# Úřední věstník C 388/2016

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 388 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5921. října 2016 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 388

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5921. října 2016

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2016/C 388/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.8174 – Talanx/Aberdeen/Escala Vila Franca/PNH Parque) (
  1
  ) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2016/C 388/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.8174 – Talanx/Aberdeen/Escala Vila Franca/PNH Parque) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2016/C 388/02 | Směnné kurzy vůči euru | 2 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2016/C 388/03 | Oznámení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství – Výzva k podávání nabídek v souvislosti s provozováním pravidelných leteckých služeb v souladu se závazky veřejné služby (
  1
  ) | 3 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2016/C 388/02

Směnné kurzy vůči euru

2

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2016/C 388/03

Oznámení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství – Výzva k podávání nabídek v souvislosti s provozováním pravidelných leteckých služeb v souladu se závazky veřejné služby (
  1
  )

1

3

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2016/C 388/04 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8124 – Microsoft/LinkedIn) (
  1
  ) | 4 |
| 2016/C 388/05 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8132 – FMC Technologies/Technip) (
  1
  ) | 5 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2016/C 388/06 | Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 6 |
| 2016/C 388/07 | Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 10 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2016/C 388/04

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8124 – Microsoft/LinkedIn) (
  1
  )

1

4

2016/C 388/05

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8132 – FMC Technologies/Technip) (
  1
  )

1

5

JINÉ AKTY

Evropská komise

2016/C 388/06

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

6

2016/C 388/07

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

10

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 21.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.8174 – Talanx/Aberdeen/Escala Vila Franca/PNH Parque)

(Text s významem pro EHP)

(2016/C 388/01)

Dne 14. října 2016 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32016M8174. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32016M8174. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 21.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/2

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

20. října 2016

(2016/C 388/02)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0980 |
| JPY | japonský jen | 113,76 |
| DKK | dánská koruna | 7,4403 |
| GBP | britská libra | 0,89568 |
| SEK | švédská koruna | 9,7040 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0852 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,9625 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,021 |
| HUF | maďarský forint | 307,54 |
| PLN | polský zlotý | 4,3282 |
| RON | rumunský lei | 4,5030 |
| TRY | turecká lira | 3,3606 |
| AUD | australský dolar | 1,4314 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4460 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,5181 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,5185 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5247 |
| KRW | jihokorejský won | 1 237,37 |
| ZAR | jihoafrický rand | 15,2739 |
| CNY | čínský juan | 7,3980 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5075 |
| IDR | indonéská rupie | 14 282,24 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,5809 |
| PHP | filipínské peso | 52,727 |
| RUB | ruský rubl | 68,5407 |
| THB | thajský baht | 38,408 |
| BRL | brazilský real | 3,4629 |
| MXN | mexické peso | 20,3810 |
| INR | indická rupie | 73,3445 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0980

JPY

japonský jen

113,76

DKK

dánská koruna

7,4403

GBP

britská libra

0,89568

SEK

švédská koruna

9,7040

CHF

švýcarský frank

1,0852

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,9625

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,021

HUF

maďarský forint

307,54

PLN

polský zlotý

4,3282

RON

rumunský lei

4,5030

TRY

turecká lira

3,3606

AUD

australský dolar

1,4314

CAD

kanadský dolar

1,4460

HKD

hongkongský dolar

8,5181

NZD

novozélandský dolar

1,5185

SGD

singapurský dolar

1,5247

KRW

jihokorejský won

1 237,37

ZAR

jihoafrický rand

15,2739

CNY

čínský juan

7,3980

HRK

chorvatská kuna

7,5075

IDR

indonéská rupie

14 282,24

MYR

malajsijský ringgit

4,5809

PHP

filipínské peso

52,727

RUB

ruský rubl

68,5407

THB

thajský baht

38,408

BRL

brazilský real

3,4629

MXN

mexické peso

20,3810

INR

indická rupie

73,3445

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 21.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/3

---

Oznámení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství

Výzva k podávání nabídek v souvislosti s provozováním pravidelných leteckých služeb v souladu se závazky veřejné služby

(Text s významem pro EHP)

(2016/C 388/03)

| Členský stát | Řecko |
| --- | --- |
| Dotčené trasy | Soluň – Korfu
  Soluň – Skyros
  Alexandroupolis – Sitia
  Aktio – Sitia
  Korfu – Aktion – Kefalonia – Zakinthos
  Limnos – Mitilini – Chios – Samos – Rhodos
  Rhodos – Kos – Kalymnos – Leros – Astypalea |
| Doba platnosti smlouvy | 1. duben 2017 – 31. březen 2021 |
| Lhůta pro předkládání nabídek | 61 dní po dni zveřejnění tohoto oznámení závazků veřejné služby |
| Adresa, na které lze zdarma obdržet znění výzvy k podávání nabídek a všechny příslušné informace a/nebo dokumentaci k veřejnému nabídkovému řízení a závazku veřejné služby | Hellenic Civil Aviation Authority |
| Directorate General for Air Transport |
| Air Transport and International Affairs Division |
| Oddíl II |
| Vas. Georgiou 1 |
| 16604 Athens |
| GREECE |
| Tel.: +30 2108916149 nebo 2108916121 |
| Fax: +30 2108947132 |
| Internetové stránky: www.hcaa.gr |

Členský stát

Řecko

Dotčené trasy

Soluň – Korfu

Soluň – Skyros

Alexandroupolis – Sitia

Aktio – Sitia

Korfu – Aktion – Kefalonia – Zakinthos

Limnos – Mitilini – Chios – Samos – Rhodos

Rhodos – Kos – Kalymnos – Leros – Astypalea

Doba platnosti smlouvy

1. duben 2017 – 31. březen 2021

Lhůta pro předkládání nabídek

61 dní po dni zveřejnění tohoto oznámení závazků veřejné služby

Adresa, na které lze zdarma obdržet znění výzvy k podávání nabídek a všechny příslušné informace a/nebo dokumentaci k veřejnému nabídkovému řízení a závazku veřejné služby

Hellenic Civil Aviation Authority

Directorate General for Air Transport

Air Transport and International Affairs Division

Oddíl II

Vas. Georgiou 1

16604 Athens

GREECE

Tel.: +30 2108916149 nebo 2108916121

Fax: +30 2108947132

Internetové stránky: www.hcaa.gr

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 21.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/4

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.8124 – Microsoft/LinkedIn)

(Text s významem pro EHP)

(2016/C 388/04)

| 1. | Komise dne 14. října 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Microsoft Corporation („Microsoft“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem podílů kontrolu nad celým podnikem LinkedIn Corporation („LinkedIn“, USA). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 14. října 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Microsoft Corporation („Microsoft“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem podílů kontrolu nad celým podnikem LinkedIn Corporation („LinkedIn“, USA).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:
  —   podniku Microsoft: návrhy, vývoj a dodávka počítačového softwaru, hardwarového zařízení a poskytování souvisejících služeb, řešení založených na cloud computingu a reklamy na internetu,
  —   podniku LinkedIn: poskytování webových stránek a mobilních aplikací s funkcemi sociálních sítí, funkcí, nástrojů pro nábor zaměstnanců, internetových vzdělávacích kurzů a reklamy na internetu. |
| --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—   podniku Microsoft: návrhy, vývoj a dodávka počítačového softwaru, hardwarového zařízení a poskytování souvisejících služeb, řešení založených na cloud computingu a reklamy na internetu,

—   podniku LinkedIn: poskytování webových stránek a mobilních aplikací s funkcemi sociálních sítí, funkcí, nástrojů pro nábor zaměstnanců, internetových vzdělávacích kurzů a reklamy na internetu.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8124 – Microsoft/LinkedIn lze Evropské komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:





  Commission européenne/Europese Commissie |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8124 – Microsoft/LinkedIn lze Evropské komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

---

| 21.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/5

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.8132 – FMC Technologies/Technip)

(Text s významem pro EHP)

(2016/C 388/05)

| 1. | Komise dne 14. října 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik FMC Technologies, Inc. („FMC“, Spojené státy) vstupuje nákupem podílů do fúze ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení o spojování s podnikem Technip S.A. („Technip“, Francie). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 14. října 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik FMC Technologies, Inc. („FMC“, Spojené státy) vstupuje nákupem podílů do fúze ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení o spojování s podnikem Technip S.A. („Technip“, Francie).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:
  —   podniku FMC: celosvětový poskytovatel produktů a služeb pro odvětví energetiky, zejména pro segment ropy a zemního plynu. Celosvětově provozuje tři obchodní jednotky: i) podmořské technologie, ii) podmořská infrastruktura a iii) energetická infrastruktura,
  —   podniku Technip: celosvětový poskytovatel služeb v oblasti inženýrské činnosti, nákupu a konstrukce (EPC) a v oblasti inženýrské činnosti, nákupu, konstrukce a instalace (EPCI) pro odvětví energetiky, mimo jiné především pro segment ropy a zemního plynu. Celosvětově podniká ve třech oblastech: i) podmořská infrastruktura, ii) zařízení na pevnině a iii) plošiny na moři. |
| --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—   podniku FMC: celosvětový poskytovatel produktů a služeb pro odvětví energetiky, zejména pro segment ropy a zemního plynu. Celosvětově provozuje tři obchodní jednotky: i) podmořské technologie, ii) podmořská infrastruktura a iii) energetická infrastruktura,

—   podniku Technip: celosvětový poskytovatel služeb v oblasti inženýrské činnosti, nákupu a konstrukce (EPC) a v oblasti inženýrské činnosti, nákupu, konstrukce a instalace (EPCI) pro odvětví energetiky, mimo jiné především pro segment ropy a zemního plynu. Celosvětově podniká ve třech oblastech: i) podmořská infrastruktura, ii) zařízení na pevnině a iii) plošiny na moři.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8132 – FMC TECHNOLOGIES/TECHNIP lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:





  Commission européenne/Europese Commissie |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8132 – FMC TECHNOLOGIES/TECHNIP lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 21.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/6

---

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2016/C 388/06)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U ZARUČENÉ TRADIČNÍ SPECIALITY, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„OVČÍ HRUDKOVÝ SYR – SALAŠNÍCKY“

EU č.: TSG- SK-02135-14.4.2016

1.   Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

| Název seskupení | : | Družstvo – „Cech výrobcov ovčieho syra v Turci“ |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | Poľnohospodárske družstvo |
| Turčianske Kľačany 271 |
| 038 61 Vrútky |
| SLOVENSKO |

Název seskupení

:

Družstvo – „Cech výrobcov ovčieho syra v Turci“

Adresa

:

Poľnohospodárske družstvo

Turčianske Kľačany 271

038 61 Vrútky

SLOVENSKO

Telefonní číslo

:

+421 4343085213

E-mail

:

tas_sro@stonline.sk

Žádost o změnu podává stejné seskupení, které podalo žádost o zápis produktu „Ovčí hrudkový syr – salašnícky“.

2.   Členský stát nebo třetí země

Slovenská republika

3.   Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

| — | ☐ | Název produktu |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Popis produktu |
| — | ☐ | Metoda produkce |
| — | ☒ | Jiná [uveďte] |

—

☐

Název produktu

—

☐

Popis produktu

—

☐

Metoda produkce

—

☒

Jiná [uveďte]

Změna zápisu názvu produktu zapsaného jako zaručená tradiční specialita bez výhrady názvu na zápis názvu produktu jako zaručené tradiční speciality s výhradou názvu.

4.   Druh změny (změn)

| — | ☒ | Změna specifikace produktu jako zapsané ZTS, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 čtvrtého pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 |
| --- | --- | --- |

—

☒

Změna specifikace produktu jako zapsané ZTS, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 čtvrtého pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5.   Změna (změny)

| 1. | Změna zápisu názvu produktu zapsaného jako zaručená tradiční specialita bez výhrady názvu na zápis názvu produktu jako zaručené tradiční speciality s výhradou názvu.
  Změna se navrhuje z důvodu zachování zápisu názvu produktu, jelikož možnost zápisu názvů zemědělských produktů a potravin jako zaručených tradičních specialit bez výhrady názvu byla zrušena a podle čl. 25 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 názvy zapsané v souladu s požadavky stanovenými v čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 509/2006 (2), včetně názvů zapsaných na základě žádostí podle čl. 58 odst. 1 druhého pododstavce tohoto nařízení (zaručené tradiční speciality bez výhrady názvu), mohou být za podmínek stanovených nařízením (ES) č. 509/2006 nadále používány jen do 4. ledna 2023. |
| --- | --- |

1.

Změna zápisu názvu produktu zapsaného jako zaručená tradiční specialita bez výhrady názvu na zápis názvu produktu jako zaručené tradiční speciality s výhradou názvu.

Změna se navrhuje z důvodu zachování zápisu názvu produktu, jelikož možnost zápisu názvů zemědělských produktů a potravin jako zaručených tradičních specialit bez výhrady názvu byla zrušena a podle čl. 25 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 názvy zapsané v souladu s požadavky stanovenými v čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 509/2006 (2), včetně názvů zapsaných na základě žádostí podle čl. 58 odst. 1 druhého pododstavce tohoto nařízení (zaručené tradiční speciality bez výhrady názvu), mohou být za podmínek stanovených nařízením (ES) č. 509/2006 nadále používány jen do 4. ledna 2023.

SPECIFIKACE PRODUKTU JAKO ZARUČENÉ TRADIČNÍ SPECIALITY

„OVČÍ HRUDKOVÝ SYR – SALAŠNÍCKY“

EU č.: TSG-SK-02135 - 14.4.2016

Slovenská republika

1.   Název, který má být zapsán

„Ovčí hrudkový syr – salašnícky“

2.   Druh produktu (podle přílohy xi)

| 1.3 | Sýry |
| --- | --- |

1.3

Sýry

3.   Důvody zápisu do rejstříku

3.1.   Jedná se o produkt, který:

| — | ☒ | je výsledkem způsobu produkce, zpracování nebo složení odpovídajících tradičním postupům pro dotyčný produkt či potravinu |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | je vyroben ze surovin nebo přísad, které jsou tradičně používány |

—

☒

je výsledkem způsobu produkce, zpracování nebo složení odpovídajících tradičním postupům pro dotyčný produkt či potravinu

—

☐

je vyroben ze surovin nebo přísad, které jsou tradičně používány

Produkt se vyrábí několik staletí. Vyrábí se tradičně na salaši (neprůmyslovým způsobem). Vyrábí se ručně s použitím tradiční technologie ručním zpracováváním sýřeniny. Výroba je časově omezena na jarní a letní období.

3.2.   Jedná se o název, který:

| — | ☐ | byl tradičně používán jako název konkrétního produktu |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | označuje tradiční povahu nebo specifickou vlastnost produktu |

—

☐

byl tradičně používán jako název konkrétního produktu

—

☒

označuje tradiční povahu nebo specifickou vlastnost produktu

Specifické vlastnosti jsou dány povahou suroviny, tj. syrovým ovčím mlékem, a jeho tradičním zpracováním na salaši. Termín „salašnícky“ v názvu vyjadřuje zvláštnost produktu a je odvozen od místa zpracování sýra, tedy salaše. Z názvu tedy vyplývá i příslušnost k místu výroby.

4.   Popis

4.1.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název podle bodu 1, včetně hlavních fyzikálních, chemických, mikrobiologických nebo organoleptických vlastností dokládajících jeho specifickou povahu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

„Ovčí hrudkový syr – salašnícky“ je sýr, který je vyroben z čerstvého ovčího mléka na salaši a svou typickou chuť získává tradičním technologickým postupem během fermentace a ručním tvarováním do hrudky.

Fyzikální vlastnosti

| — | kulovitý tvar, hrouda, |
| --- | --- |

—

kulovitý tvar, hrouda,

| — | velikost – hmotnost do 5 kg. |
| --- | --- |

—

velikost – hmotnost do 5 kg.

Chemické vlastnosti

| — | obsah sušiny nejméně 40 % hmotnostních, |
| --- | --- |

—

obsah sušiny nejméně 40 % hmotnostních,

| — | obsah tuku v sušině nejméně 50 % hmotnostních. |
| --- | --- |

—

obsah tuku v sušině nejméně 50 % hmotnostních.

Mikrobiologická kritéria

Obsahuje spektrum mikroorganismů, a to zejména:

acidogenní mikroorganismy – Streptococcus lactis, Leuconostos mesenteroides, Lactobacillus casei, Lactobacillus plantarum; kvasinky a plísně – Torulopsis candida, Geotrichum candidum, Geotridum casei.

Organoleptické vlastnosti

| — | vnější vzhled: povrch suchý, neporušený, čistý, se slabou kůrkou, na řezu s menšími dírkami a ojedinělými malými trhlinkami, |
| --- | --- |

—

vnější vzhled: povrch suchý, neporušený, čistý, se slabou kůrkou, na řezu s menšími dírkami a ojedinělými malými trhlinkami,

| — | barva: na povrchu bílá až žlutavá, na řezu bílá se slabým odstínem do žluta, |
| --- | --- |

—

barva: na povrchu bílá až žlutavá, na řezu bílá se slabým odstínem do žluta,

| — | chuť a vůně: chuť jemná, mírně kyselá, čistá, typická pro produkt z ovčího mléka, |
| --- | --- |

—

chuť a vůně: chuť jemná, mírně kyselá, čistá, typická pro produkt z ovčího mléka,

| — | konzistence: pevná a pružná, |
| --- | --- |

—

konzistence: pevná a pružná,

| — | kyselost – hodnota pH 5,2–4,9. |
| --- | --- |

—

kyselost – hodnota pH 5,2–4,9.

4.2.   Popis metody produkce produktu, k němuž se vztahuje název podle bodu 1, kterou musí producenti dodržovat, případně včetně povahy a vlastností používaných surovin nebo přísad a metody přípravy produktu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

Získávání ovčího mléka

| — | Mléko na výrobu sýra se získává od zdravých ovcí (plemen chovaných v horských a podhorských oblastech), ručně dojených v místě na dojení („strunga“) nacházejícím se v přírodních podmínkách.
  Mléko se dojí do dojicí konve s filtračním zařízením z nerezavějícího kovu (tradičně se mléko získávalo do dřevěné nádoby „gelety“). Po naplnění se obsah dojicí konve (gelety) přelije do mlékařské konve přes cedník s vatovým filtrem (mléko lze získávat i strojovým dojením – mobilní, stacionární dojírny). |
| --- | --- |

—

Mléko na výrobu sýra se získává od zdravých ovcí (plemen chovaných v horských a podhorských oblastech), ručně dojených v místě na dojení („strunga“) nacházejícím se v přírodních podmínkách.

Mléko se dojí do dojicí konve s filtračním zařízením z nerezavějícího kovu (tradičně se mléko získávalo do dřevěné nádoby „gelety“). Po naplnění se obsah dojicí konve (gelety) přelije do mlékařské konve přes cedník s vatovým filtrem (mléko lze získávat i strojovým dojením – mobilní, stacionární dojírny).

| — | Nadojené mléko se v konvích přemístí do výrobních prostor – salaše – koliby. |
| --- | --- |

—

Nadojené mléko se v konvích přemístí do výrobních prostor – salaše – koliby.

Zpracování mléka na sýr – výroba „ovčieho hrudkového syra“

| — | Čerstvě nadojené mléko se zpracovává přímo po dojení, a to po přemístění do výrobních prostor salaše, kde se přelije z konve do nádoby na výrobu sýra („putery“), přičemž se znovu filtruje přes vatový filtr. Na výrobu sýra se používá dřevěná nádoba (putera) nebo nerezová nádoba s dvojitým dnem. |
| --- | --- |

—

Čerstvě nadojené mléko se zpracovává přímo po dojení, a to po přemístění do výrobních prostor salaše, kde se přelije z konve do nádoby na výrobu sýra („putery“), přičemž se znovu filtruje přes vatový filtr. Na výrobu sýra se používá dřevěná nádoba (putera) nebo nerezová nádoba s dvojitým dnem.

| — | Teplota mléka se upraví na 30 až 32 °C přidáním teplé pitné vody (o teplotě 50 °C) přímo do mléka nebo ohřevem pomocí teplé vody v duplikátorovém výrobníku či v puteře nebo přidáním převařené kysané žinčice. |
| --- | --- |

—

Teplota mléka se upraví na 30 až 32 °C přidáním teplé pitné vody (o teplotě 50 °C) přímo do mléka nebo ohřevem pomocí teplé vody v duplikátorovém výrobníku či v puteře nebo přidáním převařené kysané žinčice.

| — | Po úpravě teploty na 30 až 32 °C se mléko za stálého míchání zasýří mikrobiálním tekutým syřidlem (na bázi plísně Rhizomucor miehei, stabilizované solí) v množství 40 ml syřidla na 100 l mléka (množství syřidla stanoví výrobce podle síly syřidla). Množství použitého syřidla závisí i na období dojení (na kvalitě mléka, která se během období dojení mění). Po uplynutí přibližně 30 až 45 minut od přidání syřidla se mléko srazí na sýřeninu. |
| --- | --- |

—

Po úpravě teploty na 30 až 32 °C se mléko za stálého míchání zasýří mikrobiálním tekutým syřidlem (na bázi plísně Rhizomucor miehei, stabilizované solí) v množství 40 ml syřidla na 100 l mléka (množství syřidla stanoví výrobce podle síly syřidla). Množství použitého syřidla závisí i na období dojení (na kvalitě mléka, která se během období dojení mění). Po uplynutí přibližně 30 až 45 minut od přidání syřidla se mléko srazí na sýřeninu.

| — | Takto sražená sýřenina se míchá a krájí harfovým míchadlem tak, aby vzniklo zrno o velikosti 0,5 až 1 cm. |
| --- | --- |

—

Takto sražená sýřenina se míchá a krájí harfovým míchadlem tak, aby vzniklo zrno o velikosti 0,5 až 1 cm.

| — | K nakrájené sýřenině se přidá převařená pitná voda ochlazená na 65 °C za účelem ohřevu sýřeniny na 32 až 35 °C, čímž se ze zrna lépe uvolní syrovátka. Sýřenina se dobře promíchá a nechá se usadit. Během celého procesu výroby ovčího hrudkového sýra nesmí teplota mléka a syrovátky klesnout pod 29 °C. |
| --- | --- |

—

K nakrájené sýřenině se přidá převařená pitná voda ochlazená na 65 °C za účelem ohřevu sýřeniny na 32 až 35 °C, čímž se ze zrna lépe uvolní syrovátka. Sýřenina se dobře promíchá a nechá se usadit. Během celého procesu výroby ovčího hrudkového sýra nesmí teplota mléka a syrovátky klesnout pod 29 °C.

| — | Usazená sýřenina se přibližně po 10 minutách začne ručně stlačovat a tvarovat pomocí plachetky do tvaru hrudky. |
| --- | --- |

—

Usazená sýřenina se přibližně po 10 minutách začne ručně stlačovat a tvarovat pomocí plachetky do tvaru hrudky.

| — | Hrudka se zavěšená na háku nechá asi 2 hodiny odkapat. |
| --- | --- |

—

Hrudka se zavěšená na háku nechá asi 2 hodiny odkapat.

| — | Po odkapání se sýr přemístí do teplého skladu – prostoru pro zrání, kde probíhá proces kysání. Sýr tvarovaný v plachetce se zavěsí na hák a později se položí na polici, která je zkonstruována tak, aby mohla odtékat syrovátka. |
| --- | --- |

—

Po odkapání se sýr přemístí do teplého skladu – prostoru pro zrání, kde probíhá proces kysání. Sýr tvarovaný v plachetce se zavěsí na hák a později se položí na polici, která je zkonstruována tak, aby mohla odtékat syrovátka.

| — | Teplota místnosti při kysání sýra nesmí klesnout pod 18 až 22 °C. Při takových podmínkách sýr prokysá za 2, nejvýše 3 dny. Během procesu kysání se sleduje teplota. |
| --- | --- |

—

Teplota místnosti při kysání sýra nesmí klesnout pod 18 až 22 °C. Při takových podmínkách sýr prokysá za 2, nejvýše 3 dny. Během procesu kysání se sleduje teplota.

| — | Po skončení výrobního procesu se sýr může prodávat. Při prodeji se sýr zabalí a označí. |
| --- | --- |

—

Po skončení výrobního procesu se sýr může prodávat. Při prodeji se sýr zabalí a označí.

4.3.   Popis hlavních prvků vytvářejících tradiční povahu produktu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

Název sýra „salašnícky“ vychází z tradice místa výroby, jímž byla salaš. Tradiční povaha vychází z tradičního složení, způsobu výroby a zpracování sýra.

Jak uvádí P. Huba v knize Zázrivá, těžištěm skromného salašnického hospodaření v obci Zázrivá byla produkce ovčího mléka, které se zpracovávalo vždy doma v trvalém sídle bači, tedy na salaši, kde „ovčí hrudkový syr – salašnícky“ byl pochoutkou pro hosty, kteří přišli baču navštívit (Martin: Osveta, 1988).

Tradiční „ovčí hrudkový syr – salašnícky“ se vyráběl z čerstvého ovčího mléka jeho srážením pomocí přírodního syřidla („kľag“), kdy se při průměrné teplotě 32 °C mléko se syřidlem sráželo v puteře po dobu 10 až 30 minut. Mléko se syřidlem se nejprve protřepalo, potom se nechalo ustát a poté se sýřenina sbírala do plachty a stláčela do celistvé hrudky. Sýřeninou naplněná plachta se zavěsila na skobu, kde se nechala odtéct syrovátka.

Jakmile syrovátka odtekla, hrudka se vyjmula z plachty a obrácená svrchní částí dolů se položila na dřevěnou polici („podišiar“), kde se nechala několik dní sušit a zrát. Po dozrání se hrudky sýra odnášely ze salašnické koliby do domácnosti majitelů ovcí (Ján Podolák: Slovenský národopis 25, 1977).

Ve 20. století se výroba „ovčieho hrudkového syra – salašníckeho“ a „ovčieho salašníckeho údeného syra“ rozšířila na celé horské území Slovenska, kde se chovaly ovce.

Jedním z mléčných produktů z tradičního valašského chovu ovcí je „ovčí hrudkový syr – salašnícky“ a „ovčí salašnícky údený syr“, jejichž výroba byla hlavním důvodem chovu ovcí v horských oblastech Slovenska. Jako kulinářská specialita se používal v čerstvé podobě (šťavnaté sladké chuti) nebo vykysaný, případně vysušený, upravovaný (konzervovaný) uzením (Ján Podolák: Slovenský národopis 25, 1977). Pan Prokop píše v článku „Z histórie Ovčieho mliekarstva na Slovensku“, že valašskou kulturu dodnes reprezentuje řezbářské umění pastevců ovcí; tyto vlivy lze najít v podobě nádherně vyřezávaných črpáků (nádob pro konzumaci žinčice a mléka), které bača potřeboval (Slovenská spoločnosť pre racionálnu výživu, Bratislava, 1969). Formy srdíček nebo kachniček představují tvary „ovčieho salašníckeho údeného syra“. Dr. Ján Balko, autor publikace „Bryndziarsky priemysel na Slovensku“ (vydavatelství Osveta 1968), uvádí: „Kdo a kdy u nás vyrobil první ovčí hrudkový sýr, to nelze přesně doložit. Můžeme však s určitostí předpokládat, že se tak stalo hodně dávno, před mnoha staletími, přičemž hospodaření s ovčím mlékem se až do roku 1914 příliš nelišilo od hospodaření během stěhování národů.“ V publikaci „Ovčie mliekárstvo a syrárstvo po novom“ se uvádí, že „...kvalita vyráběné brynzy závisí hlavně na tom, jaký je ovčí hrudkový syr – salašnícky“ (Edícia Povereníctva SNR pre pôdohospodárstvo, Bratislava, 1966). Název a tradiční způsob výroby „ovčieho hrudkového syru – salašníckeho“ a „ovčieho salašníckeho údeného syru“ rovněž používali bačové z obce Priechod, kteří pracovali na salaších v 60. a 70. letech 20. století v oblastech regionu Turca (ústní podání bačů Lampera a Ivaniče z Priechodu). Bača Jasenský z Dolného Jasena vzpomíná: „Ovčí hrudkový syr – salašnícky“ a „ovčí salašnícky údený syr“ se vyráběly již od nepaměti, avšak jen v malém množství, a používaly se k přímé spotřebě na salaši nebo se prodávaly a stále prodávají návštěvníkům salaše. Je to tradiční pochoutka Slováků žijících v horských a podhorských oblastech.“ (podle pana Jasenského, 1999).

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 1.

---

| 21.10.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/10

---

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2016/C 388/07)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U ZARUČENÉ TRADIČNÍ SPECIALITY, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„OVČÍ SALAŠNÍCKY ÚDENÝ SYR“

EU č.: TSG-SK-02134 – 14.4.2016

1.   Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

| Název seskupení | : | Družstvo – „Cech výrobcov ovčieho syra v Turci“ |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | Poľnohospodárske družstvo |
| Turčianske Kľačany 271 |
| 038 61 Vrútky |
| SLOVENSKO |

Název seskupení

:

Družstvo – „Cech výrobcov ovčieho syra v Turci“

Adresa

:

Poľnohospodárske družstvo

Turčianske Kľačany 271

038 61 Vrútky

SLOVENSKO

Telefonní číslo

:

+421 4343085213

E-mail

:

tas_sro@stonline.sk

Žádost o změnu podává stejné seskupení, které podalo žádost o zápis produktu „Ovčí salašnícky údený syr“.

2.   Členský stát nebo třetí země

Slovenská republika

3.   Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

| — | ☐ | Název produktu |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Popis produktu |
| — | ☐ | Metoda produkce |
| — | ☒ | Jiná [uveďte] |

—

☐

Název produktu

—

☐

Popis produktu

—

☐

Metoda produkce

—

☒

Jiná [uveďte]

Změna zápisu názvu produktu zapsaného jako zaručená tradiční specialita bez výhrady názvu na zápis názvu produktu jako zaručené tradiční speciality s výhradou názvu.

4.   Druh změny (změn)

| — | ☒ | Změna specifikace produktu jako zapsané ZTS, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 čtvrtého pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 |
| --- | --- | --- |

—

☒

Změna specifikace produktu jako zapsané ZTS, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 čtvrtého pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5.   Změna (změny)

| 1. | Změna zápisu názvu produktu zapsaného jako zaručená tradiční specialita bez výhrady názvu na zápis názvu produktu jako zaručené tradiční speciality s výhradou názvu.
  Změna se navrhuje z důvodu zachování zápisu názvu produktu, jelikož možnost zápisu názvů zemědělských produktů a potravin jako zaručených tradičních specialit bez výhrady názvu byla zrušena a podle čl. 25 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1151/2012 názvy zapsané v souladu s požadavky stanovenými v čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 509/2006 (2), včetně názvů zapsaných na základě žádostí podle čl. 58 odst. 1 druhého pododstavce tohoto nařízení (zaručené tradiční speciality bez výhrady názvu), mohou být za podmínek stanovených nařízením (ES) č. 509/2006 nadále používány jen do 4. ledna 2023. |
| --- | --- |

1.

Změna zápisu názvu produktu zapsaného jako zaručená tradiční specialita bez výhrady názvu na zápis názvu produktu jako zaručené tradiční speciality s výhradou názvu.

Změna se navrhuje z důvodu zachování zápisu názvu produktu, jelikož možnost zápisu názvů zemědělských produktů a potravin jako zaručených tradičních specialit bez výhrady názvu byla zrušena a podle čl. 25 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1151/2012 názvy zapsané v souladu s požadavky stanovenými v čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 509/2006 (2), včetně názvů zapsaných na základě žádostí podle čl. 58 odst. 1 druhého pododstavce tohoto nařízení (zaručené tradiční speciality bez výhrady názvu), mohou být za podmínek stanovených nařízením (ES) č. 509/2006 nadále používány jen do 4. ledna 2023.

SPECIFIKACE PRODUKTU JAKO ZARUČENÉ TRADIČNÍ SPECIALITY

„OVČÍ SALAŠNÍCKY ÚDENÝ SYR“

EU č.: TSG-SK-02134 – 14.4.2016

Slovenská republika

1.   Název, který má být zapsán

„Ovčí salašnícky údený syr“

2.   Druh produktu (podle přílohy XI)

| 1.3 | Sýry |
| --- | --- |

1.3

Sýry

3.   Důvody zápisu do rejstříku

3.1.   Jedná se o produkt, který:

| — | ☒ | je výsledkem způsobu produkce, zpracování nebo složení odpovídajících tradičním postupům pro dotyčný produkt či potravinu |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | je vyroben ze surovin nebo přísad, které jsou tradičně používány |

—

☒

je výsledkem způsobu produkce, zpracování nebo složení odpovídajících tradičním postupům pro dotyčný produkt či potravinu

—

☐

je vyroben ze surovin nebo přísad, které jsou tradičně používány

Produkt se vyrábí již po několik desetiletí až staletí, přičemž uzení sýra se provádělo za účelem prodloužení trvanlivosti na zimní období, kdy se sýr nevyráběl. Produkt se vyrábí ručně s použitím tradičních technologií (ruční zpracovávání sýřeniny). Produkt se vyrábí na salaši neprůmyslovým způsobem, s možností použití dřevěných pomůcek, nářadí a zařízení, mezi něž patří např. dřevěná putera, dřevěná mísidla a dřevěné formy. Produkt se udí kouřem z tvrdého dřeva, který se tvoří v ohništi.

3.2.   Jedná se o název, který:

| — | ☐ | byl tradičně používán jako název konkrétního produktu |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | označuje tradiční povahu nebo specifickou vlastnost produktu |

—

☐

byl tradičně používán jako název konkrétního produktu

—

☒

označuje tradiční povahu nebo specifickou vlastnost produktu

Specifické vlastnosti jsou dány povahou suroviny, tj. syrového ovčího mléka, jeho tradičním zpracováním na salaši a uzením. Termín „salašnícky“ v názvu vyjadřuje zvláštnost produktu a je odvozen od místa zpracování sýra, tedy salaše. Z názvu tedy vyplývá i příslušnost k místu výroby.

4.   Popis

4.1.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název podle bodu 1, včetně hlavních fyzikálních, chemických, mikrobiologických nebo organoleptických vlastností dokládajících jeho specifickou povahu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

„Ovčí salašnícky údený syr“ je vyroben z čerstvého ovčího mléka, zpracován na salaši a jde o uzený sýr, který má často zvláštní tvar (např. srdce, kohouta nebo jiných zvířat, polokoule).

Fyzikální vlastnosti:

| — | produkt má různý tvar, nejčastěji tvar hrudky, je-li však při výrobě použita forma, vyskytuje se rovněž ve tvaru polokoule, srdce nebo znázorňuje různá zvířata, |
| --- | --- |

—

produkt má různý tvar, nejčastěji tvar hrudky, je-li však při výrobě použita forma, vyskytuje se rovněž ve tvaru polokoule, srdce nebo znázorňuje různá zvířata,

| — | hmotnost: různá, od 0,1 kg až po 1 kg. |
| --- | --- |

—

hmotnost: různá, od 0,1 kg až po 1 kg.

Chemické vlastnosti:

| — | obsah sušiny nejméně 40 % hmotnostních, |
| --- | --- |

—

obsah sušiny nejméně 40 % hmotnostních,

| — | obsah tuku v sušině nejméně 50 % hmotnostních, |
| --- | --- |

—

obsah tuku v sušině nejméně 50 % hmotnostních,

| — | NaCl max. 25 000 mg/kg. |
| --- | --- |

—

NaCl max. 25 000 mg/kg.

Mikrobiologická kritéria:

Obsahuje spektrum mikroorganismů, a to zejména: acidogenní mikroorganismy – Streptococcus lactis, Leuconostos mesenteroides, Lactobacillus casei, Lactobacillus plantarum; kvasinky a plísně – Torulopsis candida, Geotrichum candidum, Geotrichum casei.

Organoleptické vlastnosti:

| — | vnější vzhled: povrch suchý a pevný, neporušený, s kůrou, mohou se vyskytovat i malé skvrny od kouře, bez dehtových usazenin, |
| --- | --- |

—

vnější vzhled: povrch suchý a pevný, neporušený, s kůrou, mohou se vyskytovat i malé skvrny od kouře, bez dehtových usazenin,

| — | barva na řezu – nažloutlá až žlutá, na povrchu nahnědlá až světle kaštanová, |
| --- | --- |

—

barva na řezu – nažloutlá až žlutá, na povrchu nahnědlá až světle kaštanová,

| — | vůně a chuť: vůně po kouři, chuť jemná, mírně nakyslá, |
| --- | --- |

—

vůně a chuť: vůně po kouři, chuť jemná, mírně nakyslá,

| — | konzistence: pevná a tuhá na řezu s menšími dírkami a ojedinělými trhlinkami. |
| --- | --- |

—

konzistence: pevná a tuhá na řezu s menšími dírkami a ojedinělými trhlinkami.

4.2.   Popis metody produkce produktu, k němuž se vztahuje název podle bodu 1, kterou musí producenti dodržovat, případně včetně povahy a vlastností používaných surovin nebo přísad a metody přípravy produktu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

Získávání ovčího mléka:

| — | Mléko na výrobu sýra se získává od zdravých ovcí (pasených ovčích plemen chovaných v horských a podhorských oblastech), ručně dojených v místě na dojení („strunga“) nacházejícím se v přírodních podmínkách. Mléko se dojí do dojicí konve s filtračním zařízením z nerezavějícího kovu (tradičně se mléko získávalo do dřevěné nádoby „gelety“). Po naplnění se obsah dojicí konve (gelety) přelije do mlékařské konve přes cedník s vatovým filtrem (mléko lze získávat i strojovým dojením – mobilní, stacionární dojírny). |
| --- | --- |

—

Mléko na výrobu sýra se získává od zdravých ovcí (pasených ovčích plemen chovaných v horských a podhorských oblastech), ručně dojených v místě na dojení („strunga“) nacházejícím se v přírodních podmínkách. Mléko se dojí do dojicí konve s filtračním zařízením z nerezavějícího kovu (tradičně se mléko získávalo do dřevěné nádoby „gelety“). Po naplnění se obsah dojicí konve (gelety) přelije do mlékařské konve přes cedník s vatovým filtrem (mléko lze získávat i strojovým dojením – mobilní, stacionární dojírny).

| — | Nadojené mléko se v konvích přemístí do výrobních prostor – salaše. |
| --- | --- |

—

Nadojené mléko se v konvích přemístí do výrobních prostor – salaše.

Zpracování mléka na sýr – výroba „ovčieho salašníckeho údeného syra“:

| — | Čerstvě nadojené mléko se zpracovává přímo po dojení, a to po přemístění do výrobních prostor salaše, kde se přelije z konve do nádoby na výrobu sýra („putery“), přičemž se znovu filtruje přes vatový filtr. Na výrobu sýra se používá dřevěná nádoba (putera) nebo nerezová nádoba s dvojitým dnem. |
| --- | --- |

—

Čerstvě nadojené mléko se zpracovává přímo po dojení, a to po přemístění do výrobních prostor salaše, kde se přelije z konve do nádoby na výrobu sýra („putery“), přičemž se znovu filtruje přes vatový filtr. Na výrobu sýra se používá dřevěná nádoba (putera) nebo nerezová nádoba s dvojitým dnem.

| — | Teplota mléka se upraví na 30 až 32 °C přidáním teplé pitné vody (teplota 50 °C) přímo do mléka v množství 2 až 3 l na 50 l nebo ohřevem pomocí teplé pitné vody v duplikátorovém výrobníku (puteře) nebo pomocí převařené kysané žinčice. |
| --- | --- |

—

Teplota mléka se upraví na 30 až 32 °C přidáním teplé pitné vody (teplota 50 °C) přímo do mléka v množství 2 až 3 l na 50 l nebo ohřevem pomocí teplé pitné vody v duplikátorovém výrobníku (puteře) nebo pomocí převařené kysané žinčice.

| — | Po úpravě teploty na 30 až 32 °C se mléko za stálého míchání zasýří mikrobiálním tekutým syřidlem (na bázi plísně Rhizomucor miehei, stabilizované solí) v množství 40 ml syřidla na 100 l mléka. Množství použitého syřidla závisí i na období dojení (na kvalitě mléka, která se během období dojení mění).
  Po uplynutí 30 až 45 minut od přidání syřidla se mléko srazí na sýřeninu (množství syřidla stanoví výrobce). |
| --- | --- |

—

Po úpravě teploty na 30 až 32 °C se mléko za stálého míchání zasýří mikrobiálním tekutým syřidlem (na bázi plísně Rhizomucor miehei, stabilizované solí) v množství 40 ml syřidla na 100 l mléka. Množství použitého syřidla závisí i na období dojení (na kvalitě mléka, která se během období dojení mění).

Po uplynutí 30 až 45 minut od přidání syřidla se mléko srazí na sýřeninu (množství syřidla stanoví výrobce).

| — | Takto sražená sýřenina se míchá a krájí harfovým míchadlem tak, aby vzniklo zrno o velikosti 0,5 až 1 cm. |
| --- | --- |

—

Takto sražená sýřenina se míchá a krájí harfovým míchadlem tak, aby vzniklo zrno o velikosti 0,5 až 1 cm.

| — | K nakrájené sýřenině se přidá převařená pitná voda ochlazená na 65 °C za účelem ohřevu sýřeniny na 32 až 35 °C, čímž se ze zrna lépe uvolní syrovátka. Sýřenina se dobře promísí a nechá se usadit. Během celého procesu výroby ovčího hrudkového sýra nesmí teplota mléka a syrovátky klesnout pod 29 °C. |
| --- | --- |

—

K nakrájené sýřenině se přidá převařená pitná voda ochlazená na 65 °C za účelem ohřevu sýřeniny na 32 až 35 °C, čímž se ze zrna lépe uvolní syrovátka. Sýřenina se dobře promísí a nechá se usadit. Během celého procesu výroby ovčího hrudkového sýra nesmí teplota mléka a syrovátky klesnout pod 29 °C.

| — | Tradiční technologie tvarování sýra spočívá v tom, že se usazená sýřenina po zhruba 10 minutách přímo v syrovátce ručně stlačuje a tvaruje do tvaru koule, která se poté vybere plachetkou a zavěsí na hák, čímž se vytvaruje do tvaru hrudky, nebo se vytlačená sýřenina ručně tvaruje ukládáním do forem. Při ručním způsobu výroby hrudka získá charakteristickou pružnost. |
| --- | --- |

—

Tradiční technologie tvarování sýra spočívá v tom, že se usazená sýřenina po zhruba 10 minutách přímo v syrovátce ručně stlačuje a tvaruje do tvaru koule, která se poté vybere plachetkou a zavěsí na hák, čímž se vytvaruje do tvaru hrudky, nebo se vytlačená sýřenina ručně tvaruje ukládáním do forem. Při ručním způsobu výroby hrudka získá charakteristickou pružnost.

| — | Tvarování sýra ve formách: z připravené hrudky se krájením oddělí menší části (podle velikosti formy). Tyto části se v ruce stlačí a uloží se do forem (ve tvaru srdce, kohouta nebo jiných zvířat, polokoule), kde se jemně stlačí, a výrobek tak získá specifický tvar. Pokud se používají formy oboustranné (dělené na 2 části), je pracovní postup stejný – sýr se ručně stlačuje a do formy se vloží takové množství, aby se vyplnila i druhá část formy. Forma se poté uzavře. |
| --- | --- |

—

Tvarování sýra ve formách: z připravené hrudky se krájením oddělí menší části (podle velikosti formy). Tyto části se v ruce stlačí a uloží se do forem (ve tvaru srdce, kohouta nebo jiných zvířat, polokoule), kde se jemně stlačí, a výrobek tak získá specifický tvar. Pokud se používají formy oboustranné (dělené na 2 části), je pracovní postup stejný – sýr se ručně stlačuje a do formy se vloží takové množství, aby se vyplnila i druhá část formy. Forma se poté uzavře.

| — | Hrudka nebo vytvarovaný sýr se nechají asi 2 hodiny odkapat. Hrudka se zavěsí na hák a sýr ve formách se uloží na polici k odkapání. |
| --- | --- |

—

Hrudka nebo vytvarovaný sýr se nechají asi 2 hodiny odkapat. Hrudka se zavěsí na hák a sýr ve formách se uloží na polici k odkapání.

| — | Po odkapání se sýr přemístí do teplého skladu – prostoru pro zrání, kde poté probíhá proces kysání. Sýr formovaný v plachetce se zavěsí na hák, drobné tvarované sýry se vyjmou z formy a jednotlivé vytvarované kusy se položí ke zrání na dřevěnou polici, která je zkonstruována tak, aby mohla odtékat syrovátka. |
| --- | --- |

—

Po odkapání se sýr přemístí do teplého skladu – prostoru pro zrání, kde poté probíhá proces kysání. Sýr formovaný v plachetce se zavěsí na hák, drobné tvarované sýry se vyjmou z formy a jednotlivé vytvarované kusy se položí ke zrání na dřevěnou polici, která je zkonstruována tak, aby mohla odtékat syrovátka.

| — | Teplota v místnosti při kysání sýra nesmí klesnout pod 18 až 22 °C. Při takových podmínkách sýr prokysá za 2 až 3 dny. Během procesu kysání se sleduje teplota. |
| --- | --- |

—

Teplota v místnosti při kysání sýra nesmí klesnout pod 18 až 22 °C. Při takových podmínkách sýr prokysá za 2 až 3 dny. Během procesu kysání se sleduje teplota.

| — | Následně se hrudky sýra nakrájí na části a uloží do chladného solného roztoku na dobu 1 až 10 hodin (podle hmotnosti). Po nasolení se změní konzistence sýra na tuhou a pevnou. Solný roztok (s koncentrací 10 % – 15 %) se připraví převařením pitné vody se solí. Sýr tvarovaný ve formách se solí obdobným způsobem. |
| --- | --- |

—

Následně se hrudky sýra nakrájí na části a uloží do chladného solného roztoku na dobu 1 až 10 hodin (podle hmotnosti). Po nasolení se změní konzistence sýra na tuhou a pevnou. Solný roztok (s koncentrací 10 % – 15 %) se připraví převařením pitné vody se solí. Sýr tvarovaný ve formách se solí obdobným způsobem.

| — | Po vysolení se sýr vytáhne z roztoku a uloží se na dřevěné police, kde se přesuší a odtečou zbytky solného roztoku. |
| --- | --- |

—

Po vysolení se sýr vytáhne z roztoku a uloží se na dřevěné police, kde se přesuší a odtečou zbytky solného roztoku.

| — | Poté následuje uzení – sýr se uloží na dřevěné rošty nebo rošty z nerezavějící oceli (případně se zavěsí do držáků vyrobených z lýka) a udí se studeným kouřem z tvrdého dřeva, který nesmí obsahovat popel a prach. Sýr se vyudí do světlehnědé až světlekaštanové barvy za 12, 16 až 24 hodin. |
| --- | --- |

—

Poté následuje uzení – sýr se uloží na dřevěné rošty nebo rošty z nerezavějící oceli (případně se zavěsí do držáků vyrobených z lýka) a udí se studeným kouřem z tvrdého dřeva, který nesmí obsahovat popel a prach. Sýr se vyudí do světlehnědé až světlekaštanové barvy za 12, 16 až 24 hodin.

| — | Po vyuzení se sýr uloží na dřevěné police umístěné v chladném skladu – teplota 13 až 15 °C. |
| --- | --- |

—

Po vyuzení se sýr uloží na dřevěné police umístěné v chladném skladu – teplota 13 až 15 °C.

| — | Po zabalení je sýr připraven k odeslání a následnému prodeji. |
| --- | --- |

—

Po zabalení je sýr připraven k odeslání a následnému prodeji.

4.3.   Popis hlavních prvků vytvářejících tradiční povahu produktu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

Název sýra „salašnícky“ vychází z tradice místa výroby, jímž byla salaš. Tradiční povaha vychází z tradičního složení, způsobu výroby a zpracování sýra.

Jak uvádí P. Huba v knize Zázrivá, těžištěm skromného salašnického hospodaření v obci Zázrivá byla produkce ovčího mléka, které se zpracovávalo vždy doma v trvalém sídle bači, tedy na salaši, kde ovčí hrudkový (salašnický) sýr byl pochoutkou pro hosty, kteří přišli baču navštívit. (Martin: Osveta, 1988).

Tradiční „ovčí hrudkový syr – salašnícky“ se vyráběl z čerstvého ovčího mléka jeho srážením pomocí přírodního syřidla („kľag“), kdy se při průměrné teplotě 32 °C mléko se syřidlem sráželo v puteře po dobu 10 až 30 minut. Mléko se syřidlem se nejprve protřepalo, potom se nechalo ustát a poté se sýřenina sbírala do plachty a stláčela do celistvé hrudky. Sýřeninou naplněná plachta se zavěsila na skobu, kde se nechala odtéct syrovátka.

Jakmile syrovátka odtekla, hrudka se vyjmula z plachty a obrácená svrchní částí dolů se položila na dřevěnou polici („podišiar“), kde se nechala několik dní sušit až do dozrání. Po dozrání se hroudy sýra odnášely ze salašnické koliby do domácnosti majitelů ovcí (Ján Podolák: Slovenský národopis 25, 1977).

Ve 20. století se výroba „ovčieho hrudkového syra – salašníckeho“ a „ovčieho salašníckeho údeného syra“ rozšířila na celé horské území Slovenska, kde se chovaly ovce.

Jedním z mléčných produktů z tradičního valašského chovu ovcí byly ovčí hrudkové sýry, jejichž výroba byla hlavním důvodem chovu ovcí v horských oblastech Slovenska. Jako kulinářská specialita se používal v čerstvé podobě (šťavnaté sladké chuti) nebo vykysaný, případně vysušený, upravovaný (konzervovaný) uzením, tedy uzený. (Ján Podolák: Slovenský národopis 25, 1977).

Pan Prokop píše v článku „Z histórie Ovčieho mliekarstva na Slovensku“, že valašskou kulturu dodnes reprezentuje řezbářské umění pastevců ovcí; tyto vlivy lze najít v podobě nádherně vyřezávaných črpáků (nádob pro konzumaci žinčice a mléka), které bača potřeboval, jakož i ve formách na oštiepky a na ostatní podobné výrobky (srdíčka, kachničky apod.) (Čítanie o správnej výžive 1970, Slovenská spoločnosť pre racionálnu výživu, Bratislava, 1969). Formy srdíček nebo kachniček představují tvary „ovčieho salašníckeho údeného syra“.

Dr. Ján Balko, autor publikace „Bryndziarsky priemysel na Slovensku“ (vydavatelství Osveta 1968), uvádí: „Kdo a kdy u nás vyrobil první ovčí hrudkovitý sýr, to nelze přesně doložit. Můžeme však s určitostí předpokládat, že se tak stalo hodně dávno, před mnoha staletími, přičemž hospodaření s ovčím mlékem se až do roku 1914 příliš nelišilo od hospodaření během stěhování národů.“

V úryvku „Druhy najznámejších slovenských syrov“ se uvádí: „Nejznámější u nás i v zahraničí jsou naše typické sýrařské speciality vyrobené z ovčího mléka a mezi tyto speciality patří rovněž ‚ovčí salašnícky údený syr‘.“ (1992).

Název a tradiční způsob výroby „ovčieho hrudkového syra – salašníckeho“ a „ovčieho salašníckeho údeného syra“ rovněž používali bačové z obce Priechod, kteří pracovali na salaších v 60. a 70. letech 20. století v okolí města Turiec (bačové Lamper a Ivanič z Priechodu).

Bača Jasenský z Dolného Jasena vzpomíná: „‚Ovčí hrudkový syr – salašnícky‘ a ‚ovčí salašnícky údený syr‘ se vyráběly již od nepaměti, avšak jen v malém množství, a používaly se k přímé spotřebě na salaši nebo se prodávaly a stále prodávají návštěvníkům salaše. Je to tradiční pochoutka Slováků žijících v horských a podhorských oblastech.“ (podle pana Jasenského, 1999).

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 1.

---