.   Države članice osiguravaju postojanje primjerenih mjera kako bi nadležna tijela imala sve nadzorne i istražne ovlasti potrebne za ispunjivanje svojih dužnosti.

4.   Ne smatra se da osoba krši ograničenja povezana s objavom informacija, koja su utvrđena ugovorom ili drugom zakonodavnom, regulatornom ili upravnom odredbom, ako objavljuje informacije u skladu sa stavkom 2.

Članak 31.

Upravne mjere i sankcije

1.   Ne dovodeći u pitanje nadzorne ovlasti nadležnih tijela u skladu s člankom 34., države članice u skladu s nacionalnim pravom osiguravaju da nadležna tijela imaju ovlast poduzimati primjerene upravne mjere i primjenjivati upravne mjere i sankcije barem za sljedeće:

| (a) | u slučaju kršenja
  članaka
  5.,
  5.a, 5.b, 5.c, 5.d,
  6., 7.,
  7.a, 7.b,
  8., 9., ▌11., 14., 15., 17., ▌19., 23.
  i 23.a
  ove Uredbe
  tamo gdje se primjenjuju
  i |
| --- | --- |

(a)

u slučaju kršenja
  članaka
  5.,
  5.a, 5.b, 5.c, 5.d,
  6., 7.,
  7.a, 7.b,
  8., 9., ▌11., 14., 15., 17., ▌19., 23.
  i 23.a
  ove Uredbe
  tamo gdje se primjenjuju
  i

| (b) | u slučaju nesuradnje ili nepoštovanja istrage, nadzora ili zahtjeva iz članka 30. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju nesuradnje ili nepoštovanja istrage, nadzora ili zahtjeva iz članka 30.

2.   U slučaju kršenja iz stavka 1., države članice u skladu s nacionalnim pravom prenose nadležnim tijelima ovlast za primjenu barem sljedećih upravnih mjera i sankcija:

| (a) | nalog kojim se zahtijeva da
  administrator ili nadzirani subjekt koji su odgovorni
  za kršenje prekinu takvo postupanje i da takvo postupanje ne
  ponavljaju
  ; |
| --- | --- |

(a)

nalog kojim se zahtijeva da
  administrator ili nadzirani subjekt koji su odgovorni
  za kršenje prekinu takvo postupanje i da takvo postupanje ne
  ponavljaju
  ;

| (b) | povrat ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka
  zbog
  kršenja, ako ih je moguće utvrditi; |
| --- | --- |

(b)

povrat ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka
  zbog
  kršenja, ako ih je moguće utvrditi;

| (c) | javno upozorenje u kojem se navodi administrator ili nadzirani subjekt koji su odgovorni za kršenje i narav kršenja; |
| --- | --- |

(c)

javno upozorenje u kojem se navodi administrator ili nadzirani subjekt koji su odgovorni za kršenje i narav kršenja;

| (d) | povlačenje ili suspenzija odobrenja
  administratoru
  ; |
| --- | --- |

(d)

povlačenje ili suspenzija odobrenja
  administratoru
  ;

| (e) | privremena zabrana fizičkoj osobi, koja se smatra odgovornom za to kršenje, da obavlja rukovodeće funkcije u administratoru ili subjektu koji pridonosi utvrđivanju; |
| --- | --- |

(e)

privremena zabrana fizičkoj osobi, koja se smatra odgovornom za to kršenje, da obavlja rukovodeće funkcije u administratoru ili subjektu koji pridonosi utvrđivanju;

| (f) | izricanje maksimalne upravne novčane sankcije u iznosu do tri puta većem od iznosa ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka zahvaljujući kršenju, ako ih je moguće utvrditi ili






  (1) | za fizičku osobu, maksimalne upravne novčane sankcije od najmanje:






  (i) | za kršenje
  članaka
  5.,
  5.a, 5.b, 5.c, 5.d,
  6., 7., 7.a, 7.b, 8., 9., ▌11.,
  članka 12.a stavka 2., članaka
  14., 15., ▌17., 18., 19▌. i 23. do 500 000 EUR odnosno, ako euro nije službena valuta predmetne države članice, do protuvrijednosti u nacionalnoj valuti na dan stupanja na snagu ove Uredbe ili |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

izricanje maksimalne upravne novčane sankcije u iznosu do tri puta većem od iznosa ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka zahvaljujući kršenju, ako ih je moguće utvrditi ili

(1)

za fizičku osobu, maksimalne upravne novčane sankcije od najmanje:

(i)

za kršenje
  članaka
  5.,
  5.a, 5.b, 5.c, 5.d,
  6., 7., 7.a, 7.b, 8., 9., ▌11.,
  članka 12.a stavka 2., članaka
  14., 15., ▌17., 18., 19▌. i 23. do 500 000 EUR odnosno, ako euro nije službena valuta predmetne države članice, do protuvrijednosti u nacionalnoj valuti na dan stupanja na snagu ove Uredbe ili

| (ii) | za kršenje članka 7. stavka 1.
  točke
  (b)▌ili
  članka 7. stavka 4.
  do 100 000 EUR odnosno, ako euro nije službena valuta predmetne države članice, do protuvrijednosti u nacionalnoj valuti na dan stupanja na snagu ove Uredbe; |
| --- | --- |

(ii)

za kršenje članka 7. stavka 1.
  točke
  (b)▌ili
  članka 7. stavka 4.
  do 100 000 EUR odnosno, ako euro nije službena valuta predmetne države članice, do protuvrijednosti u nacionalnoj valuti na dan stupanja na snagu ove Uredbe;

| (2) | za pravnu osobu, do maksimalne upravne novčane sankcije od najmanje:






  (i) | za kršenje
  članaka
  5.,
  5.a, 5.b, 5.c, 5.d,
  6., 7.,
  7.a, 7.b,
  8., 9., ▌11., 14., 15., ▌17., 18., 19.▌i 23. do 1 000 000 EUR ili 10 % njezina ukupnog godišnjeg prometa u skladu sa zadnjim dostupnim financijskim izvještajem koji je odobrilo upravno tijelo, ovisno o tome koji je iznos veći; ako je pravna osoba matično društvo ili društvo kći matičnog društva, koji pripremaju konsolidirane financijske izvještaje u skladu s Direktivom 2013/34/EU, relevantni ukupni godišnji promet ukupni je godišnji promet ili odgovarajuća vrsta prihoda u skladu s Direktivom 86/635/EEZ za banke i Direktivom 91/674/EEZ za društva za osiguranje, u skladu sa zadnjim dostupnim konsolidiranim izvještajem koji je odobrilo upravno tijelo krajnjeg matičnog društva ili, ako je riječ o udruženju, 10 % ukupnog prometa svih njegovih članova; or |
| --- | --- | --- |

(2)

za pravnu osobu, do maksimalne upravne novčane sankcije od najmanje:

(i)

za kršenje
  članaka
  5.,
  5.a, 5.b, 5.c, 5.d,
  6., 7.,
  7.a, 7.b,
  8., 9., ▌11., 14., 15., ▌17., 18., 19.▌i 23. do 1 000 000 EUR ili 10 % njezina ukupnog godišnjeg prometa u skladu sa zadnjim dostupnim financijskim izvještajem koji je odobrilo upravno tijelo, ovisno o tome koji je iznos veći; ako je pravna osoba matično društvo ili društvo kći matičnog društva, koji pripremaju konsolidirane financijske izvještaje u skladu s Direktivom 2013/34/EU, relevantni ukupni godišnji promet ukupni je godišnji promet ili odgovarajuća vrsta prihoda u skladu s Direktivom 86/635/EEZ za banke i Direktivom 91/674/EEZ za društva za osiguranje, u skladu sa zadnjim dostupnim konsolidiranim izvještajem koji je odobrilo upravno tijelo krajnjeg matičnog društva ili, ako je riječ o udruženju, 10 % ukupnog prometa svih njegovih članova; or

| (ii) | za kršenje članka
  7.
  stavka 1. točaka (b) i (c) do 250 000 EUR ili 2 % njezina ukupnog godišnjeg prometa u skladu sa zadnjim dostupnim obračunom koji je odobrilo upravno tijelo, ovisno o tome koji je iznos veći; ako je pravna osoba matično društvo ili društvo kći matičnog društva, koji pripremaju konsolidirane financijske izvještaje u skladu s Direktivom 2013/34/EU, relevantni ukupni godišnji promet ukupni je godišnji promet ili odgovarajuća vrsta prihoda u skladu s Direktivom 86/635/EEZ za banke i Direktivom 91/674/EEZ za društva za osiguranje, u skladu sa zadnjim dostupnim konsolidiranim izvještajem koji je odobrilo upravno tijelo krajnjeg matičnog društva ili, ako je riječ o udruženju, 10 % ukupnog prometa svih njegovih članova. |
| --- | --- |

(ii)

za kršenje članka
  7.
  stavka 1. točaka (b) i (c) do 250 000 EUR ili 2 % njezina ukupnog godišnjeg prometa u skladu sa zadnjim dostupnim obračunom koji je odobrilo upravno tijelo, ovisno o tome koji je iznos veći; ako je pravna osoba matično društvo ili društvo kći matičnog društva, koji pripremaju konsolidirane financijske izvještaje u skladu s Direktivom 2013/34/EU, relevantni ukupni godišnji promet ukupni je godišnji promet ili odgovarajuća vrsta prihoda u skladu s Direktivom 86/635/EEZ za banke i Direktivom 91/674/EEZ za društva za osiguranje, u skladu sa zadnjim dostupnim konsolidiranim izvještajem koji je odobrilo upravno tijelo krajnjeg matičnog društva ili, ako je riječ o udruženju, 10 % ukupnog prometa svih njegovih članova.

3.   Do [12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] države članice obavješćuju Komisiju i ESMA-u o pravilima koja se odnose na stavke 1. i 2.

Države članice mogu odlučiti da ne utvrde pravila za administrativne sankcije za kršenja koja su podložna kaznenim sankcijama prema nacionalnom pravu. U tom slučaju države članice izvješćuju Komisiju i ESMA-u o relevantnim kaznenopravnim odredbama uz priopćenje navedeno u prvom podstavku.

Komisiju i ESMA-u bez odgode moraju obavijestiti o daljnjim izmjenama tih pravila.

4.   Države članice mogu nadležnim tijelima u skladu s nacionalnim pravom osigurati druge ovlasti sankcioniranja uz one navedene u stavku 1. i mogu predvidjeti veće sankcije od onih utvrđenih u tom stavku.

Članak 32.

Izvršavanje ovlasti nadzora i sankcioniranja i obveza surađivanja

1.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela pri utvrđivanju vrste, razine
  i proporcionalnosti
  upravnih sankcija uzimaju u obzir sve bitne okolnosti, uključujući prema potrebi sljedeće:

| (a) | ozbiljnost i trajanje
  kršenja
  ; |
| --- | --- |

(a)

ozbiljnost i trajanje
  kršenja
  ;

| (aa) | važnost referentne vrijednosti za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(aa)

važnost referentne vrijednosti za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo;

| (b) | stupanj odgovornosti odgovorne osobe; |
| --- | --- |

(b)

stupanj odgovornosti odgovorne osobe;

| (c) | ▌ukupni prihod odgovorne pravne osobe ili godišnji dohodak odgovorne fizičke osobe; |
| --- | --- |

(c)

▌ukupni prihod odgovorne pravne osobe ili godišnji dohodak odgovorne fizičke osobe;

| (d) | razinu ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka odgovorne osobe, ako ih je moguće utvrditi; |
| --- | --- |

(d)

razinu ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka odgovorne osobe, ako ih je moguće utvrditi;

| (e) | razinu suradnje odgovorne osobe s nadležnim tijelom, ne dovodeći u pitanje potrebu da se osigura povrat ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka te osobe; |
| --- | --- |

(e)

razinu suradnje odgovorne osobe s nadležnim tijelom, ne dovodeći u pitanje potrebu da se osigura povrat ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka te osobe;

| (f) | prethodna kršenja propisa koja je počinila ta osoba; |
| --- | --- |

(f)

prethodna kršenja propisa koja je počinila ta osoba;

| (g) | mjere koje je odgovorna osoba poduzela nakon kršenja propisa kako bi spriječila ponovljeno kršenje. |
| --- | --- |

(g)

mjere koje je odgovorna osoba poduzela nakon kršenja propisa kako bi spriječila ponovljeno kršenje.

2.   Pri izvršavanju ovlasti sankcioniranja u okolnostima utvrđenima u članku 31. nadležna tijela blisko surađuju kako bi osigurala da nadzorne ovlasti, ovlasti sankcioniranja i upravne sankcije proizvedu učinke koji se žele postići ovom Uredbom. Nadležna tijela usklađuju svoja djelovanja kako bi izbjegla dvostruko obavljanje i preklapanje poslova pri primjeni nadležnih i istražnih ovlasti te upravnih sankcija i novčanih kazni za prekogranične slučajeve.

2a.
     
  Ako su se države članice, u skladu sa stavkom 31., odlučile za propisivanje kaznenih sankcija za kršenje odredaba iz ovog članka, one moraju osigurati postojanje odgovarajućih mjera tako da nadležna tijela imaju sve potrebne ovlasti da se povežu sa sudskim vlastima u okviru njihove nadležnosti kako bi primila određene informacije u vezi s kaznenim istragama ili sudskim postupcima pokrenutim zbog mogućih kršenja ove Uredbe te kako bi te informacije dostavila drugim nadležnim tijelima i ESMA-i, s ciljem ispunjenja svoje obveze međusobne suradnje i suradnje s ESMA-om za potrebe ove Uredbe.

2b.
     
  Nadležna tijela pružaju pomoć nadležnim tijelima drugih država članica. Posebno razmjenjuju podatke i surađuju u svim istražnim ili nadzornim aktivnostima. Nadležna tijela također mogu surađivati s nadležnim tijelima drugih država članica radi olakšavanja ubiranja novčanih sankcija.

Članak 33.

Objava odluka

1.   Odluku o izricanju upravne sankcije ili mjere
  za
  kršenje ove Uredbe
  objavljuju nadležna tijela
  na svojoj službenoj internetskoj stranici odmah nakon što
  je
  sankcionirana osoba
  obaviještena
  o tome. Objava sadrži barem informacije o vrsti i prirodi kršenja te identitetu odgovornih osoba. Ta obveza ne primjenjuje se na odluke o izricanju mjera istražne naravi.

2.   Ako smatra, na temelju pojedinačne procjene koja se provodi o razmjernosti objave podataka, da je objava identiteta pravnih osoba ili osobnih podataka fizičkih osoba nerazmjerna ili da bi se tom objavom ugrozila stabilnost financijskih tržišta ili tekuća istraga, nadležno tijelo:

| (a) | odgađa objavu odluke o izricanju sankcije ili mjere do trenutka kada razlozi neobjavljivanja prestanu postojati; |
| --- | --- |

(a)

odgađa objavu odluke o izricanju sankcije ili mjere do trenutka kada razlozi neobjavljivanja prestanu postojati;

| (b) | objavljuje odluku o izricanju sankcije ili mjere na anonimnoj osnovi u skladu s nacionalnim pravom ako se takvom anonimnom objavom osigurava djelotvorna zaštita predmetnih osobnih podataka; u slučaju odluke o anonimnoj objavi sankcije ili mjere, objava bitnih podataka može se odgoditi na razuman rok ako je predviđeno da razlozi za anonimnu objavu prestati postojati tijekom tog roka; |
| --- | --- |

(b)

objavljuje odluku o izricanju sankcije ili mjere na anonimnoj osnovi u skladu s nacionalnim pravom ako se takvom anonimnom objavom osigurava djelotvorna zaštita predmetnih osobnih podataka; u slučaju odluke o anonimnoj objavi sankcije ili mjere, objava bitnih podataka može se odgoditi na razuman rok ako je predviđeno da razlozi za anonimnu objavu prestati postojati tijekom tog roka;

| (c) | uopće ne objavljuje odluku o izricanju sankcije ili mjere ako smatra da mogućnosti u točkama (a) i (b) nisu dostatne:






  (i) | da se osigura neugrožavanje stabilnosti financijskih tržišta ili |
| --- | --- | --- |

(c)

uopće ne objavljuje odluku o izricanju sankcije ili mjere ako smatra da mogućnosti u točkama (a) i (b) nisu dostatne:

(i)

da se osigura neugrožavanje stabilnosti financijskih tržišta ili

| (ii) | da se osigura razmjernost objave takvih odluka u odnosu na mjere koje se smatraju mjerama blaže naravi. |
| --- | --- |

(ii)

da se osigura razmjernost objave takvih odluka u odnosu na mjere koje se smatraju mjerama blaže naravi.

3.   U slučaju da je odluka o izricanju sankcije ili mjere predmet pritužbe mjerodavnom pravosudnom ili drugom tijelu, nadležno tijelo na svojoj službenoj web-stranici odmah objavljuje odmah objavljuje i tu informaciju te sve informacije o ishodu te pritužbe. Osim toga objavljuje se i svaka odluka kojom se poništava prethodna odluka o izricanju sankcije ili mjere.

4.   Nadležna tijela osiguravaju da sadržaj objavljen u skladu s ovim člankom bude dostupan na njihovim službenim web-stranicama najmanje pet godina od trenutka objave. Osobni podatci u objavljenom sadržaju zadržavaju se na službenoj web-stranici nadležnog tijela tijekom razdoblja koje je potrebno u skladu s vrijedećim propisima o zaštiti podataka.

4a.
     
  Države članice jednom godišnje ESMA-i dostavljaju skupne informacije o svim sankcijama i mjerama koje se izriču u skladu s člankom 31. Ta obveza ne primjenjuje se na odluke o izricanju mjera istražne prirode. ESMA te informacije objavljuje u svojem godišnjem izvješću.

Ako su države članice, u skladu s člankom 31., odlučile utvrditi kaznene sankcije za kršenje odredbi iz tog članka, njihova nadležna tijela dostavljaju ESMA-i godišnje anonimizirane i zbirne podatke o svim poduzetim kaznenim istragama i izrečenim kaznenim sankcijama. ESMA podatke o izrečenim kaznenim sankcijama objavljuje u godišnjem izvješću.

Članak 34.

Kolegij nadležnih tijela

1.   
  Relevantno
  nadležno tijelo uspostavlja kolegij nadležnih tijela u roku od 30 ▌dana
  od uključivanja referentne vrijednosti na popis ključnih referentnih vrijednosti u skladu s člankom 25.a, osim ključnih referentnih vrijednosti koje su nacionalne prirode u skladu s točkom 21. članka 3. stavka 1.

2.   Kolegij je sastavljen od nadležnog tijela administratora, ESMA-e i nadležnih tijela glavnih subjekata koji pridonose utvrđivanju.

3.   Nadležna tijela drugih država članica imaju pravo biti članovi kolegija ako bi prestanak pružanja ▌referentne vrijednosti imao znatan nepovoljni utjecaj na financijsku stabilnost, redovno funkcioniranje tržišta, potrošače ili realno gospodarstvo u tim državama članicama.

U slučaju da namjerava postati član kolegija na temelju prvog podstavka, nadležno tijelo podnosi zahtjev nadležnom tijelu administratora kojim potvrđuje da su svi uvjeti ove odredbe ispunjeni. Mjerodavno nadležno tijelo administratora razmatra zahtjev i u roku od 30 radnih dana od njegova primitka obavješćuje tijelo koje je podnijelo zahtjev o tome smatra li da su ti uvjeti ispunjeni ili nisu. Ako smatra da uvjeti nisu ispunjeni, tijelo koje je podnijelo zahtjev može predmet uputiti ESMA-i u skladu sa stavkom 10.

4.   ESMA pridonosi promicanju i praćenju učinkovitog, djelotvornog i dosljednog rada kolegija supervizora iz ovog članka u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Zbog toga ESMA u primjerenom opsegu sudjeluje u radu i smatra se nadležnim tijelom u tu svrhu.

5.   ESMA predsjedava sastancima kolegija, koordinira rad kolegija i osigurava djelotvornu razmjenu informacija među članovima kolegija.

6.   Nadležno tijelo administratora sastavlja u pisanom obliku mehanizme koordinacije u okviru kolegija u vezi sa sljedećim pitanjima:

| (a) | informacijama koje se razmjenjuju među nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

(a)

informacijama koje se razmjenjuju među nadležnim tijelima;

| (b) | postupkom odlučivanja među nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

(b)

postupkom odlučivanja među nadležnim tijelima;

| (c) | slučajevima u kojima se nadležna tijela moraju međusobno savjetovati; |
| --- | --- |

(c)

slučajevima u kojima se nadležna tijela moraju međusobno savjetovati;

| (d) | pomoći koja se treba pružiti na temelju članka 14. stavka
  5.a
  pri izvršavanju mjera iz članka 14. stavka
  3
  . |
| --- | --- |

(d)

pomoći koja se treba pružiti na temelju članka 14. stavka
  5.a
  pri izvršavanju mjera iz članka 14. stavka
  3
  .

Ako administrator pruža više od jedne referentne vrijednosti, ESMA može uspostaviti zaseban kolegij za sve referentne vrijednosti jednog administratora.

7.   U nedostatku dogovora o mehanizmima iz stavka 6. svaki član kolegija, osim ESMA-e, može predmet uputiti ESMA-i. Nadležno tijelo administratora uzima u obzir svaki savjet koji dobije od ESMA-e u vezi s pisanim mehanizmima koordinacije prije odobravanja konačnog teksta. Pisani mehanizmi koordinacije sastavljeni su u jedinstvenom dokumentu koji sadržava opširno obrazloženje za svako znatno odstupanje od savjeta dobivenog od ESMA-e. Nadležno tijelo administratora prosljeđuje pisane mehanizme koordinacije članovima kolegija i ESMA-i.

8.   Prije nego što poduzme bilo koju mjeru iz
  članka
  ▌24. i ▌
  , kada je primjenjivo, iz članaka 14. i 23.,
  nadležno tijelo administratora savjetuje se s članovima kolegija. Članovi kolegija poduzimaju sve razumne mjere kako bi se postignuo dogovor unutar vremenskog okvira navedenog u pisanim sporazumima iz stavka 6.
  Uspostavlja se mehanizam za posredovanje kako bi se pomoglo pronaći zajedničko stajalište među nadležnim tijelima u slučaju neslaganja.

9.   U nedostatku dogovora među članovima kolegija ▌nadležna tijela, osim ESMA-e, mogu se obratiti ESMA-i u sljedećim slučajeviama:

| (a) | ako nadležno tijelo nije dostavilo bitne informacije; |
| --- | --- |

(a)

ako nadležno tijelo nije dostavilo bitne informacije;

| (b) | ako je nadležno tijelo administratora, nakon zahtjeva na temelju stavka 3., obavijestilo tijelo koje je podnijelo zahtjev da uvjeti tog stavka nisu ispunjeni ili ako nije reagiralo na zahtjev u razumnom roku; |
| --- | --- |

(b)

ako je nadležno tijelo administratora, nakon zahtjeva na temelju stavka 3., obavijestilo tijelo koje je podnijelo zahtjev da uvjeti tog stavka nisu ispunjeni ili ako nije reagiralo na zahtjev u razumnom roku;

| (c) | ako nadležna tijela nisu postigla dogovor o pitanjima navedenima u stavku 6.; |
| --- | --- |

(c)

ako nadležna tijela nisu postigla dogovor o pitanjima navedenima u stavku 6.;

| (d) | ako ▌postoji neslaganje s mjerom poduzetom u skladu s člancima ▌23.
  i
  24▌. |
| --- | --- |

(d)

ako ▌postoji neslaganje s mjerom poduzetom u skladu s člancima ▌23.
  i
  24▌.

Kada se 20 dana nakon upućivanja predmeta ESMA-i propisanih u prvom podstavku ne postigne rješenje, nadležno tijelo administratora donosi konačnu odluku i daje detaljno pismeno objašnjenje svoje odluke tijelima iz prvoga podstavka i ESMA-i.

Ako ESMA smatra da je nadležno tijelo administratora poduzelo mjere navedene u stavku 8. koje možda nisu u skladu s pravom Unije, postupa u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

9a.
     
  Bilo koje nadležno tijelo u kolegiju koje se ne složi s mjerama koje se poduzimaju u skladu s člankom 13.a ili 14. mogu se u vezi s time obratiti ESMA-i. Ne dovodeći u pitanje članak 258. UFEU-a, ESMA može djelovati u skladu s člankom 19. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

9b.
     
  Bilo koja mjera poduzeta u skladu s člankom 13.a ili 14. ostaje na snazi barem dok se ne postigne dogovor unutar kolegija, u skladu sa stavcima 8 i 9.a.

Članak 35.

Suradnja s ESMA-om

1.   Nadležna tijela surađuju s ESMA-om za potrebe ove Uredbe u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010.

2.   Nadležna tijela bez odlaganja pružaju ESMA-i sve informacije koje su joj potrebne za izvršavanje njezinih dužnosti u skladu s člankom 35. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

2a.
     
  Agencija za suradnju energetskih regulatora (ACER) i druga relevantna nadzorna tijela obavljaju svoju ulogu u vezi s provedbom i nadzorom Uredbe (EU) br. 1227/2011 i pritom surađuju s ESMA-om u svrhe ove Uredbe i s njima se provode savjetovanja tijekom sastavljanja svih regulatornih tehničkih normi i delegiranih akata te oni bez odgode pružaju sve podatke potrebne za ispunjavanje svojih obveza.

3.   ESMA priprema nacrt provedbenih tehničkih standarda kako bi se utvrdili postupci i oblici razmjene informacija iz stavka 2.

ESMA podnosi Komisiji nacrt provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka do [XXXX].

Komisija je ovlaštena donijeti provedbene tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 36.

Poslovna tajna

1.   Svi povjerljivi podaci primljeni, razmijenjeni ili prenijeti drugima na temelju ove Uredbe podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne utvrđene u stavku 2.

2.   Obveza čuvanja poslovne tajne primjenjuje se na sve osobe koje rade ili su radile za nadležno tijelo, ili bilo koje tijelo ili poduzeće na tržištu, ili za fizičku ili pravnu osobu kojima je nadležno tijelo delegiralo svoje ovlasti, uključujući revizore i stručnjake s kojima nadležna tijela imaju ili su imala ugovore.

3.   Informacije obuhvaćene poslovnom tajnom ne smiju se odati nijednoj drugoj osobi ili tijelu, osim u skladu s odredbama određenim zakonom.

4.   Sve informacije razmijenjene među nadležnim tijelima na temelju ove Uredbe koje se odnose na poslovanje ili operativne uvjete i druga ekonomska ili osobna pitanja smatraju se povjerljivima i podliježu zahtjevima u vezi poslovne tajne, osim ako nadležno tijelo u trenutku komunikacije izjavi da se predmetne informacije mogu objaviti ili je njihova objava potrebna zbog sudskog postupka.

GLAVA VII.

DELEGIRANI I PROVEDBENI AKTI

Članak 37

Izvršavanje ovlasti

1.   Ovlasti za donošenje delegiranih akata dodjeljuju se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2. ▌i članka 23. stavka 7. dodjeljuje se Komisiji na neograničeno vrijeme od [datuma stupanja na snagu ove Uredbe].

3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 2. ▌ i članka 23. stavka 7. Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Ona stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na neki kasniji dan koji je u njoj naveden. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija o njemu istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.

5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 3. stavkom 2. ▌i člankom 23. stavkom 7. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće ne ulože nikakav prigovor u roku od dva mjeseca od njegova priopćivanja Europskom parlamentu i Vijeću ili ako, prije isteka tog razdoblja, Europski parlament ili Vijeće obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 38.

Postupak u odboru

1.   Komisiji pomaže Europski odbor za vrijednosne papire. Navedeni je odbor odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011, uzimajući u obzir odredbe članka 8. te Uredbe.

GLAVA VIII.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 39.

Prijelazne odredbe

1.   Administrator koji pruža referentnu vrijednost [na dan stupanja na snagu ove Uredbe] podnosi zahtjev za odobrenje
  ili registraciju
  na temelju članka 23.
  ili 23.a
  u roku od [
  12
  mjeseca od datuma početka njezine primjene].

1a.
     
  Nadležna nacionalna tijela odlučuju koje se registrirane referentne vrijednosti smatraju „ključnima”. Te referentne vrijednosti odobravaju se u skladu s člankom 23.

2.   
  Fizička ili pravna osoba koja je podnijela
  zahtjev za odobrenje
  ili registraciju
  u skladu sa stavkom 1. može nastaviti
  izdavati
  postojeću referentnu vrijednost
  kojom se mogu koristiti nadzirani subjekti
  , osim ako se dodjela odobrenja
  ili registracije
  odbije odnosno sve dok se dodjela odobrenja
  ili registracije
  ne odbije.

3.   Ako postojeća referentna vrijednost ne
  ispunjava
  zahtjeve ove Uredbe, a njezinom bi se promjenom u svrhu prilagodbe zahtjevima ove Uredbe izazvao slučaj više sile, ometanje ili drugi oblik kršenja uvjeta financijskog ugovora ili financijskog instrumenta koji je povezan s tom referentnom vrijednošću,
  relevantno nadležno tijelo države članice može dopustiti stalnu upotrebu referentne vrijednosti u postojećim financijskim ugovorima i financijskim instrumentima kada se locira fizička ili pravna osoba koja pruža referentnu vrijednost sve dok nadležno tijelo ne bude smatralo da se referentnu vrijednost može prestati upotrebljavati ili da je se može zamijeniti drugom referentnom vrijednošću ne nanoseći štetu ijednoj ugovornoj strani.

3a.
     
  Novi financijski instrumenti ili financijski ugovori ne smiju se pozivati na postojeću referentnu vrijednost koja ne ispunjava zahtjeve ove Uredbe nakon [početka primjene ove Uredbe]
  .

3b.
     
  Odstupajući od stavka 3.a, novi financijski instrumenti smiju se pozivati na postojeću referentnu vrijednost koja ne ispunjava zahtjeve ove Uredbe u razdoblju od jedne godine nakon [datuma početka primjene ove Uredbe] pod uvjetom da je taj financijski instrument potreban u svrhe omeđivanja kako bi se nadziralo rizik postojećeg financijskog instrumenta koji se poziva na tu referentnu vrijednost.

4.   
  Ako Komisija ne usvoji odluku o jednakovrijednosti kako je navedeno u članku 20. stavku 2. ili stavku 2.a, nadzirani subjekti u Uniji koriste se samo referentnom vrijednošću koju pruža administrator u trećoj zemlji kada se rabi kao referenca u postojećim financijskim instrumentima i financijskim ugovorima
  ▌u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe ▌
  ili, ako se primjenjuje u novim financijskim instumentima i financijskim ugovorima, tri godine nakon datuma početka primjene ove Uredbe
  .

Članak 39.a

Rok za ažuriranje prospekata i ključnih informativnih dokumenta

Člankom 19. stavkom 2. ne dovode se u pitanje postojeći odobreni prospekti koji su odobreni na temelju Direktive 2003/71/EZ prije [stupanja na snagu ove Uredbe]. Za prospekte koji su odobreni prije [stupanja na snagu ove Uredbe] na temelju Direktive 2009/65/EZ, dokumenti na kojima se temelje ažuriraju se prvom prilikom, a najkasnije do ...* [[dvanaest] mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe].

Članak 40.

Preispitivanje

1.
     Do 1.
  siječnja
  2018. Komisija mora preispitati ovu Uredbu i o njoj
  predati izviješće Europskom parlamentu
  i
  Vijeću
  , a osobito o sljedećemu:

| (a) | funkcioniranju i djelotvornosti pravila o ključnim referentnim vrijednostima i obveznom pridonošenju na temelju članaka 13. i 14. te o definiciji ključne referentne vrijednosti u članku 3.;
  i |
| --- | --- |

(a)

funkcioniranju i djelotvornosti pravila o ključnim referentnim vrijednostima i obveznom pridonošenju na temelju članaka 13. i 14. te o definiciji ključne referentne vrijednosti u članku 3.;
  i

| (b) | djelotvornosti pravila o nadzoru u glavi VI. i kolegija u okviru članka 34. te primjerenosti nadzora određenih referentnih vrijednosti što ga obavlja tijelo Unije. |
| --- | --- |

(b)

djelotvornosti pravila o nadzoru u glavi VI. i kolegija u okviru članka 34. te primjerenosti nadzora određenih referentnih vrijednosti što ga obavlja tijelo Unije.

▌

1a.
     
  Komisija preispituje razvoj međunarodnih načela koja su primjenjiva na referentne vrijednosti, a posebno ona koja su primjenjiva na robne referentne vrijednosti agencija za izvješćivanje o cijenama robe, te zakonskih okvira i nadzorne prakse u trećim zemljama u vezi s pružanjem referentnih vrijednosti te izvješćuje Europski parlament i Vijeće do ...* [četiri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] i nakon toga svake četiri godine. Prema potrebi, uz ta se izvješća prilaže prijedlog zakonodavnog akta.

Članak 41.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se
  6
  mjeseci od ...[stupanja na snagu
  delegiranih akata koje je Komisija donijela u skladu s ovom Uredbom]
  .

Međutim članak 13. stavak 1. i
  članci 14. i
  34. primjenjuju se od ...[6 mjeseci nakon stupanja na snagu].

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

▌

---

(1)  Predmet je vraćen nadležnom odboru na ponovno razmatranje u skladu s člankom 61. stavkom 2. drugim podstavkom Poslovnika (A8-0131/2015).

1

(*)  Amandmani: novi ili izmijenjeni tekst označuje se podebljanim kurzivom, a brisani tekst oznakom ▌.

*

(2)  SL C 177, 11.6.2014., str. 42.

2

(3)  SL C 113, 15.4.2014., str. 1.

3

(4)  SL L 145, 30.4.2004., str. 1.

4

(5)  SL L 345, 31.12.2003., str. 64.

5

(6)  SL L 302, 17.11.2009., str. 32.

6

(7)  SL L 326, 8.12.2011., str. 1.

7

(8)  Direktiva 2014/17/ЕU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 60, 28.2.2014., str. 34.).

8

(9)  
  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ


  (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

9

Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ

(SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

(10)  
  Uredba (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (SL L 173, 12.6.2014., str.1.).

10

Uredba (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (SL L 173, 12.6.2014., str.1.).

(11)  SL L 281, 23.11.1995., str. 31.

11

(12)  SL L 8, 12.1.2001., str. 1.

12

(13)  
  Uredba (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije (SL L 326, 8.12.2011., str. 1.).

13

Uredba (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije (SL L 326, 8.12.2011., str. 1.).

(14)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

14

(15)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupu aktivnostima kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru kreditnih institucija i investicijskih društava, kojom se izmjenjuje Direktiva 2002/87/EZ i stavljaju izvan snage Direktive 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338).

15

(16)  
  Direktiva 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i stavljanju izvan snage Direktive 2003/54/EZ (

  SL L 211, 14.8.2009., str. 55.).

16

Direktiva 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i stavljanju izvan snage Direktive 2003/54/EZ (

(17)  
  Direktiva 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ (

  SL L 9, 14.8.2009., str. 112.).

17

Direktiva 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ (

(18)  
  Uredba Komisije (EU) br. 1031/2010 od 12. studenoga 2010. o rasporedu, upravljanju i drugim aspektima dražbi emisijskih jedinica stakleničkih plinova prema Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice (SL L 302, 18.11.2010., str. 1.).

18

Uredba Komisije (EU) br. 1031/2010 od 12. studenoga 2010. o rasporedu, upravljanju i drugim aspektima dražbi emisijskih jedinica stakleničkih plinova prema Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice (SL L 302, 18.11.2010., str. 1.).

(19)  
  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1348/2014 od 17. prosinca 2014. o izvješćivanju o podacima i provedbi članka 8. stavaka 2. i 6. Uredbe (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije (

  SL L 363, 18.12.2014., str. 121.).

19

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1348/2014 od 17. prosinca 2014. o izvješćivanju o podacima i provedbi članka 8. stavaka 2. i 6. Uredbe (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije (

(20)  
  Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (

  SL L 302, 17.11.2009., str. 32.).

20

Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (

(21)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

21

(22)  SL L 302, 17.11.2009., str. 32.

22

(23)  
  Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (

  SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).

23

Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (

(24)  
  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (

  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

24

Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (

(25)  
  Direktiva 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ
  (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.).

25

Direktiva 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ

(26)  
  Direktiva 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 60, 28.2.2014., str. 34.).

26

Direktiva 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 60, 28.2.2014., str. 34.).

(27)  
  Uredba Komisije (EZ) br. 1287/2006 od 10. kolovoza 2006. o provedbi Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s obvezom vođenja evidencija investicijskih društava, izvještavanjem o transakcijama, transparentnosti tržišta, uvrštavanjem financijskih instrumenata za trgovanje i određenim pojmovima za potrebe navedene Direktive (

  SL L 241, 2.9.2006., str. 1.).

27

Uredba Komisije (EZ) br. 1287/2006 od 10. kolovoza 2006. o provedbi Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s obvezom vođenja evidencija investicijskih društava, izvještavanjem o transakcijama, transparentnosti tržišta, uvrštavanjem financijskih instrumenata za trgovanje i određenim pojmovima za potrebe navedene Direktive (

(28)  
  Uredba (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.).

28

Uredba (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.).

(29)  
  01.08.2014, ESMA/2014/937.

29

01.08.2014, ESMA/2014/937.

---

Srijeda, 20. svibnja 2015.

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/168 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/168

---

P8_TA(2015)0199

Neulaganje prigovora na delegirani akt: potpora ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 27. travnja 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA))

(2016/C 353/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2015)02802), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2015)02802),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 3. veljače 2015. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 3. veljače 2015. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 6. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 6. svibnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (1),a posebno njezin članak 58. stavak 7. i članak 83. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (1),a posebno njezin članak 58. stavak 7. i članak 83. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir preporuku odluke Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku odluke Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji rok istekao 19. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji rok istekao 19. svibnja 2015.,

| A. | budući da se člankom 19. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 predviđa revizija višegodišnjeg financijskog okvira u slučaju donošenja programa nakon 1. siječnja 2014. u okviru zajedničkog upravljanja za, između ostalog, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj kako bi se dodijeljena sredstva neiskorištena u 2014., a koja su veća od odgovarajućih gornjih granica rashoda, prenijela na sljedeće godine; |
| --- | --- |

A.

budući da se člankom 19. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 predviđa revizija višegodišnjeg financijskog okvira u slučaju donošenja programa nakon 1. siječnja 2014. u okviru zajedničkog upravljanja za, između ostalog, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj kako bi se dodijeljena sredstva neiskorištena u 2014., a koja su veća od odgovarajućih gornjih granica rashoda, prenijela na sljedeće godine;

| B. | budući da programi ruralnog razvoja Bugarske, Češke Republike, Irske, Grčke, Španjolske, Hrvatske, Cipra, Luksemburga, Mađarske, Malte, Rumunjske i Švedske te određeni regionalni programi Belgije, Njemačke, Francuske i Ujedinjene Kraljevine nisu bili spremni za usvajanje do kraja 2014.; |
| --- | --- |

B.

budući da programi ruralnog razvoja Bugarske, Češke Republike, Irske, Grčke, Španjolske, Hrvatske, Cipra, Luksemburga, Mađarske, Malte, Rumunjske i Švedske te određeni regionalni programi Belgije, Njemačke, Francuske i Ujedinjene Kraljevine nisu bili spremni za usvajanje do kraja 2014.;

| C. | budući da je Uredba (EU, Euratom) br. 1311/2013 na odgovarajući način izmijenjena Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 2015/623, čime se za Europski poljoprivredni fond odgovarajuća dodijeljena sredstva koja nisu iskorištena u 2014. prenose u gornje granice rashoda za 2015. i 2016.; |
| --- | --- |

C.

budući da je Uredba (EU, Euratom) br. 1311/2013 na odgovarajući način izmijenjena Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 2015/623, čime se za Europski poljoprivredni fond odgovarajuća dodijeljena sredstva koja nisu iskorištena u 2014. prenose u gornje granice rashoda za 2015. i 2016.;

| D. | budući da bi se stoga Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 u kojemu se prikazuje raspodjela potpore Unije za ruralni razvoj od 2014. do 2020. trebao izmijeniti na odgovarajući način; |
| --- | --- |

D.

budući da bi se stoga Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 u kojemu se prikazuje raspodjela potpore Unije za ruralni razvoj od 2014. do 2020. trebao izmijeniti na odgovarajući način;

| E. | budući da je delegirana uredba od ključne važnosti za neometano i pravovremeno donošenje programa ruralnog razvoja i budući da je primjereno da stupi na snagu dan nakon objave u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

E.

budući da je delegirana uredba od ključne važnosti za neometano i pravovremeno donošenje programa ruralnog razvoja i budući da je primjereno da stupi na snagu dan nakon objave u Službenom listu Europske unije;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

izjavljuje da ne ulaže prigovor na delegiranu uredbu;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/169 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/169

---

P8_TA(2015)0200

Sporazum o trgovini, razvoju i suradnji s Južnom Afrikom (Protokol kako bi se uzelo u obzir pristupanje Hrvatske Europskoj uniji) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Dodatnog protokola uz Sporazum o trgovini, razvoju i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Južne Afrike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Hrvatske Europskoj uniji (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 353/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07657/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07657/2015),

| — | uzimajući u obzir nacrt Dodatnog protokola uz Sporazum o trgovini, razvoju i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Južne Afrike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Hrvatske Europskoj uniji (13175/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Dodatnog protokola uz Sporazum o trgovini, razvoju i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Južne Afrike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Hrvatske Europskoj uniji (13175/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 217. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0103/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 217. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0103/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za razvoj (A8-0146/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za razvoj (A8-0146/2015),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje protokola; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje protokola;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Južne Afrike. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Južne Afrike.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/170 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/170

---

P8_TA(2015)0201

Sprečavanje upotrebe financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju upotrebe financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2016/C 353/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05933/4/2015 – C8-0109/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05933/4/2015 – C8-0109/2015),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 17. svibnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 17. svibnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0045), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0045),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0153/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0153/2015),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 166, 12.6.2013., str. 2.

(2)  SL C 271, 19.9.2013., str. 31.

(3)  Usvojeni tekstovi od 11.3.2014., P7_TA(2014)0191.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/171

---

P8_TA(2015)0202

Informacije koje su priložene prijenosu financijskih sredstava ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o informacijama koje su priložene prijenosu financijskih sredstava i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2016/C 353/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05932/2/2015 – C8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05932/2/2015 – C8-0108/2015),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 17. svibnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 17. svibnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Parlamentu i Vijeću (COM(2013)0044), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Parlamentu i Vijeću (COM(2013)0044),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0154/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0154/2015),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 166, 12.6.2013., str. 2.

(2)  SL C 271, 19.9.2013., str. 31.

(3)  Usvojeni tekstovi od 11.3.2014., P7_TA(2014)0190.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/172

---

P8_TA(2015)0203

Stečajni postupak ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stečajnom postupku (preinaka) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2016/C 353/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (16636/5/2014 – C8-0090/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (16636/5/2014 – C8-0090/2015),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 22. svibnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 22. svibnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0744), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0744),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za pravna pitanja (A8-0155/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za pravna pitanja (A8-0155/2015),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 271, 19.9.2013., str. 55.

(2)  Usvojeni tekstovi od 5.2.2014., P7_TA(2014)0093.

---

| 27.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 353/173 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 353/173

---

P8_TA(2015)0204

Sustav Unije za samocertificiranje uvoznika određenih minerala i metala koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament od 20. svibnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju sustava Unije za samocertificiranje odgovornih uvoznika kositra, tantala i volframa, njihovih ruda i zlata koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja postupanjem s dužnom pažnjom u lancu opskrbe (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 353/28)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Prirodni mineralni resursi u sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima unatoč svojem velikom razvojnom potencijalu mogu biti uzrokom spora u kojemu prihod ostvaren od njih raspiruje izbijanje ili nastavljanje nasilnog sukoba, potkopavajući nastojanja
  država
  na putu razvoja, dobrog upravljanja i vladavine prava. Na tim je područjima razbijanje poveznica između sukoba i nezakonitog iskorištavanja minerala
  od ključnog značaja za mir i stabilnost
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Prirodni mineralni resursi u sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima unatoč svojem velikom razvojnom potencijalu mogu biti uzrokom spora u kojemu prihod ostvaren od njih raspiruje izbijanje ili nastavljanje nasilnog sukoba, potkopavajući nastojanja
  država
  na putu razvoja, dobrog upravljanja i vladavine prava. Na tim je područjima razbijanje poveznica između sukoba i nezakonitog iskorištavanja minerala
  od ključnog značaja za mir i stabilnost
  .

| (1) | Prirodni mineralni resursi u sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima unatoč svojem velikom razvojnom potencijalu mogu biti uzrokom spora u kojemu prihod ostvaren od njih raspiruje izbijanje ili nastavljanje nasilnog sukoba, potkopavajući nastojanja na putu razvoja, dobrog upravljanja i vladavine prava. Na tim je područjima razbijanje poveznica između sukoba i nezakonitog iskorištavanja minerala
  ključan element u jamčenju mira, razvoja i stabilnosti
  . |
| --- | --- |

(1)

Prirodni mineralni resursi u sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima unatoč svojem velikom razvojnom potencijalu mogu biti uzrokom spora u kojemu prihod ostvaren od njih raspiruje izbijanje ili nastavljanje nasilnog sukoba, potkopavajući nastojanja na putu razvoja, dobrog upravljanja i vladavine prava. Na tim je područjima razbijanje poveznica između sukoba i nezakonitog iskorištavanja minerala
  ključan element u jamčenju mira, razvoja i stabilnosti
  .

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Kršenja ljudskih prava učestala su u ekstraktivnoj industriji te mogu obuhvaćati dječji rad, seksualno nasilje, prisilni nestanak, prisilno preseljavanje i uništavanje mjesta od ritualne i kulturne važnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Kršenja ljudskih prava učestala su u ekstraktivnoj industriji te mogu obuhvaćati dječji rad, seksualno nasilje, prisilni nestanak, prisilno preseljavanje i uništavanje mjesta od ritualne i kulturne važnosti.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Problem se odnosi na
  regije bogate
  resursima u kojima su izazov želje da
  na najmanju mjeru svedu
  financiranje naoružanih skupina i sigurnosnih snaga preuzele vlade i međunarodne organizacije zajedno s poslovnim subjektima i organizacijama civilnog društva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Problem se odnosi na
  regije bogate
  resursima u kojima su izazov želje da
  na najmanju mjeru svedu
  financiranje naoružanih skupina i sigurnosnih snaga preuzele vlade i međunarodne organizacije zajedno s poslovnim subjektima i organizacijama civilnog društva.

| (2) | Problem se odnosi na
  područja bogata
  resursima u kojima su izazov želje da
  se spriječi
  financiranje naoružanih skupina i sigurnosnih snaga preuzele vlade i međunarodne organizacije zajedno s poslovnim subjektima i organizacijama civilnog društva
  , uključujući ženske organizacije koje prednjače u skretanju pozornosti na uvjete u kojima se ljudi iskorištavaju, a koje su nametnule te skupine, kao i na silovanje i nasilje koje se upotrebljava za kontroliranje lokalnog stanovništva
  . |
| --- | --- |

(2)

Problem se odnosi na
  područja bogata
  resursima u kojima su izazov želje da
  se spriječi
  financiranje naoružanih skupina i sigurnosnih snaga preuzele vlade i međunarodne organizacije zajedno s poslovnim subjektima i organizacijama civilnog društva
  , uključujući ženske organizacije koje prednjače u skretanju pozornosti na uvjete u kojima se ljudi iskorištavaju, a koje su nametnule te skupine, kao i na silovanje i nasilje koje se upotrebljava za kontroliranje lokalnog stanovništva
  .

(Izmjena iz koje proizlazi zamjena riječi 'regije' riječju 'područja' primjenjuje se na cijeli tekst.)

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Ova Uredba jedan je od načina iskorjenjivanja financiranja naoružanih skupina kontroliranjem trgovine mineralima iz regija u sukobima; to ne mijenja činjenicu da bi se djelovanja vanjske politike i razvoja Unije trebala fokusirati na borbu protiv lokalne korupcije i propusnosti granica te na obučavanje lokalnog stanovništva i njihovih predstavnika kako bi pokazali kršenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Ova Uredba jedan je od načina iskorjenjivanja financiranja naoružanih skupina kontroliranjem trgovine mineralima iz regija u sukobima; to ne mijenja činjenicu da bi se djelovanja vanjske politike i razvoja Unije trebala fokusirati na borbu protiv lokalne korupcije i propusnosti granica te na obučavanje lokalnog stanovništva i njihovih predstavnika kako bi pokazali kršenja.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Europski je parlament
  7. listopada 2010.
  donio Rezoluciju kojom se
  Uniju
  poziva
  da donese zakone slične američkom zakonu o „konfliktnim mineralima”
  zvanom odjeljak 1502
  . Zakona o Dodd-Frankovoj reformi Wall Streeta i zaštiti potrošača, a Komisija je u svojim komunikacijama iz 2011. i 2012. najavila svoju namjeru da istraži načine za poboljšanje transparentnosti duž lanca opskrbe, uključujući aspekte povezane s dužnom pažnjom. U potonjoj Komunikaciji i u skladu s obvezom preuzetom na Vijeću ministara OECD-a u svibnju 2011. Komisija se zalagala da se snažnije podupru i koriste Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća i Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji, čak i izvan članstva OECD-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Europski je parlament
  7. listopada 2010.
  donio Rezoluciju kojom se
  Uniju
  poziva
  da donese zakone slične američkom zakonu o „konfliktnim mineralima”
  zvanom odjeljak 1502
  . Zakona o Dodd-Frankovoj reformi Wall Streeta i zaštiti potrošača, a Komisija je u svojim komunikacijama iz 2011. i 2012. najavila svoju namjeru da istraži načine za poboljšanje transparentnosti duž lanca opskrbe, uključujući aspekte povezane s dužnom pažnjom. U potonjoj Komunikaciji i u skladu s obvezom preuzetom na Vijeću ministara OECD-a u svibnju 2011. Komisija se zalagala da se snažnije podupru i koriste Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća i Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji, čak i izvan članstva OECD-a.

| (7) | U svojim rezolucijama od
  7. listopada 2010.
  , 8. ožujka 2011., 5. srpnja 2011. i 26. veljače 2014. Europski parlament pozvao je
  Uniju da donese zakone slične američkom zakonu o „konfliktnim mineralima”
  poznatom kao odjeljak 1502
  . Zakona o Dodd-Frankovoj reformi Wall Streeta i zaštiti potrošača, a Komisija je u svojim komunikacijama iz 2011. i 2012. najavila svoju namjeru da istraži načine za poboljšanje transparentnosti duž lanca opskrbe, uključujući aspekte povezane s dužnom pažnjom. U potonjoj Komunikaciji i u skladu s obvezom preuzetom na Vijeću ministara OECD-a u svibnju 2011. Komisija se zalagala da se snažnije podupru i koriste Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća i Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji, čak i izvan članstva OECD-a. |
| --- | --- |

(7)

U svojim rezolucijama od
  7. listopada 2010.
  , 8. ožujka 2011., 5. srpnja 2011. i 26. veljače 2014. Europski parlament pozvao je
  Uniju da donese zakone slične američkom zakonu o „konfliktnim mineralima”
  poznatom kao odjeljak 1502
  . Zakona o Dodd-Frankovoj reformi Wall Streeta i zaštiti potrošača, a Komisija je u svojim komunikacijama iz 2011. i 2012. najavila svoju namjeru da istraži načine za poboljšanje transparentnosti duž lanca opskrbe, uključujući aspekte povezane s dužnom pažnjom. U potonjoj Komunikaciji i u skladu s obvezom preuzetom na Vijeću ministara OECD-a u svibnju 2011. Komisija se zalagala da se snažnije podupru i koriste Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća i Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji, čak i izvan članstva OECD-a.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Građani Unije i čimbenici civilnog društva izgradili su svijest o tome da trgovačka društava posluju pod nadležnošću Unije, a da nisu odgovorna za svoje potencijalne poveznice s nezakonitim vađenjem i trgovinom mineralima iz regija u sukobima. Posljedica je da se na temelju tih minerala, koji su potencijalno prisutni u potrošačkim proizvodima, potrošači povezuju sa sukobima izvan Unije. U tu su svrhu građani zatražili, posebno kroz peticije, da se Europskom parlamentu i Vijeću predlože zakoni prema kojima će se trgovačka društva smatrati odgovornima u skladu sa Smjernicama kako su utvrdili UN i OECD. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Građani Unije i čimbenici civilnog društva izgradili su svijest o tome da trgovačka društava posluju pod nadležnošću Unije, a da nisu odgovorna za svoje potencijalne poveznice s nezakonitim vađenjem i trgovinom mineralima iz regija u sukobima. Posljedica je da se na temelju tih minerala, koji su potencijalno prisutni u potrošačkim proizvodima, potrošači povezuju sa sukobima izvan Unije. U tu su svrhu građani zatražili, posebno kroz peticije, da se Europskom parlamentu i Vijeću predlože zakoni prema kojima će se trgovačka društva smatrati odgovornima u skladu sa Smjernicama kako su utvrdili UN i OECD.

| (8) | Građani Unije i čimbenici civilnog društva izgradili su svijest o tome da trgovačka društava posluju pod nadležnošću Unije, a da nisu odgovorna za svoje potencijalne poveznice s nezakonitim vađenjem i trgovinom mineralima iz regija u sukobima. Posljedica je da se na temelju tih minerala, koji su potencijalno prisutni u potrošačkim proizvodima, potrošači povezuju sa sukobima izvan Unije.
  Kao takvi, potrošači su neizravno povezani sa sukobima koji ozbiljno utječu na ljudska prava, posebno na prava žena s obzirom na to da se naoružane skupine često koriste masovnim silovanjem kao namjernom strategijom zastrašivanja i kontroliranja lokalnog stanovništva radi zaštićivanja svojih interesa.
  U tu su svrhu građani zatražili, posebno kroz peticije, da se Europskom parlamentu i Vijeću predlože zakoni prema kojima će se trgovačka društva smatrati odgovornima u skladu sa Smjernicama kako su utvrdili UN i OECD. |
| --- | --- |

(8)

Građani Unije i čimbenici civilnog društva izgradili su svijest o tome da trgovačka društava posluju pod nadležnošću Unije, a da nisu odgovorna za svoje potencijalne poveznice s nezakonitim vađenjem i trgovinom mineralima iz regija u sukobima. Posljedica je da se na temelju tih minerala, koji su potencijalno prisutni u potrošačkim proizvodima, potrošači povezuju sa sukobima izvan Unije.
  Kao takvi, potrošači su neizravno povezani sa sukobima koji ozbiljno utječu na ljudska prava, posebno na prava žena s obzirom na to da se naoružane skupine često koriste masovnim silovanjem kao namjernom strategijom zastrašivanja i kontroliranja lokalnog stanovništva radi zaštićivanja svojih interesa.
  U tu su svrhu građani zatražili, posebno kroz peticije, da se Europskom parlamentu i Vijeću predlože zakoni prema kojima će se trgovačka društva smatrati odgovornima u skladu sa Smjernicama kako su utvrdili UN i OECD.

Amandmani 71, 91 i 112

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Uredba odražava potrebu za dužnom pažnjom duž cijelog lanca opskrbe, od mjesta nabave do konačnog proizvoda, zahtijevajući od svih poduzeća koja obuhvaćene resurse, pa i proizvode koji sadrže te resurse, prva stavljaju na tržište. Unije da primjenjuju dužnu pažnju u lancu opskrbe te javno izvješćuju o tome. U skladu s prirodom dužne pažnje, pojedinačne obveze koje se na nju odnose sadržane u ovoj Uredbi odražavaju postupnu i fleksibilnu prirodu postupaka dužne pažnje te potrebu za nametanjem obveza koje su prilagođene specifičnim okolnostima u kojima se poduzeće nalazi. Obveze bi trebale biti prilagođene veličini, utjecaju i položaju poduzeća u opskrbnom lancu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Uredba odražava potrebu za dužnom pažnjom duž cijelog lanca opskrbe, od mjesta nabave do konačnog proizvoda, zahtijevajući od svih poduzeća koja obuhvaćene resurse, pa i proizvode koji sadrže te resurse, prva stavljaju na tržište. Unije da primjenjuju dužnu pažnju u lancu opskrbe te javno izvješćuju o tome. U skladu s prirodom dužne pažnje, pojedinačne obveze koje se na nju odnose sadržane u ovoj Uredbi odražavaju postupnu i fleksibilnu prirodu postupaka dužne pažnje te potrebu za nametanjem obveza koje su prilagođene specifičnim okolnostima u kojima se poduzeće nalazi. Obveze bi trebale biti prilagođene veličini, utjecaju i položaju poduzeća u opskrbnom lancu.

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | Direktivom 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1bis)

  od trgovačkih društava s više od 500 zaposlenika traži se da objavljuju informacije o nizu politika, uključujući politike o ljudskim pravima, borbi protiv korupcije i dužnoj pažnji u lancu opskrbe. Tom Direktivom predviđeno je da Komisija izradi smjernice kako bi se olakšalo objavljivanje tih informacija. Komisija bi trebala razmotriti uključivanje pokazatelja uspješnosti u vezi s odgovornim nabavljanjem minerala i metala. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

Direktivom 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1bis)

  od trgovačkih društava s više od 500 zaposlenika traži se da objavljuju informacije o nizu politika, uključujući politike o ljudskim pravima, borbi protiv korupcije i dužnoj pažnji u lancu opskrbe. Tom Direktivom predviđeno je da Komisija izradi smjernice kako bi se olakšalo objavljivanje tih informacija. Komisija bi trebala razmotriti uključivanje pokazatelja uspješnosti u vezi s odgovornim nabavljanjem minerala i metala.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11b) | Mnogi postojeći sustavi dužne pažnje u lancu opskrbe mogli bi doprinijeti postizanju ciljeva ove Uredbe. Već postoje poslovni planovi usmjereni na razbijanje veze između sukoba i nabavljanja kositra, tantala, volframa i zlata. Ti se planovi koriste revizijama koje obavljaju nezavisne treće strane kako bi certificirale talionice i rafinerije koje imaju sustave koji osiguravaju samo odgovorno nabavljanje minerala. Ti bi se poslovni planovi mogli priznati u okviru sustava Unije. Međutim, potrebno je pojasniti kriterije i postupke za priznavanje takvih planova kao jednakovrijednih uvjetima ove Uredbe kako bi se omogućilo poštovanje visokih standarda i izbjegla dvostruka revizija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11b)

Mnogi postojeći sustavi dužne pažnje u lancu opskrbe mogli bi doprinijeti postizanju ciljeva ove Uredbe. Već postoje poslovni planovi usmjereni na razbijanje veze između sukoba i nabavljanja kositra, tantala, volframa i zlata. Ti se planovi koriste revizijama koje obavljaju nezavisne treće strane kako bi certificirale talionice i rafinerije koje imaju sustave koji osiguravaju samo odgovorno nabavljanje minerala. Ti bi se poslovni planovi mogli priznati u okviru sustava Unije. Međutim, potrebno je pojasniti kriterije i postupke za priznavanje takvih planova kao jednakovrijednih uvjetima ove Uredbe kako bi se omogućilo poštovanje visokih standarda i izbjegla dvostruka revizija.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Trgovačka društva u Uniji izrazila su tijekom javnog savjetovanja interes za odgovorno nabavljanje minerala te su izvijestila o svojim trenutačnim poslovnim planovima koji su smišljeni tako da slijede njihove ciljeve društveno odgovornih poduzeća, zahtjeve potrošača ili sigurnost njihove robe. Međutim, trgovačka društva u Uniji izvijestila su i o nebrojenim teškoćama u ostvarenju postupka dužne pažnje u lancu opskrbe zbog toga što su svjetski opskrbni lanci dugački i složeni te uključuju velik broj gospodarskih subjekata koji su često nedovoljno osviješteni ili etički nekorektni. Troškove odgovornog nabavljanja minerala i utjecaj koji ono može imati na konkurentnost posebno SMP-ova trebala bi pratiti Komisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Trgovačka društva u Uniji izrazila su tijekom javnog savjetovanja interes za odgovorno nabavljanje minerala te su izvijestila o svojim trenutačnim poslovnim planovima koji su smišljeni tako da slijede njihove ciljeve društveno odgovornih poduzeća, zahtjeve potrošača ili sigurnost njihove robe. Međutim, trgovačka društva u Uniji izvijestila su i o nebrojenim teškoćama u ostvarenju postupka dužne pažnje u lancu opskrbe zbog toga što su svjetski opskrbni lanci dugački i složeni te uključuju velik broj gospodarskih subjekata koji su često nedovoljno osviješteni ili etički nekorektni. Troškove odgovornog nabavljanja minerala i utjecaj koji ono može imati na konkurentnost posebno SMP-ova trebala bi pratiti Komisija.

| (12) | Trgovačka društva u Uniji izrazila su tijekom javnog savjetovanja interes za odgovorno nabavljanje minerala te su izvijestila o svojim trenutačnim poslovnim planovima koji su smišljeni tako da slijede njihove ciljeve društveno odgovornih poduzeća, zahtjeve potrošača ili sigurnost njihove robe. Međutim, trgovačka društva u Uniji izvijestila su i o nebrojenim teškoćama
  i izazovima u praksi
  u ostvarenju postupka dužne pažnje u lancu opskrbe zbog toga što su svjetski opskrbni lanci dugački i složeni te uključuju velik broj gospodarskih subjekata koji su često nedovoljno osviješteni ili etički nekorektni. Troškove odgovornog nabavljanja minerala
  , revizija koje provode treće strane te njihove administrativne posljedice
  i utjecaj koji mogu imati na konkurentnost posebno MSP-ova trebala bi
  pozorno
  pratiti Komisija
  i o njima izvješćivati
  .
  Komisija bi mikropoduzećima, malim i srednjim poduzećima trebala pružiti tehničku i financijsku pomoć te omogućiti razmjenu informacija radi provedbe ove Uredbe. Mala i srednja poduzeća s poslovnim nastanom u EU-u koja uvoze minerale i metale te uvode sustave dužne pažnje trebala bi primiti financijsku potporu u okviru programa Komisije COSME. |
| --- | --- |

(12)

Trgovačka društva u Uniji izrazila su tijekom javnog savjetovanja interes za odgovorno nabavljanje minerala te su izvijestila o svojim trenutačnim poslovnim planovima koji su smišljeni tako da slijede njihove ciljeve društveno odgovornih poduzeća, zahtjeve potrošača ili sigurnost njihove robe. Međutim, trgovačka društva u Uniji izvijestila su i o nebrojenim teškoćama
  i izazovima u praksi
  u ostvarenju postupka dužne pažnje u lancu opskrbe zbog toga što su svjetski opskrbni lanci dugački i složeni te uključuju velik broj gospodarskih subjekata koji su često nedovoljno osviješteni ili etički nekorektni. Troškove odgovornog nabavljanja minerala
  , revizija koje provode treće strane te njihove administrativne posljedice
  i utjecaj koji mogu imati na konkurentnost posebno MSP-ova trebala bi
  pozorno
  pratiti Komisija
  i o njima izvješćivati
  .
  Komisija bi mikropoduzećima, malim i srednjim poduzećima trebala pružiti tehničku i financijsku pomoć te omogućiti razmjenu informacija radi provedbe ove Uredbe. Mala i srednja poduzeća s poslovnim nastanom u EU-u koja uvoze minerale i metale te uvode sustave dužne pažnje trebala bi primiti financijsku potporu u okviru programa Komisije COSME.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Trgovačka društva s poslovnim nastanom u Uniji koja posluju s kraja lanca opskrbe a koja dobrovoljno uvedu mehanizma odgovorne opskrbe mineralima trebala bi certificirati nadležna tijela država članica posredstvom oznake. Komisija bi se trebala oslanjati na Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji kad je riječ o postavljanju kriterija za dodjelu certifikacija i u tu se svrhu mogu konzultirati s Tajništvom OECD-a. Uvjeti za dodjeljivanje „Europskog certifikata odgovornosti” trebali bi biti strogi koliko i uvjeti koje nameće sustav certificiranja OECD-a. Trgovačka društva koja budu nositelji „Europskog certifikata odgovornosti” potiču se da tu činjenicu naznačuju na svojim internetskim stranicama i da je uvrste među informacije koje daju europskim potrošačima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Trgovačka društva s poslovnim nastanom u Uniji koja posluju s kraja lanca opskrbe a koja dobrovoljno uvedu mehanizma odgovorne opskrbe mineralima trebala bi certificirati nadležna tijela država članica posredstvom oznake. Komisija bi se trebala oslanjati na Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji kad je riječ o postavljanju kriterija za dodjelu certifikacija i u tu se svrhu mogu konzultirati s Tajništvom OECD-a. Uvjeti za dodjeljivanje „Europskog certifikata odgovornosti” trebali bi biti strogi koliko i uvjeti koje nameće sustav certificiranja OECD-a. Trgovačka društva koja budu nositelji „Europskog certifikata odgovornosti” potiču se da tu činjenicu naznačuju na svojim internetskim stranicama i da je uvrste među informacije koje daju europskim potrošačima.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Talionice i rafinerije važna su točka u globalnim lancima opskrbe mineralima s obzirom na to da su oni obično zadnja faza u kojoj se dužna pažnja može djelotvorno zajamčiti prikupljanjem, otkrivanjem i provjerom informacija o podrijetlu minerala i lanca nadzora (sljedivost dokumentacije). Nakon ove transformacijske faze često se smatra neizvedivim ući u trag izvornim mineralima. Stoga bi Unijin popis odgovornih talionica i rafinerija mogao trgovačkim društvima s kraja poslovnog lanca pružiti transparentnost i sigurnost u pogledu dužne pažnje u opskrbnom lancu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Talionice i rafinerije važna su točka u globalnim lancima opskrbe mineralima s obzirom na to da su oni obično zadnja faza u kojoj se dužna pažnja može djelotvorno zajamčiti prikupljanjem, otkrivanjem i provjerom informacija o podrijetlu minerala i lanca nadzora (sljedivost dokumentacije). Nakon ove transformacijske faze često se smatra neizvedivim ući u trag izvornim mineralima. Stoga bi Unijin popis odgovornih talionica i rafinerija mogao trgovačkim društvima s kraja poslovnog lanca pružiti transparentnost i sigurnost u pogledu dužne pažnje u opskrbnom lancu.

| (13) | Talionice i rafinerije važna su točka u globalnim lancima opskrbe mineralima s obzirom na to da su oni obično zadnja faza u kojoj se dužna pažnja može djelotvorno zajamčiti prikupljanjem, otkrivanjem i provjerom informacija o podrijetlu minerala i lanca nadzora (sljedivost dokumentacije). Nakon ove transformacijske faze često se smatra neizvedivim ući u trag izvornim mineralima.
  To se odnosi i na reciklirane metale koji su podvrgnuti dodatnim koracima u transformacijskom procesu.
  Stoga bi Unijin popis odgovornih talionica i rafinerija mogao trgovačkim društvima s kraja poslovnog lanca pružiti transparentnost i sigurnost u pogledu dužne pažnje u opskrbnom lancu.
  U skladu sa Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji neovisne treće strane trebale bi provesti revizije praksi postupanja s dužnom pažnjom u lancu opskrbe koje primjenjuju poduzeća s početka lanca poput talionica i rafinerija, također s ciljem uvrštenja na popis odgovornih talionica i rafinerija. |
| --- | --- |

(13)

Talionice i rafinerije važna su točka u globalnim lancima opskrbe mineralima s obzirom na to da su oni obično zadnja faza u kojoj se dužna pažnja može djelotvorno zajamčiti prikupljanjem, otkrivanjem i provjerom informacija o podrijetlu minerala i lanca nadzora (sljedivost dokumentacije). Nakon ove transformacijske faze često se smatra neizvedivim ući u trag izvornim mineralima.
  To se odnosi i na reciklirane metale koji su podvrgnuti dodatnim koracima u transformacijskom procesu.
  Stoga bi Unijin popis odgovornih talionica i rafinerija mogao trgovačkim društvima s kraja poslovnog lanca pružiti transparentnost i sigurnost u pogledu dužne pažnje u opskrbnom lancu.
  U skladu sa Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji neovisne treće strane trebale bi provesti revizije praksi postupanja s dužnom pažnjom u lancu opskrbe koje primjenjuju poduzeća s početka lanca poput talionica i rafinerija, također s ciljem uvrštenja na popis odgovornih talionica i rafinerija.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Talionice i rafinerije koje obrađuju i uvoze minerale i njihove koncentrate trebale bi imati obvezu primjene sustava Unije za postupanje s dužnom pažnjom u lancu opskrbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Talionice i rafinerije koje obrađuju i uvoze minerale i njihove koncentrate trebale bi imati obvezu primjene sustava Unije za postupanje s dužnom pažnjom u lancu opskrbe.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13b) | Upotreba svih minerala i metala koji su obuhvaćeni ovom Uredbom trebala bi odgovarati zahtjevima ove Uredbe. Pridržavanje odredbi ove Uredbe neizostavno je za uvoznike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13b)

Upotreba svih minerala i metala koji su obuhvaćeni ovom Uredbom trebala bi odgovarati zahtjevima ove Uredbe. Pridržavanje odredbi ove Uredbe neizostavno je za uvoznike.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15a) | Kako bi se zajamčila učinkovita provedba ove Uredbe, trebalo bi predvidjeti dvogodišnje prijelazno razdoblje kako bi Komisija mogla uspostaviti sustav revizije trećih strana i kako bi se odgovorni uvoznici mogli upoznati sa svojim obvezama na temelju ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15a)

Kako bi se zajamčila učinkovita provedba ove Uredbe, trebalo bi predvidjeti dvogodišnje prijelazno razdoblje kako bi Komisija mogla uspostaviti sustav revizije trećih strana i kako bi se odgovorni uvoznici mogli upoznati sa svojim obvezama na temelju ove Uredbe.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15b) | Komisija bi trebala redovito preispitivati svoju financijsku pomoć i političke obveze u odnosu na sukobom pogođena i visokorizična područja u kojima se iskapaju kositar, tantal, volfram i zlato, posebno u regiji Velikih jezera, kako bi osigurala usklađenost politika te potaknula i ojačala poštovanje dobrog upravljanja, vladavine prava i, ponajprije, etičkoga rudarenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15b)

Komisija bi trebala redovito preispitivati svoju financijsku pomoć i političke obveze u odnosu na sukobom pogođena i visokorizična područja u kojima se iskapaju kositar, tantal, volfram i zlato, posebno u regiji Velikih jezera, kako bi osigurala usklađenost politika te potaknula i ojačala poštovanje dobrog upravljanja, vladavine prava i, ponajprije, etičkoga rudarenja.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Komisija bi trebala redovno izvješćivati
  Vijeće
  i
  Europski parlament
  o učincima plana.
  Najkasnije tri godine nakon što ova Uredba stupi na snagu
  i svakih
  šest
  godina nakon toga Komisija bi trebala preispitati funkcioniranje i učinkovitost ove Uredbe,
  uključujući
  u pogledu promicanja i odgovornog nabavljanja njome obuhvaćenih minerala iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. Ta izvješća mogu prema potrebi biti popraćena zakonodavnim prijedlozima, koji mogu uključivati obvezujuće mjere, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Komisija bi trebala redovno izvješćivati
  Vijeće
  i
  Europski parlament
  o učincima plana.
  Najkasnije tri godine nakon što ova Uredba stupi na snagu
  i svakih
  šest
  godina nakon toga Komisija bi trebala preispitati funkcioniranje i učinkovitost ove Uredbe,
  uključujući
  u pogledu promicanja i odgovornog nabavljanja njome obuhvaćenih minerala iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. Ta izvješća mogu prema potrebi biti popraćena zakonodavnim prijedlozima, koji mogu uključivati obvezujuće mjere,

| (16) | Komisija bi trebala redovno izvješćivati Europski parlament i Vijeće o učincima plana.
  Dvije godine od datuma početka primjene ove Uredbe
  i svake
  tri
  godine nakon toga Komisija bi trebala preispitati funkcioniranje i učinkovitost ove Uredbe
  te posljednji učinak postojećeg programa na terenu
  u pogledu promicanja odgovornog nabavljanja njome obuhvaćenih minerala iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja
  te o tome izvješćivati Europski parlament i Vijeće.
  Ta izvješća mogu prema potrebi biti popraćena zakonodavnim prijedlozima, koji mogu uključivati
  daljnje
  obvezujuće mjere, |
| --- | --- |

(16)

Komisija bi trebala redovno izvješćivati Europski parlament i Vijeće o učincima plana.
  Dvije godine od datuma početka primjene ove Uredbe
  i svake
  tri
  godine nakon toga Komisija bi trebala preispitati funkcioniranje i učinkovitost ove Uredbe
  te posljednji učinak postojećeg programa na terenu
  u pogledu promicanja odgovornog nabavljanja njome obuhvaćenih minerala iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja
  te o tome izvješćivati Europski parlament i Vijeće.
  Ta izvješća mogu prema potrebi biti popraćena zakonodavnim prijedlozima, koji mogu uključivati
  daljnje
  obvezujuće mjere,

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16a) | U zajedničkoj komunikaciji od 5. ožujka 2014. Komisija i Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku obvezale su se da će provesti prateće mjere koje vode do integriranog pristupa EU-a odgovornom nabavljanju, paralelno s ovom Uredbom, ne samo s ciljem postizanja visoke razine sudjelovanja trgovačkih društava u sustavu Unije predviđenim ovom Uredbom, nego i osiguravanjem globalnog, usklađenog i sveobuhvatnog pristupa kojim se promiče odgovorno nabavljanje iz sukobom pogođenih područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16a)

U zajedničkoj komunikaciji od 5. ožujka 2014. Komisija i Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku obvezale su se da će provesti prateće mjere koje vode do integriranog pristupa EU-a odgovornom nabavljanju, paralelno s ovom Uredbom, ne samo s ciljem postizanja visoke razine sudjelovanja trgovačkih društava u sustavu Unije predviđenim ovom Uredbom, nego i osiguravanjem globalnog, usklađenog i sveobuhvatnog pristupa kojim se promiče odgovorno nabavljanje iz sukobom pogođenih područja.

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ovom se Uredbom uspostavlja sustav Unije za
  samocertificiranje
  postupanjem s dužnom pažnjom u lancu opskrbe kako bi se naoružanim skupinama i sigurnosnim snagama (12) ograničile mogućnosti za trgovinu kositrom, tantalom i volframom, njihovim rudama i zlatom. Namijenjena je osiguranju transparentnosti i sigurnosti postupka dobavljanja uvoznika, talionica i rafinerija koji nabavljaju iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. | 1.   Ovom se Uredbom uspostavlja sustav Unije za
  certificiranje
  postupanjem s dužnom pažnjom u lancu opskrbe kako bi se naoružanim skupinama i sigurnosnim snagama (12) ograničile mogućnosti za trgovinu kositrom, tantalom i volframom, njihovim rudama i zlatom Namijenjena je osiguranju transparentnosti i sigurnosti postupka dobavljanja uvoznika, talionica i rafinerija koji nabavljaju iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja sustav Unije za
  samocertificiranje
  postupanjem s dužnom pažnjom u lancu opskrbe kako bi se naoružanim skupinama i sigurnosnim snagama (12) ograničile mogućnosti za trgovinu kositrom, tantalom i volframom, njihovim rudama i zlatom. Namijenjena je osiguranju transparentnosti i sigurnosti postupka dobavljanja uvoznika, talionica i rafinerija koji nabavljaju iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja.

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja sustav Unije za
  certificiranje
  postupanjem s dužnom pažnjom u lancu opskrbe kako bi se naoružanim skupinama i sigurnosnim snagama (12) ograničile mogućnosti za trgovinu kositrom, tantalom i volframom, njihovim rudama i zlatom Namijenjena je osiguranju transparentnosti i sigurnosti postupka dobavljanja uvoznika, talionica i rafinerija koji nabavljaju iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja.

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Uredbom se utvrđuje obveza dužne pažnje za uvoznike u Uniji koji se
  odluče samocertificirati kao odgovorni uvoznici minerala ili metala koji sadržavaju kositar
  ,
  tantal, volfram i zlato ili se od njih sastoje,
  kako
  je utvrđeno Prilogom I
  . | 2.   Uredbom se utvrđuje obveza dužne pažnje
  u lancu opskrbe
  za
  sve
  uvoznike u Uniji koji
  nabavljaju minerale i metale obuhvaćene ovom Uredbom u skladu sa Smjernicama OECD-a. Smjernice su osmišljene kako bi
  se
  zajamčila transparentnosti i sljedivosti opskrbnih postupaka uvoznika kada se sirovine nabavljaju iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja kako bi se smanjili ili spriječili nasilni sukobi i kršenja ljudskih prava ograničavanjem mogućnosti naoružanih skupina i sigurnosnih snaga
  , kako
  su definirane u Prilogu II
  .
  Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji, da trguju tim mineralima i metalima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Uredbom se utvrđuje obveza dužne pažnje za uvoznike u Uniji koji se
  odluče samocertificirati kao odgovorni uvoznici minerala ili metala koji sadržavaju kositar
  ,
  tantal, volfram i zlato ili se od njih sastoje,
  kako
  je utvrđeno Prilogom I
  .

2.   Uredbom se utvrđuje obveza dužne pažnje
  u lancu opskrbe
  za
  sve
  uvoznike u Uniji koji
  nabavljaju minerale i metale obuhvaćene ovom Uredbom u skladu sa Smjernicama OECD-a. Smjernice su osmišljene kako bi
  se
  zajamčila transparentnosti i sljedivosti opskrbnih postupaka uvoznika kada se sirovine nabavljaju iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja kako bi se smanjili ili spriječili nasilni sukobi i kršenja ljudskih prava ograničavanjem mogućnosti naoružanih skupina i sigurnosnih snaga
  , kako
  su definirane u Prilogu II
  .
  Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji, da trguju tim mineralima i metalima.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Metali za koje se može razumno pretpostaviti da su reciklirani isključuju se iz područja primjene ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Metali za koje se može razumno pretpostaviti da su reciklirani isključuju se iz područja primjene ove Uredbe.

Amandman 76, 97, 117 i 135

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Kako bi se izbjegli neželjeni poremećaji na tržištu, ovom se Uredbom razlikuju uloge poduzeća s početka i poduzeća s kraja lanca opskrbe. Postupanje s dužnom pažnjom treba se prilagoditi djelatnostima pojedinačnog poduzeća, njegovoj veličini i njegovu položaju u lancu opskrbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2b.
     
  Kako bi se izbjegli neželjeni poremećaji na tržištu, ovom se Uredbom razlikuju uloge poduzeća s početka i poduzeća s kraja lanca opskrbe. Postupanje s dužnom pažnjom treba se prilagoditi djelatnostima pojedinačnog poduzeća, njegovoj veličini i njegovu položaju u lancu opskrbe.

Amandman 77, 98, 118 i 136

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Komisija, na temelju poslovnih planova i u skladu sa Smjernicama OECD-a, može utvrditi dodatne smjernice o obvezama koje poduzeća moraju poštovati, ovisno o njihovu položaju u lancu opskrbe, kako bi se u sustav uvrstio fleksibilan postupak kojim se uzima u obzir položaj malih i srednjih poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2c.
     
  Komisija, na temelju poslovnih planova i u skladu sa Smjernicama OECD-a, može utvrditi dodatne smjernice o obvezama koje poduzeća moraju poštovati, ovisno o njihovu položaju u lancu opskrbe, kako bi se u sustav uvrstio fleksibilan postupak kojim se uzima u obzir položaj malih i srednjih poduzeća.

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.d (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2d.
     
  Poduzeća na kraju lanca opskrbe moraju u okviru ove Uredbe i u skladu sa Smjernicama OECD-a poduzeti sve razumne mjere kako bi prepoznala i riješila rizike u svom lancu opskrbe mineralima i metalima koji su obuhvaćeni ovom Uredbom. U tom smislu imaju obvezu izvješćivati o svojoj praksi dužne pažnje pri odgovornoj opskrbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2d.
     
  Poduzeća na kraju lanca opskrbe moraju u okviru ove Uredbe i u skladu sa Smjernicama OECD-a poduzeti sve razumne mjere kako bi prepoznala i riješila rizike u svom lancu opskrbe mineralima i metalima koji su obuhvaćeni ovom Uredbom. U tom smislu imaju obvezu izvješćivati o svojoj praksi dužne pažnje pri odgovornoj opskrbi.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Članak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | „reciklirani metali” znači proizvodi vraćeni od krajnjeg korisnika ili nakon potrošnje ili otpad obrađenih metala koji nastaje tijekom proizvodnje proizvoda; „reciklirani metali” uključuju suvišni, zastarjeli, neispravni i otpadni metalni materijal koji sadrži rafinirane ili obrađene metale koji su primjereni za recikliranje u proizvodnji kositra, tantala, volframa i/ili zlata; djelomično obrađeni i neobrađeni minerali ili minerali koji su nusproizvod druge rude nisu reciklirani metali; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ba)

„reciklirani metali” znači proizvodi vraćeni od krajnjeg korisnika ili nakon potrošnje ili otpad obrađenih metala koji nastaje tijekom proizvodnje proizvoda; „reciklirani metali” uključuju suvišni, zastarjeli, neispravni i otpadni metalni materijal koji sadrži rafinirane ili obrađene metale koji su primjereni za recikliranje u proizvodnji kositra, tantala, volframa i/ili zlata; djelomično obrađeni i neobrađeni minerali ili minerali koji su nusproizvod druge rude nisu reciklirani metali;

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Članak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | „sukobima pogođena i visokorizična područja” znači područja u stanju oružanog sukoba
  te
  područja sa slabim upravljanjem, slabom sigurnošću ili bez njih, kao u propalim državama
  s
  raširenim i sustavnim kršenjima
  međunarodnog prava uključujući povrede
  ljudskih prava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(e)

„sukobima pogođena i visokorizična područja” znači područja u stanju oružanog sukoba
  te
  područja sa slabim upravljanjem, slabom sigurnošću ili bez njih, kao u propalim državama
  s
  raširenim i sustavnim kršenjima
  međunarodnog prava uključujući povrede
  ljudskih prava;

| (e) | „sukobima pogođena i visokorizična područja” znači područja u stanju oružanog sukoba
  , uz prisutnost raširenoga nasilja, sloma civilne infrastrukture,
  područja sa slabim upravljanjem, slabom sigurnošću ili bez njih, kao u propalim državama
  koje su obilježene
  raširenim i sustavnim kršenjima ljudskih prava
  , kako je određeno međunarodnim zakonom
  ; |
| --- | --- |

(e)

„sukobima pogođena i visokorizična područja” znači područja u stanju oružanog sukoba
  , uz prisutnost raširenoga nasilja, sloma civilne infrastrukture,
  područja sa slabim upravljanjem, slabom sigurnošću ili bez njih, kao u propalim državama
  koje su obilježene
  raširenim i sustavnim kršenjima ljudskih prava
  , kako je određeno međunarodnim zakonom
  ;

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Članak 2. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | „uvoznik” znači svaka fizička ili pravna osoba koja
  prijavljuje
  minerale
  ili
  metale iz područja primjene ove Uredbe za
  stavljanje u slobodni promet u smislu članka 79.
  Uredbe
  Vijeća (EEZ) br. 2193/1992

   (13); |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(g)

„uvoznik” znači svaka fizička ili pravna osoba koja
  prijavljuje
  minerale
  ili
  metale iz područja primjene ove Uredbe za
  stavljanje u slobodni promet u smislu članka 79.
  Uredbe
  Vijeća (EEZ) br. 2193/1992

   (13);

| (g) | „uvoznik” znači svaka fizička ili pravna osoba
  s poslovnim nastanom u Uniji
  koja
  podnosi prijavu za stavljanje u slobodni promet
  minerala
  i
  metala iz područja primjene ove Uredbe
  u svoje ime ili osoba
  za
  čiji se račun takva prijava podnosi; zastupnik koji podnosi prijavu, a djeluje u ime i za račun druge osobe, ili zastupnik koji djeluje u svoje vlastito ime i za račun druge osobe jednako se smatraju uvoznicima za potrebe ove
  Uredbe; |
| --- | --- |

(g)

„uvoznik” znači svaka fizička ili pravna osoba
  s poslovnim nastanom u Uniji
  koja
  podnosi prijavu za stavljanje u slobodni promet
  minerala
  i
  metala iz područja primjene ove Uredbe
  u svoje ime ili osoba
  za
  čiji se račun takva prijava podnosi; zastupnik koji podnosi prijavu, a djeluje u ime i za račun druge osobe, ili zastupnik koji djeluje u svoje vlastito ime i za račun druge osobe jednako se smatraju uvoznicima za potrebe ove
  Uredbe;

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Članak 2. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | „odgovorni uvoznik” znači svaki uvoznik koji se odluči samocertificirati u skladu s pravilima uspostavljenim ovom Uredbom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(h)

„odgovorni uvoznik” znači svaki uvoznik koji se odluči samocertificirati u skladu s pravilima uspostavljenim ovom Uredbom;

Briše se.

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Članak 2. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | „samocertificiranje” znači nečiji čin davanja izjave o vlastitom pridržavanju obveze koja se odnosi na sustave upravljanja, upravljanje rizikom, revizije koje provodi treća strana i objavljivanje podataka kako je uspostavljeno ovo Uredbom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(i)

„samocertificiranje” znači nečiji čin davanja izjave o vlastitom pridržavanju obveze koja se odnosi na sustave upravljanja, upravljanje rizikom, revizije koje provodi treća strana i objavljivanje podataka kako je uspostavljeno ovo Uredbom;

Briše se.

(ovaj se amandman odnosi na cijeli tekst ako on već nije izmijenjen drugim amandmanima)

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Članak 2. – točka qa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (qa) | „poslovni plan” znači kombinacija dobrovoljnih postupaka, alata i mehanizama dužne pažnje u lancu opskrbe koju su razvile ili je nadziru odgovarajuća industrijska udruženja, uključujući ocjenjivanja sukladnosti koja provode treće strane; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(qa)

„poslovni plan” znači kombinacija dobrovoljnih postupaka, alata i mehanizama dužne pažnje u lancu opskrbe koju su razvile ili je nadziru odgovarajuća industrijska udruženja, uključujući ocjenjivanja sukladnosti koja provode treće strane;

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Članak 2. – točka qb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (qb) | „naoružane skupine i sigurnosne snage” znači skupine iz Priloga II. Smjernica OECD-a o dužnoj pažnji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(qb)

„naoružane skupine i sigurnosne snage” znači skupine iz Priloga II. Smjernica OECD-a o dužnoj pažnji;

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Članak 4. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | donosi svoju politiku u pogledu lanca opskrbe mineralima i metalima koji potencijalno potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih zemalja i o njoj jasno izvješćuje dobavljače i javnost, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

donosi svoju politiku u pogledu lanca opskrbe mineralima i metalima koji potencijalno potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih zemalja i o njoj jasno izvješćuje dobavljače i javnost,

| (a) | donosi svoju politiku u pogledu lanca opskrbe mineralima i metalima koji potencijalno potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih zemalja i o njoj jasno
  i sustavno
  izvješćuje dobavljače i javnost; |
| --- | --- |

(a)

donosi svoju politiku u pogledu lanca opskrbe mineralima i metalima koji potencijalno potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih zemalja i o njoj jasno
  i sustavno
  izvješćuje dobavljače i javnost;

Amandmani 85, 126 i 145

Prijedlog uredbe

Članak 3. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Poduzeće koje može razumno zaključiti da su obuhvaćeni proizvodi dobiveni samo iz recikliranih materijala ili ostataka tih materijala, uz dužan obzir prema povjerljivim poslovnim podacima i brigu za konkurentnost: |
| | (a) | javno obznanjuje svoju odluku; te |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Poduzeće koje može razumno zaključiti da su obuhvaćeni proizvodi dobiveni samo iz recikliranih materijala ili ostataka tih materijala, uz dužan obzir prema povjerljivim poslovnim podacima i brigu za konkurentnost:

(a)

javno obznanjuje svoju odluku; te

| (b) | razumno detaljno opisuje mjere dužne pažnje koje je proveo u svrhu donošenja te odluke. |
| --- | --- |

(b)

razumno detaljno opisuje mjere dužne pažnje koje je proveo u svrhu donošenja te odluke.

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Certificirani odgovorni uvoznici taljenih i rafiniranih metala izuzimaju se iz provođenja neovisnih revizija koje provode treće strane u skladu s člankom 3. stavkom 1.a ove Uredbe pod uvjetom da dostave materijalne dokaze da su talionice i rafinerije u njihovom lancu opskrbe usklađene s odredbama ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Certificirani odgovorni uvoznici taljenih i rafiniranih metala izuzimaju se iz provođenja neovisnih revizija koje provode treće strane u skladu s člankom 3. stavkom 1.a ove Uredbe pod uvjetom da dostave materijalne dokaze da su talionice i rafinerije u njihovom lancu opskrbe usklađene s odredbama ove Uredbe.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Članak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 7.a |
| | Popis odgovornih uvoznika |
| | 1.
     
  Na temelju podataka koje su u svojim izvješćima dostavile države članice, kako je navedeno u članku 15., Komisija donosi i objavljuje javnosti odluku s popisom naziva i adresa odgovornih uvoznika minerala i metala u okviru ove Uredbe. |
| | 2.
     
  Komisija donosi taj popis koristeći se predloškom iz Priloga I.a i u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 13. stavka 2. |
| | 3.
     
  Komisija redovno i pravovremeno ažurira i objavljuje, uključujući na internetu, podatke na popisu. Komisija s popisa uklanja imena onih uvoznika koje, u slučaju da odgovorni uvoznici poduzmu nedostatne korektivne mjere, države članice više ne smatraju odgovornim uvoznicima u skladu s člankom 14. stavkom 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 7.a

Popis odgovornih uvoznika

1.
     
  Na temelju podataka koje su u svojim izvješćima dostavile države članice, kako je navedeno u članku 15., Komisija donosi i objavljuje javnosti odluku s popisom naziva i adresa odgovornih uvoznika minerala i metala u okviru ove Uredbe.

2.
     
  Komisija donosi taj popis koristeći se predloškom iz Priloga I.a i u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 13. stavka 2.

3.
     
  Komisija redovno i pravovremeno ažurira i objavljuje, uključujući na internetu, podatke na popisu. Komisija s popisa uklanja imena onih uvoznika koje, u slučaju da odgovorni uvoznici poduzmu nedostatne korektivne mjere, države članice više ne smatraju odgovornim uvoznicima u skladu s člankom 14. stavkom 3.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Članak 7.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 7.b |
| | Obveze dužne pažnje za talionice i rafinerije |
| | 1.
     
  Talionice i rafinerije s poslovnim nastanom u Uniji koje obrađuju i uvoze minerale i njihove koncentrate imaju obvezu primjenjivanja sustava Unije za dužnu pažnju u lancu opskrbe ili sustava za dužnu pažnju koji je Komisija priznala kao jednakovrijedan. |
| | 2.
     
  Nadležna tijela država članica jamče da talionice i rafinerije propisno primjenjuju europski mehanizam dužne pažnje. Ako te obveze nisu ispunjene, nadležna tijela o tome obavješćuju talionicu ili rafineriju i traže od njih da provedu korektivne mjere kako bi se uskladile s europskim mehanizmom dužne pažnje. Ako kršenje obveza potraje, nadležna tijela država članica poduzimaju sankcije zbog nepridržavanja ove Uredbe. Te sankcije prestaju čim se talionica ili rafinerija usklade s odredbama ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 7.b

Obveze dužne pažnje za talionice i rafinerije

1.
     
  Talionice i rafinerije s poslovnim nastanom u Uniji koje obrađuju i uvoze minerale i njihove koncentrate imaju obvezu primjenjivanja sustava Unije za dužnu pažnju u lancu opskrbe ili sustava za dužnu pažnju koji je Komisija priznala kao jednakovrijedan.

2.
     
  Nadležna tijela država članica jamče da talionice i rafinerije propisno primjenjuju europski mehanizam dužne pažnje. Ako te obveze nisu ispunjene, nadležna tijela o tome obavješćuju talionicu ili rafineriju i traže od njih da provedu korektivne mjere kako bi se uskladile s europskim mehanizmom dužne pažnje. Ako kršenje obveza potraje, nadležna tijela država članica poduzimaju sankcije zbog nepridržavanja ove Uredbe. Te sankcije prestaju čim se talionica ili rafinerija usklade s odredbama ove Uredbe.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Na temelju podataka koje su u svojim izvješćima dostavile države članice kako je navedeno u članku 15. Komisija donosi i objavljuje javnosti odluku s popisom naziva i adresa odgovornih talionica i rafinerija
  minerala u okviru ove Uredbe
  . | 1.   Na temelju podataka koje su u svojim izvješćima dostavile države članice kako je navedeno u članku 15. Komisija donosi i objavljuje javnosti odluku s popisom naziva i adresa odgovornih talionica i rafinerija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Na temelju podataka koje su u svojim izvješćima dostavile države članice kako je navedeno u članku 15. Komisija donosi i objavljuje javnosti odluku s popisom naziva i adresa odgovornih talionica i rafinerija
  minerala u okviru ove Uredbe
  .

1.   Na temelju podataka koje su u svojim izvješćima dostavile države članice kako je navedeno u članku 15. Komisija donosi i objavljuje javnosti odluku s popisom naziva i adresa odgovornih talionica i rafinerija.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija na popisu iz stavka 1. identificira one odgovorne talionice i rafinerije koje barem djelomično nabavljaju minerale iz područja pogođenih sukobima i visokorizičnih područja. | 2.   Komisija na popisu iz stavka 1. identificira one odgovorne talionice i rafinerije koje barem djelomično nabavljaju minerale iz područja pogođenih sukobima i visokorizičnih područja.
  Taj se popis sastavlja uzimajući u obzir postojeće jednakovrijedne poslovne planove, vladine ili druge programe povezane s dužnom pažnjom koji obuhvaćaju minerale i metale iz područja primjene ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Komisija na popisu iz stavka 1. identificira one odgovorne talionice i rafinerije koje barem djelomično nabavljaju minerale iz područja pogođenih sukobima i visokorizičnih područja.

2.   Komisija na popisu iz stavka 1. identificira one odgovorne talionice i rafinerije koje barem djelomično nabavljaju minerale iz područja pogođenih sukobima i visokorizičnih područja.
  Taj se popis sastavlja uzimajući u obzir postojeće jednakovrijedne poslovne planove, vladine ili druge programe povezane s dužnom pažnjom koji obuhvaćaju minerale i metale iz područja primjene ove Uredbe.

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija donosi taj popis
  u skladu s
  predloškom iz Priloga II. i
  regulatornim
  postupkom iz članka 13. stavka 2. Savjetuje se i s tajništvom OECD-a. | 3.   Komisija donosi taj popis
  koristeći se
  predloškom iz Priloga II. i
  u skladu sa savjetodavnim
  postupkom iz članka 13. stavka 2. Savjetuje se i s tajništvom OECD-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Komisija donosi taj popis
  u skladu s
  predloškom iz Priloga II. i
  regulatornim
  postupkom iz članka 13. stavka 2. Savjetuje se i s tajništvom OECD-a.

3.   Komisija donosi taj popis
  koristeći se
  predloškom iz Priloga II. i
  u skladu sa savjetodavnim
  postupkom iz članka 13. stavka 2. Savjetuje se i s tajništvom OECD-a.

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija redovno i pravovremeno ažurira podatke na popisu. Komisija s popisa uklanja nazive talionica i rafinerija koje države članice više ne smatraju odgovornim uvoznicima u skladu s člankom 14. stavkom 3. ili nazive talionica i rafinerija u lancu opskrbe uvoznika koje se više ne priznaje kao odgovorne. | 4.   Komisija redovno i pravovremeno ažurira
  i objavljuje, što uključuje i objavu na internetu,
  podatke na popisu. Komisija s popisa uklanja nazive talionica i rafinerija koje države članice više ne smatraju odgovornim uvoznicima u skladu s člankom 14. stavkom 3. ili nazive talionica i rafinerija u lancu opskrbe uvoznika koje se više ne priznaje kao odgovorne. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Komisija redovno i pravovremeno ažurira podatke na popisu. Komisija s popisa uklanja nazive talionica i rafinerija koje države članice više ne smatraju odgovornim uvoznicima u skladu s člankom 14. stavkom 3. ili nazive talionica i rafinerija u lancu opskrbe uvoznika koje se više ne priznaje kao odgovorne.

4.   Komisija redovno i pravovremeno ažurira
  i objavljuje, što uključuje i objavu na internetu,
  podatke na popisu. Komisija s popisa uklanja nazive talionica i rafinerija koje države članice više ne smatraju odgovornim uvoznicima u skladu s člankom 14. stavkom 3. ili nazive talionica i rafinerija u lancu opskrbe uvoznika koje se više ne priznaje kao odgovorne.

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija donosi odluku o objavi, uključujući na internetu, popisa nadležnih tijela
  u skladu s
  predloškom iz Priloga III. i
  regulatornim
  postupkom iz članka 13. stavka 2.. Komisija redovito ažurira popis. | 2.   Komisija donosi odluku o objavi, uključujući
  objavu
  na internetu, popisa nadležnih tijela
  koristeći se
  predloškom iz Priloga III. i
  u skladu sa savjetodavnim
  postupkom iz članka 13. stavka 2. Komisija redovito ažurira popis. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Komisija donosi odluku o objavi, uključujući na internetu, popisa nadležnih tijela
  u skladu s
  predloškom iz Priloga III. i
  regulatornim
  postupkom iz članka 13. stavka 2.. Komisija redovito ažurira popis.

2.   Komisija donosi odluku o objavi, uključujući
  objavu
  na internetu, popisa nadležnih tijela
  koristeći se
  predloškom iz Priloga III. i
  u skladu sa savjetodavnim
  postupkom iz članka 13. stavka 2. Komisija redovito ažurira popis.

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Nadležna tijela država članica provode odgovarajuće naknadne provjere kako bi se osiguralo postupaju li
  samocertificirani
  odgovorni uvoznici minerala i metala u okviru područja primjene ove Uredbe u skladu s obvezama iz članaka 4., 5., 6. i 7. | 1.   Nadležna tijela država članica provode odgovarajuće naknadne provjere kako bi se osiguralo postupaju li odgovorni uvoznici minerala i metala u okviru područja primjene ove Uredbe u skladu s obvezama iz članaka 4., 5., 6. i 7. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Nadležna tijela država članica provode odgovarajuće naknadne provjere kako bi se osiguralo postupaju li
  samocertificirani
  odgovorni uvoznici minerala i metala u okviru područja primjene ove Uredbe u skladu s obvezama iz članaka 4., 5., 6. i 7.

1.   Nadležna tijela država članica provode odgovarajuće naknadne provjere kako bi se osiguralo postupaju li odgovorni uvoznici minerala i metala u okviru područja primjene ove Uredbe u skladu s obvezama iz članaka 4., 5., 6. i 7.

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Provjere navedene u stavku 1. provode se uz pristup koji se temelji na riziku. Osim toga, provjere se
  mogu provoditi
  kad nadležno tijelo raspolaže bitnim informacijama te na temelju
  opravdanih
  zabrinutosti trećih strana, u pogledu usklađenosti odgovornog uvoznika s ovom Uredbom. | 2.   Provjere navedene u stavku 1. provode se uz pristup koji se temelji na riziku. Osim toga, provjere se
  provode
  kad nadležno tijelo raspolaže bitnim informacijama te na temelju
  opravdane
  zabrinutosti trećih strana, u pogledu usklađenosti odgovornog uvoznika s ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Provjere navedene u stavku 1. provode se uz pristup koji se temelji na riziku. Osim toga, provjere se
  mogu provoditi
  kad nadležno tijelo raspolaže bitnim informacijama te na temelju
  opravdanih
  zabrinutosti trećih strana, u pogledu usklađenosti odgovornog uvoznika s ovom Uredbom.

2.   Provjere navedene u stavku 1. provode se uz pristup koji se temelji na riziku. Osim toga, provjere se
  provode
  kad nadležno tijelo raspolaže bitnim informacijama te na temelju
  opravdane
  zabrinutosti trećih strana, u pogledu usklađenosti odgovornog uvoznika s ovom Uredbom.

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Članak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 12.a |
| | Kako bi se uspostavila jasnoća i sigurnost među gospodarskim subjektima, posebno među malim i srednjim poduzećima, Komisija, uz konzultiranje s Europskom službom za vanjsko djelovanje i OECD-om, priprema neobvezujuće smjernice u obliku priručnika za trgovačka društva u kojem se objašnjava kako na najbolji način primjenjivati kriterije za područja koja se mogu ubrajati u područje primjene ove Uredbe. Taj priručnik temelji se na definiciji sukobima pogođenih i visokorizičnih područja kako je utvrđena u članku 2. točki (e) ove Uredbe i njime se uzimaju u obzir Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji u tom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 12.a

Kako bi se uspostavila jasnoća i sigurnost među gospodarskim subjektima, posebno među malim i srednjim poduzećima, Komisija, uz konzultiranje s Europskom službom za vanjsko djelovanje i OECD-om, priprema neobvezujuće smjernice u obliku priručnika za trgovačka društva u kojem se objašnjava kako na najbolji način primjenjivati kriterije za područja koja se mogu ubrajati u područje primjene ove Uredbe. Taj priručnik temelji se na definiciji sukobima pogođenih i visokorizičnih područja kako je utvrđena u članku 2. točki (e) ove Uredbe i njime se uzimaju u obzir Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji u tom području.

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kad je mišljenje odbora potrebno dobiti pisanim postupkom, taj se postupak prekida bez rezultata ako, unutar roka za dostavu mišljenja, tako odluči predsjednik odbora ili to zatraži natpolovična većina članova odbora. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Kad je mišljenje odbora potrebno dobiti pisanim postupkom, taj se postupak prekida bez rezultata ako, unutar roka za dostavu mišljenja, tako odluči predsjednik odbora ili to zatraži natpolovična većina članova odbora.

Briše se.

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Članak 15.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 15.a




  Prateće mjere




  1.
     
  Komisija tijekom prijelaznog razdoblja prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog o donošenju popratnih mjera kako bi se poboljšala učinkovitost ove Uredbe u skladu sa zajedničkim priopćenjem Europskom parlamentu i Vijeću naslovljenim „Odgovorno nabavljanje minerala koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja: prema cjelovitom pristupu EU-a” (JOIN (2014)0008).




  Popratnim mjerama kojima se jamči cjelovit pristup EU-a dužnosti odgovornog nabavljanja predviđa se:










  (a) | pružanje podrške poduzećima koja odgovorno nabavljaju u vidu poticaja, tehničke podrške te smjernica, uzimajući u obzir stanje malih i srednjih poduzeća i njihov položaj u lancu opskrbe, kako bi se omogućila usklađenost sa zahtjevima ove Uredbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 15.a

Prateće mjere

1.
     
  Komisija tijekom prijelaznog razdoblja prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog o donošenju popratnih mjera kako bi se poboljšala učinkovitost ove Uredbe u skladu sa zajedničkim priopćenjem Europskom parlamentu i Vijeću naslovljenim „Odgovorno nabavljanje minerala koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja: prema cjelovitom pristupu EU-a” (JOIN (2014)0008).

Popratnim mjerama kojima se jamči cjelovit pristup EU-a dužnosti odgovornog nabavljanja predviđa se:

(a)

pružanje podrške poduzećima koja odgovorno nabavljaju u vidu poticaja, tehničke podrške te smjernica, uzimajući u obzir stanje malih i srednjih poduzeća i njihov položaj u lancu opskrbe, kako bi se omogućila usklađenost sa zahtjevima ove Uredbe;

| (b) | stalni dijalog o politikama s trećim zemljama i drugim dionicima, uključujući mogućnost usklađivanja s nacionalnim i regionalnim sustavima certificiranja i suradnja s javno-privatnim incijativama; |
| --- | --- |

(b)

stalni dijalog o politikama s trećim zemljama i drugim dionicima, uključujući mogućnost usklađivanja s nacionalnim i regionalnim sustavima certificiranja i suradnja s javno-privatnim incijativama;

| (c) | nastavak ciljane razvojne suradnje s trećim zemljama, posebice pomoći u puštanju u promet minerala koji ne potječu iz sukobom pogođenih područja i jačanje sposobnosti lokalnih gospodarskih subjekata u pridržavanju ove Uredbe. |
| --- | --- |

(c)

nastavak ciljane razvojne suradnje s trećim zemljama, posebice pomoći u puštanju u promet minerala koji ne potječu iz sukobom pogođenih područja i jačanje sposobnosti lokalnih gospodarskih subjekata u pridržavanju ove Uredbe.

| (d) | bliska suradnja s državama članicama za pokretanje komplementarnih inicijativa u području informiranja potrošača, investitora i stranaka, kao i drugi poticaji za odgovorno poslovno ponašanje te klauzule o uspješnosti u ugovorima o nabavi koje su potpisala nadležna državna tijela, kako je predviđeno Direktivom 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . |
| --- | --- |

(d)

bliska suradnja s državama članicama za pokretanje komplementarnih inicijativa u području informiranja potrošača, investitora i stranaka, kao i drugi poticaji za odgovorno poslovno ponašanje te klauzule o uspješnosti u ugovorima o nabavi koje su potpisala nadležna državna tijela, kako je predviđeno Direktivom 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  .

2.
     
  Komisija predstavlja godišnje izvješće o uspješnosti popratnih mjera provedenih u skladu sa stavkom 1. te o njihovu učinku i učinkovitosti.

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ova Uredba primjenjuje se od...

   (*) |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ova Uredba primjenjuje se od...

   (*)

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prilog II. – Stupac Ca (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Stupac C.a: Vrsta minerala |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Stupac C.a: Vrsta minerala

---

(1)  Predmet je vraćen nadležnom odboru na ponovno razmatranje u skladu s člankom 61. stavkom 2. drugim podstavkom Poslovnika (A8-0141/2015).

(1bis)  
  Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa (SL L 330, 15.11.2014., str. 1).

(12)  „Naoružane skupine i sigurnosne snage” kako su definirane Prilogom II. ,Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji prema odgovornim lancima opskrbe iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja: Drugo izdanje, Izdavaštvo OECD-a (OECD (2013.)). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.

(12)  „Naoružane skupine i sigurnosne snage” kako su definirane Prilogom II. ,Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji prema odgovornim lancima opskrbe iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja: Drugo izdanje, Izdavaštvo OECD-a (OECD (2013.)). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.

(13)  
  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 302, 19.10.1992., str.1.).

(1a)  
  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.)

(*)  
  Dvije godine od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

---