# Europeiska unionens C 267/2016

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 267 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången22 juli 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 267

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången22 juli 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | III   Förberedande akter |
| | RÅDET |
| 2016/C 267/01 | Rådets ståndpunkt (EU) nr 12/2016 vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, om ändring av direktiv 2009/100/EG och om upphävande av direktiv 2006/87/EG Antagen av rådet den 16 juni 2016 | 1 |
| 2016/C 267/02 | Rådets motivering: Rådets ståndpunkt (EU) nr 12/2016 vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, om ändring av direktiv 2009/100/EG och om upphävande av direktiv 2006/87/EG | 56 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

III   Förberedande akter

RÅDET

2016/C 267/01

Rådets ståndpunkt (EU) nr 12/2016 vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, om ändring av direktiv 2009/100/EG och om upphävande av direktiv 2006/87/EG Antagen av rådet den 16 juni 2016

1

2016/C 267/02

Rådets motivering: Rådets ståndpunkt (EU) nr 12/2016 vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, om ändring av direktiv 2009/100/EG och om upphävande av direktiv 2006/87/EG

56

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

III Förberedande akter

RÅDET

| 22.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 267/1

---

RÅDETS STÅNDPUNKT (EU) nr 12/2016 VID FÖRSTA BEHANDLINGEN

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, om ändring av direktiv 2009/100/EG och om upphävande av direktiv 2006/87/EG

Antagen av rådet den 16 juni 2016

(2016/C 267/01)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EG (4) införs harmoniserade villkor för utfärdande av tekniska certifikat för fartyg i inlandssjöfart på unionens inre vattenvägar. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EG (4) införs harmoniserade villkor för utfärdande av tekniska certifikat för fartyg i inlandssjöfart på unionens inre vattenvägar.

| (2) | De tekniska kraven för fartyg som trafikerar Rhen fastställs av Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen (CCNR). |
| --- | --- |

(2)

De tekniska kraven för fartyg som trafikerar Rhen fastställs av Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen (CCNR).

| (3) | De tekniska krav som anges i bilagorna till direktiv 2006/87/EG omfattar de flesta av bestämmelserna om besiktning av fartyg på Rhen, i den version som godkändes av CCNR 2004. Villkoren och de tekniska kraven för utfärdande av certifikat för inlandssjöfart enligt artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen uppdateras regelbundet och anses avspegla den senaste tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(3)

De tekniska krav som anges i bilagorna till direktiv 2006/87/EG omfattar de flesta av bestämmelserna om besiktning av fartyg på Rhen, i den version som godkändes av CCNR 2004. Villkoren och de tekniska kraven för utfärdande av certifikat för inlandssjöfart enligt artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen uppdateras regelbundet och anses avspegla den senaste tekniska utvecklingen.

| (4) | Med tanke på de olika rättsliga ramverken och tidsramarna för beslutsfattande är det svårt att upprätthålla likvärdigheten mellan de unionscertifikat för inlandssjöfart som utfärdas enligt direktiv 2006/87/EG och de certifikat som utfärdas enligt artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen. Detta medför en brist på rättslig förutsebarhet som har en potentiellt negativ inverkan på sjöfartssäkerheten. |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på de olika rättsliga ramverken och tidsramarna för beslutsfattande är det svårt att upprätthålla likvärdigheten mellan de unionscertifikat för inlandssjöfart som utfärdas enligt direktiv 2006/87/EG och de certifikat som utfärdas enligt artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen. Detta medför en brist på rättslig förutsebarhet som har en potentiellt negativ inverkan på sjöfartssäkerheten.

| (5) | För att uppnå en harmonisering på unionsnivå och undvika snedvridning av konkurrensen och varierande säkerhetsnivåer bör samma tekniska krav tillämpas på hela unionens inre vattenvägar och de bör regelbundet uppdateras. |
| --- | --- |

(5)

För att uppnå en harmonisering på unionsnivå och undvika snedvridning av konkurrensen och varierande säkerhetsnivåer bör samma tekniska krav tillämpas på hela unionens inre vattenvägar och de bör regelbundet uppdateras.

| (6) | Eftersom CCNR har byggt upp betydande sakkunskap när det gäller utarbetande och uppdatering av tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart bör denna sakkunskap utnyttjas till fullo till förmån för de inre vattenvägarna i unionen. En europeisk kommitté för utarbetande av standarder för inlandssjöfarten (Cesni), som agerar under CCNR:s överinseende och som står öppen för experter från samtliga medlemsstater, ansvarar för att utarbeta tekniska standarder för inlandssjöfarten som unionen bör hänvisa till. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom CCNR har byggt upp betydande sakkunskap när det gäller utarbetande och uppdatering av tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart bör denna sakkunskap utnyttjas till fullo till förmån för de inre vattenvägarna i unionen. En europeisk kommitté för utarbetande av standarder för inlandssjöfarten (Cesni), som agerar under CCNR:s överinseende och som står öppen för experter från samtliga medlemsstater, ansvarar för att utarbeta tekniska standarder för inlandssjöfarten som unionen bör hänvisa till.

| (7) | Unionscertifikat för inlandssjöfart som intygar att farkoster helt uppfyller de tekniska kraven bör vara giltiga på alla inre vattenvägar inom unionen. |
| --- | --- |

(7)

Unionscertifikat för inlandssjöfart som intygar att farkoster helt uppfyller de tekniska kraven bör vara giltiga på alla inre vattenvägar inom unionen.

| (8) | Villkoren för medlemsstaternas utfärdande av kompletterande unionscertifikat för inlandssjöfart för trafik på vattenvägar i zonerna 1 och 2 (flodmynningar) och trafik på vattenvägar i zon 4 bör harmoniseras i högre grad. |
| --- | --- |

(8)

Villkoren för medlemsstaternas utfärdande av kompletterande unionscertifikat för inlandssjöfart för trafik på vattenvägar i zonerna 1 och 2 (flodmynningar) och trafik på vattenvägar i zon 4 bör harmoniseras i högre grad.

| (9) | Av säkerhetsskäl bör standarderna harmoniseras i hög grad och på ett sådant sätt att säkerhetsstandarderna för de inre vattenvägarna inom unionen inte blir mindre omfattande. Medlemsstaterna bör dock, efter samråd med kommissionen, tillåtas att fastställa specifika bestämmelser om ytterligare eller mindre omfattande tekniska krav för vissa zoner, förutsatt att åtgärderna är begränsade till de specifika aspekter som anges i bilagorna III och IV. |
| --- | --- |

(9)

Av säkerhetsskäl bör standarderna harmoniseras i hög grad och på ett sådant sätt att säkerhetsstandarderna för de inre vattenvägarna inom unionen inte blir mindre omfattande. Medlemsstaterna bör dock, efter samråd med kommissionen, tillåtas att fastställa specifika bestämmelser om ytterligare eller mindre omfattande tekniska krav för vissa zoner, förutsatt att åtgärderna är begränsade till de specifika aspekter som anges i bilagorna III och IV.

| (10) | Medlemsstaterna bör ha möjlighet att göra undantag från detta direktiv i vissa fall som rör farbara vattenvägar utan förbindelse med inre vattenvägar i andra medlemsstater eller vissa farkoster som enbart trafikerar en nationell vattenväg, samtidigt som en tillräcklig säkerhetsnivå upprätthålls. I de fall där sådana undantag omfattar samtliga farkoster som trafikerar vattenvägar i en medlemsstat skulle det vara en oproportionell och onödig skyldighet för den medlemsstaten att införliva samtliga skyldigheter som anges i detta direktiv. Medlemsstater får inte utfärda unionscertifikat för inlandssjöfart såvida de inte har införlivat relevanta skyldigheter enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör ha möjlighet att göra undantag från detta direktiv i vissa fall som rör farbara vattenvägar utan förbindelse med inre vattenvägar i andra medlemsstater eller vissa farkoster som enbart trafikerar en nationell vattenväg, samtidigt som en tillräcklig säkerhetsnivå upprätthålls. I de fall där sådana undantag omfattar samtliga farkoster som trafikerar vattenvägar i en medlemsstat skulle det vara en oproportionell och onödig skyldighet för den medlemsstaten att införliva samtliga skyldigheter som anges i detta direktiv. Medlemsstater får inte utfärda unionscertifikat för inlandssjöfart såvida de inte har införlivat relevanta skyldigheter enligt detta direktiv.

| (11) | Undantag från detta direktiv och erkännande av likvärdighet med avseende på specifika farkoster bör medges för att möjliggöra alternativa metoder, främja innovation eller förhindra att oskäliga kostnader uppstår, under förutsättning att likvärdig eller tillfredsställande säkerhet säkerställs. I syfte att säkerställa enhetliga villkor för detta direktivs genomförande bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter rörande sådana undantag och erkännanden av likvärdighet. Kommissionen bör ha möjlighet att hänvisa till rekommendationer från Cesni i fråga om sådana undantag och fall av erkännanden av likvärdighet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (5). |
| --- | --- |

(11)

Undantag från detta direktiv och erkännande av likvärdighet med avseende på specifika farkoster bör medges för att möjliggöra alternativa metoder, främja innovation eller förhindra att oskäliga kostnader uppstår, under förutsättning att likvärdig eller tillfredsställande säkerhet säkerställs. I syfte att säkerställa enhetliga villkor för detta direktivs genomförande bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter rörande sådana undantag och erkännanden av likvärdighet. Kommissionen bör ha möjlighet att hänvisa till rekommendationer från Cesni i fråga om sådana undantag och fall av erkännanden av likvärdighet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (5).

| (12) | Av administrativa, tekniska och ekonomiska effektivitetsskäl bör medlemsstaterna ha möjlighet att utse behöriga myndigheter som ansvarar för att säkerställa överensstämmelse med detta direktiv och dess korrekta tillämpning i enlighet med sin nationella praxis. |
| --- | --- |

(12)

Av administrativa, tekniska och ekonomiska effektivitetsskäl bör medlemsstaterna ha möjlighet att utse behöriga myndigheter som ansvarar för att säkerställa överensstämmelse med detta direktiv och dess korrekta tillämpning i enlighet med sin nationella praxis.

| (13) | Ett unionscertifikat för inlandssjöfart bör utfärdas för en farkost som klarar en teknisk besiktning innan farkosten sätts i trafik. Denna tekniska besiktning bör genomföras för att kontrollera om farkosten uppfyller de tekniska krav som anges i detta direktiv. Medlemsstaternas behöriga myndigheter bör ha rätt att när som helst kontrollera att sådan överensstämmelse föreligger och att ett giltigt certifikat för inlandssjöfart är tillgängligt ombord. |
| --- | --- |

(13)

Ett unionscertifikat för inlandssjöfart bör utfärdas för en farkost som klarar en teknisk besiktning innan farkosten sätts i trafik. Denna tekniska besiktning bör genomföras för att kontrollera om farkosten uppfyller de tekniska krav som anges i detta direktiv. Medlemsstaternas behöriga myndigheter bör ha rätt att när som helst kontrollera att sådan överensstämmelse föreligger och att ett giltigt certifikat för inlandssjöfart är tillgängligt ombord.

| (14) | Det är lämpligt att, inom vissa tidsgränser och med hänsyn till den berörda kategorin av farkost, fastställa giltighetsperioden för unionscertifikat för inlandssjöfart från fall till fall. |
| --- | --- |

(14)

Det är lämpligt att, inom vissa tidsgränser och med hänsyn till den berörda kategorin av farkost, fastställa giltighetsperioden för unionscertifikat för inlandssjöfart från fall till fall.

| (15) | För att upprätthålla en hög säkerhetsnivå inom inlandssjöfarten är det nödvändigt att fastställa närmare bestämmelser om ersättande, förnyelse, förlängd giltighet och utfärdande av nya unionscertifikat för inlandssjöfart. |
| --- | --- |

(15)

För att upprätthålla en hög säkerhetsnivå inom inlandssjöfarten är det nödvändigt att fastställa närmare bestämmelser om ersättande, förnyelse, förlängd giltighet och utfärdande av nya unionscertifikat för inlandssjöfart.

| (16) | För att säkerställa att detta direktiv genomförs effektivt bör uppgifter om farkoster som trafikerar inre vattenvägar införas i den europeiska databasen med uppgifter om fartygsskrov (nedan kallad den europeiska databasen) för användning av de behöriga myndigheterna. Den europeiska databasen bör framför allt ge möjlighet att kontrollera historiken för varje pågående ansökan om certifikat och uppgifter om samtliga giltiga certifikat som redan utfärdats för den berörda farkosten. Kommissionen bör ha hand om och anpassa den europeiska databasen så att den fullt ut kan bidra till tillämpningen av detta direktiv. |
| --- | --- |

(16)

För att säkerställa att detta direktiv genomförs effektivt bör uppgifter om farkoster som trafikerar inre vattenvägar införas i den europeiska databasen med uppgifter om fartygsskrov (nedan kallad den europeiska databasen) för användning av de behöriga myndigheterna. Den europeiska databasen bör framför allt ge möjlighet att kontrollera historiken för varje pågående ansökan om certifikat och uppgifter om samtliga giltiga certifikat som redan utfärdats för den berörda farkosten. Kommissionen bör ha hand om och anpassa den europeiska databasen så att den fullt ut kan bidra till tillämpningen av detta direktiv.

| (17) | De åtgärder som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/100/EG (6) måste fortsätta att gälla för fartyg som inte omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/100/EG (6) måste fortsätta att gälla för fartyg som inte omfattas av detta direktiv.

| (18) | För att förbättra unionslagstiftningens klarhet bör tillämpningsområdet för direktiv 2009/100/EG anpassas för att beakta det här direktivets kompletterande tillämpningsområde och för att ta hänsyn till utvecklingen i fråga om internationella avtal. Direktiv 2009/100/EG bör därför ändras. |
| --- | --- |

(18)

För att förbättra unionslagstiftningens klarhet bör tillämpningsområdet för direktiv 2009/100/EG anpassas för att beakta det här direktivets kompletterande tillämpningsområde och för att ta hänsyn till utvecklingen i fråga om internationella avtal. Direktiv 2009/100/EG bör därför ändras.

| (19) | En övergångsordning bör gälla för farkoster i trafik som fortfarande saknar unionscertifikat för inlandssjöfart när de genomgår en första teknisk besiktning enligt de reviderade tekniska krav som fastställs i detta direktiv. |
| --- | --- |

(19)

En övergångsordning bör gälla för farkoster i trafik som fortfarande saknar unionscertifikat för inlandssjöfart när de genomgår en första teknisk besiktning enligt de reviderade tekniska krav som fastställs i detta direktiv.

| (20) | För att förbättra och förenkla lagstiftningen bör det vara möjligt att i detta direktiv hänvisa till internationella normer utan att upprepa dem i unionens lagstiftning. |
| --- | --- |

(20)

För att förbättra och förenkla lagstiftningen bör det vara möjligt att i detta direktiv hänvisa till internationella normer utan att upprepa dem i unionens lagstiftning.

| (21) | Cesni har inrättats för att främja harmonisering av tekniska standarder som tillämpas inom inlandssjöfarten i hela Europa. För att säkerställa en hög säkerhetsnivå och god effektivitet för inlandssjöfarten, för att upprätthålla likvärdigheten för certifikaten för inlandssjöfart och med hänsyn till vetenskapliga och tekniska framsteg och övrig utveckling inom sektorn bör hänvisningen till den tillämpliga europeiska standarden för fastställande av tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart (nedan kallad ES-TRIN-standarden) i detta direktiv hållas aktuell. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör därför delegeras till kommissionen med avseende på uppdatering av hänvisningen till den senaste versionen av ES-TRIN-standarden och fastställande av dess tillämpningsdag. |
| --- | --- |

(21)

Cesni har inrättats för att främja harmonisering av tekniska standarder som tillämpas inom inlandssjöfarten i hela Europa. För att säkerställa en hög säkerhetsnivå och god effektivitet för inlandssjöfarten, för att upprätthålla likvärdigheten för certifikaten för inlandssjöfart och med hänsyn till vetenskapliga och tekniska framsteg och övrig utveckling inom sektorn bör hänvisningen till den tillämpliga europeiska standarden för fastställande av tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart (nedan kallad ES-TRIN-standarden) i detta direktiv hållas aktuell. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör därför delegeras till kommissionen med avseende på uppdatering av hänvisningen till den senaste versionen av ES-TRIN-standarden och fastställande av dess tillämpningsdag.

| (22) | I de fall där det med hänvisning till en lämplig analys är vederbörligen motiverat och där det saknas relevanta och uppdaterade internationella standarder avsedda att säkerställa navigationssäkerheten, eller där förändringar i Cesnis beslutsprocess skulle äventyra unionens intressen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på ändringar, i syfte att slå vakt om unionens intressen, av bilaga II till detta direktiv genom tillhandahållande av lämpliga tekniska krav. |
| --- | --- |

(22)

I de fall där det med hänvisning till en lämplig analys är vederbörligen motiverat och där det saknas relevanta och uppdaterade internationella standarder avsedda att säkerställa navigationssäkerheten, eller där förändringar i Cesnis beslutsprocess skulle äventyra unionens intressen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på ändringar, i syfte att slå vakt om unionens intressen, av bilaga II till detta direktiv genom tillhandahållande av lämpliga tekniska krav.

| (23) | I syfte att ändra eller komplettera vissa icke väsentliga delar av detta direktiv bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på ändring av klassificeringen av en vattenväg, ytterligare specificering av de uppgifter som ska föras in i den europeiska databasen, typer av åtkomst till samt instruktioner för användning och drift av denna databas, uppdatering av tekniska minimikrav för farkoster som trafikerar inre vattenvägar samt ändring av bilagorna III och IV för att ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, av bilaga V för att uppdatera och effektivisera dess förfarandemässiga bestämmelser och av bilaga VI för att ändra kriterierna för erkännande av klassificeringssällskap i syfte att säkerställa navigationssäkerheten samt ändringar av alla hänvisningar i detta direktiv till bilagorna II och V som krävs efter antagandet av delegerade akter. |
| --- | --- |

(23)

I syfte att ändra eller komplettera vissa icke väsentliga delar av detta direktiv bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på ändring av klassificeringen av en vattenväg, ytterligare specificering av de uppgifter som ska föras in i den europeiska databasen, typer av åtkomst till samt instruktioner för användning och drift av denna databas, uppdatering av tekniska minimikrav för farkoster som trafikerar inre vattenvägar samt ändring av bilagorna III och IV för att ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, av bilaga V för att uppdatera och effektivisera dess förfarandemässiga bestämmelser och av bilaga VI för att ändra kriterierna för erkännande av klassificeringssällskap i syfte att säkerställa navigationssäkerheten samt ändringar av alla hänvisningar i detta direktiv till bilagorna II och V som krävs efter antagandet av delegerade akter.

| (24) | Vid antagande av delegerade akter är det särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (7). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(24)

Vid antagande av delegerade akter är det särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (7). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (25) | I syfte att möjliggöra alternativa metoder, främja innovation, förhindra att oskäliga kostnader uppstår, möjliggöra en effektiv process för utfärdande av certifikat eller för att ta hänsyn till regionala förhållanden bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter när det gäller att tillåta vissa undantag från de tekniska kraven för specifika farkoster, erkännande av klassificeringssällskap och godkännande av ytterligare eller mindre omfattande tekniska krav för fartyg som trafikerar vissa zoner som inte är förbundna med en annan medlemsstats farbara inre vattenvägar. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(25)

I syfte att möjliggöra alternativa metoder, främja innovation, förhindra att oskäliga kostnader uppstår, möjliggöra en effektiv process för utfärdande av certifikat eller för att ta hänsyn till regionala förhållanden bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter när det gäller att tillåta vissa undantag från de tekniska kraven för specifika farkoster, erkännande av klassificeringssällskap och godkännande av ytterligare eller mindre omfattande tekniska krav för fartyg som trafikerar vissa zoner som inte är förbundna med en annan medlemsstats farbara inre vattenvägar. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011.

| (26) | För att säkerställa en lämplig ram för samordning och samarbete med behöriga internationella organisationer för inlandssjöfart, särskilt CCNR, och för utarbetandet av enhetliga tekniska standarder för inlandssjöfart, som unionen och internationella organisationer kan hänvisa till, bör detta direktiv ses över, särskilt beträffande effektiviteten i de åtgärder som införs genom det och mekanismerna för samarbete med behöriga internationella organisationer för inlandssjöfart, i syfte att uppnå en enda, enhetlig uppsättning tekniska standarder. |
| --- | --- |

(26)

För att säkerställa en lämplig ram för samordning och samarbete med behöriga internationella organisationer för inlandssjöfart, särskilt CCNR, och för utarbetandet av enhetliga tekniska standarder för inlandssjöfart, som unionen och internationella organisationer kan hänvisa till, bör detta direktiv ses över, särskilt beträffande effektiviteten i de åtgärder som införs genom det och mekanismerna för samarbete med behöriga internationella organisationer för inlandssjöfart, i syfte att uppnå en enda, enhetlig uppsättning tekniska standarder.

| (27) | I Danmark, Estland, Irland, Grekland, Spanien, Cypern, Lettland, Malta, Portugal, Slovenien och Finland finns det inte några inre vattenvägar eller så används inlandssjöfart inte i någon betydande utsträckning. Därför vore det en oproportionell och onödig skyldighet för dessa medlemsstater att införliva och genomföra detta direktiv. |
| --- | --- |

(27)

I Danmark, Estland, Irland, Grekland, Spanien, Cypern, Lettland, Malta, Portugal, Slovenien och Finland finns det inte några inre vattenvägar eller så används inlandssjöfart inte i någon betydande utsträckning. Därför vore det en oproportionell och onödig skyldighet för dessa medlemsstater att införliva och genomföra detta direktiv.

| (28) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen fastställandet av de tekniska krav som krävs för att trygga säkerheten för farkoster som trafikerar unionens inre vattenvägar, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen fastställandet av de tekniska krav som krävs för att trygga säkerheten för farkoster som trafikerar unionens inre vattenvägar, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (29) | Direktiv 2006/87/EG bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(29)

Direktiv 2006/87/EG bör därför upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

TILLÄMPNINGSOMRÅDE, DEFINITIONER OCH VATTENVÄGSZONER

Artikel 1

Syfte

I detta direktiv fastställs följande:

| a) | De tekniska krav som är nödvändiga för att trygga säkerheten för farkoster som trafikerar de inre vattenvägar som avses i artikel 4. |
| --- | --- |

a)

De tekniska krav som är nödvändiga för att trygga säkerheten för farkoster som trafikerar de inre vattenvägar som avses i artikel 4.

| b) | Klassificeringen av dessa inre vattenvägar. |
| --- | --- |

b)

Klassificeringen av dessa inre vattenvägar.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv är tillämpligt på följande farkoster:

| a) | Fartyg med en längd (L) av 20 meter eller mer. |
| --- | --- |

a)

Fartyg med en längd (L) av 20 meter eller mer.

| b) | Fartyg för vilka produkten av längd (L), bredd (B) och djupgående (T) är en volym på 100 kubikmeter eller mer. |
| --- | --- |

b)

Fartyg för vilka produkten av längd (L), bredd (B) och djupgående (T) är en volym på 100 kubikmeter eller mer.

| c) | Bogserfartyg och skjutbogserare avsedda att bogsera eller skjuta på antingen farkoster som avses i leden a och b eller flytande utrustning, eller avsedd att långsides bogsera sådana farkoster eller flytande utrustning. |
| --- | --- |

c)

Bogserfartyg och skjutbogserare avsedda att bogsera eller skjuta på antingen farkoster som avses i leden a och b eller flytande utrustning, eller avsedd att långsides bogsera sådana farkoster eller flytande utrustning.

| d) | Passagerarfartyg. |
| --- | --- |

d)

Passagerarfartyg.

| e) | Flytande utrustning. |
| --- | --- |

e)

Flytande utrustning.

2.   Detta direktiv ska inte tillämpas på följande:

| a) | Färjor. |
| --- | --- |

a)

Färjor.

| b) | Militärfartyg. |
| --- | --- |

b)

Militärfartyg.

| c) | Havsgående fartyg, inbegripet havsgående bogserfartyg och skjutbogserare, som






  i) | trafikerar eller befinner sig på vattenvägar inom tidvattensområden, |
| --- | --- | --- |

c)

Havsgående fartyg, inbegripet havsgående bogserfartyg och skjutbogserare, som

i)

trafikerar eller befinner sig på vattenvägar inom tidvattensområden,

| ii) | tillfälligt trafikerar inre vattenvägar |
| --- | --- |

ii)

tillfälligt trafikerar inre vattenvägar

förutsatt att de medför minst

| — | ett certifikat som visar att fartyget uppfyller kraven i 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (Solas) eller ett likvärdigt certifikat; ett certifikat som visar att fartyget uppfyller kraven i 1966 års internationella lastlinjekonvention eller ett likvärdigt certifikat, och ett internationellt -oljeskyddscertifikat (IOPP) som visar att fartyget uppfyller kraven i 1973/1978 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (Marpol), |
| --- | --- |

—

ett certifikat som visar att fartyget uppfyller kraven i 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (Solas) eller ett likvärdigt certifikat; ett certifikat som visar att fartyget uppfyller kraven i 1966 års internationella lastlinjekonvention eller ett likvärdigt certifikat, och ett internationellt -oljeskyddscertifikat (IOPP) som visar att fartyget uppfyller kraven i 1973/1978 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (Marpol),

| — | för havsgående fartyg som inte omfattas av Solas 1966 års internationella lastlinjekonvention eller Marpol, de relevanta certifikat och det fribordsmärke som krävs i deras flaggstaters lagstiftning, |
| --- | --- |

—

för havsgående fartyg som inte omfattas av Solas 1966 års internationella lastlinjekonvention eller Marpol, de relevanta certifikat och det fribordsmärke som krävs i deras flaggstaters lagstiftning,

| — | för passagerarfartyg som inte omfattas av de konventioner som avses i första strecksatsen, ett certifikat beträffande säkerhetsregler och säkerhetsnormer för passagerarfartyg utfärdat i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG (8), eller |
| --- | --- |

—

för passagerarfartyg som inte omfattas av de konventioner som avses i första strecksatsen, ett certifikat beträffande säkerhetsregler och säkerhetsnormer för passagerarfartyg utfärdat i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG (8), eller

| — | för fritidsfartyg som inte omfattas av de konventioner som avses i första strecksatsen, ett certifikat från flaggstaten som visar en tillräcklig säkerhetsnivå. |
| --- | --- |

—

för fritidsfartyg som inte omfattas av de konventioner som avses i första strecksatsen, ett certifikat från flaggstaten som visar en tillräcklig säkerhetsnivå.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv avses med

a)   
  farkost
  : fartyg eller flytande utrustning,

b)   
  fartyg
  : fartyg i inlandssjöfart eller havsgående fartyg,

c)   
  fartyg i inlandssjöfart
  : fartyg som är avsett uteslutande eller huvudsakligen för trafik på inre vattenvägar,

d)   
  bogserfartyg
  : fartyg som är konstruerat för att utföra bogsering,

e)   
  skjutbogserare
  : fartyg som är konstruerat för att framdriva en skjutbogserad konvoj,

f)   
  passagerarfartyg
  : dagstursfartyg eller fartyg med hytter som är konstruerat och utrustat för att kunna transportera fler än tolv passagerare,

g)   
  flytande utrustning
  : flytande installationer som bär upp arbetsredskap som kranar, muddringsutrustning, pålkranar eller hissar,

h)   
  flytande anläggning
  : flytande installation som i normala fall inte är avsedd att flyttas såsom simbad, docka, brygga eller båtskjul,

i)   
  flytande föremål
  : flotte eller någon annan typ av konstruktion, föremål eller sammankoppling som kan framföras, annat än ett fartyg, flytande utrustning eller flytande anläggning,

j)   
  fritidsfartyg
  : fartyg, annat än passagerarfartyg, som är avsett för sport- och fritidsändamål,

k)   
  höghastighetsfartyg
  : motordriven farkost som kan uppnå en fart över 40 km/tim genom vattnet,

l)   
  volymdeplacement
  : volymen av fartygets undervattenskropp, i kubikmeter,

m)   
  längd (L)
  : skrovets största längd i meter, med undantag för roder och bogspröt,

n)   
  bredd (B)
  : skrovets största bredd i meter, mätt på utsidan av bordläggningen (med undantag för skovelhjul, avbärarlist och liknande),

o)   
  djupgående (T)
  : det lodräta avståndet i meter mellan den lägsta punkten på skrovet utan att räkna med kölen eller andra fasta fastkopplingar och vattenlinjen vid största djupgående,

p)   
  förbundna inre vattenvägar
  : vattenvägar i en medlemsstat, vilka, genom inre vattenvägar som i enlighet med nationell eller internationell rätt kan trafikeras av farkoster som omfattas av detta direktiv, är förbundna med en annan medlemsstats inre vattenvägar.

Artikel 4

Klassificering av inre vattenvägar

1.   I detta direktiv ska unionens inre vattenvägar klassificeras enligt följande:

| a) | Zonerna 1, 2, 3 och 4:






  i) | Zonerna 1 och 2: de vattenvägar som förtecknas i bilaga I, kapitel 1. |
| --- | --- | --- |

a)

Zonerna 1, 2, 3 och 4:

i)

Zonerna 1 och 2: de vattenvägar som förtecknas i bilaga I, kapitel 1.

| ii) | Zon 3: de vattenvägar som förtecknas i bilaga I, kapitel 2. |
| --- | --- |

ii)

Zon 3: de vattenvägar som förtecknas i bilaga I, kapitel 2.

| iii) | Zon 4: alla övriga inre vattenvägar som enligt nationell rätt kan trafikeras av farkoster som omfattas av tillämpningsområdet för detta direktiv. |
| --- | --- |

iii)

Zon 4: alla övriga inre vattenvägar som enligt nationell rätt kan trafikeras av farkoster som omfattas av tillämpningsområdet för detta direktiv.

| b) | Zon R: de vattenvägar som avses i led a för vilka certifikat ska utfärdas i enlighet med artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen, i den lydelse som artikeln har den ... [datum för detta direktivs ikraftträdande]. |
| --- | --- |

b)

Zon R: de vattenvägar som avses i led a för vilka certifikat ska utfärdas i enlighet med artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen, i den lydelse som artikeln har den ... [datum för detta direktivs ikraftträdande].

2.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 med avseende på ändringar av bilaga I i syfte att ändra klassificeringen av en vattenväg, inbegripet tillägg och strykningar av vattenvägar. Sådana ändringar i bilaga I får göras endast på begäran av den berörda medlemsstaten, för vattenvägar på dess territorium.

KAPITEL 2

SJÖFARTSCERTIFIKAT

Artikel 5

Efterlevnad av tekniska krav och säkerhetskrav

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de farkoster som avses i artikel 2.1 som trafikerar de inre vattenvägar inom unionen som avses i artikel 4 är konstruerade och underhålls i enlighet med de krav som anges i detta direktiv.

2.   En farkosts förenlighet med punkt 1 ska intygas genom ett certifikat som utfärdas i enlighet med detta direktiv.

Artikel 6

Unionscertifikat för inlandssjöfart

1.   Unionscertifikat för inlandssjöfart ska utfärdas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna i enlighet med detta direktiv. Vid utfärdande av ett unionscertifikat för inlandssjöfart ska medlemsstaterna kontrollera att ett sådant giltigt certifikat som avses i artikel 7 inte redan har utfärdats för den berörda farkosten.

2.   Unionscertifikatet för inlandssjöfart ska utformas i enlighet med förlagan i bilaga II.

3.   Varje medlemsstat ska upprätta en förteckning över de behöriga myndigheterna för utfärdandet av unionscertifikat för inlandssjöfart och anmäla förteckningen samt eventuella ändringar av denna till kommissionen. Kommissionen ska upprätthålla en uppdaterad förteckning över behöriga myndigheter på en lämplig webbplats.

4.   Unionscertifikatet för inlandssjöfart ska utfärdas för farkosten efter en teknisk besiktning som ska genomföras innan farkosten sätts i trafik för att kontrollera om den uppfyller de tekniska krav som avses i bilagorna II och V.

5.   Vid de tekniska besiktningar som föreskrivs i punkt 4 i denna artikel och i artikel 29, eller vid en teknisk besiktning som utförs på begäran av farkostens ägare eller dennes ombud ska det, om så är lämpligt, kontrolleras om en farkost uppfyller de ytterligare krav som avses i artikel 23.1 och 23.2.

6.   De behöriga myndigheter som utfärdar unionscertifikatet för inlandssjöfart ska besluta om förfarandena för begäran om besiktning och fastställande av plats och tidpunkt för besiktningen. Den behöriga myndigheten ska avgöra vilka dokument som ska lämnas in. Förfarandet ska vara sådant att besiktningen kan äga rum inom rimlig tid efter begäran.

7.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska, på begäran av farkostens ägare eller dennes ombud, utfärda ett unionscertifikat för inlandssjöfart för en farkost som inte omfattas av detta direktiv, om farkosten uppfyller de krav som anges i detta direktiv.

Artikel 7

Skyldighet att medföra certifikat

Farkoster som trafikerar de inre vattenvägar inom unionen som avses i artikel 4 ska medföra följande originalhandlingar:

| a) | När de trafikerar vattenvägar inom zon R, antingen






  — | ett certifikat som utfärdats enligt artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen, eller |
| --- | --- | --- |

a)

När de trafikerar vattenvägar inom zon R, antingen

—

ett certifikat som utfärdats enligt artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen, eller

| — | ett unionscertifikat för inlandssjöfart som intygar att farkosten, i förekommande fall i enlighet med övergångsbestämmelserna enligt bilaga II till detta direktiv för farkoster som trafikerar Rhen (zon R), helt uppfyller de tekniska krav som avses i bilagorna II och V till detta direktiv och för vilka det enligt tillämpliga regler och förfaranden har fastställts att de motsvarar de tekniska krav som fastställts i enlighet med den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen. |
| --- | --- |

—

ett unionscertifikat för inlandssjöfart som intygar att farkosten, i förekommande fall i enlighet med övergångsbestämmelserna enligt bilaga II till detta direktiv för farkoster som trafikerar Rhen (zon R), helt uppfyller de tekniska krav som avses i bilagorna II och V till detta direktiv och för vilka det enligt tillämpliga regler och förfaranden har fastställts att de motsvarar de tekniska krav som fastställts i enlighet med den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen.

| b) | När de trafikerar andra vattenvägar, ett unionscertifikat för inlandssjöfart eller ett certifikat som utfärdats enligt artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen, i förekommande fall inbegripet kompletterande unionscertifikat för inlandssjöfart i enlighet med artikel 8 i detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

När de trafikerar andra vattenvägar, ett unionscertifikat för inlandssjöfart eller ett certifikat som utfärdats enligt artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen, i förekommande fall inbegripet kompletterande unionscertifikat för inlandssjöfart i enlighet med artikel 8 i detta direktiv.

Artikel 8

Kompletterande unionscertifikat för inlandssjöfart

1.   Farkoster som medför ett giltigt unionscertifikat för inlandssjöfart eller ett certifikat som utfärdats enligt artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen ska förses med ett kompletterande unionscertifikat för inlandssjöfart i enlighet med artikel 23 i detta direktiv.

2.   Det kompletterande unionscertifikatet för inlandssjöfart ska utformas i enlighet med förlagan i bilaga II och utfärdas av behöriga myndigheter i enlighet med de villkor som fastställs för de berörda vattenvägarna.

Artikel 9

Tillfälliga unionscertifikat för inlandssjöfart

1.   Medlemstaternas behöriga myndigheter får utfärda ett tillfälligt unionscertifikat för inlandssjöfart för

| a) | farkoster som med den behöriga myndighetens tillstånd ska gå till en bestämd plats för att erhålla ett unionscertifikat för inlandssjöfart, |
| --- | --- |

a)

farkoster som med den behöriga myndighetens tillstånd ska gå till en bestämd plats för att erhålla ett unionscertifikat för inlandssjöfart,

| b) | farkoster vars unionscertifikat för inlandssjöfart har förkommit, förstörts eller tillfälligt återkallats i något av de fall som avses i artikel 13 och 15 eller i bilagorna II och V, |
| --- | --- |

b)

farkoster vars unionscertifikat för inlandssjöfart har förkommit, förstörts eller tillfälligt återkallats i något av de fall som avses i artikel 13 och 15 eller i bilagorna II och V,

| c) | farkoster vars unionscertifikat för inlandssjöfart håller på att upprättas efter godkänd besiktning, |
| --- | --- |

c)

farkoster vars unionscertifikat för inlandssjöfart håller på att upprättas efter godkänd besiktning,

| d) | farkoster som inte har uppfyllt samtliga villkor som krävs för erhållande av ett unionscertifikat för inlandssjöfart i enlighet med bilagorna II och V, |
| --- | --- |

d)

farkoster som inte har uppfyllt samtliga villkor som krävs för erhållande av ett unionscertifikat för inlandssjöfart i enlighet med bilagorna II och V,

| e) | farkoster som har skadats så att de inte längre uppfyller kraven i deras unionscertifikat för inlandssjöfart, |
| --- | --- |

e)

farkoster som har skadats så att de inte längre uppfyller kraven i deras unionscertifikat för inlandssjöfart,

| f) | flytande anläggningar eller flytande föremål i de fall då de myndigheter som ansvarar för specialtransporter, enligt gällande krav utfärdade av sjöfartsmyndigheterna i medlemsstaterna, beviljar tillstånd att utföra en specialtransport på villkor att ett sådant tillfälligt unionscertifikat för inlandssjöfart erhålls, |
| --- | --- |

f)

flytande anläggningar eller flytande föremål i de fall då de myndigheter som ansvarar för specialtransporter, enligt gällande krav utfärdade av sjöfartsmyndigheterna i medlemsstaterna, beviljar tillstånd att utföra en specialtransport på villkor att ett sådant tillfälligt unionscertifikat för inlandssjöfart erhålls,

| g) | farkoster som i enlighet med artiklarna 25 och 26 i detta direktiv omfattas av ett undantag från bilagorna II och V, i avvaktan på antagandet av relevanta genomförandeakter. |
| --- | --- |

g)

farkoster som i enlighet med artiklarna 25 och 26 i detta direktiv omfattas av ett undantag från bilagorna II och V, i avvaktan på antagandet av relevanta genomförandeakter.

2.   Det tillfälliga unionscertifikatet för inlandssjöfart får endast utfärdas om farkostens, den flytande installationens eller den flytande utrustningens sjövärdighet verkar vara säkerställd i tillräckligt hög grad. Det ska utformas med användning av förlagan i bilaga II.

3.   Det tillfälliga unionscertifikatet för inlandssjöfart ska innehålla de villkor som den behöriga myndigheten anser nödvändiga, och ska ha följande giltighet:

| a) | I de fall som avses i punkt 1 a, d, e och f, för en enda bestämd resa som ska företas inom en lämplig tidsperiod, dock högst en månad. |
| --- | --- |

a)

I de fall som avses i punkt 1 a, d, e och f, för en enda bestämd resa som ska företas inom en lämplig tidsperiod, dock högst en månad.

| b) | I de fall som avses i punkt 1 b och c, för en lämplig tidsperiod. |
| --- | --- |

b)

I de fall som avses i punkt 1 b och c, för en lämplig tidsperiod.

| c) | I de fall som avses i punkt 1 g, sex månader; det tillfälliga unionscertifikatet för inlandssjöfart får förlängas med sex månader åt gången fram till dess att motsvarande genomförandeakt har antagits. |
| --- | --- |

c)

I de fall som avses i punkt 1 g, sex månader; det tillfälliga unionscertifikatet för inlandssjöfart får förlängas med sex månader åt gången fram till dess att motsvarande genomförandeakt har antagits.

Artikel 10

Giltighet för unionscertifikat för inlandssjöfart

1.   Giltighetstiden för unionscertifikat för inlandssjöfart som utfärdas för nybyggda farkoster ska fastställas av den behöriga myndigheten och får inte överstiga

| a) | fem år för passagerarfartyg och höghastighetsfartyg, |
| --- | --- |

a)

fem år för passagerarfartyg och höghastighetsfartyg,

| b) | tio år för alla andra farkoster. |
| --- | --- |

b)

tio år för alla andra farkoster.

Giltighetstiden ska anges på unionscertifikatet för inlandssjöfart.

2.   När det gäller farkoster som redan före den tekniska besiktningen går i trafik ska den behöriga myndigheten fastställa giltighetstiden för unionscertifikatet för inlandssjöfart från fall till fall mot bakgrund av resultatet av besiktningen. De giltighetstider som anges i punkt 1 får emellertid inte överskridas.

Artikel 11

Förlängning i undantagsfall av giltighetstiden för unionscertifikat för inlandssjöfart

Den behöriga myndighet som utfärdat eller förnyat ett unionscertifikat för inlandssjöfart får i enlighet med bilagorna II och V undantagsvis förlänga giltighetstiden med högst sex månader utan teknisk besiktning. En sådan förlängning ska anges på certifikatet.

Artikel 12

Förnyelse av unionscertifikat för inlandssjöfart

1.   Unionscertifikatet för inlandssjöfart ska förnyas när dess giltighetstid löper ut i enlighet med de villkor som fastställs i artikel 6, efter en teknisk besiktning för att kontrollera om farkosten uppfyller de tekniska krav som avses i bilagorna II och V. Unionscertifikat för inlandssjöfart får förnyas av varje behörig myndighet som har anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 6.3.

2.   Vid förnyelse av unionscertifikat för inlandssjöfart ska de övergångsbestämmelser som föreskrivs i bilaga II gälla för farkosten på de villkor som anges i den bilagan.

Artikel 13

Ersättande av unionscertifikat för inlandssjöfart

Varje medlemsstat ska fastställa på vilka villkor ett giltigt unionscertifikat för inlandssjöfart som förkommit eller skadats får ersättas. Dessa villkor ska föreskriva att vid ansökan om ersättande ska, vid förlust av certifikatet, en förlustanmälan av certifikatet tillhandahållas eller, om certifikatet skadats, det skadade certifikatet lämnas in. På det ersättande certifikatet ska det anges att det är ett duplikat.

Artikel 14

Större ändringar eller större reparationer av farkoster

Om farkosten undergår större ändringar eller större reparationer som påverkar farkostens förenlighet med de tekniska krav som avses i bilagorna II och V i fråga om farkoststrukturens stabilitet eller farkostens gång- eller manövreringsegenskaper eller särskilda specifikationer, ska farkosten på nytt genomgå en sådan teknisk besiktning som föreskrivs i artikel 6 innan den får företa någon ny sjöresa.

Efter denna besiktning ska det befintliga unionscertifikatet för inlandssjöfart ändras så att det återspeglar farkostens förändrade tekniska egenskaper, eller ska det certifikatet återkallas och ett nytt utfärdas. Om det nya certifikatet utfärdas av någon annan medlemsstat än den där det ursprungliga certifikatet utfärdades eller förnyades ska den behöriga myndighet som utfärdade eller förnyade certifikatet underrättas inom 30 dagar från dagen för utfärdandet av det nya certifikatet.

Artikel 15

Vägran att utfärda eller förnya, och återkallande av, unionscertifikat för inlandssjöfart

1.   I ett beslut om att inte utfärda eller förnya ett unionscertifikat för inlandssjöfart ska skälen till beslutet anges. Farkostens ägare eller dennes ombud ska underrättas om detta och få information om hur beslutet kan överklagas och vilka frister för överklagande som gäller i den berörda medlemsstaten.

2.   Ett giltigt unionscertifikat för inlandssjöfart får återkallas av den behöriga myndighet som utfärdade eller förnyade det om farkosten inte längre uppfyller de tekniska krav som anges i dess certifikat.

Artikel 16

Erkännande av certifikat för farkoster från tredjeländer

I avvaktan på att överenskommelser mellan unionen och tredjeländer om ömsesidigt erkännande av certifikat för farkoster träder i kraft får de behöriga myndigheterna i en medlemsstat erkänna de certifikat som utfärdats för farkoster från tredjeländer för sjöfart på vattenvägar inom den medlemsstatens territorium.

Artikel 17

Register över certifikat

Medlemsstaterna ska säkerställa att deras behöriga myndigheter för ett register över alla certifikat som de har utfärdat eller förnyat i enlighet med artiklarna 6, 8, 9 och 12. Det registret ska innehålla alla de upplysningar som ingår i den förlaga till certifikat som återges i bilaga II.

KAPITEL 3

FARTYGSIDENTIFIERING, BESIKTNINGAR OCH ÄNDRADE TEKNISKA KRAV

Artikel 18

Unikt europeiskt identifieringsnummer för fartyg

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att varje farkost ges ett unikt europeiskt identifieringsnummer för fartyg (nedan kallat europeiskt identifieringsnummer) i enlighet med bilagorna II och V.

2.   Varje farkost ska ha endast ett europeiskt identifieringsnummer som ska vara oförändrat under hela dess livstid.

3.   Den behöriga myndigheten ska när den utfärdar ett unionscertifikat för inlandssjöfart ange det europeiska identifieringsnumret på certifikatet.

4.   Varje medlemsstat ska upprätta en förteckning över de behöriga myndigheter som är ansvariga för att tilldela europeiska identifieringsnummer och delge kommissionen förteckningen samt eventuella ändringar av denna. Kommissionen ska tillhandahålla en uppdaterad förteckning över behöriga myndigheter på en lämplig webbplats.

Artikel 19

Den europeiska databasen med uppgifter om fartygsskrov

1.   Kommissionen ska handha den europeiska databasen i syfte att stödja administrativa åtgärder för att upprätthålla navigationssäkerheten och underlätta vid navigering och i syfte att säkerställa tillämpningen av detta direktiv.

All behandling av personuppgifter som utförs av medlemsstaterna ska ske i enlighet med unionsrätten i fråga om skydd av personuppgifter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... (9)
   (*).

All behandling av personuppgifter som utförs av kommissionen ska ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (10).

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de behöriga myndigheterna utan dröjsmål för varje farkost för in följande uppgifter i den europeiska databasen:

| a) | De uppgifter som behövs för att identifiera och beskriva farkosten i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

a)

De uppgifter som behövs för att identifiera och beskriva farkosten i enlighet med detta direktiv.

| b) | Uppgifter om de certifikat som utfärdats, förnyats, ersatts och återkallats samt om den behöriga myndighet som utfärdade certifikaten, i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om de certifikat som utfärdats, förnyats, ersatts och återkallats samt om den behöriga myndighet som utfärdade certifikaten, i enlighet med detta direktiv.

| c) | En digital kopia av samtliga certifikat som utfärdats av de behöriga myndigheterna i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

c)

En digital kopia av samtliga certifikat som utfärdats av de behöriga myndigheterna i enlighet med detta direktiv.

| d) | Uppgifter om eventuella ansökningar om certifikat i enlighet med detta direktiv vilka har avslagits eller håller på att behandlas. |
| --- | --- |

d)

Uppgifter om eventuella ansökningar om certifikat i enlighet med detta direktiv vilka har avslagits eller håller på att behandlas.

| e) | Eventuella ändringar av de uppgifter som avses i leden a–d. |
| --- | --- |

e)

Eventuella ändringar av de uppgifter som avses i leden a–d.

3.   De uppgifter som avses i punkt 2 får behandlas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, av parterna i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen och av tredjeländer som har anförtrotts uppgifter som rör tillämpningen av detta direktiv och Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG (11), i följande syften:

| a) | Tillämpning av det här direktivet och direktiv 2005/44/EG. |
| --- | --- |

a)

Tillämpning av det här direktivet och direktiv 2005/44/EG.

| b) | Säkerställande av förvaltning av vattenvägstrafik och infrastruktur. |
| --- | --- |

b)

Säkerställande av förvaltning av vattenvägstrafik och infrastruktur.

| c) | Upprätthållande eller tillsyn av navigationssäkerheten. |
| --- | --- |

c)

Upprätthållande eller tillsyn av navigationssäkerheten.

| d) | Insamling av statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Insamling av statistiska uppgifter.

4.   Den behöriga myndigheten i en medlemsstat får i enskilda fall överföra personuppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation under förutsättning att detta endast sker efter en bedömning från fall till fall och att kraven i förordning (EU) 2016/... (**), särskilt de som framgår av kapitel V i den förordningen, är uppfyllda. Medlemsstaterna ska säkerställa att överföringen är nödvändig för de ändamål som avses i punkt 3 i denna artikel. Medlemsstaterna ska säkerställa att tredjelandet eller den internationella organisationen inte överför uppgifterna till ett annat tredjeland eller en annan internationell organisation, såvida inte uttryckligt skriftligt godkännande till detta erhållits och de villkor som fastställts av den behöriga myndigheten i medlemsstaten uppfylls.

5.   Kommissionen får i enskilda fall överföra personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller till en internationell organisation eller ge dessa åtkomst till den europeiska databasen, under förutsättning att detta endast sker efter en bedömning från fall till fall, att överföringen eller åtkomsten krävs för de ändamål som avses i punkt 3 i den här artikeln och under förutsättning att kraven i artikel 9 i förordning (EG) nr 45/2001 är uppfyllda. Kommissionen ska säkerställa att överföringen eller åtkomsten är nödvändig för de ändamål som avses i punkt 3 i den här artikeln. Kommissionen ska se till att tredjelandet eller den internationella organisationen inte överför uppgifterna till ett annat tredjeland eller en annan internationell organisation, såvida inte uttryckligt skriftligt godkännande till detta erhållits och de villkor som fastställts av kommissionen uppfylls.

6.   Den behöriga myndigheten ska säkerställa att uppgifterna om en farkost raderas från den databas som avses i punkt 1 när denna farkost skrotas.

7.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att närmare ange

| a) | de uppgifter som ska föras in i databasen av medlemsstaterna, |
| --- | --- |

a)

de uppgifter som ska föras in i databasen av medlemsstaterna,

| b) | de typer av åtkomst som är tillåtna, med hänsyn tagen till de kategorier av mottagare av uppgifter och de syften för vilka sådana uppgifter behandlas som avses i punkt 3, |
| --- | --- |

b)

de typer av åtkomst som är tillåtna, med hänsyn tagen till de kategorier av mottagare av uppgifter och de syften för vilka sådana uppgifter behandlas som avses i punkt 3,

| c) | instruktioner för användning och drift av databasen, särskilt med avseende på datasäkerhetsåtgärder, registrering och behandling av uppgifter och sammankoppling av databasen med de register som avses i artikel 17. |
| --- | --- |

c)

instruktioner för användning och drift av databasen, särskilt med avseende på datasäkerhetsåtgärder, registrering och behandling av uppgifter och sammankoppling av databasen med de register som avses i artikel 17.

Artikel 20

Genomförande av tekniska besiktningar

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de behöriga myndigheter som avses i punkt 3 genomför de inledande, periodiska, särskilda och frivilliga besiktningar som avses i detta direktiv.

2.   Dessa behöriga myndigheter får helt eller delvis avstå från teknisk besiktning av farkosten om ett giltigt intyg utfärdat av ett erkänt klassificeringssällskap i enlighet med artikel 21 klart visar att farkosten helt eller delvis uppfyller de tekniska krav som avses i bilagorna II och V.

3.   Varje medlemsstat ska upprätta en förteckning över de behöriga myndigheter i medlemsstaten som är ansvariga för att genomföra tekniska besiktningar och delge kommissionen förteckningen samt eventuella ändringar av denna. Kommissionen ska upprätthålla en uppdaterad förteckning över behöriga myndigheter och besiktningsorgan på en lämplig webbplats.

4.   Varje medlemsstat ska uppfylla de särskilda krav i fråga om besiktningsorganen och begäran om en besiktning vilka föreskrivs i bilagorna II och V.

Artikel 21

Erkännande av klassificeringssällskap

1.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att erkänna ett klassificeringssällskap som uppfyller de kriterier som anges i bilaga VI eller återkalla ett erkännande i enlighet med det förfarande som anges i punkterna 2 och 3 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 33.2.

2.   Ansökan om erkännande ska lämnas in till kommissionen av den medlemsstat där klassificeringssällskapet har sitt huvudkontor eller en filial som får utfärda intyg som visar att farkoster uppfyller de krav som avses i bilagorna II och V i enlighet med detta direktiv. Ansökan ska åtföljas av all information och dokumentation som behövs för att kontrollera att kriterierna för erkännande är uppfyllda.

3.   Varje medlemsstat får till kommissionen lämna in en begäran om att återkalla erkännandet om den anser att ett klassificeringssällskap inte längre uppfyller de kriterier som anges i bilaga VI. Begäran om återkallande ska åtföljas av skriftligt underlag.

4.   De klassificeringssällskap som senast den ... [datum för detta direktivs ikraftträdande] hade fått erkännande i enlighet med direktiv 2006/87/EG ska få behålla detta erkännande.

5.   Kommissionen ska senast den ... [datum ett år efter detta direktivs ikraftträdande] för första gången offentliggöra och därefter på en lämplig webbplats regelbundet uppdatera en förteckning över de klassificeringssällskap som erkänts i enlighet med den här artikeln. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om eventuella ändringar när det gäller namn- och adressuppgifter för de klassificeringssällskap för vilka de har ansökt om erkännande.

Artikel 22

Kontroll av efterlevnaden

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att deras behöriga myndigheter när som helst kan kontrollera om en farkost medför ett giltigt certifikat i enlighet med artikel 7 och huruvida det uppfyller kraven för utfärdande av ett sådant certifikat.

Om kraven inte uppfylls ska de behöriga myndigheterna vidta lämpliga åtgärder i enlighet med punkterna 2–5 i den här artikeln. De ska även begära att farkostens ägare eller dennes ombud vidtar alla nödvändiga åtgärder för att åtgärda situationen inom den tidsfrist som fastställs av de behöriga myndigheterna.

Den behöriga myndighet som utfärdat det certifikat som medförs på farkosten ska inom sju dagar efter kontrollen underrättas om att kraven inte uppfylls.

2.   Om inget giltigt certifikat medförs på farkosten får den hindras från att fortsätta sin resa.

3.   Om de behöriga myndigheterna vid en kontroll konstaterar att farkosten utgör en uppenbar fara för de personer som befinner sig ombord, för miljön eller för sjöfartssäkerheten får de hindra farkosten från att fortsätta sin resa till dess att nödvändiga åtgärder vidtagits för att åtgärda situationen.

De behöriga myndigheterna får även föreskriva proportionella åtgärder som gör att farkosten, när så är lämpligt efter avslutad transport, utan fara kan framföras till en plats där den antingen kan besiktigas eller repareras.

4.   En medlemsstat som hindrat en farkost från att fortsätta sin resa, eller som underrättat farkostens ägare eller dennes ombud om sin avsikt att hindra den från detta om de brister som konstaterats inte avhjälpts, ska inom sju dagar underrätta den behöriga myndigheten i den medlemsstat som utfärdat eller senast förnyat farkostens certifikat om det beslut som den fattat eller avser att fatta.

5.   I varje beslut om att avbryta en farkosts resa som fattats inom ramen för genomförandet av detta direktiv ska skälen till beslutet anges utförligt. Ett sådant beslut ska utan dröjsmål delges den berörda parten, som samtidigt ska underrättas om möjligheterna att överklaga enligt gällande lagstiftning i den berörda medlemsstaten, samt om tidsfristerna för detta.

Artikel 23

Ändrade tekniska krav för vissa zoner

1.   En medlemsstat får, i förekommande fall med förbehåll för kraven i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen, anta tekniska krav utöver dem som avses i bilagorna II och V för farkoster som trafikerar vattenvägar i zonerna 1 och 2 inom dess territorium. Dessa ytterligare krav får endast omfatta de aspekter som anges i bilaga III.

2.   Rörande passagerarfartyg som trafikerar icke förbundna inre vattenvägar i zon 3, får varje medlemsstat behålla tekniska krav utöver dem som avses i bilagorna II och V. Dessa ytterligare krav får endast omfatta de aspekter som anges i bilaga III.

3.   Om tillämpningen av de övergångsbestämmelser som avses i bilaga II skulle leda till att befintliga nationella säkerhetsstandarder blir mindre omfattande får en medlemsstat underlåta att tillämpa de övergångsbestämmelserna på passagerarfartyg som trafikerar dess icke förbundna inre vattenvägar. Under sådana omständigheter får den berörda medlemsstaten kräva att sådana passagerarfartyg som trafikerar dess icke förbundna inre vattenvägar från och med den 30 december 2008 fullt ut uppfyller de tekniska krav som avses i bilagorna II och V.

4.   En medlemsstat får tillåta partiell tillämpning av de tekniska kraven eller fastställa tekniska krav som är mindre stränga än dem som avses i bilagorna II och V för farkoster som uteslutande trafikerar vattenvägar i zonerna 3 och 4 inom dess territorium. De mindre stränga tekniska kraven eller den partiella tillämpningen av de tekniska kraven får endast omfatta de aspekter som anges i bilaga IV.

5.   Om en medlemsstat tillämpar punkt 1, 2, 3 eller 4 ska den underrätta kommissionen om detta minst sex månader före det planerade tillämpningsdatumet. Kommissionen ska underrätta de övriga medlemsstaterna om detta.

I de fall som avses i punkterna 1 och 2 i denna artikel ska kommissionen anta genomförandeakter för att godkänna de ytterligare tekniska kraven. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 33.2.

6.   Efterlevnad av de ändrade tekniska kraven i enlighet med punkterna 1, 2, 3 och 4 ska specificeras i unionscertifikatet för inlandssjöfart eller i det kompletterande unionscertifikatet för inlandssjöfart.

Artikel 24

Undantag för vissa farkostkategorier

1.   Under förutsättning att en tillräcklig säkerhetsnivå upprätthålls får medlemsstaterna medge undantag från hela eller delar av detta direktiv för

| a) | farkoster som trafikerar icke förbundna inre vattenvägar, |
| --- | --- |

a)

farkoster som trafikerar icke förbundna inre vattenvägar,

| b) | farkoster med en dödvikt om högst 350 ton eller farkoster som inte är avsedda för godstransport och som har ett volymdeplacement på mindre än 100 kubikmeter, vilka kölsträcktes före den 1 januari 1950 och som enbart trafikerar det egna territoriet. |
| --- | --- |

b)

farkoster med en dödvikt om högst 350 ton eller farkoster som inte är avsedda för godstransport och som har ett volymdeplacement på mindre än 100 kubikmeter, vilka kölsträcktes före den 1 januari 1950 och som enbart trafikerar det egna territoriet.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen får medlemsstaterna medge undantag från detta direktiv i fråga om trafik inom det egna territoriet för farkoster som gör begränsade resor av lokalt intresse eller inom hamnområden. Dessa undantag och de resor eller de områden som de gäller ska anges på farkostens certifikat.

3.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om de undantag som medgivits i enlighet med punkterna 1 och 2. Kommissionen ska underrätta de övriga medlemsstaterna om detta.

Artikel 25

Användning av ny teknik och undantag för särskilda farkoster

1.   I syfte att uppmuntra innovation och användning av ny teknik inom inlandssjöfart ska kommissionen ges befogenhet att anta genomförandeakter om godkännande av undantag eller erkännande av likvärdighet mellan tekniska specifikationer för en specifik farkost när det gäller

| a) | utfärdande av ett unionscertifikat för inlandssjöfart innehållande ett erkännande av användning eller förekomst ombord på en farkost av andra material, anläggningar eller installationer eller annan utrustning eller användning av andra anordningar eller konstruktionsmetoder än dem som anges i bilagorna II och V, under förutsättning att en likvärdig säkerhetsnivå säkerställs, |
| --- | --- |

a)

utfärdande av ett unionscertifikat för inlandssjöfart innehållande ett erkännande av användning eller förekomst ombord på en farkost av andra material, anläggningar eller installationer eller annan utrustning eller användning av andra anordningar eller konstruktionsmetoder än dem som anges i bilagorna II och V, under förutsättning att en likvärdig säkerhetsnivå säkerställs,

| b) | utfärdande av unionscertifikat för inlandssjöfart på försök och för en begränsad period med nya tekniska specifikationer som avviker från kraven i bilagorna II och V, under förutsättning att en tillräcklig säkerhetsnivå säkerställs. |
| --- | --- |

b)

utfärdande av unionscertifikat för inlandssjöfart på försök och för en begränsad period med nya tekniska specifikationer som avviker från kraven i bilagorna II och V, under förutsättning att en tillräcklig säkerhetsnivå säkerställs.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 33.2.

2.   De behöriga myndigheterna i en medlemsstat ska i förekommande fall ange tillämpliga undantag och erkännanden av likvärdighet som avses i punkt 1 i unionscertifikatet för inlandssjöfart.

Artikel 26

Orimliga konsekvenser

1.   Efter det att övergångsbestämmelser för de tekniska krav som fastställs i bilaga II har upphört att gälla får kommissionen anta genomförandeakter som medger undantag från de tekniska krav som fastställs i den bilagan som var föremål för dessa övergångsbestämmelser, om dessa krav är tekniskt svåra att tillämpa eller om tillämpningen skulle kunna medföra orimliga kostnader.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 33.2.

2.   De behöriga myndigheterna i en medlemsstat ska i förekommande fall ange de undantag som avses i punkt 1 i unionscertifikatet för inlandssjöfart.

Artikel 27

Register över typgodkänd utrustning

Kommissionen ska på en lämplig webbplats offentliggöra ett register över typgodkänd utrustning i enlighet med bilagorna II och V.

KAPITEL 4

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 28

Övergångsbestämmelser angående användningen av handlingar

Handlingar som omfattas av detta direktiv och som utfärdats av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna i enlighet med direktiv 2006/87/EG före den ... [datum för detta direktivs ikraftträdande] ska fortsätta att gälla tills de löper ut.

Artikel 29

Farkoster som är undantagna från tillämpningsområdet för direktiv 82/714/EEG

1.   Unionscertifikatet för inlandssjöfart ska utfärdas för farkoster som är undantagna från tillämpningsområdet för rådets direktiv 82/714/EEG (12) men som omfattas av det här direktivet i enlighet med artikel 2.1 i det här direktivet, efter en teknisk besiktning för att kontrollera att farkosterna uppfyller de tekniska krav som avses i bilagorna II och V till det här direktivet. Denna tekniska besiktning ska genomföras när farkostens befintliga certifikat löper ut, dock senast den 30 december 2018.

2.   Om de tekniska krav som avses i bilagorna II och V inte uppfylls ska detta anges i unionscertifikatet för inlandssjöfart. Förutsatt att de behöriga myndigheterna anser att dessa brister inte utgör en uppenbar fara får de farkoster som avses i punkt 1 i denna artikel fortsätta att gå i trafik fram till dess att de komponenter eller de fartygsdelar som har befunnits inte uppfylla kraven byts ut eller byggs om, varefter det ska krävas att komponenterna eller fartygsdelarna uppfyller de tekniska krav som avses i bilagorna II och V.

3.   Utbyte av befintliga delar mot identiska delar eller delar med likvärdig teknik och utformning under löpande reparationer och rutinunderhåll ska inte betraktas som ett utbyte eller en ombyggnad i den mening som avses i punkt 2.

4.   Uppenbar fara i den mening som avses i punkt 2 i denna artikel ska presumeras särskilt när krav som gäller farkoststrukturens stabilitet eller farkostens gång- eller manövreringsegenskaper eller särskilda specifikationer enligt de tekniska krav som avses i bilagorna II och V berörs. De undantag som föreskrivs i de tekniska krav som avses i bilagorna II och V ska inte uppfattas som brister som utgör en uppenbar fara.

Artikel 30

Övergångsbestämmelser angående tillfälliga krav i enlighet med direktiv 2006/87/EG

Tillfälliga krav som antagits i enlighet med artikel 1.06 i bilaga II till direktiv 2006/87/EG ska fortsätta att gälla tills de löper ut.

Artikel 31

Anpassning av bilagorna

1.   Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att anpassa bilaga II för att, utan onödigt dröjsmål, uppdatera hänvisningen till den senaste versionen av ES-TRIN-standarden och fastställa dess tillämpningsdag.

2.   Genom undantag från vad som sägs i punkt 1, ges kommissionen, i de fall där det med hänvisning till en lämplig analys är vederbörligen motiverat och där det saknas relevanta och uppdaterade internationella standarder avsedda att säkerställa navigationssäkerheten eller där förändringar i Cesnis beslutsprocess skulle äventyra unionens intressen, befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att ändra bilaga II i syfte att tillhandahålla lämpliga tekniska krav.

3.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 med avseende på anpassningar av bilagorna III och IV till vetenskapliga och tekniska framsteg.

4.   I syfte att uppdatera och rationalisera administrativa bestämmelser ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 med avseende på anpassningar av bilaga V.

5.   I syfte att ändra kriterierna för erkännande av klassificeringssällskap för att säkerställa navigationssäkerheten ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 med avseende på anpassningar av bilaga VI.

6.   I syfte att uppdatera hänvisningarna i detta direktiv till vissa bestämmelser i bilagorna II och V för att ta hänsyn till de ändringar som gjorts i de bilagorna ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32.

Artikel 32

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4, 19 och 31 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den ... [datum för detta direktivs ikraftträdande]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4, 19 och 31 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4, 19 och 31 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 33

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 7 i rådets direktiv 91/672/EEG (13) (nedan kallad kommittén). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Om kommitténs yttrande ska erhållas genom skriftligt förfarande, ska det förfarandet avslutas utan resultat om kommitténs ordförande inom tidsfristen för att avge yttrandet så beslutar.

Artikel 34

Översyn

Kommissionen ska senast den ... [datum fem år efter detta direktivs ikraftträdande] lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med en översyn av ändamålsenligheten hos de åtgärder som införts genom detta direktiv, särskilt med avseende på harmoniseringen av tekniska krav och utvecklingen av tekniska standarder för inlandssjöfart. Rapporten ska också innehålla en översyn av mekanismerna för samarbete med internationella organisationer som har behörighet i fråga om inlandssjöfart. Om så är lämpligt ska rapporten åtföljas av ett lagstiftningsförslag för att ytterligare rationalisera samarbetet och samordningen i samband med fastställandet av standarder som det kan hänvisas till i unionsrättsakter. Kommissionen ska lägga fram en liknande rapport när det skett betydande förändringar på området för transport på inre vattenvägar.

Artikel 35

Sanktioner

Medlemsstaterna ska föreskriva bestämmelserna om sanktioner för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa sanktioner tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

Artikel 36

Ändring av direktiv 2009/100/EG

Direktiv 2009/100/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  Detta direktiv ska tillämpas på fartyg som används för godstransport på inre vattenvägar, och som har en samlad dödvikt på 20 metriska ton eller däröver,






  a) | vars längd inte överstiger 20 meter, och |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Detta direktiv ska tillämpas på fartyg som används för godstransport på inre vattenvägar, och som har en samlad dödvikt på 20 metriska ton eller däröver,

a)

vars längd inte överstiger 20 meter, och

| b) | för vilka produkten av längd (L), bredd (B) och djupgående (T) är en volym som är mindre än 100 kubikmeter. |
| --- | --- |

b)

för vilka produkten av längd (L), bredd (B) och djupgående (T) är en volym som är mindre än 100 kubikmeter.

Detta direktiv ska inte påverka tillämpningen av bestämmelserna om besiktning av fartyg på Rhen eller av europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på inre vattenvägar (nedan kallad ADN).”

| 2. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Medlemsstaterna får begära att fartyg som fraktar farligt gods, enligt definitionen i ADN, ska uppfylla de krav som fastställts i denna överenskommelse. Som bevis på detta får de begära att det tillstånd som stadgas i överenskommelsen visas upp.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Medlemsstaterna får begära att fartyg som fraktar farligt gods, enligt definitionen i ADN, ska uppfylla de krav som fastställts i denna överenskommelse. Som bevis på detta får de begära att det tillstånd som stadgas i överenskommelsen visas upp.”

| b) | Punkt 5 andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Särskilda villkor för transport av farligt gods ska anses uppfyllda på alla gemenskapens vattenvägar om fartygen motsvarar kraven i ADN. Bevis på detta kan lämnas genom det tillstånd som åsyftas i punkt 4.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 5 andra stycket ska ersättas med följande:

”Särskilda villkor för transport av farligt gods ska anses uppfyllda på alla gemenskapens vattenvägar om fartygen motsvarar kraven i ADN. Bevis på detta kan lämnas genom det tillstånd som åsyftas i punkt 4.”

Artikel 37

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 40, sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... [datum två år efter detta direktivs ikraftträdande] och som ska gälla från och med den dagen. De ska genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

3.   En medlemsstat som, på grund av undantag som godkänts i enlighet med artikel 24.1 och 24.2, inte har några farkoster som omfattas av detta direktiv i trafik på sina vattenvägar ska inte vara skyldig att införliva kapitel 2 och artiklarna 18.3, 20 och 21.

Artikel 38

Upphävande

Direktiv 2006/87/EG ska upphöra att gälla med verkan den ... [datum två år efter detta direktivs ikraftträdande].

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till det här direktivet och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga VII.

Artikel 39

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 40

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna med undantag för Danmark, Estland, Irland, Spanien, Grekland, Cypern, Lettland, Malta, Portugal, Slovenien och Finland.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 177, 11.6.2014, s. 58.

1

(2)  EUT C 126, 26.4.2014, s. 48.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 april 2014 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 16 juni 2016. Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EG av den 12 december 2006 om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av rådets direktiv 82/714/EEG (EUT L 389, 30.12.2006, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/100/EG av den 16 september 2009 om ömsesidigt erkännande av fartcertifikat för fartyg i inlandssjöfart (EUT L 259, 2.10.2009, s. 8).

6

(7)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG av den 6 maj 2009 om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (EUT L 163, 25.6.2009, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... av den ... om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EC (allmän dataskyddsförordning) (EUT L ...).

9

(*)  Förordningen i dok. st5419/16.

*

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG av den 7 september 2005 om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen (EUT L 255, 30.9.2005, s. 152).

11

(**)  Förordningen i dok. st5419/16.

**

(12)  Rådets direktiv 82/714/EEG av den 4 oktober 1982 om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart (EGT L 301, 28.10.1982, s. 1).

12

(13)  Rådets direktiv 91/672/EEG av den 16 december 1991 om det ömsesidiga erkännandet av båtförarcertifikat för transport av gods och passagerare på inre vattenvägar (EGT L 373, 31.12.1991, s. 29).

13

---

BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER UNIONENS INRE VATTENVÄGAR, UPPDELADE GEOGRAFISKT I ZONERNA 1, 2 OCH 3

KAPITEL 1

Zon 1

Tyskland

| Ems | från en linje som förbinder f.d. Greetsiel-fyrtornet och den västra piren vid hamninloppet i Eemshaven i riktning ut mot havet till latitud 53° 30′ N och longitud 6° 45′ Ö, dvs. något utanför läktringsområdet för torrlastfartyg i Alte Ems i riktning mot havet (1) |
| --- | --- |

Ems

från en linje som förbinder f.d. Greetsiel-fyrtornet och den västra piren vid hamninloppet i Eemshaven i riktning ut mot havet till latitud 53° 30′ N och longitud 6° 45′ Ö, dvs. något utanför läktringsområdet för torrlastfartyg i Alte Ems i riktning mot havet (1)

Polen

Den del av Pomorskabukten som ligger söder om den linje som förbinder Nord Perd på ön Rügen och Niechorze fyr.

Den del av Gdańskbukten som ligger söder om den linje som förbinder Hels fyr och bojen vid infarten till Baltijsk hamn.

Sverige

| | Sjön Vänern, i söder avgränsad av latitudparallellen genom Bastugrunds kummel. |
| --- | --- |

Sjön Vänern, i söder avgränsad av latitudparallellen genom Bastugrunds kummel.

| | Göta älv och Rivöfjorden, i öster avgränsade av Älvsborgsbron, i väster av longitudparallellen genom Gäveskär fyr, och i söder av latitudparallellen genom Smörbådans fyr. |
| --- | --- |

Göta älv och Rivöfjorden, i öster avgränsade av Älvsborgsbron, i väster av longitudparallellen genom Gäveskär fyr, och i söder av latitudparallellen genom Smörbådans fyr.

Förenade kungariket

| SKOTTLAND |
| --- |
| Blue Mull Sound | Mellan Gutcher och Belmont |
| Yell Sound | Mellan Tofts Voe och Ulsta |
| Sullom Voe | Innanför en linje från Gluss Islands nordöstra udde till Calback Ness norra spets |
| Dales Voe | Under vintern:
  Innanför en linje från Kebister Ness norra spets till Breiwicks kust vid longitud 1° 10,8′ V |
| Dales Voe | Under sommaren:
  Se uppgifterna för Lerwick |
| Lerwick | Under vintern:
  Inom det område som norrut avgränsas av en linje från Scottle Holm till Scarfi Taing på Bressay och söderut av en linje från fyrtornet vid Twageos Point till Whalpa Taing på Bressay |
| Lerwick | Under sommaren:
  Inom ett område som norrut avgränsas av en linje från Brim Ness till det nordöstra hörnet av Inner Score och söderut av en linje från den södra spetsen av Ness of Sound till Kirkabisterness |
| Kirkwall | Mellan Kirkwall och Rousay, men inte öster om en linje mellan Point of Graand (Egilsay) och Galt Ness (Shapinsay) eller mellan Head of Work (Mainland) genom fyrtornet vid Helliar Holm till Shapinsays kust, men inte nordväst om Eynhallow Islands sydöstra udde, men inte i riktning mot havet och en linje mellan Rousays kust vid 59° 10,5′ N 002° 57,1′ V och Egilsays kust vid 59° 10′ N 002° 56,4′ V |
| Stromness | Till Scapa men inte utanför Scapa Flow |
| Scapa Flow | Inom ett område som avgränsas av linjer från Point of Cletts på ön Hoy till triangelpunkten vid Thomson's Hill på ön Fara och därifrån till Gibraltar Pier på ön Flotta; från St Vincent Pier på ön Flotta till Calf of Flottas västligaste udde; från Calf of Flottas östligaste udde till Needle Point på ön South Ronaldsay och från Ness på Mainland till fyrtornet vid Point of Oxan på ön Graemsay och därifrån till Bu Point på ön Hoy, och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| Balnakiel Bay | Mellan Eilean Dubh och A'Chleit |
| Cromarty Firth | Innanför en linje från North Sutor till Nairn Breakwater och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| Inverness | Innanför en linje från North Sutor till Nairn Breakwater och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| Floden Tay – Dundee | Innanför en linje från Broughty Castle till Tayport och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| Firth of Forth och floden Forth | Innanför en linje från Kirkcaldy till floden Portobello och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| Solway Firth | Innanför en linje från Southerness Point till Silloth |
| Loch Ryan | Innanför en linje från Finnart's Point till Milleur Point och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| Clyde | | Yttre gräns:
  En linje från Skipness till en position en distansminut söder om Garroch Head och därifrån till Farland Head |

SKOTTLAND

Blue Mull Sound

Mellan Gutcher och Belmont

Yell Sound

Mellan Tofts Voe och Ulsta

Sullom Voe

Innanför en linje från Gluss Islands nordöstra udde till Calback Ness norra spets

Dales Voe

Under vintern:

Innanför en linje från Kebister Ness norra spets till Breiwicks kust vid longitud 1° 10,8′ V

Dales Voe

Under sommaren:

Se uppgifterna för Lerwick

Lerwick

Under vintern:

Inom det område som norrut avgränsas av en linje från Scottle Holm till Scarfi Taing på Bressay och söderut av en linje från fyrtornet vid Twageos Point till Whalpa Taing på Bressay

Lerwick

Under sommaren:

Inom ett område som norrut avgränsas av en linje från Brim Ness till det nordöstra hörnet av Inner Score och söderut av en linje från den södra spetsen av Ness of Sound till Kirkabisterness

Kirkwall

Mellan Kirkwall och Rousay, men inte öster om en linje mellan Point of Graand (Egilsay) och Galt Ness (Shapinsay) eller mellan Head of Work (Mainland) genom fyrtornet vid Helliar Holm till Shapinsays kust, men inte nordväst om Eynhallow Islands sydöstra udde, men inte i riktning mot havet och en linje mellan Rousays kust vid 59° 10,5′ N 002° 57,1′ V och Egilsays kust vid 59° 10′ N 002° 56,4′ V

Stromness

Till Scapa men inte utanför Scapa Flow

Scapa Flow

Inom ett område som avgränsas av linjer från Point of Cletts på ön Hoy till triangelpunkten vid Thomson's Hill på ön Fara och därifrån till Gibraltar Pier på ön Flotta; från St Vincent Pier på ön Flotta till Calf of Flottas västligaste udde; från Calf of Flottas östligaste udde till Needle Point på ön South Ronaldsay och från Ness på Mainland till fyrtornet vid Point of Oxan på ön Graemsay och därifrån till Bu Point på ön Hoy, och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Balnakiel Bay

Mellan Eilean Dubh och A'Chleit

Cromarty Firth

Innanför en linje från North Sutor till Nairn Breakwater och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Inverness

Innanför en linje från North Sutor till Nairn Breakwater och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Floden Tay – Dundee

Innanför en linje från Broughty Castle till Tayport och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Firth of Forth och floden Forth

Innanför en linje från Kirkcaldy till floden Portobello och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Solway Firth

Innanför en linje från Southerness Point till Silloth

Loch Ryan

Innanför en linje från Finnart's Point till Milleur Point och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Clyde

Yttre gräns:

En linje från Skipness till en position en distansminut söder om Garroch Head och därifrån till Farland Head

| | Inre gräns under vintern:
  En linje från Cloch Lighthouse till Dunoon Pier |
| --- | --- |

Inre gräns under vintern:

En linje från Cloch Lighthouse till Dunoon Pier

| | Inre gräns under sommaren:
  En linje från Bogany Point på Isle of Bute till Skelmorlie Castle och en linje från Ardlamont Point till den sydligaste änden av Ettrick Bay innanför Kyles of Bute |
| --- | --- |

Inre gräns under sommaren:

En linje från Bogany Point på Isle of Bute till Skelmorlie Castle och en linje från Ardlamont Point till den sydligaste änden av Ettrick Bay innanför Kyles of Bute

Anm.: Från och med den 5 juni till och med den 5 september går den ovannämnda inre sommargränsen längs en linje från en punkt två distansminuter utanför Ayrshires kust vid Skelmorlie Castle till Tomont End på Cumbrae, och en linje från Portachur Point på Cumbrae till Inner Brigurd Point i Ayrshire

Oban

Inom ett område som norrut avgränsas av en linje från fyren vid Dunollie Point till Ard na Chruidh och söderut av en linje från Rudha Seanach till Ard na Cuile

Kyle of Lochalsh

Genom Loch Alsh till övre änden av Loch Duich

Loch Gairloch

| | Under vintern:
  Inga |
| --- | --- |

Under vintern:

Inga

| | Under sommaren:
  Söder om en linje österut från Rubha na Moine till Eilan Horrisdale och därifrån till Rubha nan Eanntag |
| --- | --- |

Under sommaren:

Söder om en linje österut från Rubha na Moine till Eilan Horrisdale och därifrån till Rubha nan Eanntag

NORDIRLAND

Belfast Lough

| | Under vintern:
  Inga |
| --- | --- |

Under vintern:

Inga

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Carrickfergus till Bangor |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Carrickfergus till Bangor

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Loch Neagh

På större avstånd än 2 distansminuter från kusten

ENGLANDS ÖSTKUST

Floden Humber

| | Under vintern:
  Innanför en linje från New Holland till Paull |
| --- | --- |

Under vintern:

Innanför en linje från New Holland till Paull

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Cleethorpes Pier till Patrington Church |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Cleethorpes Pier till Patrington Church

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

WALES OCH ENGLANDS VÄSTKUST

Floden Severn

| | Under vintern:
  Innanför en linje från Blacknore Point till Caldicot Pill i Portskewett |
| --- | --- |

Under vintern:

Innanför en linje från Blacknore Point till Caldicot Pill i Portskewett

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Barry Dock Pier till Steep Holm och därifrån till Brean Down |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Barry Dock Pier till Steep Holm och därifrån till Brean Down

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Floden Wye

| | Under vintern:
  Innanför en linje från Blacknore Point till Caldicot Pill, Portskewett |
| --- | --- |

Under vintern:

Innanför en linje från Blacknore Point till Caldicot Pill, Portskewett

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Barry Dock Pier till Steep Holm och därifrån till Brean Down |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Barry Dock Pier till Steep Holm och därifrån till Brean Down

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Newport

| | Under vintern:
  Inga |
| --- | --- |

Under vintern:

Inga

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Barry Dock Pier till Steep Holm och därifrån till Brean Down |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Barry Dock Pier till Steep Holm och därifrån till Brean Down

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Cardiff

| | Under vintern:
  Inga |
| --- | --- |

Under vintern:

Inga

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Barry Dock Pier till Steep Holm och därifrån till Brean Down |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Barry Dock Pier till Steep Holm och därifrån till Brean Down

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Barry

| | Under vintern:
  Inga |
| --- | --- |

Under vintern:

Inga

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Barry Dock Pier till Steep Holm och därifrån till Brean Down |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Barry Dock Pier till Steep Holm och därifrån till Brean Down

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Swansea

Innanför en linje som förbinder de mot havet liggande ändarna av vågbrytarna

Menaisundet

Inom Menaisundet från en linje som förbinder fyren på Llanddwyn Island med Dinas Dinlleu och linjer som förbinder Puffin Islands södra ände med Trwyn Du Point och järnvägsstationen i Llanfairfechan och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Floden Dee

| | Under vintern:
  Innanför en linje från Hilbre Point till Point of Air |
| --- | --- |

Under vintern:

Innanför en linje från Hilbre Point till Point of Air

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Formby Point till Point of Air |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Formby Point till Point of Air

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Floden Mersey

| | Under vintern:
  Inga |
| --- | --- |

Under vintern:

Inga

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Formby Point till Point of Air |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Formby Point till Point of Air

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Preston och Southport

Innanför en linje från Southport till Blackpool, innanför sandbankarna

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Fleetwood

| | Under vintern:
  Inga |
| --- | --- |

Under vintern:

Inga

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Rossal Point till Humphrey Head |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Rossal Point till Humphrey Head

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Floden Lune

| | Under vintern:
  Inga |
| --- | --- |

Under vintern:

Inga

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Rossal Point till Humphrey Head |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Rossal Point till Humphrey Head

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Heysham

| | Under vintern:
  Inga |
| --- | --- |

Under vintern:

Inga

| | Under sommaren:
  Innanför en linje från Rossal Point till Humphrey Head |
| --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Rossal Point till Humphrey Head

Morecambe

| | Under vintern:
  Inga |
| --- | --- |

Under vintern:

Inga

| | Under sommaren:
  Innanför en linje från Rossal Point till Humphrey Head |
| --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Rossal Point till Humphrey Head

Workington

Innanför en linje från Southerness Point till Silloth

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

SÖDRA ENGLAND

Floden Colne, Colchester

| | Under vintern:
  Innanför en linje från Colne Point till Whitstable |
| --- | --- |

Under vintern:

Innanför en linje från Colne Point till Whitstable

| | Under sommaren:
  Innanför en linje från Clacton Pier till Reculvers |
| --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Clacton Pier till Reculvers

Floden Blackwater

| | Under vintern:
  Innanför en linje från Colne Point till Whitstable |
| --- | --- |

Under vintern:

Innanför en linje från Colne Point till Whitstable

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Clacton Pier till Reculvers |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Clacton Pier till Reculvers

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Floden Crouch och floden Roach

| | Under vintern:
  Innanför en linje från Colne Point till Whitstable |
| --- | --- |

Under vintern:

Innanför en linje från Colne Point till Whitstable

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Clacton Pier till Reculvers |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Clacton Pier till Reculvers

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Floden Themsen och dess bifloder

| | Under vintern:
  Innanför en linje från Colne Point till Whitstable |
| --- | --- |

Under vintern:

Innanför en linje från Colne Point till Whitstable

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Clacton Pier till Reculvers |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Clacton Pier till Reculvers

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Floden Medway och Swale

| | Under vintern:
  Innanför en linje från Colne Point till Whitstable |
| --- | --- |

Under vintern:

Innanför en linje från Colne Point till Whitstable

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Clacton Pier till Reculvers |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Clacton Pier till Reculvers

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Chichester

Innanför Isle of Wight inom ett område som österut avgränsas av en linje mellan spiran på kyrktornet i West Wittering och Trinity Church i Bembridge och västerut av en linje mellan the Needles och Hurst Point

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Langstone Harbour

Innanför Isle of Wight inom ett område som österut avgränsas av en linje mellan spiran på kyrktornet i West Wittering och Trinity Church i Bembridge och västerut av en linje mellan the Needles och Hurst Point

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Portsmouth

Innanför Isle of Wight inom ett område som österut avgränsas av en linje mellan spiran på kyrktornet i West Wittering och Trinity Church i Bembridge och västerut av en linje mellan the Needles och Hurst Point

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Bembridge, Isle of Wight

Innanför Isle of Wight inom ett område som österut avgränsas av en linje mellan spiran på kyrktornet i West Wittering och Trinity Church i Bembridge och västerut av en linje mellan the Needles och Hurst Point

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Cowes, Isle of Wight

Innanför Isle of Wight inom ett område som österut avgränsas av en linje mellan spiran på kyrktornet i West Wittering och Trinity Church i Bembridge och västerut av en linje mellan the Needles och Hurst Point

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Southampton

Innanför Isle of Wight inom ett område som österut avgränsas av en linje mellan spiran på kyrktornet i West Wittering och Trinity Church i Bembridge och västerut av en linje mellan the Needles och Hurst Point

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Floden Beaulieu

Innanför Isle of Wight inom ett område som österut avgränsas av en linje mellan spiran på kyrktornet i West Wittering och Trinity Church i Bembridge och västerut av en linje mellan the Needles och Hurst Point

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Keyhaven Lake

Innanför Isle of Wight inom ett område som österut avgränsas av en linje mellan spiran på kyrktornet i West Wittering och Trinity Church i Bembridge och västerut av en linje mellan the Needles och Hurst Point

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Weymouth

Inom Portland Harbour och mellan floden Wey och Portland Harbour

Plymouth

Innanför en linje från Cawsand till Breakwater och Staddon

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Falmouth

| | Under vintern:
  Innanför en linje från St. Anthony Head till Rosemullion |
| --- | --- |

Under vintern:

Innanför en linje från St. Anthony Head till Rosemullion

| | Under sommaren: | Innanför en linje från St. Anthony Head till Nare Point |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från St. Anthony Head till Nare Point

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Floden Camel

Innanför en linje från Stepper Point till Trebetherick Point

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Bridgewater

Innanför sandbanken och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Floden Avon (Avon)

| | Under vintern:
  Innanför en linje från Blacknore Point till Caldicot Pill, Portskewett |
| --- | --- |

Under vintern:

Innanför en linje från Blacknore Point till Caldicot Pill, Portskewett

| | Under sommaren: | Innanför en linje från Barry Pier till Steep Holm och därifrån till Brean Down |
| --- | --- | --- |

Under sommaren:

Innanför en linje från Barry Pier till Steep Holm och därifrån till Brean Down

| | och ut mot havet från farvattnen i zon 2 |
| --- | --- |

och ut mot havet från farvattnen i zon 2

Zon 2

Tjeckien

Lipnoreservoaren

Tyskland

| Ems | Från en linje som går tvärsöver Ems nära inloppet till Papenburgs hamn mellan f.d. pumpstationen i Diemen och öppningen i fördämningen vid Halte till en linje som förbinder det f.d. Greetsiel-fyrtornet och västra piren i hamninloppet i Eemshaven |
| --- | --- |
| Jade | Innanför en linje som förbinder f.d. fyren i Schillig och Langwardens kyrktorn |
| Weser | Från nordvästra hörnet av järnvägsbron i Bremen till en linje som förbinder Langwardens och Cappels kyrktorn, inklusive förgreningarna Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm och Schweiburg |
| Elbe med Bütztflether Süderelbe (från km 0,69 till mynningen i Elbe), Ruthenstrom (från km 3,75 till mynningen i Elbe), Wischhafener Süderelbe (från km 8,03 till mynningen i Elbe) | Från nedre gränsen för Hamburgs hamn till en linje som förbinder sjömärket i Döse och det västra hörnet av fördämningen i Friedrichskoog (Dieksand), inklusive tillflödena Nebenelbe och Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau och Stör (i samtliga fall från mynningen till fördämningen) |
| Meldorfer Bucht | Innanför en linje som förbinder västra hörnet av fördämningen i Friedrichskoog (Dieksand) och västra pirhuvudet i Büsum |
| Eider | Från Giselau-kanalens mynning (km 22,64) till linjen mellan mitten av fästningen (Tränke) och kyrktornet i Vollerwiek |
| Gieslau-kanalen | Från mynningen i Eider till mynningen i Nord-Ostsee-Kanal |
| Flensburger Förde | Innanför en linje som förbinder Kegnäs fyrtorn och Birknack och norrut från gränsen mellan Tyskland och Danmark i Flensburger Förde |
| Schlei | Innanför en linje mellan pirhuvudena i Schleimünde |
| Eckernförder Bucht | Innanför en linje som förbinder Boknis-Eck och den nordvästra spetsen av fastlandet nära Dänisch Nienhof |
| Kieler Förde | Innanför en linje som förbinder Bülks fyrtorn och sjökrigsmonumentet i Laboe |
| Nord-Ostsee-Kanal inklusive Audorfer See och Schirnauer See | Från en linje som förbinder pirhuvudena i Brunsbüttel till en linje som förbinder signalerna i Kiel-Holtenau, inklusive Obereidersee och Enge, Audorfer See, Borgstedter See och Enge, Schirnauer See, Flemhuder See och Achterwehrer-kanalen |
| Trave | Från nordvästra hörnet av lyftbron för järnvägen i Lübeck med Pötenitzer Wiek och Dassower See till en linje som förbinder de södra inre och de norra yttre pirhuvudena i Travemünde |
| Leda | Från inloppet till yttre hamnen vid havsslussen i Leer till mynningen i Eems |
| Hunte | Från Oldenburgs hamn och från 140 m nedströms från Amalienbrücke i Oldenburg till mynningen i Weser |
| Lesum | Från Hammes och Wümmes sammanflöde (km 0,00) till mynningen i Weser |
| Este | Nedströms slussen i Buxtehude (km 0,25) till mynningen i Elbe |
| Lühe | Nedströms Au-Mühle i Horneburg (km 0,00) till mynningen i Elbe |
| Schwinge | Från det norra hörnet av Salztor-slussen i Stade till mynningen i Elbe |
| Oste | Från 210 m över mittlinjen på trafikbron över Oste-fördämningen (km 69,360) till mynningen i Elbe |
| Pinnau | Från sydvästra hörnet av järnvägsbron i Pinneberg till mynningen i Elbe |
| Krückau | Från sydvästra hörnet av bron till/från Wedenkamp i Elmshorn till mynningen i Elbe |
| Stör | Från tidvattenmätaren i Rensing till mynningen i Elbe |
| Freiburger Hafenpriel | Från östra hörnet av slussen i Freiburg an der Elbe till mynningen i Elbe |
| Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff och hamnområdet i Wismar | Ut mot havet till en linje mellan Hoher Wieschendorf Huk och Timmendorfs fyr och en linje som förbinder Gollwitzs fyr på ön Poel och Wustrow-halvöns södra udde |
| Warnow, inklusive Breitling och förgreningar | Nedströms från kvarndammen från norra hörnet av Geinitzbrücke i Rostock mot havet till en linje som förbinder de norra punkterna av Warnemündes västra och östra pirar |
| Farvatten som omges av fastlandet samt halvöarna Darß och Zingst och öarna Hiddensee och Rügen (inklusive hamnområdet i Stralsund) | Ut mot havet mellan






  — | halvön Zingst och ön Bock: till latitud 54° 26′ 42′′ N |

Ems

Från en linje som går tvärsöver Ems nära inloppet till Papenburgs hamn mellan f.d. pumpstationen i Diemen och öppningen i fördämningen vid Halte till en linje som förbinder det f.d. Greetsiel-fyrtornet och västra piren i hamninloppet i Eemshaven

Jade

Innanför en linje som förbinder f.d. fyren i Schillig och Langwardens kyrktorn

Weser

Från nordvästra hörnet av järnvägsbron i Bremen till en linje som förbinder Langwardens och Cappels kyrktorn, inklusive förgreningarna Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm och Schweiburg

Elbe med Bütztflether Süderelbe (från km 0,69 till mynningen i Elbe), Ruthenstrom (från km 3,75 till mynningen i Elbe), Wischhafener Süderelbe (från km 8,03 till mynningen i Elbe)

Från nedre gränsen för Hamburgs hamn till en linje som förbinder sjömärket i Döse och det västra hörnet av fördämningen i Friedrichskoog (Dieksand), inklusive tillflödena Nebenelbe och Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau och Stör (i samtliga fall från mynningen till fördämningen)

Meldorfer Bucht

Innanför en linje som förbinder västra hörnet av fördämningen i Friedrichskoog (Dieksand) och västra pirhuvudet i Büsum

Eider

Från Giselau-kanalens mynning (km 22,64) till linjen mellan mitten av fästningen (Tränke) och kyrktornet i Vollerwiek

Gieslau-kanalen

Från mynningen i Eider till mynningen i Nord-Ostsee-Kanal

Flensburger Förde

Innanför en linje som förbinder Kegnäs fyrtorn och Birknack och norrut från gränsen mellan Tyskland och Danmark i Flensburger Förde

Schlei

Innanför en linje mellan pirhuvudena i Schleimünde

Eckernförder Bucht

Innanför en linje som förbinder Boknis-Eck och den nordvästra spetsen av fastlandet nära Dänisch Nienhof

Kieler Förde

Innanför en linje som förbinder Bülks fyrtorn och sjökrigsmonumentet i Laboe

Nord-Ostsee-Kanal inklusive Audorfer See och Schirnauer See

Från en linje som förbinder pirhuvudena i Brunsbüttel till en linje som förbinder signalerna i Kiel-Holtenau, inklusive Obereidersee och Enge, Audorfer See, Borgstedter See och Enge, Schirnauer See, Flemhuder See och Achterwehrer-kanalen

Trave

Från nordvästra hörnet av lyftbron för järnvägen i Lübeck med Pötenitzer Wiek och Dassower See till en linje som förbinder de södra inre och de norra yttre pirhuvudena i Travemünde

Leda

Från inloppet till yttre hamnen vid havsslussen i Leer till mynningen i Eems

Hunte

Från Oldenburgs hamn och från 140 m nedströms från Amalienbrücke i Oldenburg till mynningen i Weser

Lesum

Från Hammes och Wümmes sammanflöde (km 0,00) till mynningen i Weser

Este

Nedströms slussen i Buxtehude (km 0,25) till mynningen i Elbe

Lühe

Nedströms Au-Mühle i Horneburg (km 0,00) till mynningen i Elbe

Schwinge

Från det norra hörnet av Salztor-slussen i Stade till mynningen i Elbe

Oste

Från 210 m över mittlinjen på trafikbron över Oste-fördämningen (km 69,360) till mynningen i Elbe

Pinnau

Från sydvästra hörnet av järnvägsbron i Pinneberg till mynningen i Elbe

Krückau

Från sydvästra hörnet av bron till/från Wedenkamp i Elmshorn till mynningen i Elbe

Stör

Från tidvattenmätaren i Rensing till mynningen i Elbe

Freiburger Hafenpriel

Från östra hörnet av slussen i Freiburg an der Elbe till mynningen i Elbe

Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff och hamnområdet i Wismar

Ut mot havet till en linje mellan Hoher Wieschendorf Huk och Timmendorfs fyr och en linje som förbinder Gollwitzs fyr på ön Poel och Wustrow-halvöns södra udde

Warnow, inklusive Breitling och förgreningar

Nedströms från kvarndammen från norra hörnet av Geinitzbrücke i Rostock mot havet till en linje som förbinder de norra punkterna av Warnemündes västra och östra pirar

Farvatten som omges av fastlandet samt halvöarna Darß och Zingst och öarna Hiddensee och Rügen (inklusive hamnområdet i Stralsund)

Ut mot havet mellan

—

halvön Zingst och ön Bock: till latitud 54° 26′ 42′′ N

| — | öarna Bock och Hiddensee: till en linje som förbinder ön Bocks norra udde och ön Hiddensees södra udde |
| --- | --- |

—

öarna Bock och Hiddensee: till en linje som förbinder ön Bocks norra udde och ön Hiddensees södra udde

| — | ön Hiddensee och ön Rügen (Bug): till en linje som förbinder Neubessins sydöstra udde och Buger Haken |
| --- | --- |

—

ön Hiddensee och ön Rügen (Bug): till en linje som förbinder Neubessins sydöstra udde och Buger Haken

Kleine Jasmunder Bodden

Greifswalder Bodden

Bodden ut mot havet till en linje från Thiessower Hakens östra udde (Südperd) till ön Rudens östra udde och vidare till ön Usedoms norra udde (54° 10′ 37′′ N, 13° 47′ 51′′ E)

Ryck

Österut från Steinbecker-bron i Greifswald till förbindelselinjen över vågbrytarnas utskjutande delar

Farvatten som omges av fastlandet samt ön Usedom (Peenestrom, inklusive hamnområdet i Wolgast samt Achterwasser och Oder Haff)

Österut fram till gränsen till Polen i Stettiner Haff

Uecker

Från det sydvästra hörnet av trafikbron i Ueckermünde till förbindelselinjen över vågbrytarnas utskjutande delar

Anm.: När det gäller fartyg med hemmahamn i en annan stat ska artikel 32 i Ems-Dollart-fördraget av den 8 april 1960 (BGBl. 1963 II, p. 602) beaktas.

Frankrike

| | Gironde från kilometertavlan (KP 48,50) till nedströmsdelen av spetsen av Ile de Patiras, till den transversala havsgräns som utgörs av linjen som förbinder Pointe de Grave med Pointe de Suzac; |
| --- | --- |

Gironde från kilometertavlan (KP 48,50) till nedströmsdelen av spetsen av Ile de Patiras, till den transversala havsgräns som utgörs av linjen som förbinder Pointe de Grave med Pointe de Suzac;

| | Loire från Cordemais (KP 25) till den transversala havsgräns som utgörs av linjen som förbinder Pointe de Mindin med Pointe de Penhoët; |
| --- | --- |

Loire från Cordemais (KP 25) till den transversala havsgräns som utgörs av linjen som förbinder Pointe de Mindin med Pointe de Penhoët;

| | Seine från början av Tancarville-kanalen till den transversala havsgräns som utgörs av linjen från Cape Hode, på den högra stranden, till den punkt, på den vänstra stranden, där den planerade fördämningen möter kusten nedanför Berville; |
| --- | --- |

Seine från början av Tancarville-kanalen till den transversala havsgräns som utgörs av linjen från Cape Hode, på den högra stranden, till den punkt, på den vänstra stranden, där den planerade fördämningen möter kusten nedanför Berville;

| | Vilaine från Arzal-dammen till den transversala havsgräns som utgörs av linjen som förbinder Pointe du Scal med Pointe du Moustoir; |
| --- | --- |

Vilaine från Arzal-dammen till den transversala havsgräns som utgörs av linjen som förbinder Pointe du Scal med Pointe du Moustoir;

| | Genèvesjön |
| --- | --- |

Genèvesjön

Ungern

Balatonsjön

Nederländerna

| | Dollard |
| --- | --- |

Dollard

| | Eems |
| --- | --- |

Eems

| | Vadehavet (Waddenzee): inklusive förbindelselederna till Nordsjön |
| --- | --- |

Vadehavet (Waddenzee): inklusive förbindelselederna till Nordsjön

| | IJsselmeer: inklusive Markermeer och IJmeer men exklusive Gouwzee |
| --- | --- |

IJsselmeer: inklusive Markermeer och IJmeer men exklusive Gouwzee

| | Nieuwe Waterweg och Scheur |
| --- | --- |

Nieuwe Waterweg och Scheur

| | Caland-kanalen väster om Benelux-hamnen |
| --- | --- |

Caland-kanalen väster om Benelux-hamnen

| | Hollands Diep |
| --- | --- |

Hollands Diep

| | Breeddiep, Beer-kanalen och de hamnar som är förbundna med den |
| --- | --- |

Breeddiep, Beer-kanalen och de hamnar som är förbundna med den

| | Haringvliet och Vuile Gat: inklusive vattenvägarna mellan Goeree-Overflakkee å ena sidan och Voorne-Putten och Hoeksche Waard å andra sidan |
| --- | --- |

Haringvliet och Vuile Gat: inklusive vattenvägarna mellan Goeree-Overflakkee å ena sidan och Voorne-Putten och Hoeksche Waard å andra sidan

| | Hellegat |
| --- | --- |

Hellegat

| | Volkerak |
| --- | --- |

Volkerak

| | Krammer |
| --- | --- |

Krammer

| | Grevelingenmeer och Brouwerschavensche Gat: inklusive alla vattenvägar mellan Schouwen-Duiveland och Goeree-Overflakkee |
| --- | --- |

Grevelingenmeer och Brouwerschavensche Gat: inklusive alla vattenvägar mellan Schouwen-Duiveland och Goeree-Overflakkee

| | Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, Oosterschelde och Roompot: inklusive vattenvägarna mellan Walcheren, Noord-Beveland och Zuid-Beveland å ena sidan och Schouwen-Duiveland och Tholen å andra sidan exklusive Schelde–Rhen-kanalen |
| --- | --- |

Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, Oosterschelde och Roompot: inklusive vattenvägarna mellan Walcheren, Noord-Beveland och Zuid-Beveland å ena sidan och Schouwen-Duiveland och Tholen å andra sidan exklusive Schelde–Rhen-kanalen

| | Schelde och Westerschelde och dess mynning mot havet: inklusive vattenvägarna mellan Zeeländska Flandern (Zeeuws-Vlaanderen) å ena sidan och Walcheren och Zuid-Beveland å andra sidan exklusive Schelde-Rhen-kanalen |
| --- | --- |

Schelde och Westerschelde och dess mynning mot havet: inklusive vattenvägarna mellan Zeeländska Flandern (Zeeuws-Vlaanderen) å ena sidan och Walcheren och Zuid-Beveland å andra sidan exklusive Schelde-Rhen-kanalen

Polen

| | Szczecinbukten |
| --- | --- |

Szczecinbukten

| | Kamieńbukten |
| --- | --- |

Kamieńbukten

| | Wisłabukten |
| --- | --- |

Wisłabukten

| | Puckviken |
| --- | --- |

Puckviken

| | Włocławski reservoar |
| --- | --- |

Włocławski reservoar

| | Śniardwysjön |
| --- | --- |

Śniardwysjön

| | Niegocinsjön |
| --- | --- |

Niegocinsjön

| | Mamrysjön |
| --- | --- |

Mamrysjön

Sverige

Göta älv, i öster avgränsad av Götaälvbron och i väst av Älvsborgsbron

Förenade kungariket

| SKOTTLAND |
| --- |
| Scapa Flow | Inom ett område begränsat av linjer dragna från Wharth på ön Flotta till martellotornet på South Walls, och från Point Cletts på ön Hoy till Thomsons triangelpunkt på ön Fara och därifrån till Gibraltar Pier på ön Flotta |
| Kyle of Durness | Söder om Eilean Dubh |
| Cromarty Firth | Innanför en linje mellan North Sutor och South Sutor |
| Inverness | Innanför en linje från Fort George till Chanonry Point |
| Findhorn Bay | Innanför sandbanken |
| Aberdeen | Innanför en linje från South Jetty till Abercromby Jetty |
| Montrose Basin | Väster om en linje som går nord–syd tvärsöver hamninloppet vid fyren Scurdie Ness |
| Floden Tay – Dundee | Innanför en linje från tidvattensbassängen (fiskbassängen) Dundee till Craig Head, East Newport |
| Firth of Forth och floden Forth | Innanför Firth of Forth, men inte öster om järnvägsbron över Forth |
| Dumfries | Innanför en linje från Airds Point till Scar Point |
| Loch Ryan | Innanför en linje från Cairn Point till Kircolm Point |
| Ayrs hamn | Innanför sandbanken |
| Clyde | Ovanför farvattnen i zon 1 |
| Kyles of Bute | Mellan Colintraive och Rhubodach |
| Campbeltowns hamn | Innanför en linje från Macringan's Point till Ottercharach Point |
| Loch Etive | Inom Loch Etive ovanför Falls of Lora |
| Loch Leven | Ovanför bron i Ballachulish |
| Loch Linnhe | Norr om Corran Points fyr |
| Loch Eil | Hela sjön |
| Kaledoniska kanalen | Loch Lochy, Loch Oich och Loch Ness |
| Kyle of Lochalsh | Innanför Kyleakin, inte väster om Eilean Ban Light eller öster om Eileanan Dubha |
| Loch Carron | Mellan Stromemore och Strome Ferry |
| Loch Broom, Ullapool | Innanför en linje från Ullapool Point Light till Aultnaharrie |
| Kylesku | Tvärsöver Loch Cairnbawn i området mellan Garbh Eileans östligaste punkt och Eilean na Rainichs västligaste punkt |
| Stornoway Harbour | Innanför en linje från Arnish Point till fyren i Sandwick Bay, nordvästra sidan |
| The Sound of Scalpay | Inte öster om Berry Cove (Scalpay) och inte väster om Croc a Loin (Harris) |
| North Harbour, Scalpay och Tarberts hamn | Inom en distansminut från ön Harris strand |
| Loch Awe | Hela sjön |
| Loch Katrine | Hela sjön |
| Loch Lomond | Hela sjön |
| Loch Tay | Hela sjön |
| Loch Loyal | Hela sjön |
| Loch Hope | Hela sjön |
| Loch Shin | Hela sjön |
| Loch Assynt | Hela sjön |
| Loch Glascarnoch | Hela sjön |
| Loch Fannich | Hela sjön |
| Loch Maree | Hela sjön |
| Loch Gairloch | Hela sjön |
| Loch Monar | Hela sjön |
| Loch Mullardach | Hela sjön |
| Loch Cluanie | Hela sjön |
| Loch Loyne | Hela sjön |
| Loch Garry | Hela sjön |
| Loch Quoich | Hela sjön |
| Loch Arkaig | Hela sjön |
| Loch Morar | Hela sjön |
| Loch Shiel | Hela sjön |
| Loch Earn | Hela sjön |
| Loch Rannoch | Hela sjön |
| Loch Tummel | Hela sjön |
| Loch Ericht | Hela sjön |
| Loch Fionn | Hela sjön |
| Loch Glass | Hela sjön |
| Loch Rimsdale/Loch nan Clàr | Hela sjön |
| NORDIRLAND |
| Strangford Lough | Innanför en linje från Cloghy Point till Dogtail Point |
| Belfast Lough | Innanför en linje från Holywood till Macedon Point |
| Larne | Innanför en linje från Larne Pier till färjepiren på Island Magee |
| Floden Bann | Från den ända av vågbrytarna som ligger mot havet till Toome Bridge |
| Lough Erne | Upper Lough Erne och Lower Lough Erne |
| Lough Neagh | Inom två distansminuter från stranden |
| ENGLANDS ÖSTKUST |
| Berwick | Innanför vågbrytarna |
| Warkworth | Innanför vågbrytarna |
| Blyth | Innanför de yttre pirhuvudena |
| Floden Tyne | Dunston Staithes till Tynes pirhuvuden |
| Floden Wear | Fatfield till Sunderlands pirhuvuden |
| Seaham | Innanför vågbrytarna |
| Hartlepool | Innanför en linje från Middleton Jetty till Old Pier Head
  Innanför en linje som förenar det norra pirhuvudet med det södra pirhuvudet |
| Floden Tees | Innanför en linje rakt västerut från Government Jetty till Tees Barrage |
| Whitby | Innanför pirhuvudena i Whitby |
| Floden Humber | Innanför en linje från North Ferriby till South Ferriby |
| Grimsby Dock | Innanför en linje från tidvattenbassängens västra pir till Fish Docks östra pir, norra kajen |
| Boston | Innanför New Cut |
| Dutch River | Hela kanalen |
| Floden Hull | Beverley Beck till floden Humber |
| Kielder Water | Hela sjön |
| Floden Ouse | Nedanför Naburn Lock |
| Floden Trent | Nedanför Cromwell Lock |
| Floden Wharfe | Från sammanflödet med River Ouse till Tadcaster Bridge |
| Scarborough | Innanför pirhuvudena i Scarborough |
| WALES OCH ENGLANDS VÄSTKUST |
| Floden Severn | Norr om en linje rakt västerut från Sharpness Point (51° 43,4′ N) till Llanthony och Maisemore Weirs och ut mot havet från farvattnen i zon 3 |
| Floden Wye | Vid Chepstow, norr om latitud (51° 38,0′ N) till Monmouth |
| Newport | Norr om punkten där kraftledningarna korsar varandra vid Fifoots Points |
| Cardiff | Innanför en linje från South Jetty till Penarth Head
  och de inneslutna vattnen väster om Cardiff Bay Barrage |
| Barry | Innanför en linje som förbinder de mot havet liggande ändarna av vågbrytarna |
| Port Talbot | Innanför en linje som förbinder de mot havet liggande ändarna av vågbrytarna i floden Afan utanför hamndockorna |
| Neath | Innanför en linje som går rakt norrut från den mot havet liggande änden av Baglan Bay Tanker Jetty (51° 37,2′ N, 3° 50,5′ W) |
| Llanelli och Burry Port | Inom ett område avgränsat av en linje från västra piren i Burry Port till Whiteford Point |
| Milford Haven | Innanför en linje från södra Hook Point till Thorn Point |
| Fishguard | Innanför en linje som förenar de mot havet liggande ändarna av de norra och östra vågbrytarna |
| Cardigan | Innanför gatten vid Pen-Yr-Ergyd |
| Aberystwyth | Innanför de mot havet liggande ändarna av vågbrytarna |
| Aberdyfi | Innanför en linje från järnvägsstationen i Aberdyfi till sjömärket Twyni Bach Beacon |
| Barmouth | Innanför en linje från järnvägsstationen i Barmouth till Penrhyn Point |
| Portmadoc | Innanför en linje från Harlech Point till Graig Ddu |
| Holyhead | Inom ett område som avgränsas av huvudvågbrytaren och en linje från vågbrytarens huvud till Brynglas Point, Towyn Bay |
| Menaisundet | Innanför Menaisundet mellan en linje som förbinder Aber Menai Point med Belan Point och en linje som förbinder Beaumaris Pier med Pen-y-Coed Point |
| Conway | Innanför en linje från Mussel Hill till Tremlyd Point |
| Llandudno | Innanför vågbrytaren |
| Rhyl | Innanför vågbrytaren |
| Floden Dee | Ovanför Connah's Quay till pumpstationen vid Barrel Well Hill |
| Floden Mersey | Innanför en linje mellan Rock Lighthouse och North West Seaforth Dock, med uteslutande av andra hamnbassänger |
| Preston och Southport | Innanför en linje från Lytham till Southport och innanför Preston Docks |
| Fleetwood | Innanför en linje från Low Light till Knott |
| Floden Lune | Innanför en linje från Sunderland Point till Chapel Hill fram till och inbegripet Glasson Dock |
| Barrow | Innanför en linje som förbinder Haws Point på Isle of Walney och Roa Island Slipway |
| Whitehaven | Innanför vågbrytaren |
| Workington | Innanför vågbrytaren |
| Maryport | Innanför vågbrytaren |
| Carlisle | Innanför en linje som förbinder Point Carlisle och Torduff |
| Coniston Water | Hela sjön |
| Derwentwater | Hela sjön |
| Ullswater | Hela sjön |
| Windermere | Hela sjön |
| SÖDRA ENGLAND |
| Blakeney och Morston Harbour och inlopp | Öster om en linje som går söder om Blakeney Point till inloppet till floden Stiffkey |
| Floden Orwell och floden Stour | Floden Orwell innanför en linje från vågbrytaren i Blackmanshead till Landguard Point och ut mot havet från farvattnen i zon 3 |
| Floden Blackwater | Alla vattenvägar innanför en linje från den sydvästligaste udden av ön Mersea till Sales Point |
| Floden Crouch och floden Roach | Floden Crouch innanför en linje från Holliwell Point till Foulness Point, inklusive River Roach |
| Floden Themsen och dess bifloder | Themsen ovanför en nordsydlig linje genom det östra yttersta hörnet av Denton Wharf Pier i Gravesend till Teddington Lock |
| Floden Medway och Swale | Floden Medway från en linje som dras från Garrison Point till Grain Tower, till Allington Lock; och Swale från Whitstable till Medway |
| Floden Stour (Kent) | Floden Stour ovanför mynningen till kajen vid Flagstaff Reach |
| Dovers hamn | Innanför linjer över de östra och västra inloppen till hamnen |
| Floden Rother | Floden Rother ovanför signalstationen för tidvatten vid Camber till Scots Float Sluice och till första slussen på floden Brede |
| Floden Adur och Southwick Canal | Innanför en linje över inloppet från hamnen i Shoreham till Southwick Canal Lock och till västra änden av Tarmac Wharf |
| Floden Arun | Floden Arun ovanför Littlehampton Pier till Littlehampton Marina |
| Floden Ouse (Sussex) Newhaven | Floden Ouse från en linje tvärsöver pirarna vid inloppet till hamnen i Newhaven till norra änden av North Quay |
| Brighton | Yttre hamnen i Brighton Marina innanför en linje från södra änden av West Quay till norra änden av South Quay |
| Chichester | Innanför en linje mellan Eastoke Point och kyrkspiran i West Wittering och ut mot havet från farvattnen i zon 3 |
| Langstone Harbour | Innanför en linje mellan Eastney Point och Gunner Point |
| Portsmouth | Innanför en linje över hamninloppet från Port Blockhouse till Round Tower |
| Bembridge, Isle of Wight | Inom Bradings hamn |
| Cowes, Isle of Wight | Floden Medina innanför en linje från Breakwater Light på östra banken till House Light på västra banken |
| Southampton | Innanför en linje från Calshot Castle till Hook Beacon |
| Floden Beaulieu | Inom floden Beaulieu, men inte öster om en nordsydlig linje genom Inchmery House |
| Keyhaven Lake | Innanför en linje rakt norr ut från Hurst Point Low Light till Keyhaven Marshes |
| Christchurch | The Run |
| Poole | Innanför linfärjan mellan Sandbanks och South Haven Point |
| Exeter | Innanför en östvästlig linje från Warren Point till sjöräddningsstationen mittemot Checkstone Ledge |
| Teignmouth | Inom hamnen |
| Floden Dart | Innanför en linje från Kettle Point till Battery Point |
| Floden Salcombe | Innanför en linje från Splat Point till Limebury Point |
| Plymouth | Innanför en linje från Mount Batten Pier till Raveness Point genom Drake's Islands. River Yealm innanför en linje från Warren Point till Misery Point |
| Fowey | Inom hamnen |
| Falmouth | Innanför en linje från St. Anthony Head till Pendennis Point |
| Floden Camel | Innanför en linje från Gun Point till Brea Hill |
| Floden Taw och floden Torridge | Innanför en linje i bäring 200° från fyren vid Crow Point till stranden vid Skern Point |
| Bridgewater | Söder om en linje rakt österut från Stert Point (51° 13,0′ N) |
| Floden Avon (Avon) | Innanför en linje från Avonmouth Pier till Wharf Point, till Netham Dam |

SKOTTLAND

Scapa Flow

Inom ett område begränsat av linjer dragna från Wharth på ön Flotta till martellotornet på South Walls, och från Point Cletts på ön Hoy till Thomsons triangelpunkt på ön Fara och därifrån till Gibraltar Pier på ön Flotta

Kyle of Durness

Söder om Eilean Dubh

Cromarty Firth

Innanför en linje mellan North Sutor och South Sutor

Inverness

Innanför en linje från Fort George till Chanonry Point

Findhorn Bay

Innanför sandbanken

Aberdeen

Innanför en linje från South Jetty till Abercromby Jetty

Montrose Basin

Väster om en linje som går nord–syd tvärsöver hamninloppet vid fyren Scurdie Ness

Floden Tay – Dundee

Innanför en linje från tidvattensbassängen (fiskbassängen) Dundee till Craig Head, East Newport

Firth of Forth och floden Forth

Innanför Firth of Forth, men inte öster om järnvägsbron över Forth

Dumfries

Innanför en linje från Airds Point till Scar Point

Loch Ryan

Innanför en linje från Cairn Point till Kircolm Point

Ayrs hamn

Innanför sandbanken

Clyde

Ovanför farvattnen i zon 1

Kyles of Bute

Mellan Colintraive och Rhubodach

Campbeltowns hamn

Innanför en linje från Macringan's Point till Ottercharach Point

Loch Etive

Inom Loch Etive ovanför Falls of Lora

Loch Leven

Ovanför bron i Ballachulish

Loch Linnhe

Norr om Corran Points fyr

Loch Eil

Hela sjön

Kaledoniska kanalen

Loch Lochy, Loch Oich och Loch Ness

Kyle of Lochalsh

Innanför Kyleakin, inte väster om Eilean Ban Light eller öster om Eileanan Dubha

Loch Carron

Mellan Stromemore och Strome Ferry

Loch Broom, Ullapool

Innanför en linje från Ullapool Point Light till Aultnaharrie

Kylesku

Tvärsöver Loch Cairnbawn i området mellan Garbh Eileans östligaste punkt och Eilean na Rainichs västligaste punkt

Stornoway Harbour

Innanför en linje från Arnish Point till fyren i Sandwick Bay, nordvästra sidan

The Sound of Scalpay

Inte öster om Berry Cove (Scalpay) och inte väster om Croc a Loin (Harris)

North Harbour, Scalpay och Tarberts hamn

Inom en distansminut från ön Harris strand

Loch Awe

Hela sjön

Loch Katrine

Hela sjön

Loch Lomond

Hela sjön

Loch Tay

Hela sjön

Loch Loyal

Hela sjön

Loch Hope

Hela sjön

Loch Shin

Hela sjön

Loch Assynt

Hela sjön

Loch Glascarnoch

Hela sjön

Loch Fannich

Hela sjön

Loch Maree

Hela sjön

Loch Gairloch

Hela sjön

Loch Monar

Hela sjön

Loch Mullardach

Hela sjön

Loch Cluanie

Hela sjön

Loch Loyne

Hela sjön

Loch Garry

Hela sjön

Loch Quoich

Hela sjön

Loch Arkaig

Hela sjön

Loch Morar

Hela sjön

Loch Shiel

Hela sjön

Loch Earn

Hela sjön

Loch Rannoch

Hela sjön

Loch Tummel

Hela sjön

Loch Ericht

Hela sjön

Loch Fionn

Hela sjön

Loch Glass

Hela sjön

Loch Rimsdale/Loch nan Clàr

Hela sjön

NORDIRLAND

Strangford Lough

Innanför en linje från Cloghy Point till Dogtail Point

Belfast Lough

Innanför en linje från Holywood till Macedon Point

Larne

Innanför en linje från Larne Pier till färjepiren på Island Magee

Floden Bann

Från den ända av vågbrytarna som ligger mot havet till Toome Bridge

Lough Erne

Upper Lough Erne och Lower Lough Erne

Lough Neagh

Inom två distansminuter från stranden

ENGLANDS ÖSTKUST

Berwick

Innanför vågbrytarna

Warkworth

Innanför vågbrytarna

Blyth

Innanför de yttre pirhuvudena

Floden Tyne

Dunston Staithes till Tynes pirhuvuden

Floden Wear

Fatfield till Sunderlands pirhuvuden

Seaham

Innanför vågbrytarna

Hartlepool

Innanför en linje från Middleton Jetty till Old Pier Head

Innanför en linje som förenar det norra pirhuvudet med det södra pirhuvudet

Floden Tees

Innanför en linje rakt västerut från Government Jetty till Tees Barrage

Whitby

Innanför pirhuvudena i Whitby

Floden Humber

Innanför en linje från North Ferriby till South Ferriby

Grimsby Dock

Innanför en linje från tidvattenbassängens västra pir till Fish Docks östra pir, norra kajen

Boston

Innanför New Cut

Dutch River

Hela kanalen

Floden Hull

Beverley Beck till floden Humber

Kielder Water

Hela sjön

Floden Ouse

Nedanför Naburn Lock

Floden Trent

Nedanför Cromwell Lock

Floden Wharfe

Från sammanflödet med River Ouse till Tadcaster Bridge

Scarborough

Innanför pirhuvudena i Scarborough

WALES OCH ENGLANDS VÄSTKUST

Floden Severn

Norr om en linje rakt västerut från Sharpness Point (51° 43,4′ N) till Llanthony och Maisemore Weirs och ut mot havet från farvattnen i zon 3

Floden Wye

Vid Chepstow, norr om latitud (51° 38,0′ N) till Monmouth

Newport

Norr om punkten där kraftledningarna korsar varandra vid Fifoots Points

Cardiff

Innanför en linje från South Jetty till Penarth Head

och de inneslutna vattnen väster om Cardiff Bay Barrage

Barry

Innanför en linje som förbinder de mot havet liggande ändarna av vågbrytarna

Port Talbot

Innanför en linje som förbinder de mot havet liggande ändarna av vågbrytarna i floden Afan utanför hamndockorna

Neath

Innanför en linje som går rakt norrut från den mot havet liggande änden av Baglan Bay Tanker Jetty (51° 37,2′ N, 3° 50,5′ W)

Llanelli och Burry Port

Inom ett område avgränsat av en linje från västra piren i Burry Port till Whiteford Point

Milford Haven

Innanför en linje från södra Hook Point till Thorn Point

Fishguard

Innanför en linje som förenar de mot havet liggande ändarna av de norra och östra vågbrytarna

Cardigan

Innanför gatten vid Pen-Yr-Ergyd

Aberystwyth

Innanför de mot havet liggande ändarna av vågbrytarna

Aberdyfi

Innanför en linje från järnvägsstationen i Aberdyfi till sjömärket Twyni Bach Beacon

Barmouth

Innanför en linje från järnvägsstationen i Barmouth till Penrhyn Point

Portmadoc

Innanför en linje från Harlech Point till Graig Ddu

Holyhead

Inom ett område som avgränsas av huvudvågbrytaren och en linje från vågbrytarens huvud till Brynglas Point, Towyn Bay

Menaisundet

Innanför Menaisundet mellan en linje som förbinder Aber Menai Point med Belan Point och en linje som förbinder Beaumaris Pier med Pen-y-Coed Point

Conway

Innanför en linje från Mussel Hill till Tremlyd Point

Llandudno

Innanför vågbrytaren

Rhyl

Innanför vågbrytaren

Floden Dee

Ovanför Connah's Quay till pumpstationen vid Barrel Well Hill

Floden Mersey

Innanför en linje mellan Rock Lighthouse och North West Seaforth Dock, med uteslutande av andra hamnbassänger

Preston och Southport

Innanför en linje från Lytham till Southport och innanför Preston Docks

Fleetwood

Innanför en linje från Low Light till Knott

Floden Lune

Innanför en linje från Sunderland Point till Chapel Hill fram till och inbegripet Glasson Dock

Barrow

Innanför en linje som förbinder Haws Point på Isle of Walney och Roa Island Slipway

Whitehaven

Innanför vågbrytaren

Workington

Innanför vågbrytaren

Maryport

Innanför vågbrytaren

Carlisle

Innanför en linje som förbinder Point Carlisle och Torduff

Coniston Water

Hela sjön

Derwentwater

Hela sjön

Ullswater

Hela sjön

Windermere

Hela sjön

SÖDRA ENGLAND

Blakeney och Morston Harbour och inlopp

Öster om en linje som går söder om Blakeney Point till inloppet till floden Stiffkey

Floden Orwell och floden Stour

Floden Orwell innanför en linje från vågbrytaren i Blackmanshead till Landguard Point och ut mot havet från farvattnen i zon 3

Floden Blackwater

Alla vattenvägar innanför en linje från den sydvästligaste udden av ön Mersea till Sales Point

Floden Crouch och floden Roach

Floden Crouch innanför en linje från Holliwell Point till Foulness Point, inklusive River Roach

Floden Themsen och dess bifloder

Themsen ovanför en nordsydlig linje genom det östra yttersta hörnet av Denton Wharf Pier i Gravesend till Teddington Lock

Floden Medway och Swale

Floden Medway från en linje som dras från Garrison Point till Grain Tower, till Allington Lock; och Swale från Whitstable till Medway

Floden Stour (Kent)

Floden Stour ovanför mynningen till kajen vid Flagstaff Reach

Dovers hamn

Innanför linjer över de östra och västra inloppen till hamnen

Floden Rother

Floden Rother ovanför signalstationen för tidvatten vid Camber till Scots Float Sluice och till första slussen på floden Brede

Floden Adur och Southwick Canal

Innanför en linje över inloppet från hamnen i Shoreham till Southwick Canal Lock och till västra änden av Tarmac Wharf

Floden Arun

Floden Arun ovanför Littlehampton Pier till Littlehampton Marina

Floden Ouse (Sussex) Newhaven

Floden Ouse från en linje tvärsöver pirarna vid inloppet till hamnen i Newhaven till norra änden av North Quay

Brighton

Yttre hamnen i Brighton Marina innanför en linje från södra änden av West Quay till norra änden av South Quay

Chichester

Innanför en linje mellan Eastoke Point och kyrkspiran i West Wittering och ut mot havet från farvattnen i zon 3

Langstone Harbour

Innanför en linje mellan Eastney Point och Gunner Point

Portsmouth

Innanför en linje över hamninloppet från Port Blockhouse till Round Tower

Bembridge, Isle of Wight

Inom Bradings hamn

Cowes, Isle of Wight

Floden Medina innanför en linje från Breakwater Light på östra banken till House Light på västra banken

Southampton

Innanför en linje från Calshot Castle till Hook Beacon

Floden Beaulieu

Inom floden Beaulieu, men inte öster om en nordsydlig linje genom Inchmery House

Keyhaven Lake

Innanför en linje rakt norr ut från Hurst Point Low Light till Keyhaven Marshes

Christchurch

The Run

Poole

Innanför linfärjan mellan Sandbanks och South Haven Point

Exeter

Innanför en östvästlig linje från Warren Point till sjöräddningsstationen mittemot Checkstone Ledge

Teignmouth

Inom hamnen

Floden Dart

Innanför en linje från Kettle Point till Battery Point

Floden Salcombe

Innanför en linje från Splat Point till Limebury Point

Plymouth

Innanför en linje från Mount Batten Pier till Raveness Point genom Drake's Islands. River Yealm innanför en linje från Warren Point till Misery Point

Fowey

Inom hamnen

Falmouth

Innanför en linje från St. Anthony Head till Pendennis Point

Floden Camel

Innanför en linje från Gun Point till Brea Hill

Floden Taw och floden Torridge

Innanför en linje i bäring 200° från fyren vid Crow Point till stranden vid Skern Point

Bridgewater

Söder om en linje rakt österut från Stert Point (51° 13,0′ N)

Floden Avon (Avon)

Innanför en linje från Avonmouth Pier till Wharf Point, till Netham Dam

KAPITEL 2

Zon 3

Belgien

Maritima Schelde (nedströms från redden i Antwerpen)

Bulgarien

Donau: Från km 845,650 till km 374,100

Tjeckien

| | Reservoarer: Brněnská (Kníničky), Jesenice, Nechranice, Nové Mlýny III, Orlík, Rozkoš, Slapy, Těrlicko och Žermanice |
| --- | --- |

Reservoarer: Brněnská (Kníničky), Jesenice, Nechranice, Nové Mlýny III, Orlík, Rozkoš, Slapy, Těrlicko och Žermanice

| | Grustagssjöar: Ostrožná Nová Ves och Tovačov |
| --- | --- |

Grustagssjöar: Ostrožná Nová Ves och Tovačov

Tyskland

| Donau | Från Kelheim (km 2 414,72 ) till gränsen mellan Tyskland och Österrike vid Jochenstein |
| --- | --- |
| Rhen med Lampertheimer Altrhein (från km 4,75 till Rhen), Altrhein Stockstadt-Erfelden (från km 9,80 till Rhen) | Från gränsen mellan Tyskland och Schweiz till gränsen mellan Tyskland och Nederländerna |
| Elbe (Norderelbe) inklusive Süderelbe och Köhlbrand | Från Elbe-Seiten-Kanals mynning till nedre gränsen för Hamburgs hamn |
| Müritz | |

Donau

Från Kelheim (km 2 414,72 ) till gränsen mellan Tyskland och Österrike vid Jochenstein

Rhen med Lampertheimer Altrhein (från km 4,75 till Rhen), Altrhein Stockstadt-Erfelden (från km 9,80 till Rhen)

Från gränsen mellan Tyskland och Schweiz till gränsen mellan Tyskland och Nederländerna

Elbe (Norderelbe) inklusive Süderelbe och Köhlbrand

Från Elbe-Seiten-Kanals mynning till nedre gränsen för Hamburgs hamn

Müritz

Frankrike

| | Adour från Bec du Gave till havet; |
| --- | --- |

Adour från Bec du Gave till havet;

| | Aulne från Châteaulin-slussen till den transversala havsgräns som utgörs av Passage de Rosnoën; |
| --- | --- |

Aulne från Châteaulin-slussen till den transversala havsgräns som utgörs av Passage de Rosnoën;

| | Blavet från Pontivy till Pont du Bonhomme; |
| --- | --- |

Blavet från Pontivy till Pont du Bonhomme;

| | Calais-kanalen; |
| --- | --- |

Calais-kanalen;

| | Charente från bron vid Tonnay-Charente till den transversala havsgräns som utgörs av linjen som passerar genom centrum av fyren nedströms på den vänstra stranden och genom centrum av Fort de la Pointe; |
| --- | --- |

Charente från bron vid Tonnay-Charente till den transversala havsgräns som utgörs av linjen som passerar genom centrum av fyren nedströms på den vänstra stranden och genom centrum av Fort de la Pointe;

| | Dordogne från sammanflödet med Lidoire till Bec d'Ambès; |
| --- | --- |

Dordogne från sammanflödet med Lidoire till Bec d'Ambès;

| | Garonne från bron vid Castet en Dorthe till Bec d'Ambès; |
| --- | --- |

Garonne från bron vid Castet en Dorthe till Bec d'Ambès;

| | Gironde från Bec d'Ambès till den transversala linjen vid KP 48,50 genom spetsen (nedströms) av Ile de Patiras; |
| --- | --- |

Gironde från Bec d'Ambès till den transversala linjen vid KP 48,50 genom spetsen (nedströms) av Ile de Patiras;

| | Hérault från hamnen i Bessan till havet, till den övre tidvattenlinjen; |
| --- | --- |

Hérault från hamnen i Bessan till havet, till den övre tidvattenlinjen;

| | Isle från sammanflödet med Dronne till sammanflödet med Dordogne; |
| --- | --- |

Isle från sammanflödet med Dronne till sammanflödet med Dordogne;

| | Loire från sammanflödet med Maine till Cordemais (KP 25); |
| --- | --- |

Loire från sammanflödet med Maine till Cordemais (KP 25);

| | Marne från bron vid Bonneuil (KP 169bis900) och slussen vid Saint-Maur till sammanflödet med Seine; |
| --- | --- |

Marne från bron vid Bonneuil (KP 169bis900) och slussen vid Saint-Maur till sammanflödet med Seine;

| | Rhen |
| --- | --- |

Rhen

| | Nive från Haïtze-dammen vid Ustaritz till sammanflödet med Adour; |
| --- | --- |

Nive från Haïtze-dammen vid Ustaritz till sammanflödet med Adour;

| | Oise från Janville-slussen till sammanflödet med Seine; |
| --- | --- |

Oise från Janville-slussen till sammanflödet med Seine;

| | Orb från Sérignan till havet, till den övre tidvattenlinjen; |
| --- | --- |

Orb från Sérignan till havet, till den övre tidvattenlinjen;

| | Rhône från gränsen mot Schweiz till havet, med undantag för Petit Rhône; |
| --- | --- |

Rhône från gränsen mot Schweiz till havet, med undantag för Petit Rhône;

| | Saône från bron Pont de Bourgogne vid Chalon-sur-Saône till sammanflödet med Rhône; |
| --- | --- |

Saône från bron Pont de Bourgogne vid Chalon-sur-Saône till sammanflödet med Rhône;

| | Seine från slussen vid Nogent-sur-Seine till början av Tancarville-kanalen; |
| --- | --- |

Seine från slussen vid Nogent-sur-Seine till början av Tancarville-kanalen;

| | Sèvre Niortaise från slussen vid Marans vid den transversala havsgränsen mittemot vakthuset vid mynningen; |
| --- | --- |

Sèvre Niortaise från slussen vid Marans vid den transversala havsgränsen mittemot vakthuset vid mynningen;

| | Somme från nedströmssidan av bron Pont de la Portelette vid Abbeville till viadukten på järnvägen mellan Noyelles och Saint-Valéry-sur-Somme; |
| --- | --- |

Somme från nedströmssidan av bron Pont de la Portelette vid Abbeville till viadukten på järnvägen mellan Noyelles och Saint-Valéry-sur-Somme;

| | Vilaine från Redon (KP 89,345) till Arzal-dammen; |
| --- | --- |

Vilaine från Redon (KP 89,345) till Arzal-dammen;

| | Amancesjön; |
| --- | --- |

Amancesjön;

| | Annecysjön; |
| --- | --- |

Annecysjön;

| | Biscarossesjön; |
| --- | --- |

Biscarossesjön;

| | Bourgetsjön; |
| --- | --- |

Bourgetsjön;

| | Carcanssjön; |
| --- | --- |

Carcanssjön;

| | Cazauxsjön; |
| --- | --- |

Cazauxsjön;

| | Der-Chantecoqsjön; |
| --- | --- |

Der-Chantecoqsjön;

| | Guerlédansjön; |
| --- | --- |

Guerlédansjön;

| | Hourtinsjön; |
| --- | --- |

Hourtinsjön;

| | Lacanausjön; |
| --- | --- |

Lacanausjön;

| | Orientsjön; |
| --- | --- |

Orientsjön;

| | Pareloupsjön; |
| --- | --- |

Pareloupsjön;

| | Parentissjön; |
| --- | --- |

Parentissjön;

| | Sanguinetsjön; |
| --- | --- |

Sanguinetsjön;

| | Serre-Ponçonsjön; |
| --- | --- |

Serre-Ponçonsjön;

| | Templesjön. |
| --- | --- |

Templesjön.

Kroatien

| | Donau: från km 1 295 + 500 till km 1 433 + 100 |
| --- | --- |

Donau: från km 1 295 + 500 till km 1 433 + 100

| | Floden Drava: från km 0 till km 198 + 600 |
| --- | --- |

Floden Drava: från km 0 till km 198 + 600

| | Floden Sava: från km 210 + 800 till km 594 + 000 |
| --- | --- |

Floden Sava: från km 210 + 800 till km 594 + 000

| | Floden Kupa: från km 0 till km 5 + 900 |
| --- | --- |

Floden Kupa: från km 0 till km 5 + 900

| | Floden Una: från km 0 till km 15 |
| --- | --- |

Floden Una: från km 0 till km 15

Ungern

| | Donau: Från km 1 812 till km 1 433 |
| --- | --- |

Donau: Från km 1 812 till km 1 433

| | Donau Moson: från km 14 till km 0 |
| --- | --- |

Donau Moson: från km 14 till km 0

| | Donau Szentendre: från km 32 till km 0 |
| --- | --- |

Donau Szentendre: från km 32 till km 0

| | Donau Ráckeve: från km 58 till km 0 |
| --- | --- |

Donau Ráckeve: från km 58 till km 0

| | Floden Tisza: från km 685 till km 160 |
| --- | --- |

Floden Tisza: från km 685 till km 160

| | Floden Dráva: från km 198 till km 70 |
| --- | --- |

Floden Dráva: från km 198 till km 70

| | Floden Bodrog: från km 51 till km 0 |
| --- | --- |

Floden Bodrog: från km 51 till km 0

| | Floden Kettős Körös: från km 23 till km 0 |
| --- | --- |

Floden Kettős Körös: från km 23 till km 0

| | Floden Hármas Körös: från km 91 till km 0 |
| --- | --- |

Floden Hármas Körös: från km 91 till km 0

| | Sió-kanalen: från km 23 till km 0 |
| --- | --- |

Sió-kanalen: från km 23 till km 0

| | Velencesjön |
| --- | --- |

Velencesjön

| | Fertősjön |
| --- | --- |

Fertősjön

Nederländerna

| | Rhen |
| --- | --- |

Rhen

| | Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten IJ, Afgesloten IJ, Noordzeekanaal, IJmuidens hamn, Rotterdams hamnområde, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandsch-kanalen, Boven Rijn, Pannersdensch-kanalen, Geldersche IJssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdam-Rhen-kanalen, Veerse Meer, Schelde-Rhen-kanalen till mynningen i Volkerak, Amer, Bergsche Maas, Maas nedanför Venlo, Gooimeer, Europoort, Calandkanaal (öster om Benelux-hamnen), Hartelkanaal |
| --- | --- |

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten IJ, Afgesloten IJ, Noordzeekanaal, IJmuidens hamn, Rotterdams hamnområde, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandsch-kanalen, Boven Rijn, Pannersdensch-kanalen, Geldersche IJssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdam-Rhen-kanalen, Veerse Meer, Schelde-Rhen-kanalen till mynningen i Volkerak, Amer, Bergsche Maas, Maas nedanför Venlo, Gooimeer, Europoort, Calandkanaal (öster om Benelux-hamnen), Hartelkanaal

Österrike

| | Donau: från gränsen till Tyskland till gränsen till Slovakien |
| --- | --- |

Donau: från gränsen till Tyskland till gränsen till Slovakien

| | Inn: från mynningen till Passau-Inglings kraftverk |
| --- | --- |

Inn: från mynningen till Passau-Inglings kraftverk

| | Traun: från mynningen till km 1,80 |
| --- | --- |

Traun: från mynningen till km 1,80

| | Enns: från mynningen till km 2,70 |
| --- | --- |

Enns: från mynningen till km 2,70

| | March: till km 6,00 |
| --- | --- |

March: till km 6,00

Polen

| — | Floden Biebrza från mynningen av Augustowski-kanalen till mynningen i floden Narew |
| --- | --- |

—

Floden Biebrza från mynningen av Augustowski-kanalen till mynningen i floden Narew

| — | Floden Brda från sammanflödet med Bydgoski-kanalen i Bydgoszcz till mynningen i floden Wisła |
| --- | --- |

—

Floden Brda från sammanflödet med Bydgoski-kanalen i Bydgoszcz till mynningen i floden Wisła

| — | Floden Bug från mynningen av floden Muchawiec till mynningen i floden Narew |
| --- | --- |

—

Floden Bug från mynningen av floden Muchawiec till mynningen i floden Narew

| — | Dąbiesjön till gränsen med det inre havsvattnet |
| --- | --- |

—

Dąbiesjön till gränsen med det inre havsvattnet

| — | Augustowski-kanalen från sammanflödet med floden Biebrza till statsgränsen, tillsammans med sjöarna längs kanalens lopp |
| --- | --- |

—

Augustowski-kanalen från sammanflödet med floden Biebrza till statsgränsen, tillsammans med sjöarna längs kanalens lopp

| — | Bartnicki-kanalen från Ruda Woda-sjön till Bartężeksjön, tillsammans med Bartężeksjön |
| --- | --- |

—

Bartnicki-kanalen från Ruda Woda-sjön till Bartężeksjön, tillsammans med Bartężeksjön

| — | Bydgoski-kanalen |
| --- | --- |

—

Bydgoski-kanalen

| — | Elbląski-kanalen från Druznosjön till Jezioraksjön och Szeląg Wielki-sjön, tillsammans med dessa sjöar och sjöarna längs kanalens lopp, och en förgrening i riktning mot Zalewo från Jezioraksjön till och med Ewingisjön |
| --- | --- |

—

Elbląski-kanalen från Druznosjön till Jezioraksjön och Szeląg Wielki-sjön, tillsammans med dessa sjöar och sjöarna längs kanalens lopp, och en förgrening i riktning mot Zalewo från Jezioraksjön till och med Ewingisjön

| — | Gliwicki-kanalen tillsammans med Kędzierzyński-kanalen |
| --- | --- |

—

Gliwicki-kanalen tillsammans med Kędzierzyński-kanalen

| — | Jagielloński-kanalen från sammanflödet med floden Elbląg till floden Nogat |
| --- | --- |

—

Jagielloński-kanalen från sammanflödet med floden Elbląg till floden Nogat

| — | Łączański-kanalen |
| --- | --- |

—

Łączański-kanalen

| — | Ślesiński-kanalen med sjöarna belägna längs denna kanals lopp och Gopłosjön |
| --- | --- |

—

Ślesiński-kanalen med sjöarna belägna längs denna kanals lopp och Gopłosjön

| — | Żerański-kanalen |
| --- | --- |

—

Żerański-kanalen

| — | Floden Martwa Wisła från floden Wisła i Przegalina till gränsen med det inre havsvattnet |
| --- | --- |

—

Floden Martwa Wisła från floden Wisła i Przegalina till gränsen med det inre havsvattnet

| — | Floden Narew från mynningen av floden Biebrza till mynningen i floden Wisła, tillsammans med Zegrzyńskisjön |
| --- | --- |

—

Floden Narew från mynningen av floden Biebrza till mynningen i floden Wisła, tillsammans med Zegrzyńskisjön

| — | Floden Nogat från floden Wisła till mynningen i Wisłabukten |
| --- | --- |

—

Floden Nogat från floden Wisła till mynningen i Wisłabukten

| — | Floden Noteć (övre) från Gopłosjön till sammanflödet med Górnonotecki-kanalen samt Górnonotecki-kanalen och floden Noteć (nedre) från sammanflödet med Bydgoski-kanalen till mynningen i floden Warta |
| --- | --- |

—

Floden Noteć (övre) från Gopłosjön till sammanflödet med Górnonotecki-kanalen samt Górnonotecki-kanalen och floden Noteć (nedre) från sammanflödet med Bydgoski-kanalen till mynningen i floden Warta

| — | Floden Nysa Łużycka från Gubin till mynningen av floden Oder |
| --- | --- |

—

Floden Nysa Łużycka från Gubin till mynningen av floden Oder

| — | Floden Oder från staden Racibórz till sammanflödet med floden östra Oder som övergår i floden Regalica från passagen Klucz-Ustowo, tillsammans med den floden och dess bifloder till Dąbiesjön samt en förgrening av floden Oder från slussen Opatowice till slussen i staden Wrocław |
| --- | --- |

—

Floden Oder från staden Racibórz till sammanflödet med floden östra Oder som övergår i floden Regalica från passagen Klucz-Ustowo, tillsammans med den floden och dess bifloder till Dąbiesjön samt en förgrening av floden Oder från slussen Opatowice till slussen i staden Wrocław

| — | Floden västra Oder från dammen i Widuchowa (704,1 km av floden Oder) till gränsen mot det inre havsvattnet, tillsammans med bifloder samt passagen Klucz-Ustowo, som förenar floden östra Oder med floden västra Oder |
| --- | --- |

—

Floden västra Oder från dammen i Widuchowa (704,1 km av floden Oder) till gränsen mot det inre havsvattnet, tillsammans med bifloder samt passagen Klucz-Ustowo, som förenar floden östra Oder med floden västra Oder

| — | Floden Parnica och Parnicki-passagen från floden västra Oder till gränsen mot det inre havsvattnet |
| --- | --- |

—

Floden Parnica och Parnicki-passagen från floden västra Oder till gränsen mot det inre havsvattnet

| — | Floden Pisa från Rośsjön till mynningen i floden Narew |
| --- | --- |

—

Floden Pisa från Rośsjön till mynningen i floden Narew

| — | Floden Szkarpawa från floden Wisła till mynningen i Wisłabukten |
| --- | --- |

—

Floden Szkarpawa från floden Wisła till mynningen i Wisłabukten

| — | Floden Warta från Ślesińskisjön till mynningen i floden Oder |
| --- | --- |

—

Floden Warta från Ślesińskisjön till mynningen i floden Oder

| — | De stora masuriska sjöarnas system, omfattande de sjöar som förenas av de floder och kanaler som utgör ett huvudlopp från och med Rośsjön i Pisz till och med Węgorzewski-kanalen i Węgorzewo, tillsammans med sjöarna Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty och Święcajty, tillsammans med Giżycki-kanalen och Niegociński-kanalen och Piękna Góra-kanalen, samt en förgrening från och med Ryńskiesjön i Ryn till Nidzkiesjön (fram till 3 km, till gränsen mot Nidzkiesjöns naturreservat), tillsammans med sjöarna Bełdany, Guzianka Mała och Guzianka Wielka |
| --- | --- |

—

De stora masuriska sjöarnas system, omfattande de sjöar som förenas av de floder och kanaler som utgör ett huvudlopp från och med Rośsjön i Pisz till och med Węgorzewski-kanalen i Węgorzewo, tillsammans med sjöarna Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty och Święcajty, tillsammans med Giżycki-kanalen och Niegociński-kanalen och Piękna Góra-kanalen, samt en förgrening från och med Ryńskiesjön i Ryn till Nidzkiesjön (fram till 3 km, till gränsen mot Nidzkiesjöns naturreservat), tillsammans med sjöarna Bełdany, Guzianka Mała och Guzianka Wielka

| — | Floden Wisła från mynningen av floden Przemsza till sammanflödet med Łączański-kanalen samt från den kanalens mynning i Skawina till floden Wisłas mynning i Gdańsk-bukten, utom Włocławski-reservoaren |
| --- | --- |

—

Floden Wisła från mynningen av floden Przemsza till sammanflödet med Łączański-kanalen samt från den kanalens mynning i Skawina till floden Wisłas mynning i Gdańsk-bukten, utom Włocławski-reservoaren

Rumänien

| | Donau: Från gränsen mellan Serbien och Rumänien (km 1 075) till Svarta havet vid Sulina-armen. |
| --- | --- |

Donau: Från gränsen mellan Serbien och Rumänien (km 1 075) till Svarta havet vid Sulina-armen.

| | Donau–Svartahavskanalen (64,410 km lång): Från sammanflödet med floden Donau, vid km 299,300 av Donau vid Cernavodă (respektive km 64,410 av kanalen), till Constantas södra hamn–Agigea (km 0 av kanalen). |
| --- | --- |

Donau–Svartahavskanalen (64,410 km lång): Från sammanflödet med floden Donau, vid km 299,300 av Donau vid Cernavodă (respektive km 64,410 av kanalen), till Constantas södra hamn–Agigea (km 0 av kanalen).

| | Poarta Albă–Midia Năvodari-kanalen (längd 34,600 km): Från sammanflödet med Donau–Svartahavskanalen vid km 29,410 vid Poarta Albă (respektive km 27,500 av kanalen) till Midia hamn (km 0 av kanalen) |
| --- | --- |

Poarta Albă–Midia Năvodari-kanalen (längd 34,600 km): Från sammanflödet med Donau–Svartahavskanalen vid km 29,410 vid Poarta Albă (respektive km 27,500 av kanalen) till Midia hamn (km 0 av kanalen)

Slovakien

| | Donau: från km 1 880,26 till km 1 708,20 |
| --- | --- |

Donau: från km 1 880,26 till km 1 708,20

| | Donaukanalen: från km 1 851,75 till km 1 811,00 |
| --- | --- |

Donaukanalen: från km 1 851,75 till km 1 811,00

| | Floden Váh: från km 0,00 till km 70,00 |
| --- | --- |

Floden Váh: från km 0,00 till km 70,00

| | Floden Morava: från km 0,00 till km 6,00 |
| --- | --- |

Floden Morava: från km 0,00 till km 6,00

| | Floden Bodrog: från km 49,68 till km 64,85 |
| --- | --- |

Floden Bodrog: från km 49,68 till km 64,85

| | Reservoarer: Oravská Priehrada, Liptovská Mara, Zemplínska Šírava |
| --- | --- |

Reservoarer: Oravská Priehrada, Liptovská Mara, Zemplínska Šírava

Sverige

| | Trollhätte kanal och Göta älv, från latitudparallellen genom Bastugrunds kummel till Götaälvbron |
| --- | --- |

Trollhätte kanal och Göta älv, från latitudparallellen genom Bastugrunds kummel till Götaälvbron

| | Sjön Mälaren |
| --- | --- |

Sjön Mälaren

| | Stockholms hamnar, i nordväst avgränsade av Lidingöbron, i nordost av en linje genom fyren Elfviksgrund i bäring 135–315 grader, och i söder av Skurubron |
| --- | --- |

Stockholms hamnar, i nordväst avgränsade av Lidingöbron, i nordost av en linje genom fyren Elfviksgrund i bäring 135–315 grader, och i söder av Skurubron

| | Södertälje kanal och Södertälje hamnar, i norr avgränsade av Södertälje sluss och i söder av latitudparallellen N 59 09,00 |
| --- | --- |

Södertälje kanal och Södertälje hamnar, i norr avgränsade av Södertälje sluss och i söder av latitudparallellen N 59 09,00

Förenade kungariket

| SKOTTLAND |
| --- |
| Leith (Edinburgh) | Innanför vågbrytarna |
| Glasgow | Strathclyde Loch |
| Crinan Canal | Crinan till Ardrishaig |
| Kaledoniska kanalen | Kanalsektionerna |
| NORDIRLAND |
| Floden Lagan | Lagan Weir till Stranmillis |
| ÖSTRA ENGLAND |
| Floden Wear (inget tidvatten) | Gamla järnvägsbron, Durham till Prebends Bridge, Durham |
| Floden Tees | Uppströms från Tees-dammen |
| Grimsby Dock | Innanför slussarna |
| Immingham Dock | Innanför slussarna |
| Hull Docks | Innanför slussarna |
| Boston Dock | Innanför slussportarna |
| Aire and Calder Navigation | Goole Docks till Leeds; sammanflödet med Leeds-Liverpool-kanalen; Bank Dole junction till Selby (River Ouse Lock); Castleford Junction till Wakefield (fallande sluss) |
| Floden Ancholme | Ferriby Lock till Brigg |
| Calder and Hebble Canal | Wakefield (fallande sluss) till övre slussen i Broadcut |
| Floden Foss | Från (Blue Bridge-) sammanflödet med floden Ouse till Monk Bridge |
| Fossdyke Canal | Sammanflödet med floden Trent till Brayford Pool |
| Goole Dock | Innanför slussportarna |
| Hornsea Mere | Hela kanalen |
| Floden Hull | Från Struncheon Hill Lock till Beverley Beck |
| Market Weighton Canal | River Humber Lock till Sod Houses Lock |
| New Junction Canal | Hela kanalen |
| Floden Ouse | Från Naburn Lock till Nun Monkton |
| Sheffield and South Yorkshire Canal | Keadby Lock till Tinsley Lock |
| Floden Trent | Cromwell Lock till Shardlow |
| Floden Witham | Boston Sluice till Brayford Poole (Lincoln) |
| WALES OCH VÄSTRA ENGLAND |
| Floden Severn | Ovanför Llanthony och Maisemore Weirs |
| Floden Wye | Ovanför Monmouth |
| Cardiff | Roath Park Lake |
| Port Talbot | Innanför de inneslutna dockorna |
| Swansea | Innanför de inneslutna dockorna |
| Floden Dee | Ovanför pumpstationen vid Barrel Well Hill |
| Floden Mersey | Dockorna (utom Seaforth Dock) |
| Floden Lune | Ovanför Glasson Dock |
| Floden Avon (Midland) | Tewkesbury Lock till Evesham |
| Gloucester | Gloucester City Docks Gloucester/Sharpness-kanalen |
| Hollingworth Lake | Hela sjön |
| Manchester Ship Canal | Hela kanalen och Salford Docks inklusive floden Irwell |
| Pickmere Lake | Hela sjön |
| Floden Tawe | Mellan havsfördämningen/marinan and Morfa Athletics Stadium |
| Rudyard Lake | Hela sjön |
| Floden Weaver | Nedanför Northwich |
| SÖDRA ENGLAND |
| Floden Nene | Wisbech Cut och floden Nene till Dog-in a-Doublet Lock |
| Floden Great Ouse | Kings Lynn Cut och floden Great Ouse nedanför West Lynn Road Bridge |
| Yarmouth | Floden Yares mynning från en linje tvärsöver de norra och södra infartspirarnas ändar, inklusive Breydon Water |
| Lowestoft | Lowestofts hamn nedanför Mutford Lock till en linje tvärsöver den yttre hamnens infartspirar |
| Floden Alde och floden Ore | Ovanför inloppet till floden Ore till Westrow Point |
| Floden Deben | Ovanför inloppet till floden Deben till Felixstowe Ferry |
| Floden Orwell och floden Stour | Från en linje från Fagbury Point till Shotley Point vid floden Orwell till Ipswich Dock; och från en nordsydlig linje genom Erwarton Ness vid floden Stour till Manningtree |
| Chelmer & Blackwater Canal | Öster om Beeleigh Lock |
| Floden Themsen och dess bifloder | Themsen ovanför Teddington Lock till Oxford |
| Floden Adur och Southwick Canal | Floden Adur ovanför den västra ändan av Tarmac Wharf, och inom Southwick Canal |
| Floden Arun | Floden Arun ovanför Littlehampton Marina |
| Floden Ouse (Sussex), Newhaven | River Ouse ovanför norra ändan av North Quay |
| Bewl Water | Hela sjön |
| Grafham Water | Hela sjön |
| Rutland Water | Hela sjön |
| Thorpe Park Lake | Hela sjön |
| Chichester | Öster om en linje mellan Cobnor Point och Chalkdock Point |
| Christchurch | Inom Christchurchs hamn utom the Run |
| Exeter Canal | Hela kanalen |
| Floden Avon (Avon) | Bristol City Docks
  Netham Dam till Pulteney Weir |

SKOTTLAND

Leith (Edinburgh)

Innanför vågbrytarna

Glasgow

Strathclyde Loch

Crinan Canal

Crinan till Ardrishaig

Kaledoniska kanalen

Kanalsektionerna

NORDIRLAND

Floden Lagan

Lagan Weir till Stranmillis

ÖSTRA ENGLAND

Floden Wear (inget tidvatten)

Gamla järnvägsbron, Durham till Prebends Bridge, Durham

Floden Tees

Uppströms från Tees-dammen

Grimsby Dock

Innanför slussarna

Immingham Dock

Innanför slussarna

Hull Docks

Innanför slussarna

Boston Dock

Innanför slussportarna

Aire and Calder Navigation

Goole Docks till Leeds; sammanflödet med Leeds-Liverpool-kanalen; Bank Dole junction till Selby (River Ouse Lock); Castleford Junction till Wakefield (fallande sluss)

Floden Ancholme

Ferriby Lock till Brigg

Calder and Hebble Canal

Wakefield (fallande sluss) till övre slussen i Broadcut

Floden Foss

Från (Blue Bridge-) sammanflödet med floden Ouse till Monk Bridge

Fossdyke Canal

Sammanflödet med floden Trent till Brayford Pool

Goole Dock

Innanför slussportarna

Hornsea Mere

Hela kanalen

Floden Hull

Från Struncheon Hill Lock till Beverley Beck

Market Weighton Canal

River Humber Lock till Sod Houses Lock

New Junction Canal

Hela kanalen

Floden Ouse

Från Naburn Lock till Nun Monkton

Sheffield and South Yorkshire Canal

Keadby Lock till Tinsley Lock

Floden Trent

Cromwell Lock till Shardlow

Floden Witham

Boston Sluice till Brayford Poole (Lincoln)

WALES OCH VÄSTRA ENGLAND

Floden Severn

Ovanför Llanthony och Maisemore Weirs

Floden Wye

Ovanför Monmouth

Cardiff

Roath Park Lake

Port Talbot

Innanför de inneslutna dockorna

Swansea

Innanför de inneslutna dockorna

Floden Dee

Ovanför pumpstationen vid Barrel Well Hill

Floden Mersey

Dockorna (utom Seaforth Dock)

Floden Lune

Ovanför Glasson Dock

Floden Avon (Midland)

Tewkesbury Lock till Evesham

Gloucester

Gloucester City Docks Gloucester/Sharpness-kanalen

Hollingworth Lake

Hela sjön

Manchester Ship Canal

Hela kanalen och Salford Docks inklusive floden Irwell

Pickmere Lake

Hela sjön

Floden Tawe

Mellan havsfördämningen/marinan and Morfa Athletics Stadium

Rudyard Lake

Hela sjön

Floden Weaver

Nedanför Northwich

SÖDRA ENGLAND

Floden Nene

Wisbech Cut och floden Nene till Dog-in a-Doublet Lock

Floden Great Ouse

Kings Lynn Cut och floden Great Ouse nedanför West Lynn Road Bridge

Yarmouth

Floden Yares mynning från en linje tvärsöver de norra och södra infartspirarnas ändar, inklusive Breydon Water

Lowestoft

Lowestofts hamn nedanför Mutford Lock till en linje tvärsöver den yttre hamnens infartspirar

Floden Alde och floden Ore

Ovanför inloppet till floden Ore till Westrow Point

Floden Deben

Ovanför inloppet till floden Deben till Felixstowe Ferry

Floden Orwell och floden Stour

Från en linje från Fagbury Point till Shotley Point vid floden Orwell till Ipswich Dock; och från en nordsydlig linje genom Erwarton Ness vid floden Stour till Manningtree

Chelmer & Blackwater Canal

Öster om Beeleigh Lock

Floden Themsen och dess bifloder

Themsen ovanför Teddington Lock till Oxford

Floden Adur och Southwick Canal

Floden Adur ovanför den västra ändan av Tarmac Wharf, och inom Southwick Canal

Floden Arun

Floden Arun ovanför Littlehampton Marina

Floden Ouse (Sussex), Newhaven

River Ouse ovanför norra ändan av North Quay

Bewl Water

Hela sjön

Grafham Water

Hela sjön

Rutland Water

Hela sjön

Thorpe Park Lake

Hela sjön

Chichester

Öster om en linje mellan Cobnor Point och Chalkdock Point

Christchurch

Inom Christchurchs hamn utom the Run

Exeter Canal

Hela kanalen

Floden Avon (Avon)

Bristol City Docks

Netham Dam till Pulteney Weir

---

(1)  När det gäller fartyg med en annan hemmahamn ska artikel 32 i Ems-Dollart-fördraget av den 8 april 1960 (BGBl. 1963 II, s. 602) beaktas.

---

BILAGA II

TEKNISKA MINIMIKRAV FÖR FARKOSTER SOM TRAFIKERAR INRE VATTENVÄGAR I ZONERNA 1, 2, 3 OCH 4

De tekniska kraven för farkoster är de som anges i ES-TRIN-standarden 2015/1.

---

BILAGA III

OMRÅDEN FÖR EVENTUELLA YTTERLIGARE TEKNISKA KRAV FÖR FARKOSTER SOM TRAFIKERAR INRE VATTENVÄGAR I ZONERNA 1 OCH 2 SAMT ICKE FÖRBUNDNA INRE VATTENVÄGAR I ZON 3

Alla ytterligare tekniska krav som antas av en medlemsstat inom ramen för artikel 23.1 och 23.2 i detta direktiv, för farkoster som trafikerar den medlemsstatens territorium, ska begränsas till följande områden:

| 1. | Definitioner






  — | Nödvändiga för att förstå de ytterligare kraven |
| --- | --- | --- |

1.

Definitioner

—

Nödvändiga för att förstå de ytterligare kraven

| 2. | Stabilitet






  — | Förstärkt konstruktion |
| --- | --- | --- |

2.

Stabilitet

—

Förstärkt konstruktion

| — | Certifikat/intyg från ett erkänt klassificeringssällskap |
| --- | --- |

—

Certifikat/intyg från ett erkänt klassificeringssällskap

| 3. | Flödningsavstånd och fribord






  — | Fribord |
| --- | --- | --- |

3.

Flödningsavstånd och fribord

—

Fribord

| — | Flödningsavstånd |
| --- | --- |

—

Flödningsavstånd

| 4. | Vattentäthet i öppningar i skrovet och i överbyggnader






  — | Överbyggnader |
| --- | --- | --- |

4.

Vattentäthet i öppningar i skrovet och i överbyggnader

—

Överbyggnader

| — | Dörrar |
| --- | --- |

—

Dörrar

| — | Fönster och skylight |
| --- | --- |

—

Fönster och skylight

| — | Lastrumsluckor |
| --- | --- |

—

Lastrumsluckor

| — | Andra öppningar (ventilationsrör, avgasrör osv) |
| --- | --- |

—

Andra öppningar (ventilationsrör, avgasrör osv)

| 5. | Utrustning






  — | Ankare och ankarkättingar |
| --- | --- | --- |

5.

Utrustning

—

Ankare och ankarkättingar

| — | Lanternor |
| --- | --- |

—

Lanternor

| — | Ljudsignaler |
| --- | --- |

—

Ljudsignaler

| — | Kompass |
| --- | --- |

—

Kompass

| — | Radar |
| --- | --- |

—

Radar

| — | Sändar- och mottagaranläggningar |
| --- | --- |

—

Sändar- och mottagaranläggningar

| — | Livräddningsutrustning |
| --- | --- |

—

Livräddningsutrustning

| — | Tillgång till sjökort |
| --- | --- |

—

Tillgång till sjökort

| 6. | Ytterligare krav för passagerarfartyg






  — | Stabilitet (vindstyrka, kriterier) |
| --- | --- | --- |

6.

Ytterligare krav för passagerarfartyg

—

Stabilitet (vindstyrka, kriterier)

| — | Livräddningsutrustning |
| --- | --- |

—

Livräddningsutrustning

| — | Fribord |
| --- | --- |

—

Fribord

| — | Flödningsavstånd |
| --- | --- |

—

Flödningsavstånd

| — | Sikt från styrhytten |
| --- | --- |

—

Sikt från styrhytten

| 7. | Konvojer och containertransport






  — | Koppling mellan skjutbogserare och lastpråm |
| --- | --- | --- |

7.

Konvojer och containertransport

—

Koppling mellan skjutbogserare och lastpråm

| — | Stabilitet hos farkoster eller lastpråmar som transporterar containrar |
| --- | --- |

—

Stabilitet hos farkoster eller lastpråmar som transporterar containrar

---

BILAGA IV

OMRÅDEN FÖR EVENTUELLA BEGRÄNSNINGAR AV DE TEKNISKA KRAVEN FÖR FARKOSTER SOM TRAFIKERAR INRE VATTENVÄGAR I ZONERNA 3 OCH 4

All sådan mindre omfattande tillämpning av de tekniska kraven som tillåts av en medlemsstat inom ramen för artikel 23.4 i detta direktiv för fartyg som uteslutande trafikerar vattenvägar i zonerna 3 och 4 på den medlemsstatens territorium ska begränsas till följande områden:

| | Zon 3






  — | Ankringsutrustning, inklusive ankarkättingarnas längd |
| --- | --- | --- |

Zon 3

—

Ankringsutrustning, inklusive ankarkättingarnas längd

| — | Hastighet (framåt) |
| --- | --- |

—

Hastighet (framåt)

| — | Kollektiva livräddningsredskap |
| --- | --- |

—

Kollektiva livräddningsredskap

| — | 2-avdelningsstatus |
| --- | --- |

—

2-avdelningsstatus

| — | Sikt från styrhytten |
| --- | --- |

—

Sikt från styrhytten

| | Zon 4






  — | Ankringsutrustning, inklusive ankarkättingarnas längd |
| --- | --- | --- |

Zon 4

—

Ankringsutrustning, inklusive ankarkättingarnas längd

| — | Hastighet (framåt) |
| --- | --- |

—

Hastighet (framåt)

| — | Livräddningsutrustning |
| --- | --- |

—

Livräddningsutrustning

| — | 2-avdelningsstatus |
| --- | --- |

—

2-avdelningsstatus

| — | Sikt från styrhytten |
| --- | --- |

—

Sikt från styrhytten

| — | Andra oberoende drivenhet |
| --- | --- |

—

Andra oberoende drivenhet

---

BILAGA V

NÄRMARE FÖRFARANDEMÄSSIGA BESTÄMMELSER

Artikel 2.01

Besiktningsorgan

| 1. | Besiktningsorgan ska inrättas av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

Besiktningsorgan ska inrättas av medlemsstaterna.

| 2. | Ett besiktningsorgan ska bestå av en ordförande och experter.
  I varje organ ska minst följande experter ingå:






  a) | En tjänsteman vid den myndighet som ansvarar för inlandssjöfarten. |
| --- | --- | --- |

2.

Ett besiktningsorgan ska bestå av en ordförande och experter.

I varje organ ska minst följande experter ingå:

a)

En tjänsteman vid den myndighet som ansvarar för inlandssjöfarten.

| b) | En expert på konstruktion av fartyg för inlandssjöfart och maskiner i sådana fartyg. |
| --- | --- |

b)

En expert på konstruktion av fartyg för inlandssjöfart och maskiner i sådana fartyg.

| c) | En sjöfartsexpert som avlagt en båtförarexamen för inre vattenvägar, vilken ger innehavaren tillåtelse att framföra det fartyg som ska besiktigas. |
| --- | --- |

c)

En sjöfartsexpert som avlagt en båtförarexamen för inre vattenvägar, vilken ger innehavaren tillåtelse att framföra det fartyg som ska besiktigas.

| 3. | Ordföranden och experterna i varje organ ska utses av myndigheterna i den medlemsstat där organet inrättats. När de inleder sitt uppdrag ska ordföranden och experterna skriftligen intyga att de kommer att utföra arbetet på ett fullständigt oberoende sätt. Tjänstemän behöver inte förelägga ett sådant intyg. |
| --- | --- |

3.

Ordföranden och experterna i varje organ ska utses av myndigheterna i den medlemsstat där organet inrättats. När de inleder sitt uppdrag ska ordföranden och experterna skriftligen intyga att de kommer att utföra arbetet på ett fullständigt oberoende sätt. Tjänstemän behöver inte förelägga ett sådant intyg.

| 4. | Besiktningsorganen kan anlita hjälp från specialister i enlighet med tillämpliga nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

4.

Besiktningsorganen kan anlita hjälp från specialister i enlighet med tillämpliga nationella bestämmelser.

Artikel 2.02

(Utan innehåll)

Artikel 2.03

Uppvisning av farkosten för besiktning

| 1. | Ägaren eller dennes ombud ska uppvisa farkosten olastad, rengjord och utrustad. Ägaren eller dennes ombud ska också lämna nödvändigt bistånd vid besiktningen, t.ex. tillhandahålla en lämplig arbetsbåt, ställa personal till förfogande och underlätta undersökningen av delar av skrovet eller installationer som inte är direkt åtkomliga eller synliga. |
| --- | --- |

1.

Ägaren eller dennes ombud ska uppvisa farkosten olastad, rengjord och utrustad. Ägaren eller dennes ombud ska också lämna nödvändigt bistånd vid besiktningen, t.ex. tillhandahålla en lämplig arbetsbåt, ställa personal till förfogande och underlätta undersökningen av delar av skrovet eller installationer som inte är direkt åtkomliga eller synliga.

| 2. | Vid första besiktningen ska besiktningsorganet begära att farkosten är torrsatt för besiktningen. Besiktningsorganet kan ge avkall på kravet på besiktning av torrsatt farkost om ett klassificeringsintyg eller ett intyg från ett erkänt klassificeringssällskap kan företes som visar att konstruktionen motsvarar klassificeringssällskapets krav eller om ett intyg företes som visar att en behörig myndighet redan har utfört en besiktning av torrsatt farkost för andra ändamål. Vid regelbunden besiktning eller besiktning i enlighet med artikel 14 i detta direktiv kan besiktningsorganet kräva att besiktningen sker med farkosten torrsatt.
  Besiktningsorganet ska utföra driftprov vid en första besiktning av motorfartyg eller konvojer eller vid större modifikationer av framdrivnings- eller styrinrättningen. |
| --- | --- |

2.

Vid första besiktningen ska besiktningsorganet begära att farkosten är torrsatt för besiktningen. Besiktningsorganet kan ge avkall på kravet på besiktning av torrsatt farkost om ett klassificeringsintyg eller ett intyg från ett erkänt klassificeringssällskap kan företes som visar att konstruktionen motsvarar klassificeringssällskapets krav eller om ett intyg företes som visar att en behörig myndighet redan har utfört en besiktning av torrsatt farkost för andra ändamål. Vid regelbunden besiktning eller besiktning i enlighet med artikel 14 i detta direktiv kan besiktningsorganet kräva att besiktningen sker med farkosten torrsatt.

Besiktningsorganet ska utföra driftprov vid en första besiktning av motorfartyg eller konvojer eller vid större modifikationer av framdrivnings- eller styrinrättningen.

| 3. | Besiktningsorganet kan kräva ytterligare driftprov och annan dokumentering. Denna föreskrift gäller även i byggnadsskedet. |
| --- | --- |

3.

Besiktningsorganet kan kräva ytterligare driftprov och annan dokumentering. Denna föreskrift gäller även i byggnadsskedet.

Artikel 2.04

(Utan innehåll)

Artikel 2.05

(Utan innehåll)

Artikel 2.06

(Utan innehåll)

Artikel 2.07

Uppgifter på och ändringar av unionscertifikatet för inlandssjöfart

| 1. | Farkostens ägare eller dennes ombud ska underrätta den behöriga myndigheten om alla ändringar av en farkosts namn eller ägare, alla ommätningar och alla ändringar när det gäller registrering eller hemmahamn och ska skicka in unionscertifikatet för inlandssjöfart till den myndigheten för ändring. |
| --- | --- |

1.

Farkostens ägare eller dennes ombud ska underrätta den behöriga myndigheten om alla ändringar av en farkosts namn eller ägare, alla ommätningar och alla ändringar när det gäller registrering eller hemmahamn och ska skicka in unionscertifikatet för inlandssjöfart till den myndigheten för ändring.

| 2. | Varje behörig myndighet får lägga till uppgifter på eller ändra unionscertifikatet för inlandssjöfart. |
| --- | --- |

2.

Varje behörig myndighet får lägga till uppgifter på eller ändra unionscertifikatet för inlandssjöfart.

| 3. | När en behörig myndighet gör ändringar eller lägger till uppgifter på ett unionscertifikat för inlandssjöfart ska den underrätta den behöriga myndighet som utfärdade unionscertifikatet för inlandssjöfart. |
| --- | --- |

3.

När en behörig myndighet gör ändringar eller lägger till uppgifter på ett unionscertifikat för inlandssjöfart ska den underrätta den behöriga myndighet som utfärdade unionscertifikatet för inlandssjöfart.

Artikel 2.08

(Utan innehåll)

Artikel 2.09

Periodisk besiktning

| 1. | Farkosten ska genomgå en regelbunden besiktning innan giltighetstiden för unionscertifikatet för inlandssjöfart löper ut. |
| --- | --- |

1.

Farkosten ska genomgå en regelbunden besiktning innan giltighetstiden för unionscertifikatet för inlandssjöfart löper ut.

| 2. | Den behöriga myndigheten ska på nytt fastställa giltighetstiden för unionscertifikatet för inlandssjöfart på grundval av resultatet av den besiktningen. |
| --- | --- |

2.

Den behöriga myndigheten ska på nytt fastställa giltighetstiden för unionscertifikatet för inlandssjöfart på grundval av resultatet av den besiktningen.

| 3. | Giltighetstiden ska anges på unionscertifikatet för inlandssjöfart och meddelas den myndighet som utfärdade unionscertifikatet för inlandssjöfart. |
| --- | --- |

3.

Giltighetstiden ska anges på unionscertifikatet för inlandssjöfart och meddelas den myndighet som utfärdade unionscertifikatet för inlandssjöfart.

| 4. | Om ett unionscertifikat för inlandssjöfart ersätts av en ny version i stället för att dess giltighetstid förlängs ska det gamla unionscertifikatet för inlandssjöfart skickas tillbaka till den behöriga myndighet som utfärdade det. |
| --- | --- |

4.

Om ett unionscertifikat för inlandssjöfart ersätts av en ny version i stället för att dess giltighetstid förlängs ska det gamla unionscertifikatet för inlandssjöfart skickas tillbaka till den behöriga myndighet som utfärdade det.

Artikel 2.10

Frivillig besiktning

Farkostens ägare eller dennes ombud får när som helst begära en frivillig besiktning.

En sådan ansökan om besiktning ska beviljas.

Artikel 2.11

(Utan innehåll)

Artikel 2.12

(Utan innehåll)

Artikel 2.13

(Utan innehåll)

Artikel 2.14

(Utan innehåll)

Artikel 2.15

Kostnader

Farkostens ägare eller dennes ombud är skyldig att betala alla kostnader i samband med besiktningen av farkosten och utfärdandet av unionscertifikatet för inlandssjöfart, enligt en speciell uppsättning taxor som ska utarbetas av varje medlemsstat.

Artikel 2.16

Information

Den behöriga myndigheten får tillåta personer som kan styrka sitt välgrundade intresse att ta del av innehållet i ett unionscertifikat för inlandssjöfart och får tillhandahålla dessa personer utdrag eller kopior av unionscertifikaten för inlandssjöfart, som ska vara bestyrkta och identifierade som utdrag eller kopior.

Artikel 2.17

Register över unionscertifikat för inlandssjöfart

| 1. | De behöriga myndigheterna ska bevara originalet eller en kopia av alla unionscertifikat för inlandssjöfart de utfärdat och på dessa ange alla uppgifter och ändringar samt alla indragningar och fall av ersättande av unionscertifikat för inlandssjöfart. De ska uppdatera det register som avses i artikel 17 i detta direktiv i enlighet därmed. |
| --- | --- |

1.

De behöriga myndigheterna ska bevara originalet eller en kopia av alla unionscertifikat för inlandssjöfart de utfärdat och på dessa ange alla uppgifter och ändringar samt alla indragningar och fall av ersättande av unionscertifikat för inlandssjöfart. De ska uppdatera det register som avses i artikel 17 i detta direktiv i enlighet därmed.

| 2. | I syfte att vidta förvaltningsåtgärder för att upprätthålla navigationssäkerheten och underlätta vid navigering och för tillämpningen av artiklarna 2.02–2.15 i denna bilaga och av artiklarna 6, 9, 10, 13, 14, 15, 20, 21 och 22 i detta direktiv kommer skrivskyddad åtkomst till registret i enlighet med den förlaga som anges i bilaga II att beviljas andra medlemsstaters behöriga myndigheter, avtalsstater i Mannheimkonventionen och, såvitt likvärdigt integritetsskydd garanteras, tredjeländer på basis av administrativa avtal. |
| --- | --- |

2.

I syfte att vidta förvaltningsåtgärder för att upprätthålla navigationssäkerheten och underlätta vid navigering och för tillämpningen av artiklarna 2.02–2.15 i denna bilaga och av artiklarna 6, 9, 10, 13, 14, 15, 20, 21 och 22 i detta direktiv kommer skrivskyddad åtkomst till registret i enlighet med den förlaga som anges i bilaga II att beviljas andra medlemsstaters behöriga myndigheter, avtalsstater i Mannheimkonventionen och, såvitt likvärdigt integritetsskydd garanteras, tredjeländer på basis av administrativa avtal.

Artikel 2.18

Unikt europeiskt identifieringsnummer för fartyg

| 1. | Det unika europeiska identifieringsnumret för fartyg (nedan kallat europeiskt identifieringsnummer för fartyg) ska bestå av åtta arabiska siffror i enlighet med bilaga II till detta direktiv. |
| --- | --- |

1.

Det unika europeiska identifieringsnumret för fartyg (nedan kallat europeiskt identifieringsnummer för fartyg) ska bestå av åtta arabiska siffror i enlighet med bilaga II till detta direktiv.

| 2. | Om inte farkosten har ett europeiskt identifieringsnummer för fartyg vid den tid då unionscertifikatet för inlandssjöfart utfärdas ska identifieringsnumret tilldelas farkosten av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där farkosten är registrerad eller har sin hemmahamn.
  När det gäller farkoster från länder där ett europeiskt identifieringsnummer för fartyg inte kan tilldelas ska den behöriga myndighet som utfärdar unionscertifikatet för inlandssjöfart tilldela farkosten det europeiska identifieringsnummer som ska anges på unionscertifikatet för inlandssjöfart. |
| --- | --- |

2.

Om inte farkosten har ett europeiskt identifieringsnummer för fartyg vid den tid då unionscertifikatet för inlandssjöfart utfärdas ska identifieringsnumret tilldelas farkosten av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där farkosten är registrerad eller har sin hemmahamn.

När det gäller farkoster från länder där ett europeiskt identifieringsnummer för fartyg inte kan tilldelas ska den behöriga myndighet som utfärdar unionscertifikatet för inlandssjöfart tilldela farkosten det europeiska identifieringsnummer som ska anges på unionscertifikatet för inlandssjöfart.

| 3. | Farkostens ägare eller dennes ombud ska ansöka om tilldelning av ett europeiskt identifieringsnummer för fartyg hos den behöriga myndigheten. Ägaren eller dennes ombud ska också ansvara för att det europeiska identifieringsnummer för fartyg som anges på unionscertifikatet för inlandssjöfart fästs på farkosten. |
| --- | --- |

3.

Farkostens ägare eller dennes ombud ska ansöka om tilldelning av ett europeiskt identifieringsnummer för fartyg hos den behöriga myndigheten. Ägaren eller dennes ombud ska också ansvara för att det europeiska identifieringsnummer för fartyg som anges på unionscertifikatet för inlandssjöfart fästs på farkosten.

Artikel 2.19

(Utan innehåll)

Artikel 2.20

Underrättelser

| 1. | Varje medlemsstat eller dess behöriga myndigheter ska underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna eller andra behöriga myndigheter om följande:






  a) | Namn och adresser för de tekniska enheter som, tillsammans med respektive nationell behörig myndighet, är ansvariga för tillämpningen av bilaga II. |
| --- | --- | --- |

1.

Varje medlemsstat eller dess behöriga myndigheter ska underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna eller andra behöriga myndigheter om följande:

a)

Namn och adresser för de tekniska enheter som, tillsammans med respektive nationell behörig myndighet, är ansvariga för tillämpningen av bilaga II.

| b) | Det datablad som visas i bilaga II över de fartygsbaserade avloppsreningsanläggningstyper för vilka godkännande har utfärdats sedan den senaste underrättelsen. |
| --- | --- |

b)

Det datablad som visas i bilaga II över de fartygsbaserade avloppsreningsanläggningstyper för vilka godkännande har utfärdats sedan den senaste underrättelsen.

| c) | Erkända typgodkännanden för fartygsbaserade avloppsreningssystem baserade på andra standarder än dem som anges i bilaga II, för användning på medlemsstaternas nationella vattenvägar. |
| --- | --- |

c)

Erkända typgodkännanden för fartygsbaserade avloppsreningssystem baserade på andra standarder än dem som anges i bilaga II, för användning på medlemsstaternas nationella vattenvägar.

| d) | Inom en månad från varje återkallande av ett typgodkännande och om skälen till ett sådant återkallande för fartygsbaserade avloppsreningssystem. |
| --- | --- |

d)

Inom en månad från varje återkallande av ett typgodkännande och om skälen till ett sådant återkallande för fartygsbaserade avloppsreningssystem.

| e) | Godkända specialankare efter en ansökan om att få minska ankarmassan, med angivande av ankarnas typbeteckning och den godkända minskningen av ankarmassan. Den behöriga myndigheten beviljar sökanden godkännande tidigast tre månader efter att ha underrättat kommissionen under förutsättning att den senare inte gör några invändningar. |
| --- | --- |

e)

Godkända specialankare efter en ansökan om att få minska ankarmassan, med angivande av ankarnas typbeteckning och den godkända minskningen av ankarmassan. Den behöriga myndigheten beviljar sökanden godkännande tidigast tre månader efter att ha underrättat kommissionen under förutsättning att den senare inte gör några invändningar.

| f) | Radarnavigeringsanläggningar och girhastighetsindikatorer för vilka de har utfärdat typgodkännande. Den relevanta underrättelsen ska innefatta det tilldelade typgodkännandenumret samt typbeteckningen, tillverkarens namn, namnet på innehavaren av typgodkännandet och datumet för typgodkännandet. |
| --- | --- |

f)

Radarnavigeringsanläggningar och girhastighetsindikatorer för vilka de har utfärdat typgodkännande. Den relevanta underrättelsen ska innefatta det tilldelade typgodkännandenumret samt typbeteckningen, tillverkarens namn, namnet på innehavaren av typgodkännandet och datumet för typgodkännandet.

| g) | Behöriga myndigheter som är ansvariga för godkännande av specialistföretag som kan utföra installation, utbyte, reparation eller underhåll av radarnavigeringsanläggningar och girhastighetsindikatorer. |
| --- | --- |

g)

Behöriga myndigheter som är ansvariga för godkännande av specialistföretag som kan utföra installation, utbyte, reparation eller underhåll av radarnavigeringsanläggningar och girhastighetsindikatorer.

---

BILAGA VI

KLASSIFICERINGSSÄLLSKAP

Kriterier för erkännande av klassificeringssällskap

Klassificeringssällskap som ansöker om erkännande i enlighet med artikel 21 i detta direktiv ska uppfylla samtliga följande kriterier:

| 1. | Klassificeringssällskapet ska kunna dokumentera en omfattande erfarenhet av att bedöma konstruktion och byggande av fartyg för inlandssjöfart. Klassificeringssällskapet ska tillämpa omfattande regler och föreskrifter för konstruktion, byggande och regelbunden besiktning av fartyg i inlandssjöfart, i synnerhet för beräkning av stabiliteten i enlighet med del 9 i de föreskrifter som bifogas ADN, som avses i bilaga II. Reglerna och föreskrifterna kommer att offentliggöras åtminstone på tyska, engelska, franska eller nederländska och ska kontinuerligt uppdateras och förbättras genom forsknings- och utvecklingsprogram. Reglerna och föreskrifterna får inte strida mot gällande bestämmelser i unionsrätten eller mot gällande internationella avtal. |
| --- | --- |

1.

Klassificeringssällskapet ska kunna dokumentera en omfattande erfarenhet av att bedöma konstruktion och byggande av fartyg för inlandssjöfart. Klassificeringssällskapet ska tillämpa omfattande regler och föreskrifter för konstruktion, byggande och regelbunden besiktning av fartyg i inlandssjöfart, i synnerhet för beräkning av stabiliteten i enlighet med del 9 i de föreskrifter som bifogas ADN, som avses i bilaga II. Reglerna och föreskrifterna kommer att offentliggöras åtminstone på tyska, engelska, franska eller nederländska och ska kontinuerligt uppdateras och förbättras genom forsknings- och utvecklingsprogram. Reglerna och föreskrifterna får inte strida mot gällande bestämmelser i unionsrätten eller mot gällande internationella avtal.

| 2. | Klassificeringssällskapet ska offentliggöra sitt fartygsregister årligen. |
| --- | --- |

2.

Klassificeringssällskapet ska offentliggöra sitt fartygsregister årligen.

| 3. | Klassificeringssällskapet får inte vara styrt av redare eller skeppsbyggare eller av andra som har kommersiella intressen i konstruktion, tillverkning, utrustande, reparation, drift eller försäkrande av fartyg. Klassificeringssällskapet får inte vara beroende av ett enda kommersiellt företag för sin inkomst. |
| --- | --- |

3.

Klassificeringssällskapet får inte vara styrt av redare eller skeppsbyggare eller av andra som har kommersiella intressen i konstruktion, tillverkning, utrustande, reparation, drift eller försäkrande av fartyg. Klassificeringssällskapet får inte vara beroende av ett enda kommersiellt företag för sin inkomst.

| 4. | Klassificeringssällskapet ska ha sitt huvudkontor, eller en filial med befogenhet att fatta beslut och vidta åtgärder inom alla områden som sällskapet ansvarar för enligt bestämmelserna för inlandssjöfart, i någon av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Klassificeringssällskapet ska ha sitt huvudkontor, eller en filial med befogenhet att fatta beslut och vidta åtgärder inom alla områden som sällskapet ansvarar för enligt bestämmelserna för inlandssjöfart, i någon av medlemsstaterna.

| 5. | Klassificeringssällskapet och dess experter ska ha ett gott rykte inom inlandsjöfarten; experterna ska kunna styrka sin yrkeskompetens. De ska agera på klassificeringssällskapets ansvar. |
| --- | --- |

5.

Klassificeringssällskapet och dess experter ska ha ett gott rykte inom inlandsjöfarten; experterna ska kunna styrka sin yrkeskompetens. De ska agera på klassificeringssällskapets ansvar.

| 6. | Klassificeringssällskapet ska ha en tillfredsställande personalstyrka för tekniska frågor, ledning, stödjande uppgifter, besiktning och forskning som ska stå i proportion till arbetsuppgifterna och till antalet klassade fartyg och som också ska svara för utvecklingen av kapacitet och uppdateringen av krav. Klassificeringssällskapet ska ha inspektörer i åtminstone en medlemsstat. |
| --- | --- |

6.

Klassificeringssällskapet ska ha en tillfredsställande personalstyrka för tekniska frågor, ledning, stödjande uppgifter, besiktning och forskning som ska stå i proportion till arbetsuppgifterna och till antalet klassade fartyg och som också ska svara för utvecklingen av kapacitet och uppdateringen av krav. Klassificeringssällskapet ska ha inspektörer i åtminstone en medlemsstat.

| 7. | Klassificeringssällskapet ska styras av etiska regler. |
| --- | --- |

7.

Klassificeringssällskapet ska styras av etiska regler.

| 8. | Klassificeringssällskapet ska ledas och förvaltas på ett sådant sätt att sekretessen garanteras för den information som en medlemsstat begär. |
| --- | --- |

8.

Klassificeringssällskapet ska ledas och förvaltas på ett sådant sätt att sekretessen garanteras för den information som en medlemsstat begär.

| 9. | Klassificeringssällskapet ska vara berett att lämna relevant information till en medlemsstat. |
| --- | --- |

9.

Klassificeringssällskapet ska vara berett att lämna relevant information till en medlemsstat.

| 10. | Klassificeringssällskapets ledning ska ha fastställt och dokumenterat sin policy samt sina mål och åtaganden när det gäller kvalitet och ska ha säkerställt att alla nivåer inom klassificeringssällskapet förstår, tillämpar och upprätthåller denna policy. |
| --- | --- |

10.

Klassificeringssällskapets ledning ska ha fastställt och dokumenterat sin policy samt sina mål och åtaganden när det gäller kvalitet och ska ha säkerställt att alla nivåer inom klassificeringssällskapet förstår, tillämpar och upprätthåller denna policy.

| 11. | Klassificeringssällskapet ska ha utarbetat och genomfört, och ska upprätthålla, ett effektivt internt kvalitetssystem som baseras på relevanta delar av internationellt erkända kvalitetsstandarder och som överensstämmer med EN ISO/IEC 17020:2004, enligt tolkningen i IACS Quality System Certification Scheme Requirements. Kvalitetssystemet ska certifieras av ett oberoende besiktningsorgan som har erkänts av förvaltningen i den stat där klassificeringssällskapet har sitt huvudkontor eller sin filial i enlighet med punkt 4, och som bland annat ska säkerställa att






  a) | klassificeringssällskapets regler och krav fastställs och upprätthålls på ett systematiskt sätt, |
| --- | --- | --- |

11.

Klassificeringssällskapet ska ha utarbetat och genomfört, och ska upprätthålla, ett effektivt internt kvalitetssystem som baseras på relevanta delar av internationellt erkända kvalitetsstandarder och som överensstämmer med EN ISO/IEC 17020:2004, enligt tolkningen i IACS Quality System Certification Scheme Requirements. Kvalitetssystemet ska certifieras av ett oberoende besiktningsorgan som har erkänts av förvaltningen i den stat där klassificeringssällskapet har sitt huvudkontor eller sin filial i enlighet med punkt 4, och som bland annat ska säkerställa att

a)

klassificeringssällskapets regler och krav fastställs och upprätthålls på ett systematiskt sätt,

| b) | klassificeringssällskapets regler och krav följs, |
| --- | --- |

b)

klassificeringssällskapets regler och krav följs,

| c) | kraven är uppfyllda för det lagstadgade arbete som klassificeringssällskapet har befogenhet att utföra, |
| --- | --- |

c)

kraven är uppfyllda för det lagstadgade arbete som klassificeringssällskapet har befogenhet att utföra,

| d) | ansvarsområden, befogenheter och inbördes förhållande fastställs och dokumenteras för de anställda vars arbete påverkar kvaliteten på klassificeringssällskapets tjänster, |
| --- | --- |

d)

ansvarsområden, befogenheter och inbördes förhållande fastställs och dokumenteras för de anställda vars arbete påverkar kvaliteten på klassificeringssällskapets tjänster,

| e) | allt arbete utförs under kontrollerade förhållanden, |
| --- | --- |

e)

allt arbete utförs under kontrollerade förhållanden,

| f) | det finns ett kontrollsystem för övervakning av de handlingar och det arbete som utförs av inspektörer och teknisk och administrativ personal som är direkt anställda av klassificeringssällskapet, |
| --- | --- |

f)

det finns ett kontrollsystem för övervakning av de handlingar och det arbete som utförs av inspektörer och teknisk och administrativ personal som är direkt anställda av klassificeringssällskapet,

| g) | kraven för viktigt lagstadgat arbete som klassificeringssällskapet har befogenhet att utföra endast genomförs eller direkt övervakas av sällskapets särskilda inspektörer eller av särskilda inspektörer vid andra erkända klassificeringssällskap, |
| --- | --- |

g)

kraven för viktigt lagstadgat arbete som klassificeringssällskapet har befogenhet att utföra endast genomförs eller direkt övervakas av sällskapets särskilda inspektörer eller av särskilda inspektörer vid andra erkända klassificeringssällskap,

| h) | det införs ett system för utbildning av inspektörer och kontinuerlig uppdatering av inspektörernas kunskaper, |
| --- | --- |

h)

det införs ett system för utbildning av inspektörer och kontinuerlig uppdatering av inspektörernas kunskaper,

| i) | det förs register som visar att de föreskrivna standarderna uppnåtts inom de olika områden där tjänster utförs samt att kvalitetssystemet fungerar effektivt och |
| --- | --- |

i)

det förs register som visar att de föreskrivna standarderna uppnåtts inom de olika områden där tjänster utförs samt att kvalitetssystemet fungerar effektivt och

| j) | det finns ett övergripande system för planerad och dokumenterad internrevision av den kvalitetsrelaterade verksamheten på alla platser där verksamhet bedrivs. |
| --- | --- |

j)

det finns ett övergripande system för planerad och dokumenterad internrevision av den kvalitetsrelaterade verksamheten på alla platser där verksamhet bedrivs.

| 12. | Kvalitetssystemet ska certifieras av ett oberoende revisionsorgan som erkänts av förvaltningen i den medlemsstat där klassificeringssällskapet har sitt huvudkontor eller en filial i enlighet med punkt 4. |
| --- | --- |

12.

Kvalitetssystemet ska certifieras av ett oberoende revisionsorgan som erkänts av förvaltningen i den medlemsstat där klassificeringssällskapet har sitt huvudkontor eller en filial i enlighet med punkt 4.

| 13. | Klassificeringssällskapet ska förbinda sig att anpassa sina krav till unionens tillämpliga direktiv och att i god tid ge kommissionen all relevant information. |
| --- | --- |

13.

Klassificeringssällskapet ska förbinda sig att anpassa sina krav till unionens tillämpliga direktiv och att i god tid ge kommissionen all relevant information.

| 14. | Klassificeringssällskapet ska förbinda sig att regelbundet samråda med redan erkända klassificeringssällskap för att garantera likvärdigheten när det gäller deras tekniska standarder och genomförandet av dessa, och bör tillåta företrädare för en medlemsstat och andra berörda parter att delta i utarbetandet av sällskapets regler och föreskrifter. |
| --- | --- |

14.

Klassificeringssällskapet ska förbinda sig att regelbundet samråda med redan erkända klassificeringssällskap för att garantera likvärdigheten när det gäller deras tekniska standarder och genomförandet av dessa, och bör tillåta företrädare för en medlemsstat och andra berörda parter att delta i utarbetandet av sällskapets regler och föreskrifter.

---

BILAGA VII

Jämförelsetabell

| Direktiv 2006/87/EG | Det här direktivet |
| --- | --- |
| — | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| — | Artikel 3 |
| Artikel 1 | Artikel 4 |
| — | Artikel 5 |
| Artikel 9 | Artikel 6.1 och 6.3 |
| Artikel 8.1 | Artikel 6.2 och 6.4 |
| Artikel 8.4 | Artikel 6.5 |
| Artikel 3 | Artikel 7 |
| Artikel 4 | Artikel 8 |
| Artikel 11.2 | Artikel 9 |
| Artikel 11.1 | Artikel 10 |
| Artikel 14 | Artikel 11 |
| Artikel 13 | Artikel 12 |
| Artikel 12 | Artikel 13 |
| Artikel 15 | Artikel 14 |
| Artikel 16 | Artikel 15 |
| Artikel 18 | Artikel 16 |
| — | Artikel 17 |
| — | Artikel 18 |
| — | Artikel 19 |
| Artikel 10 | Artikel 20 |
| — | Artikel 21 |
| Artikel 17 | Artikel 22 |
| Artikel 5 | Artikel 23 |
| Artikel 6 har utgått till följd av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG (1) | — |
| Artikel 7.1–7.3 | Artikel 24 |
| — | Artikel 25 |
| — | Artikel 26 |
| — | Artikel 27 |
| — | Artikel 28 |
| Artikel 8.2 och 8.3 | Artikel 29 |
| — | Artikel 30 |
| Artikel 20.1 | Artikel 31 |
| Artikel 20.2 | — |
| Artikel 22 | — |
| — | Artikel 32 |
| Artikel 19 | Artikel 33 |
| — | Artikel 34 |
| Artikel 24 | Artikel 35 |
| Artikel 21 | Artikel 36 |
| Artikel 23 | Artikel 37.1 och 37.2 |
| Artikel 7.4 | Artikel 37.3 |
| — | Artikel 38 |
| — | Artikel 39 |
| Artikel 25 | — |
| Artikel 26 | — |
| Artikel 27 | Artikel 40 |

Direktiv 2006/87/EG

Det här direktivet

—

Artikel 1

Artikel 2

Artikel 2

—

Artikel 3

Artikel 1

Artikel 4

—

Artikel 5

Artikel 9

Artikel 6.1 och 6.3

Artikel 8.1

Artikel 6.2 och 6.4

Artikel 8.4

Artikel 6.5

Artikel 3

Artikel 7

Artikel 4

Artikel 8

Artikel 11.2

Artikel 9

Artikel 11.1

Artikel 10

Artikel 14

Artikel 11

Artikel 13

Artikel 12

Artikel 12

Artikel 13

Artikel 15

Artikel 14

Artikel 16

Artikel 15

Artikel 18

Artikel 16

—

Artikel 17

—

Artikel 18

—

Artikel 19

Artikel 10

Artikel 20

—

Artikel 21

Artikel 17

Artikel 22

Artikel 5

Artikel 23

Artikel 6 har utgått till följd av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG (1)

—

Artikel 7.1–7.3

Artikel 24

—

Artikel 25

—

Artikel 26

—

Artikel 27

—

Artikel 28

Artikel 8.2 och 8.3

Artikel 29

—

Artikel 30

Artikel 20.1

Artikel 31

Artikel 20.2

—

Artikel 22

—

—

Artikel 32

Artikel 19

Artikel 33

—

Artikel 34

Artikel 24

Artikel 35

Artikel 21

Artikel 36

Artikel 23

Artikel 37.1 och 37.2

Artikel 7.4

Artikel 37.3

—

Artikel 38

—

Artikel 39

Artikel 25

—

Artikel 26

—

Artikel 27

Artikel 40

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (EUT L 260, 30.9.2008, s. 13).

---

| 22.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 267/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 267/56

---

Rådets motivering: Rådets ståndpunkt (EU) nr 12/2016 vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, om ändring av direktiv 2009/100/EG och om upphävande av direktiv 2006/87/EG

(2016/C 267/02)

I.   INLEDNING

| 1. | Den 10 september 2013 översände kommissionen till rådet ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EG (1). |
| --- | --- |

1.

Den 10 september 2013 översände kommissionen till rådet ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EG (1).

| 2. | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén antog sitt yttrande om Naiades II-paketet, som innefattar förslaget om tekniska föreskrifter, den 21 januari 2014. Regionkommittén antog sitt yttrande om Naiades II-paketet vid plenarsammanträdet den 30–31 januari 2014. |
| --- | --- |

2.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén antog sitt yttrande om Naiades II-paketet, som innefattar förslaget om tekniska föreskrifter, den 21 januari 2014. Regionkommittén antog sitt yttrande om Naiades II-paketet vid plenarsammanträdet den 30–31 januari 2014.

| 3. | Europaparlamentet antog sin ståndpunkt vid första behandlingen om förslaget den 15 april 2014. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet antog sin ståndpunkt vid första behandlingen om förslaget den 15 april 2014.

| 4. | Den 11 juni 2015 nådde rådet (transport, telekommunikation och energi) en överenskommelse (den ”allmänna riktlinjen”) (2) om förslaget om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart. |
| --- | --- |

4.

Den 11 juni 2015 nådde rådet (transport, telekommunikation och energi) en överenskommelse (den ”allmänna riktlinjen”) (2) om förslaget om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart.

| 5. | Vid diskussionerna med Europaparlamentet beaktade rådet de synpunkter som Europeiska datatillsynsmannen hade lagt fram efter det att den allmänna riktlinjen antagits. |
| --- | --- |

5.

Vid diskussionerna med Europaparlamentet beaktade rådet de synpunkter som Europeiska datatillsynsmannen hade lagt fram efter det att den allmänna riktlinjen antagits.

| 6. | Den 17 mars 2016 nåddes en överenskommelse med Europaparlamentet om en kompromisstext. |
| --- | --- |

6.

Den 17 mars 2016 nåddes en överenskommelse med Europaparlamentet om en kompromisstext.

| 7. | Den 13 maj 2016 antog rådet en politisk överenskommelse (3) om kompromisstexten. |
| --- | --- |

7.

Den 13 maj 2016 antog rådet en politisk överenskommelse (3) om kompromisstexten.

| 8. | Med beaktande av de ovannämnda överenskommelserna antog rådet den 16 juni 2016 efter juristlingvisternas granskning sin ståndpunkt vid första behandlingen i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarande som fastställs i artikel 294 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

8.

Med beaktande av de ovannämnda överenskommelserna antog rådet den 16 juni 2016 efter juristlingvisternas granskning sin ståndpunkt vid första behandlingen i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarande som fastställs i artikel 294 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

II.   SYFTE

| 9. | Huvudsyftet med förslaget är att omstrukturera direktiv 2006/87/EG så att beslutsmekanismerna fastställs i artiklarna och bilagorna enbart innehåller tekniska och förfarandemässiga bestämmelser. |
| --- | --- |

9.

Huvudsyftet med förslaget är att omstrukturera direktiv 2006/87/EG så att beslutsmekanismerna fastställs i artiklarna och bilagorna enbart innehåller tekniska och förfarandemässiga bestämmelser.

| 10. | Denna omstrukturering skulle möjliggöra bättre samordning och harmonisering med de tekniska och förfarandemässiga bestämmelser som Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen tillämpar inom ramen för den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen. |
| --- | --- |

10.

Denna omstrukturering skulle möjliggöra bättre samordning och harmonisering med de tekniska och förfarandemässiga bestämmelser som Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen tillämpar inom ramen för den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen.

| 11. | I synnerhet skulle ett förfarande fastställas för tillämpning av de tekniska standarder som den europeiska kommittén för utarbetande av standarder för inlandssjöfarten (Cesni) utarbetat. Cesni är inrättat under överinseende av Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen. |
| --- | --- |

11.

I synnerhet skulle ett förfarande fastställas för tillämpning av de tekniska standarder som den europeiska kommittén för utarbetande av standarder för inlandssjöfarten (Cesni) utarbetat. Cesni är inrättat under överinseende av Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen.

| 12. | Den administrativa börda och de förseningar som är förenade med att hålla tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart à jour bör minskas och utnyttjande på ett säkert sätt av ny och nyskapande teknik uppmuntras. |
| --- | --- |

12.

Den administrativa börda och de förseningar som är förenade med att hålla tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart à jour bör minskas och utnyttjande på ett säkert sätt av ny och nyskapande teknik uppmuntras.

III.   ANALYS AV RÅDETS STÅNDPUNKT VID FÖRSTA BEHANDLINGEN

A.   Rådets ståndpunkt avseende Europaparlamentets ändringar

| 13. | Vid sina förberedelser inför den allmänna riktlinjen gick rådet igenom parlamentets ändringar och tog i hög grad med dem i den allmänna riktlinjen. Rådet kunde av tekniska skäl inte gå med på ändringarna om användning av flytande naturgas (LNG) för framdrivning av fartyg. Utarbetandet av tekniska bestämmelser om LNG bör göras av Cesni, inte av kommissionen. Vidare har Cesni redan lyckats ta med sådana bestämmelser i den första versionen av sin standard (ES-TRIN 2015/1). Därför är parlamentets ändringar om användning av LNG i grund och botten redan passé eftersom det grundläggande målet med dem har uppnåtts. |
| --- | --- |

13.

Vid sina förberedelser inför den allmänna riktlinjen gick rådet igenom parlamentets ändringar och tog i hög grad med dem i den allmänna riktlinjen. Rådet kunde av tekniska skäl inte gå med på ändringarna om användning av flytande naturgas (LNG) för framdrivning av fartyg. Utarbetandet av tekniska bestämmelser om LNG bör göras av Cesni, inte av kommissionen. Vidare har Cesni redan lyckats ta med sådana bestämmelser i den första versionen av sin standard (ES-TRIN 2015/1). Därför är parlamentets ändringar om användning av LNG i grund och botten redan passé eftersom det grundläggande målet med dem har uppnåtts.

B.   Klarhet i lagstiftningen

| 14. | Rådet har försökt att ställa upp texten klart och tydligt och med en logisk ordningsföljd. Försöken att åstadkomma detta har lett till flera redaktionella ändringar i texten som dock inte inverkat på substansen i bestämmelserna. |
| --- | --- |

14.

Rådet har försökt att ställa upp texten klart och tydligt och med en logisk ordningsföljd. Försöken att åstadkomma detta har lett till flera redaktionella ändringar i texten som dock inte inverkat på substansen i bestämmelserna.

| 15. | Texten är uppdelad i kapitel efter teman, vilket gör det möjligt att utan svårigheter förstå direktivet på rätt sätt. |
| --- | --- |

15.

Texten är uppdelad i kapitel efter teman, vilket gör det möjligt att utan svårigheter förstå direktivet på rätt sätt.

| 16. | Direktivet gäller inte för medlemsstater som saknar inre vattenvägar eller där användningen av inlandssjöfart är obetydlig. Direktivets adressater anges i en artikel för att tydligt och oåterkalleligen fastställa direktivets geografiska tillämpningsområde i stället för att man ska behöva förlita sig på en indirekt hänvisning i en bilaga till direktivet. |
| --- | --- |

16.

Direktivet gäller inte för medlemsstater som saknar inre vattenvägar eller där användningen av inlandssjöfart är obetydlig. Direktivets adressater anges i en artikel för att tydligt och oåterkalleligen fastställa direktivets geografiska tillämpningsområde i stället för att man ska behöva förlita sig på en indirekt hänvisning i en bilaga till direktivet.

| 17. | Kodifieringen av direktiv 2009/100/EG om ömsesidigt erkännande av fartcertifikat för fartyg i inlandssjöfart (4) har gjort att en situation har uppstått där det delvis finns en överlappning mellan tillämpningsområdena för direktiven 2009/100/EG och 2006/87/EG. Denna bristande konsekvens kan bringas ur världen genom en mindre korrigering av direktiv 2009/100/EG. |
| --- | --- |

17.

Kodifieringen av direktiv 2009/100/EG om ömsesidigt erkännande av fartcertifikat för fartyg i inlandssjöfart (4) har gjort att en situation har uppstått där det delvis finns en överlappning mellan tillämpningsområdena för direktiven 2009/100/EG och 2006/87/EG. Denna bristande konsekvens kan bringas ur världen genom en mindre korrigering av direktiv 2009/100/EG.

C.   Närmare kopplingar till arbetet inom Cesni och Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen

| 18. | Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen inrättade i juni 2015 Cesni med uppgiften att bl.a. utarbeta tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart som skulle kunna få en mer allmän tillämpning i Europa. I Cesnis arbetsregler har vederbörlig hänsyn tagits till Europeiska unionens allmänna nödvändiga förutsättningar, i synnerhet tillämpningen av det föreslagna nya direktivet. |
| --- | --- |

18.

Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen inrättade i juni 2015 Cesni med uppgiften att bl.a. utarbeta tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart som skulle kunna få en mer allmän tillämpning i Europa. I Cesnis arbetsregler har vederbörlig hänsyn tagits till Europeiska unionens allmänna nödvändiga förutsättningar, i synnerhet tillämpningen av det föreslagna nya direktivet.

| 19. | Genom rådets beslut (EU) 2015/2176 (5) ställde sig rådet bakom den första versionen av den tekniska standard som Cesni utarbetat (ES-TRIN 2015/1). Cesni antog standarden den 26 november 2015. |
| --- | --- |

19.

Genom rådets beslut (EU) 2015/2176 (5) ställde sig rådet bakom den första versionen av den tekniska standard som Cesni utarbetat (ES-TRIN 2015/1). Cesni antog standarden den 26 november 2015.

| 20. | Unionen skulle kunna se till att den senaste versionen av Cesni-standarden snabbt tillämpas inom unionen. För detta ändamål bör kommissionen utan onödigt dröjsmål anta delegerade akter för att garantera att de nya bestämmelserna börjar gälla samtidigt. |
| --- | --- |

20.

Unionen skulle kunna se till att den senaste versionen av Cesni-standarden snabbt tillämpas inom unionen. För detta ändamål bör kommissionen utan onödigt dröjsmål anta delegerade akter för att garantera att de nya bestämmelserna börjar gälla samtidigt.

| 21. | Dessutom skulle direktivet göra att kommissionen kan grunda sig på Cesnis tekniska sakkunskap för att möjliggöra fartygsteknisk innovation utan att man tullar på den erforderliga säkerheten. |
| --- | --- |

21.

Dessutom skulle direktivet göra att kommissionen kan grunda sig på Cesnis tekniska sakkunskap för att möjliggöra fartygsteknisk innovation utan att man tullar på den erforderliga säkerheten.

| 22. | Slutligen har en skyddsklausul tagits med för att täcka fall där tillämpliga standarder saknas eller där ändringar i Cesnis beslutsprocess skulle innebära att unionens intressen äventyras. I dessa fall skulle kommissionen kunna föreslå de tekniska föreskrifter som ska tillämpas. |
| --- | --- |

22.

Slutligen har en skyddsklausul tagits med för att täcka fall där tillämpliga standarder saknas eller där ändringar i Cesnis beslutsprocess skulle innebära att unionens intressen äventyras. I dessa fall skulle kommissionen kunna föreslå de tekniska föreskrifter som ska tillämpas.

IV.   SLUTSATS

| 23. | Rådets ståndpunkt vid första behandlingen återspeglar den kompromiss som rådet och Europaparlamentet, med stöd av kommissionen, kommit överens om. |
| --- | --- |

23.

Rådets ståndpunkt vid första behandlingen återspeglar den kompromiss som rådet och Europaparlamentet, med stöd av kommissionen, kommit överens om.

| 24. | Denna kompromiss bekräftades i ett brev från ordföranden för Europaparlamentets utskott för transport och turism av den 7 april 2016 ställt till ordföranden för Coreper I. |
| --- | --- |

24.

Denna kompromiss bekräftades i ett brev från ordföranden för Europaparlamentets utskott för transport och turism av den 7 april 2016 ställt till ordföranden för Coreper I.

| 25. | I rådets ståndpunkt tar man fullständig hänsyn till kommissionens förslag och de ändringar som Europaparlamentet lade fram vid första behandlingen. Rådet anser av den anledningen att dess ståndpunkt vid första behandlingen utgör ett välbalanserat resultat och att det nya direktivet, när det väl är antaget, avsevärt skulle bidra till effektivare, mer dynamisk och säkrare inlandssjöfart både i och utanför Europeiska unionen. Vidare skulle det nya direktivet göra det lättare att använda sig av ny och nyskapande teknik och främja en mindre betungande administrativ börda. |
| --- | --- |

25.

I rådets ståndpunkt tar man fullständig hänsyn till kommissionens förslag och de ändringar som Europaparlamentet lade fram vid första behandlingen. Rådet anser av den anledningen att dess ståndpunkt vid första behandlingen utgör ett välbalanserat resultat och att det nya direktivet, när det väl är antaget, avsevärt skulle bidra till effektivare, mer dynamisk och säkrare inlandssjöfart både i och utanför Europeiska unionen. Vidare skulle det nya direktivet göra det lättare att använda sig av ny och nyskapande teknik och främja en mindre betungande administrativ börda.

---

(1)  EUT L 389, 30.12.2006, s. 1.

(2)  Se 9008/1/15 TRANS 167 MAR 65 CODEC 738 REV 1 + ADD 1 REV 1

(3)  Se 7759/1/16 TRANS 101 MAR 110 CODEC 406 + COR 1 + REV 1

(4)  EUT L 259, 2.10.2009, s. 8.

(5)  EUT L 307, 25.11.2015, s. 25.

---